prop · GO03130 · 2001-01-01 00:00:00 — Regeringen avser också att fastställa en miljökvalitetsnorm för bensen som också kan ligga till grund för ett delmål för bensen. Miljökvalitetsmålet luft bör i ett generationsperspektiv enligt regeringens bedömning innebära bl.a. följande: * Halterna av luftföroreningar överskrider inte lågrisknivåer för cancer eller riktvärden för skydd mot sjukdomar eller påverkan på växter, djur, material och kulturföremål. Riktvärdena sätts med hänsyn till personer med överkänslighet och astma (se tabell 7.1). förslag: Överensstämmer i stort med regeringens förslag och bedömning. Delmål 4 har dock justerats i enlighet med åtaganden i EU:s kommande takdirektiv. Ambitionsnivån i regeringens föreslagna delmål 4 är högre än i kommitténs förslag på grund av förändringar i de utsläppssiffror som låg till grund för kommitténs beräkningar. Kommitténs delmål för flyktiga organiska ämnen (VOC) skulle med de reviderade utsläppssiffrorna och med de nya bedömningarna av vilken reduktion redan fattade beslut ger motsvara ca 270 000-290 000 ton . Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser stöder kommitténs förslag till delmål. Många remissinstanser pekar på behovet av internationellt agerande eftersom vi inte kan lösa våra problem med bl.a. marknära ozon på egen hand. understryker vikten av att regeringen och fattar tydliga beslut om styrmedel och åtgärder för att skall kunna leva upp till kraven i takdirektivet och Göteborgsprotokollet. Ett antal instanser framhåller betydelsen av att partiklars hälsomässiga konsekvenser uppmärksammas och betonar att det för framtiden är viktigt att prioritera det området. pekar på att kunskaperna om luftföroreningars inverkan på kulturarvet är bristfälliga och på behovet av fortsatt forskning. Bakgrund till miljökvalitetsmålet luft: Luftföroreningar i tätorter är ett betydande hälsoproblem. De orsakar en ökad risk för cancer, hjärt- och lungsjukdomar. De medför också besvärsreaktioner som t.ex. irritationer på andningsvägar och ögon samt försämring av tillståndet för astmatiker och allergiker. Antalet cancerfall till följd av föroreningar i tätortsluften i uppskattas till 200 . Ytterligare ca 300 fall orsakas av intag av vegetabilier som har utsatts för luftföroreningar. Därtill kommer att mellan 90 och 360 personer måste behandlas på sjukhus för andningsbesvär till följd av för höga halter av marknära ozon. Luftföroreningar orsakar också skador på skog, grödor och den biologiska mångfalden samt påskyndar nedbrytningen av kulturföremål och material. Många kulturföremål har skadats allvarligt och kommer att vara omöjliga att restaurera om inte trenden bryts. Luftföroreningar uppstår vid förbränning och kan bildas genom atmosfärskemiska reaktioner. Bidragen till luftföroreningar i svenska tätorter kommer från transporter (), arbetsmaskiner () och förbränning av biobränslen, främst vid småskalig vedeldning (). Föroreningssituationen beror också på att luftföroreningar förs med vindarna från andra länder. De höga halterna av marknära ozon i beror till på utsläpp från andra europeiska länder. arbetar internationellt för att åstadkomma utsläppsbegränsningar inom EU och genom konventionen om långväga gränsöverskridande luftföroreningar som tillkom inom FN:s Ekonomiska kommission för (ECE). Inom EU håller ett antal direktiv på att utformas som syftar till att förbättra luftkvaliteten i framför allt tätorter. omfattas svaveldioxid, kvävedioxid, bly, partiklar, bensen, kolmonoxid och ozon av detta arbete. Ett annat direktiv är det s.k. takdirektivet som skall sätta nationella utsläppstak för försurande och ozonbildande ämnen. En gemensam ståndpunkt har antagits i ministerrådet och direktivet behandlas nu för i parlamentet. Inom ramen för konventionen om långväga gränsöverskridande luftföroreningar undertecknades i ett protokoll (Göteborgsprotokollet) som också det fastställer nationella utsläppstak för försurande och ozonbildande ämnen (se avsnitt 26). I har regeringen fastställt