prop · GO03100 · 2001-01-01 00:00:00 — För att kunna erbjuda alla en bra skola, vård och omsorg måste skatterna vara relativt höga. Ytterst är det medborgarnas vilja att betala för en gemensam välfärd som bestämmer skattenivån. Ett välfärdssamhälle är inte starkare än den grund det står på i form av skattefinansiering. Utvecklingen visar tydligt effekten av vad ofinansierade skattesänkningar och utgiftsökningar medför. Utformningen av skattesystemet har stor betydelse. Ur rättvisesynpunkt är det rimligt att den som har större inkomster också bidrar med en högre andel av sin inkomst i skatt. Skatt efter bärkraft är en grundläggande princip i ett välfärdssamhälle. Skattepolitiken är rätt använd ett viktigt verktyg för att minska klassklyftorna i samhället. Skattepolitiken kan också användas som styrmedel. Gröna skatter på till exempel energi kan snabba på omställningen av till ett ekologiskt hållbart samhälle. Därutöver måste skattesystemet kontinuerligt analyseras och utvärderas utifrån hur skatterna i kombination med offentliga trygghetssystem påverkar människors olika val i livet. När vi går emot en utveckling där allt färre i aktiv ålder ska försörja allt fler pensionärer är det till exempel viktigt att analysera hur människors vilja att arbeta, spara och utbilda sig påverkas av skatter och bidrag. Internationaliseringens betydelse Den fortgående internationaliseringen ställer det svenska skattesystemet inför betydande utmaningar. Kunskaperna om hur de svenska skattebaserna påverkas av en alltmer internationaliserad omvärld är dock låga och behöver förbättras. Regeringen har därför tillsatt en utredning för att analysera internationaliseringens betydelse för olika skattebaser. Därutöver är det viktigt att ta politiska initiativ till samarbete mellan länder för att undvika skadlig skattekonkurrens. Av denna anledning bedriver regeringen ett aktivt arbete i bl.a. EU. uppnåddes en första överenskommelse om en gemensam syn på beskattningen av sparande. Den innebär att alla medlemsländer antingen ska ta ut källskatt eller lämna upplysningar om EU-medborgares banktillgodohavanden . Under ordförandeskap har EU påbörjat förhandlingar med andra länder utanför EU för att undvika skatteflykt. Denna överenskommelse visar att det är möjligt att samarbeta politiskt mellan länder för att lösa en del av de utmaningar som internationaliseringen medför. Sänkta skatter för låg- och medelinkomsttagare har regeringen inlett en inkomstskattereform, som syftar till att sänka skatterna för framförallt låg- och medelinkomsttagare. Denna reform har möjliggjorts tack vare en god ekonomisk utveckling där arbetslösheten har pressats tillbaka. Två steg av inkomstskattereformen har genomförts genom att en skattereduktion har införts som kompenserar för av egenavgifterna. Förutom att öka köpkraften för medborgarna bidrar denna reform till att minska marginaleffekterna och därmed stimulera till ett ökat utbud av arbete. Dessutom har den bra fördelningspolitisk profil då egenavgifterna utgör en tyngre börda för låg- och medelinkomsttagarna. Regeringen avser att i budgetpropositionen göra en bedömning av det samhällsekonomiska utrymmet för sänkta skatter på förvärvsinkomster och framåt. Fastighetstaxering Fastighetsskatten är en del av kapitalbeskattningen och är en viktig inkomstkälla för staten. Den beräknas ge intäkter på som bidrar till att finansiera den offentliga välfärden. Fastighetsbeskattningens utformning har analyserats av . Kommitténs slutbetänkande har remissbehandlats och regeringen fortsätter beredningen av de olika förslagen. Uttaget av fastighetsskatt har genom en rad beslut begränsats. Taxeringsvärdena har i princip varit oförändrade . Dessutom sänktes skattesatsen 1998 från . För bostadshyreshusen har skattesatsen sänkts ytterligare till . har priserna på villor och andra bostäder ökat kraftigt på många håll i . kommer taxeringsvärdena till följd av detta att stiga kraftigt i de områden där huspriserna har stigit som mest. För att minska effekterna av de höga taxeringsvärdena har beslutat om att sänka skatten på småhus från och skatten på hyreshus från . De minskade skattesatserna medför att statens inkomster av fastighetsskatten 2001 förblir nivå. Resultatet blir att ungefär hälften av svenskarna får lägre skatt på sitt boende medan den andra hälften får höjd skatt. Den största skattehöjningen sker i tillväxtregioner medan den största skattesänkningen sker i glesbygdsregioner. För att undvika att personer med låg inkomst som bor i attraktiva områden skall drabbas har regeringen aviserat en begränsningsregel. Förslaget är på remiss. Det innebär att hushåll i normala inkomstlägen inte skall behöva betala av sin inkomst i fastighetsskatt. Förslaget avses gälla retroaktivt från . Övrigt I budgetpropositionen för föreslogs att beskattningen av arbetsmaskiner skall ses över. Regeringen avser därför att låta den tidigare aviserade utredningen om en översyn av vägtrafikbeskattningen med förtur göra en översyn av denna fråga . 1.8 Ett ekologiskt hållbart skall vara ett mönsterland för en ekologiskt hållbar utveckling. Målet är ett ekologiskt hållbart . Omvandlingen av omfattar alla politikområden. Med en framåtsyftande sysselsättnings-, skatte-, energi- och miljöpolitik kan bli det första landet som bygger det ekologiskt hållbara samhället. Regeringen föreslår nu en rad åtgärder för att ytterligare öka takten i den ekologiska omställningen: Regeringen kommer att lämna förslag till hur de av föreslagna miljökvalitetsmålen skall uppnås. Med anledning av de insatser som kommer att föreslås i propositionen förstärks miljöområdet med 2004 genom att tidigare satsningar inom utgiftsområde 20 förlängs och nya resurser tillförs. Dessutom görs stora satsningar på marksanering och biologisk mångfald. tillförs ytterligare , och 2004 ca . avsätts och 2004 för forskning om biologisk mångfald och ekologiskt hållbar utveckling. Ett klimatinvesteringsprogram inrättas och tillförs 2004 för stöd till investeringar som leder till minskade koldioxidutsläpp och som främjar energihushållning. En ny djurskyddsmyndighet införs. Dessutom ges centrala försöksdjursnämnden ytterligare medel för att bevilja stöd till forskningsprojekt som främjar utvecklingen av alternativa metoder. Omställningen av energisystemet intensifieras genom prioriterade satsningar på ny teknik, bl.a. i form av nya samverkansprogram med näringslivet avseende vindkraft för elproduktion och biogas för fordonsdrift. Resurserna till biotopskydd ökas. ges ökade resurser för en central kontroll av genmodifierade livsmedel. Resurser tillförs för att främja användandet av ekologiska livsmedel. Regeringen aviserade i regeringsförklaringen att de så kallade gödselskatterna - skatt på bekämpningsmedel och kväve i handelsgödsel - kommer att återföras till jordbruksnäringen i lämplig form. Regeringen avser att ta upp ytterligare diskussioner med näringen och om hur återföringen skall ske. Gröna nyckeltal Sedan 1999 års ekonomiska vårproposition redovisas gröna nyckeltal som ett komplement till de ekonomiska nyckeltalen. Syftet med gröna nyckeltal är att spegla den nationella utvecklingen för viktiga miljöproblem på ett enkelt och informativt sätt. har den totala energianvändningen ökat till följd av den återhämtning och tillväxt av ekonomin som ägt rum. Till stor del beror variationer i energianvändningen mellan enstaka år på konjunktursvängningar samt temperaturskillnader och andra väderleksvariationer. Över tiden har det skett en successiv energieffektivisering uttryckt i termer av energianvändning relaterad till BNP. Till följd av energieffektivisering, strukturomvandling inom industrin, ökad användning av förnybar energi och utbyggnad av kärnkraften minskade koldioxidutsläppen . har utsläppen ökat något bl.a. beroende på ökade transporter. Räknat per invånare har alltjämt bland de lägsta koldioxidutsläppen inom . planerar regeringen att lägga en klimatproposition med bl.a. nya mål för de klimatpåverkande utsläppen. låg