miljökvalitetsnormer enligt 5 kap. för svaveldioxid, kvävedioxid och bly. Genom normerna anges vissa föroreningsnivåer som inte får överskridas efter en viss tidpunkt. Arbetet med miljökvalitetsnormer för fler ämnen pågår. Miljökvalitetsnormerna kompletterar miljökvalitetsmålet luft och bestäms utifrån den miljökvalitet som eftersträvas i miljökvalitetsmålet. Miljökvalitetsmålet är ett övergripande generationsmål medan miljökvalitetsnormer fastställs med årtal som ligger närmare i tiden. Luftkvaliteten i våra tätorter har i vissa avseenden förbättrats under . Svaveldioxidhalterna har minskat och ligger långt under gällande miljökvalitetsnormer. Kvävedioxidhalterna i tätorterna har också minskat även om det fortfarande behövs ytterligare minskningar för att miljökvalitetsmålet skall nås. Halterna av ozon, partiklar och cancerframkallande ämnen är alltjämt för höga. På förslag av regeringen i propositionen 1997/98:145 Svenska miljömål fattade beslut om en ny struktur för miljömålsarbetet (bet. 1998/99:MJU6, rskr. 1998/99:183). De mål som tidigare fanns på området skulle i möjligaste mån ersättas eller införlivas i den nya strukturen. I denna ingick bl.a. miljökvalitetsmålet luft. Det förutsattes att regeringen skulle återkomma till med förslag till kompletteringar av miljökvalitetsmålet med delmål avseende bl.a. utsläpp av cancerframkallande ämnen och flyktiga organiska ämnen. Skälen för regeringens förslag och bedömning Att skydda människors hälsa är ett av de fem grundläggande värdena som utgör utgångspunkten för utformningen av miljökvalitetsmålen. Det innebär att miljörelaterade hälsorisker såsom luftföroreningar som skadar människors hälsa skall bekämpas. Luftföroreningar skadar också många kulturobjekt. Oersättliga värden kan gå förlorade om inte föroreningarna åtgärdas. De från miljö- och hälsosynpunkt allvarligaste luftföroreningarna är kväveoxider, ozon, partiklar, svaveldioxid (SO2), polycykliska aromatiska kolväten (PAH) och flyktiga organiska ämnen (VOC). VOC reagerar med kväveoxider i utomhusluft och bildar ozon på regional nivå under vissa betingelser, bl.a. vid starkt solljus. VOC består av ett stort antal gasformiga organiska ämnen. Vissa av dem är cancerframkallande, t.ex. bensen, eten, propen och butadien. Andra är irriterande på luftvägarna, t.ex. aldehyder. Miljömålet luft handlar i första hand om luftkvalitet i tätorter och avgränsas till att gälla luftkvalitet utomhus. Målet har ett nära samband med andra miljökvalitetsmål som Bara naturlig försurning (avsnitt 8), Giftfri miljö (avsnitt 9), Ingen övergödning (avsnitt 12) och God bebyggd miljö (avsnitt 20) genom att vissa luftföroreningar påverkar möjligheterna att nå dessa mål. Regeringen anser att de fyra delmål som kommittén har föreslagit skapar goda förutsättningar för att miljökvalitetsmålet luft, med vissa justeringar som föranleds av synpunkter från remissinstanserna, skall kunna nås inom en generation. När det gäller skyddet för personer med överkänslighet och astma tolkas innebörden av miljökvalitetsmålet i ett generationsperspektiv enligt tabell 7.1 nedan. Generationsmål för luftkvalitet Förorening Halt som inte bör överskridas (mikrogram/m3) Medelvärdestid Bensen 1 År (a)pyren 0,0001 År Eten 1 År Formaldehyd 10 Timme Partiklar <10 mikrometer, PM 10 30 Dygn 15 År Sot 10 År 20 År Ozon 80 Timme 70 Sommarhalvåret (april-okt) Åttatimmarsmedelvärde De i tabellen angivna riktvärdena är satta med dagens kunskap. Det är nödvändigt att följa upp och utvärdera dem i takt med att ny kunskap om luftföroreningar och hälsorisker kommer fram. I samband med att miljökvalitetsmålen följs upp kan riktvärdena revideras och utökas till att gälla fler ämnen. Regeringen avser också att återkomma, där det är lämpligt, med förslag till delmål för ämnena i tabell 7.1. Syftet är att det för de ämnen där det är lämpligt skall fastställas miljökvalitetsnormer som då blir juridiskt bindande. För partiklar finns inget delmål föreslaget. Däremot finns det ett generationsmål för PM 10 i tabell 7.1. Anledningen till att regeringen avvaktar med att fastställa ett delmål för partiklar är att kunskapen om nivåer och hälsorisker inte är tillräcklig. De senare årens forskning har visat på att halten och antalet partiklar mindre än (PM 2,5) är av väsentlig betydelse för hälsopåverkan. Partiklar kan vara cancerframkallande i sig. De kan även vara bärare av cancerframkallande ämnen. saknas kunskap för att fastställa långsiktiga mål för dessa små partiklar. Inom EU håller gränsvärden för små partiklar på att tas fram. Det sker inom ramen för arbetet med luftkvalitetsdirektiven. Kommissionen väntas lägga fram förslag om gränsvärden för små partiklar . är aktivt i detta arbete och kommer att ta fram underlag för bedömningar av PM 2,5, aktuella nivåer, hälsoeffekter och åtgärdsalternativ. Regeringen avser att återkomma om delmål för PM 2,5 när detta arbete är färdigt och regeringens avsikt är att ett delmål skall kunna fastställas . Regeringen avser också att återkomma med förslag till delmål för bensen i samband med att en miljökvalitetsnorm för bensen fastställs. En stor andel av de cancerframkallande ämnena som förekommer i samhället finns i de petroleumbaserade bränslena. Regeringen har i propositionen 2000/01:65 Kemikaliestrategi för Giftfri miljö aviserat ett uppdrag åt att tillsammans med Kemikalieinspektionen och utreda frågan om förändringar av användningen och sammansättningen av petroleumbaserade bränslen i syfte att få fram underlag för fortsatt agerande inom EU och nationellt. En måluppfyllelse på nationell nivå behöver följas upp med mål och åtgärdsstrategier på regional och lokal nivå när så är påkallat. Dessa mål och åtgärdsstrategier bör utarbetas i samråd mellan länsstyrelser, kommuner och andra regionala och lokala aktörer. Viktiga uppgifter för länsstyrelser och kommuner är information, rådgivning, tillsyn och uppföljning. Åtgärder som kan genomföras på regional och lokal nivå inom transportsektorn för att minska utsläppen av luftföroreningar berör främst trafikens omfattning, lokalisering och bedrivande. Andelen miljöanpassade transporter inte minst gång- och cykeltrafik bör öka. Inom energi- och industrisektorerna är det främst fråga om åtgärder som minskar energianvändningen, tekniska åtgärder för att rena utsläppen och åtgärder som innebär byte av uppvärmningsform eller energislag. Länsstyrelserna bör stödja kommunernas arbete och samordna regionala aspekter. Den kommunala energiplaneringen bör knytas närmare miljömålen. De kommunala energirådgivarnas uppgift bör bli mer långsiktiga. För att korrekt kunna bedöma behovet av utsläppsminskningar för att nå miljökvalitetsmålen behöver förbättra den nationella utsläppsstatistiken när det gäller både historiska data och nya inventeringar. I den nationella uppföljningen av miljökvalitetsmålen (se avsnitt 23) bör för miljökvalitetsmålet luft särskild tonvikt läggas vid förbättrade utsläppsdata för VOC, nya riskbedömningar av vissa cancerframkallande ämnen såsom 1,3-butadien samt partiklar och deras hälsoeffekter. Delmål 1 och 2 (halter för svaveldioxid och kvävedioxid) Riktvärdet för svaveldioxid kommer enligt bedömning att nås i samtliga kommuner . Redan beslutade åtgärder främst inom vägtrafiken bedöms leda till avsevärda förbättringar av tätortsmiljön då det gäller kvävedioxidhalterna. För att nå delmålet för kvävedioxid kommer dock ytterligare åtgärder att behöva vidtas. Miljökvalitetsnormer för kvävedioxid som skall vara uppfyllda är - för timme: /m3 (får överskridas ) - för dygn: /m3 (får överskridas ) - för år: /m3. Miljökvalitetsnormerna uttrycks för timme och dygn av mättekniska skäl som värden där ett visst antal timmars överskridande tillåts, s.k. percentilvärden. /m3 med en 98-percentil innebär att värdet får överskridas av tiden vilket motsvarar . Om man i stället uttryckte miljökvalitetsnormen för kvävedioxid som ett högsta värde skulle det innebära att värdet skulle vara /m3. Det föreslagna delmålet för kvävedioxid innebär därför en