utsläppen, inklusive bunkring för internationell luft- och sjöfart, nivå. Skillnaden är dock mindre om utsläppen räknas exklusive bunkring. har utsläppen av svaveldioxid minskat kraftigt. mål om en 80-procentig minskning ser därmed ut att nås med god marginal. Utsläppen av kväveoxider har också minskat , dock inte i samma omfattning. De främsta orsakerna till minskningen av de försurande utsläppen är bättre reningsteknik, ökad energihushållning, minskat svavelinnehåll i olja och övergång från olja till el. Nya mål för de försurande utsläppen håller på att tas fram för perioden fram i samband med regeringens miljömålsproposition. Till följd av redan fattade beslut bedöms de svenska försurande utsläppen fortsätta att minska. Tabell 1.13 Gröna nyckeltal Energianvändning (TWh respektive Wh/kr) 1980 1985 1990 1995 1999 Total användning1 439 443 437 469 475 Energieffektivitet2 327 301 263 274 249 Utsläpp till luft (tusentals ton)3 1980 1985 1990 1995 1999* Klimatpåverkan Koldioxid 82 438 67 587 59 650 63 475 63 560 Försurning Svaveldioxid 508 266 136 94 80 Kväveoxider 448 426 388 354 302 Belastning på haven (tusentals ton)4 1987 1990 1992 1995 1998 Övergödning Fosfor 5,8 4,6 4,2 4,8 4,9 Kväve 148,2 122,9 132,5 134,5 152,6 Påverkan på luftkvalitet (mikrogram per kubikmeter) 1992/93 1994/95 1996/97 1998/99 1999/00 Bensen5 4,3-10,4 2,4-6,2 1,9-5,1 1,9-4,9 1,4-3,5 1 Total energianvändning exklusive energiomvandlingsförluster i kärnkraftverk. 2 Energieffektiviteten mäts som total energianvändning i relation till BNP i fasta priser. 3 Inkluderar bunkring för internationell luft- och sjöfart, skiljer sig därför något i förhållande till redovisningen inom ramen för den internationella klimatkonventionen och konventionen om långväga gränsöverskridande luftföroreningar. 4 Data tas fram , vilket innebär att data inte finns. 5 Bensenhalt i luften, vinterhalvårsmedelvärden i olika tätorter (11, 24, 25, 31, resp. 39 orter). * Uppgifterna är inte jämförbara p.g.a. en översyn av beräkningsmetodiken. Beräkningar av utsläpp med den nya metodiken pågår och kommer att redovisas . Källor: , och har beräkningsmetodiken för utsläpp till luft setts över. Översynen innebar att värden har justerats och på grund av detta kan inte direkta jämförelser göras mellan 1999 och . Beräkningar av utsläpp till 1998 med den nya metodiken pågår och kommer att offentliggöras . minskade belastningen på haven av fosfor och kväve. Den totala belastningen har därefter ökat något, trots att utsläppen från punktkällor har fortsatt att minska. Detta förklaras huvudsakligen av ökad nederbörd. Några nya uppgifter för belastningen på haven av fosfor och kväve finns inte att tillgå , då statistiken endast tas fram . har luftkvaliteten i tätorter förbättrats markant. Den genomsnittliga bensenhalten 1999/00 har mer än halverats jämfört med /nivå. ligger den dock fortfarande över lågrisknivån i alla tätorter där mätningar genomförs. Regeringen avser lämna förslag till delmål och åtgärder för att uppnå de femton fastställda miljökvalitetsmålen. Regeringen avser att föreslå ett uppföljningssystem där regelbundet får en redovisning av arbetet med att nå miljökvalitetsmålen i form av indikatorer och gröna nyckeltal. lade fram sitt betänkande (SOU 2001:2). Utöver det arbete på miljöområdet som äger rum inom utarbetar ett indikatorsystem för alla dimensioner i begreppet hållbar utveckling. En första rapport kommer och i de fall det är möjligt kommer indikatorerna att knyta an till de svenska miljökvalitetsmålen. 1.9 Ett för alla Ekonomisk tillväxt är en förutsättning, men ingen garanti, för ökad rättvisa. Tillväxten är nödvändig för att skapa utvecklingsmöjligheter och arbete. Men för att minska klyftorna i samhället behövs en aktiv rättvisepolitik. Målet är att människors livsval inte skall begränsas av deras bakgrund och kön. Fördelningspolitiken inriktas därför på att minska klyftorna och antalet ekonomiskt marginaliserade. Alla ska ha samma rätt och möjlighet till vård, utbildning och omsorg. Alla former av diskriminering i samhället måste upphöra. Invandrare, flyktingar och de som bott i i många generationer ska ges likartade livschanser. Barnen i skolan skall ges stöd så att klass- eller etnisk bakgrund inte avgör skolresultaten. Arbetsplatser är ett av de sammanhang som kan bidra till förståelse, respekt och ömsesidig integration mellan människor. Därför är det för de flesta utländska vuxna avgörande att få ett jobb. De invandrare som kommer till måste ha möjligheter bli fullt delaktiga i samhället. Strukturer och system som finns inom olika samhällsområden kan förbättras i detta syfte. Regeringen har därför tagit initiativ till ett arbete för att öka förutsättningarna för en långsiktigt hållbar integration. Inom bl.a. utbildnings- och arbetsmarknadsområdet pågår nu en rad olika insatser för att öka invandrarnas möjligheter att delta i arbetslivet som t.ex. förbättrad introduktion och svenskundervisning, kompletteringsutbildning, validering av utländsk yrkeskompetens m.m. Även samverkan mellan myndigheter som har särskild betydelse för integrationen skall förstärkas och effektiviseras. av ekonomisk tillväxt har ett antal reformer genomförts syftande till rättvisa. Än finns dock stora utmaningar kvar. Barnfamiljer och särskilt ensamstående föräldrar, ungdomar och invandrare har det fortfarande relativt sett sämre ställt än . Årets vårproposition innehåller därför ytterligare ett steg för att förbättra levnadsvillkoren för dessa grupper. En politik för ökad rättvisa måste vara långsiktig och aktiv. Den måste motverka de strukturella faktorer som gör att vissa samhällsgrupper har större tillgång än andra till utbildning, höga inkomster och en god välfärd. Det är fortfarande betydligt vanligare att barn till föräldrar med högre utbildning studerar vidare, än att barn till föräldrar med lägre utbildning gör det. Regeringens satsningar på ökat antal högskoleplatser och ett reformerat studiemedelssystem syftar till att bryta det mönstret. Även under saneringsåren valde regeringen att satsa resurser på att utöka antalet utbildningsplatser i på högskolor och universitet. ger det resultat i form av höjd allmän utbildningsnivå och stigande sysselsättning. Utbildning och kunskaper har blivit jämnare fördelade i . Detta är särskilt viktigt i där kravet på kunskaper och färdigheter ökar och där den snabba teknologiska utvecklingen driver upp efterfrågan på personer med hög utbildning. Den ekonomiska politikens inriktning mot full sysselsättning motverkar orättvisor och klyftor i samhället. Långtidsarbetslöshet skapar marginalisering och maktlöshet. Ett högt ohälsotal innebär ett oacceptabelt utanförskap. När stora grupper står utanför arbetsmarknaden under långa perioder minskar jämlikheten. Full sysselsättning är ett av de effektivaste medlen att öka rättvisan. Under den senare delen av 90-talet ökade lönespridningen något, efter att ha minskat något . Under den ekonomiska krisen marginaliserades vissa grupper, men har ändå lyckats bevara en av de jämnaste inkomstfördelningarna bland . För att minska klyftorna i samhället måste fattigdomsfällor och utanförskap kraftigt motarbetas. Regeringens långsiktiga strategi för att minska marginaleffekterna gör att det lönar sig bättre att studera och arbeta. Därmed är risken mindre för att människor fastnar i socialbidragsberoende och långtidsarbetslöshet. ges barn till arbetssökande rätt till förskoleverksamhet. Beslut har fattats om en maxtaxa i förskoleverksamheten och skolbarnomsorgen. har marginalskatterna sänkts genom en höjning av den nedre skiktgränsen för statlig skatt och en kompensation för egenavgifterna har påbörjats. Ett arbete för att minska marginaleffekterna i de familjeekonomiska stöden pågår. I den fördelningspolitiska redogörelsen (bilaga 4) visas att den ökade spridningen av faktorinkomster har motverkats av skatters och bidrags omfördelande effekt. Den ekonomiska utvecklingen medför dessutom ytterligare en kraftig förbättring av de genomsnittliga