halvering av miljökvalitetsnormen eftersom delmålet uttrycks som ett högsta värde och inte som ett percentilvärde. Delmålet skall dock uppnås först . av landets kommuner kommer enligt bedömning att nå det föreslagna delmålet. Ytterligare åtgärder behöver dock vidtas. Det gäller framför allt lokala åtgärder och åtgärder för att minska utsläppen från vägtrafiken, främst tunga fordon och arbetsmaskiner. Regeringen anser att följande åtgärder är viktiga för att delmålet för kvävedioxid skall uppnås. Vägtrafikbeskattningen ses över i syfte att öka miljöstyrningen. I budgetpropositionen 2001 (prop. 2000/01:1 finansplanen s. 228-231) har regeringen aviserat att den som ett led i skatteväxlingen avser att låta göra en sådan översyn. Regeringen har givit en utredare i uppdrag (dir. 2001:12) att se över vägtrafikbeskattningen. Utredaren skall enligt direktiven analysera om effekterna av att införa ett incitament för tunga fordon i form av ett styrmedel är motiverat och, om så är fallet, föreslå en utformning. Upphandlingskraven för arbetsmaskiner, tunga fordon och arbetsredskap bör utvecklas. Delegationen för ekologiskt hållbar upphandling (M 1998:01) arbetar med att ta fram ett internetbaserat verktyg med samordnade krav för hela den offentliga förvaltningen. Regeringen kommer att följa delegationens arbete och i den mån det behövs återkomma med uppdrag baserat på dess arbete. Miljöklassystemet för arbetsmaskiner uppdateras i enlighet med kommande EU-krav. Kommunerna ges möjlighet att införa trängselavgifter. Hälsoeffekter som orsakas av biltrafik skulle kunna mildras genom att trängselavgifter införs i tätort. Frågan avses behandlas i den aviserade propositionen Infrastrukturinriktning för omställning till ett hållbart transportssystem. Stimulera en frivillig introduktion, , av fordon och arbetsmaskiner som uppfyller EU:s framtida avgaskrav med hjälp av ekonomiska och andra styrmedel. En kilometerskatt kan vara en viktig åtgärd för att bidra till en hållbar utveckling av vägtrafiksektorn. I den nämnda utredningen om vägtrafikbeskattningen kommer för- och nackdelar med en kilometerskatt att utredas. Med de angivna åtgärderna kommer delmålet för kvävedioxid sannolikt att nås. Det finns dock ett antal osäkra faktorer som påverkar möjligheterna att nå delmålet. Exempel på sådana faktorer är tidpunkten för skrotning av gamla bilar, andelen dieselbilar i fordonsparken, den framtida trafikvolymen och verkliga effekter av skärpta avgaskrav. En beslutad ändring i bilskrotningslagen (1975:343) innebär att skrotningspremien höjs och gäller alla bilar. Detta kommer sannolikt att påverka takten i skrotningen av gamla bilar. Det är därför viktigt att konsekvenserna av de åtgärder som nämns ovan bevakas i samband med den kommande uppföljningen och utvärderingen av miljömålen (se avsnitt 23). Utvärderingen kan resultera i att ytterligare åtgärder föreslås eller att delmålet revideras. Delmål 3 (halten av marknära ozon) Delmålet överensstämmer med kommitténs förslag. Gränsvärdet bygger på en rekommendation från () om att skydda människors hälsa. Ozon bidrar till ett flertal miljöproblem. I marknära luftlager sker en ozonbildning som orsakas av utsläpp av kväveoxider och flyktiga organiska ämnen (VOC) och påverkan från solljuset. Marknära ozon påverkar människors hälsa negativt, har skadliga effekter på växter och åstadkommer korrosion av material. För att ozonhalterna skall kunna reduceras i vårt land behövs rejäla minskningar av kväveoxid- och VOC-utsläppen i hela . För att få ned ozonförekomsterna till nivåer som varken påverkar människor eller känsliga växter måste dessa utsläpp sammantaget minskas . I har utsläppen av ozonbildande ämnen minskat med , bl.a. tack vare att alla nya bilar är försedda med katalysatorrening. Läckaget av flyktiga kolväten har också reducerats genom att bensinstationerna har utrustats med påfyllningsmuffar. Delmålet överensstämmer delvis med målet i ett kommande EG-direktiv om ozon i luften (det s.k. ozondirektivet). Ozondirektivet tillåter dock ett antal dagars överskridande av delmålet och sätter ingen tidsgräns för när det långsiktiga målet om inget överskridande skall vara uppnått. Många länder i har mycket större svårigheter att åstadkomma en minskning av marknära ozon än . Det är med hänsyn till dessa länder som det kommande ozondirektivet väntas tillåta 20-25 dagars överskridande av målet . För att ozonkoncentrationen skall kunna minskas krävs att delmål 2 för kvävedioxid och delmål 4 för utsläpp av VOC uppnås. En ytterligare förutsättning är att EU-länderna och de länder som anslutit sig till Göteborgsprotokollet inom om långväga gränsöverskridande luftföroreningar fullgör sina åtaganden att minska utsläppen av kväveoxider och flyktiga organiska ämnen. Man räknar med att nå en begränsning av ozonnivåerna eller mer i jämfört med situationen om länderna fullgör sina åtaganden. Eftersom delmålet i hög grad är beroende av att åtgärder vidtas i andra länder krävs en aktiv svensk insats i bl.a. EU:s miljöarbete. Det föreslagna delmålet kommer därför att vara en viktig förutsättning för svenska ställningstaganden om utsläppsbegränsningar och åtgärder i . Enligt bedömning kommer delmålet för ozonkoncentrationen i att uppnås om länderna i fullgör sina åtaganden. Eftersom är omvärldsberoende när det gäller detta mål måste delmålet nogsamt följas upp med hänsyn till vilka utsläppsminskningar som görs i och kunna revideras om det anses lämpligt. Delmål 4 (utsläpp av flyktiga organiska ämnen) Flyktiga organiska ämnen (VOC) är ett samlingsnamn för ett flertal gasformiga ämnen varav vissa är cancerframkallande och andra irriterande för andningsvägar och ögon. Delmålet att minska utsläppen av VOC är därför av stor betydelse för luftkvaliteten. Merparten av de svenska utsläppen av VOC härrör från biltrafik och byggnadsuppvärmning, dvs. från förbränningsprocesser, men flyktiga organiska ämnen når också ut i luften genom avdunstning från exempelvis bensin och lösningsmedel. De minskningar som nåtts beror på katalysatorreningen hos nyare bilar. Utsläpp av flyktiga organiska ämnen från olika typer av källor 1998 Delmålet för utsläppen av VOC följer det svenska åtagandet enligt Göteborgsprotokollet och det kommande takdirektivet inom EU. Utsläppen av VOC uppgick till . Med redan beslutade åtgärder bedöms utsläppen minska till . För att målet skall nås måste alltså vidta ytterligare åtgärder. En stor utsläppskälla är småskalig vedeldning, som uppskattningsvis står för av de totala VOC-utsläppen. Vedeldning i dagens befintliga pannor, som till stor del består av vedpannor med föråldrad teknik, medför stora utsläpp av bl.a. VOC, polycykliska aromatiska kolväten och partiklar. De luftföroreningar som uppkommer vid vedeldning är både cancerframkallande och luftvägsirriterande. Installation av ackumulatortank förbättrar förbränningsprestandan avsevärt. Utsläppen av VOC från en vedpanna som kompletteras med en ackumulatortank minskar . Ett byte till miljögodkänd panna reducerar utsläppen ytterligare, till . finns utsläppsgränser inskrivna i byggregler för nyinstallation av vedpannor och lokaleldstäder i tätort. Regeringen anser att dessa bör kompletteras och gälla också för glesbygden. De ändringar som behövs kan genomföras i byggregler. Syftet med de krav som gäller för samtliga nyinstallationer i såväl tätort som glesbygd är att få bort icke miljötestade och icke miljögodkända pannor. Kommunerna kan också med stöd av och kommunala föreskrifter m.m. utfärda tillfälligt förbud mot småskalig vedeldning med fasta bränslen inom särskilt angivna områden om det behövs för att hindra att olägenheter för människors hälsa uppkommer. kommer tre förslag som om de genomförs leder till sänkta utsläpp av VOC att behandlas i och . Det gäller skärpta avgaskrav för motorcyklar, särskilda kallstartskrav för bensindrivna lätta lastbilar och bussar samt avgaskrav för bensindrivna arbetsmaskiner. De föreslagna kraven skapar nya möjligheter att minska utsläppen. För terrängskotrar finns