inkomsterna för personer i förvärvsaktiva åldrar. Marginaleffekterna minskar successivt efter 1996 men är fortfarande höga för många hushåll. Den ekonomiska utvecklingen med minskad arbetslöshet och minskad omfattning av socialbidrag och bostadsbidrag bidrar till lägre marginaleffekter. De åtgärder som vidtagits i skatte- och bidragssystemen bidrar starkt till att marginaleffekterna minskar. Den enskilda åtgärd som haft störst betydelse är den genomförda skattereduktionen för att kompensera för löntagarnas egenavgifter. Fördelningspolitisk analys När alla personer delas in i 10 lika stora grupper (decilgrupper) med hänsyn till inkomsterna kan förändringen för de med lägst standard, näst lägst standard och så vidare till de med högst standard visas. 1 finns de med lägst standard. 10 finns de med högst standard. De reformer som införs eller som föreslås har en gynnsam fördelningspolitisk profil vilket framgår av diagram 1.5. Den sammanlagda effekten av maxtaxan i förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg, pappamånad, kontaktdagar och höjd garantinivå i föräldraförsäkringen, höjt golv och tak i arbetslöshetsförsäkringen, studiebidrag , äldreförsörjningsstöd för invandrare som inte har 40 bosättningsår innan pensionering samt ökat bostadstillägg för pensionärer är positiv för framför allt personer med låga inkomster och medelinkomsttagare. Förslagen gynnar kvinnor mer än män. Diagram 1.5 Förändring för inkomstgrupper till följd av ändrade regler Procentuell förändring Diagram 1.6 Förändringar för kvinnor och män till följd av ändrade regler Procentuell förändring 2 Förslag till riksdagsbeslut 2 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att såvitt avser den ekonomiska politiken och utgifts-taket 1. godkänner de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som regeringen förordar (kapitel 1), 2. fastställer målet för det finansiella sparandet i den offentliga sektorn till av bruttonationalprodukten för (avsnitt 4.1.3), 3. fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten för till (avsnitt 4.1.1), 4. godkänner den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden enligt tabell 6.5 som riktlinje för regeringens budgetarbete, 5. godkänner beräkningen av de offentliga utgifterna (avsnitt 4.1.2), 6. godkänner den föreslagna ändringen av ändamål och verksamheter som skall innefattas i utgiftsområde 1 respektive utgiftsområde 5 och internationell samverkan (avsnitt 6.4.2), 7. godkänner den föreslagna ändringen av ändamål och verksamheter som skall innefattas i utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning respektive utgiftsområde 14 Arbetsliv (avsnitt 6.4.2), 8. godkänner den föreslagna ändringen av ändamål och verksamheter som skall innefattas i utgiftsområde 3 och uppbörd respektive utgiftsområde 4 Rättsväsendet (avsnitt 6.4.2), 9. godkänner den föreslagna ändringen av ändamål och verksamheter som skall innefattas i utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård respektive utgiftsområde 22 Kommunikationer (avsnitt 6.4.2), 10. antar regeringens förslag till lag om ändring i riksdagsordningen (avsnitt 3.1och avsnitt 6.4.2), såvitt avser tilläggsbudget till statsbudgeten för 11. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1996:506) om överlåtelse av en förvaltningsuppgift till en övervakningskommitté m.m. (avsnitt 3.2 och 8.1.17), 12. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1997:756) om tilldelning av spårkapacitet (avsnitt 3.3 och 8.1.20), 13. bemyndigar regeringen att för besluta om krediter för myndigheters räntekonton i intill ett belopp av 16 (avsnitt 8.1), 14. bemyndigar regeringen att för besluta om lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i statens verksamhet intill ett belopp av 20 (avsnitt 8.1), 15. godkänner den föreslagna ändringen av reglerna för presstöd (avsnitt 8.1.1), 16. godkänner den föreslagna användningen av det under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning uppförda ramanslaget 2:9 Bidrag till kapitalet i (avsnitt 8.1.2), 17. bemyndigar regeringen att överta aktierna i genom utdelning eller annat förfarande (avsnitt 8.1.2), 18. bemyndigar regeringen att avveckla (avsnitt 8.1.2), 19. bemyndigar regeringen att meddela föreskrifter om avgifter för ansökan om uppehålls- och arbetstillstånd enligt de riktlinjer som föreslås (avsnitt 8.1.5), 20. godkänner den förslagna användningen av det under utgiftsområde 6 Totalförsvar uppförda ramanslaget 6:4 Funktionen Civil ledning (avsnitt 8.1.6), 21. godkänner förslaget till ny investeringsplan för för (avsnitt 8.1.6), 22. bemyndigar regeringen att , såvitt avser det under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg uppförda ramanslaget 16:3 Statsbidrag till vårdartjänst m.m., ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden innebär utgifter på högst (avsnitt 8.1.9), 23. bemyndigar regeringen att , såvitt avser det under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg uppförda ramanslaget 17:1 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken, ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden innebär utgifter på högst (avsnitt 8.1.9), 24. godkänner den föreslagna användningen av medel i folkpensioneringsfonden (avsnitt 8.1.10), 25. godkänner regeringens förslag i fråga om erbjudande av plats inom aktivitetsgarantin (avsnitt 8.1.12), 26. bemyndigar regeringen att , såvitt avser det under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande föreslagna nya ramanslaget 31:12 Investeringsbidrag för nybyggnad av hyresbostäder, besluta om stöd som inklusive tidigare gjorda åtaganden innebär utgifter på högst 1 (avsnitt 8.1.16), 27. godkänner den föreslagna användningen av det under utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling uppförda ramanslaget 33:4 Ersättning för nedsättning av socialavgifter (avsnitt 8.1.17), 28. bemyndigar regeringen att ge de finansiella befogenheter som föreslås (avsnitt 8.1.19), 29. godkänner att ansvaret för delfunktionen Landsvägstransporter i det civila försvaret förs över från till (8.1.20), 30. godkänner den föreslagna användningen av den av fastställda låneramen för Göteborgsöverenskommelsen (avsnitt 8.1.19), 31. bemyndigar regeringen att låta ta upp lån i intill ett belopp av för att inleda utbyggnaden av väg E6 del Hogdal - (avsnitt 8.1.20), 32. bemyndigar regeringen att vidta de åtgärder i fråga om aktieägartillskott till Svensk-Danska Broförbindelser AB:s () som föreslås (avsnitt 8.1.20), 33. godkänner den förslagna användningen av den av för beslutade låneramen i för investeringar (avsnitt 8.1.20), 34. godkänner den föreslagna användningen av det under utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar uppförda ramanslaget 43:1 och redovisningen av djurregisteravgifter (avsnitt 8.1.21), 35. godkänner den föreslagna användningen av det under utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar uppförda ramanslaget 43:5 Arealersättningar och djurbidrag m.m.(avsnitt 8.1.21), 36. bemyndigar regeringen att ikläda staten betalningsansvar intill ett belopp av högst 175 för exportkreditgarantier (avsnitt 8.122), 37. för godkänner ändrade ramar för utgiftsområden samt anvisar ändrade och nya anslag i enlighet med specifikation i tabell 2.1. Tabell 2.1 Specifikation av ändrade ramar för utgiftsområden samt ändrade och nya anslag för Tusental kronor UTGIFTSOMRÅDE ANSLAGS- NUMMER BELOPP ENLIGT STATSBUDGETEN 2001 FÖRÄNDRING AV /ANSLAG NY / NY ANSLAGSNIVÅ 1 5 316 203 29 050 5 345 253 45:1 , ramanslag 14 703 1 600 16 303 46:1 Allmänna val, ramanslag 25 000 1 400 26 400 46:5 , ramanslag Nytt 3 450 3 450 90:5 m.m., ramanslag 3 269 649 22 600 3 292 249 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning 1 307 655 3 700 1 311 355 1:6 , ramanslag 376 303 3 700 380 003 2:2 , ramanslag 130 186 6 300 136 486 2:4 : Förvaltningskostnader, ramanslag 256 402 -2 300 254 102 2:7 Avgift för Stadshypotekskassans grundfond, ramanslag 9 400 -4 000 5 400 3 och uppbörd 6 206 948 -2 700 6 204 248