inga avgaskrav. De svarar för av de nationella utsläppen av kolväten. föreslog i sitt betänkande Miljöklassning av snöskotrar (SOU 1995:97) att ett frivilligt miljöklassystem med avgas- och bullerkrav skulle införas för terrängskotrar. Det förslag till avgaskrav för bensindrivna arbetsmaskiner och arbetsredskap som skall behandlas inom EU innebär att avgaskrav för terrängskotrar faller inom det område där EU-gemensamma regler skall tas fram. Regeringen avser att arbeta för att säkerställa att ges möjlighet att införa avgaskrav. Under miljökvalitetsmålet Storslagen fjällmiljö (avsnitt 19) behandlas frågan om ett tillfälligt miljöklassystem för terrängskotrar. Det är osäkert om vi med dessa åtgärder når det reduktionsmål som takdirektivet kräver. Uppskattningarna av VOC-utsläppen är dock relativt osäkra. har för avsikt att se över utsläppen av VOC och insamlingen av data. Underlaget måste förbättras för att kunna bedöma vad som måste åtgärdas för att nå delmålet. Ett bättre underlag gör det lättare att bestämma nödvändiga åtgärder för att nå delmålet. I den uppföljning som regeringen avser att göra av miljökvalitetsmålen bör översyn av utsläppsdata för VOC följas upp och utvärderas i relation till delmålet. Utifrån det kan regeringen återkomma med förslag om ytterligare åtgärder och eventuella revideringar av målet. Miljökvalitetsmålet luft i ett generationsperspektiv I regeringens bedömning av miljökvalitetsmålet i ett generationsperspektiv har beskrivningen ändrats något i förhållande till vad som redovisades i propositionen 1997/98:145 Svenska miljömål men innebörden är densamma. Det nya förslaget kommer från med kompletteringar från . Konsekvenser av förslagen Luftföroreningar ger upphov till betydande hälsoproblem. Beräkningar av den totala ohälsan till följd av luftföroreningar saknas . De utredningar som sökt kvantifiera hälsoförluster inbegriper endast den allra mest påtagliga sjukligheten i form av vård på sjukhus. Under antagandet av per sjukintag på sjukhus beräknas antalet totala vårddagar uppgå till ca 20 000-100 000 med dagens luftföroreningssituation. Dåvarande () har uppskattat kostnaden för hälsoeffekter av luftföroreningar till . Det produktionsbortfall som orsakas av marknära ozon och som drabbar det svenska jordbruket har i tidigare undersökningar värderats till . Även barrträd påverkas av ozon, men det är oklart i vilken omfattning detta inverkar på skogsbrukets ekonomi. Ozon påskyndar därtill nedbrytningen av vissa organiska material såsom gummi och plaster. Ämnet hör också till de växthusgaser som kan inverka på jordens klimat. Vittring och korrosion av kulturminnen och kulturföremål orsakar samhället kostnader och oersättliga värden går förlorade. Dessa kostnader har inte uppskattats men vi vet att underhåll av fastigheter fördyras och att konserveringskostnaderna har ökat. En sänkning av föroreningsnivåerna innebär att de onaturliga nedbrytningsprocesserna bromsas. Fortsatt forskning om luftföroreningarnas påverkan på kulturarvet är angelägen. De trängselavgifter som kommunerna bör ges möjlighet att införa kommer att generera intäkter för kommunerna. Upphandlingskrav för arbetsmaskiner ger upphov till marginella kostnader i form av dyrare maskiner, men dessa kostnader vägs till viss del upp av att maskinerna är effektivare. De andra trafikrelaterade åtgärderna kommer inte att orsaka offentliga utgifter eftersom de planeras att genomföras inom ramen för skatteväxlingen eller på annat statsfinansiellt neutralt sätt. Om de delmål som föreslås uppnås kommer luftföroreningssituationen att förbättras avsevärt. Risken för framtida cancerfall på grund av luftföroreningar kommer enligt bedömning att kunna minst halveras. Målet för kvävedioxidhalter i de flesta kommuner , vilket bör betyda en avsevärd förbättring för astmatiker. Problemet med partiklar minskar något. Grödornas avkastning beräknas öka och tillväxtförlusten för skog avta genom att halterna av marknära ozon beräknas minska kraftigt inom en generation.