prop · GO0394 · 2001-01-01 00:00:00 — I likhet med beslut om riktlinjer för anser regeringen att ett förytligande av public service-företagens programutbud måste motverkas. Detta gäller naturligtvis i fråga om såväl variationen i programgenrer som innehållet i enskilda programkategorier. Enbart lyssnar- och tittarsiffror får inte vara styrande för public service-företagens programplanering. Regeringen ställer sig därmed bakom den bedömning som gjordes inför innevarande tillståndsperiod om att public service-företagen generellt skall prioritera höjd kvalitet före ökad kvantitet i utbudet (jfr prop. 1995/96:161, s. 58). För att public service-företagen skall kunna uppfylla de ambitioner som ligger i uppdraget krävs att de har allmänhetens förtroende, att programverksamheten är uppskattad i olika publik- och åldersgrupper och att många tycker det är angeläget att titta och lyssna. Det är inte minst viktigt för legitimiteten i TV-avgiftssystemet att allmänheten anser sig få valuta för TV-avgiften. Fortsatta insatser bör göras av programföretagen för att utveckla kontakter med allmänheten för att säkerställa att allmänhetens skiftande behov och intressen utgör grunden för programverksamheten. I detta sammanhang har företagens decentraliserade organisation en viktig funktion att fylla. Företagen bör också aktivt använda såväl radio- och TV-sändningarna som nya kommunikationsformer som t.ex. Internet i syfte att kommunicera med och informera allmänheten om hur programverksamheten utvecklas och hur resurserna inom företagen används. Det är mot bakgrund av dessa överväganden naturligt att slå vakt om uppdraget för radio och TV i allmänhetens tjänst genom att vidmakthålla den principiella utformning som gäller för programföretagens allmänna programuppdrag. Genom särskilda villkor i kommande sändningstillstånd skall säkerställas att public service-företagens programutbud kommer att präglas av de värden som här har framhållits. Demokratiska värden Radio och TV i allmänhetens tjänst har ett särskilt ansvar för att skapa förutsättningar för insikt om och förståelse av samhället och den gemensamma värdegrund som en levande demokrati kräver. Även om TVtittandet och radiolyssnandet fördelas på fler kanaler än tidigare får det som tas upp i televisionen och radion snabbt stor spridning, också via andra massmedier. Genom att fortfarande mycket stora delar av befolkningen nås av samma budskap har radion och televisionen stor genomslagskraft och därmed ett betydande inflytande över samhällsdebatt och verklighetsbeskrivning. Radio och TV når inte bara dem som aktivt söker information utan också personer med begränsade kunskaper och ett mer ljumt intresse för samhällsfrågor. Public service-företagen kan erbjuda ett gemensamt rum där frågor som är av intresse för alla i kan tas upp ur olika aspekter och diskuteras. I 6 kap. 1 § radio- och TV-lagen (1996:844) föreskrivs att programverksamheten som helhet skall präglas av det demokratiska statsskickets grundidéer samt principen om alla människors lika värde och den enskilda människans frihet och värdighet. Denna bestämmelse gäller för alla typer av TV-sändningar som omfattas av lagen samt för de ljudradiosändningar där regeringen ger tillstånd till sändningarna. Orden "det demokratiska statsskickets grundidéer" avser beteckningen på en statsform som bygger på fri åsiktsbildning, allmän och lika rösträtt samt fria och hemliga val. Uttrycket "alla människors lika värde och den enskilda människans frihet och värdighet" avser de sidor av demokratibegreppet som anknyter till bl.a. förhållandet mellan människor, t.ex. fördömande av rasism, våld och brutalitet samt hävdande av jämställdhet mellan kvinnor och män. Bestämmelsen anses även innebära en skyldighet att markera ett avståndstagande från eller att bemöta antidemokratiska uttalanden och att verka för att rasfördomar bekämpas (jfr prop. 1995/96:160, s. 91 ff). Public service-företagens verksamhet innebär bl.a. att för allmänhetens räkning beskriva och kritiskt granska skeenden, förmedla kunskap, förklara sammanhang, belysa mindre kända förhållanden och initiera debatter. I detta arbete skall programföretagen sträva efter opartiskhet och saklighet. (jfr prop. 1977/78:91, s. 228 ff). Saklighetskravet inrymmer också krav på relevans och väsentlighet. Det är viktigt att betona att public service-företagens uppgift är att se till att väsentliga frågor lyfts fram och diskuteras och att problem och frågeställningar analyseras ur olika perspektiv så att alla relevanta fakta och synpunkter kommer fram. Regeringen föreslår därför att kraven på opartiskhet och saklighet skall kvarstå. Program för barn och unga Ett av public service-företagens viktigaste uppdrag handlar om det särskilda ansvaret för barn och unga. Det är angeläget att det finns program för barn och unga som förmedlar kulturella och konstnärliga upplevelser samt berättelser och reportage från olika kulturer och länder. Det är också viktigt att radion och televisionen gör nyheter och fakta tillgängliga på barns och ungdomars egna villkor och att barn och ungdomar får möjlighet att delta i programverksamheten. Public service-företagen har också en viktig uppgift att ta hänsyn till de språkliga behoven hos barn som tillhör en språklig eller etnisk minoritetsgrupp. Regeringen föreslår därför att programföretagen skall ägna ökad uppmärksamhet åt program för och med barn och ungdomar. Dessa frågor bör också uppmärksammas särskilt i företagens public service-redovisningar. Mediets genomslagskraft Enligt radio- och TV-lagen (1996:844) får program med ingående våldsskildringar av verklighetstrogen karaktär eller med pornografiska bilder inte sändas då det finns betydande risk att barn kan se programmen. Förbudet gäller inte om det finns särskilda skäl att visa programmet, t.ex. i nyhetssammanhang. Radio- och TV-program får inte förhandsgranskas av någon myndighet. Sändningstillstånden för public service-företagen föreskriver att hänsyn skall tas till ljudradions respektive televisionens särskilda genomslagskraft när det gäller programmens ämnen och utformning samt tiden för sändning av programmen. SVT bör även ägna stor uppmärksamhet åt sättet att skildra våld i nyhetsprogram och andra program som informerar publiken om det faktiska våld som förekommer. Bestämmelsen tillämpas av och TV vid bedömning av program som behandlar eller innehåller t.ex. våld, sex och droger. Vidare prövas program som kan uppfattas som diskriminerande, uppmana till brott etc. mot denna bestämmelse. När det gäller förekomsten av våld har nämnden i sin praxis tillämpat en strängare bedömning för program eller inslag som sänds före än för sändningar . När det gäller vilka program som barn lyssnar och tittar på så vilar ett stort ansvar på föräldrarna. Det är dock viktigt att allmänheten kan lita på att public service-företagen tar särskild hänsyn till mediets genomslagskraft och att detta innebär att det går att förutse när vissa typer av programinnehåll kan förekomma. De nuvarande villkoren som gäller mediets genomslagskraft bör därför kvarstå oförändrade. 8.2 Mångfald i nyhetsutbud och samhällsbevakning Regeringens förslag: Nyhetsverksamheten inom programföretagen skall bedrivas så att en mångfald i nyhetsurval, analyser och kommentarer är tydlig. nyhetsverksamhet skall bedrivas så att de olika självständiga nyhetsredaktionerna inom företaget oberoende av varandra kan fatta beslut med skilda perspektiv. och samhällsbevakning skall utgå från olika perspektiv så att händelser kan värderas utifrån olika geografiska, sociala eller andra utgångspunkter. Utredningens bedömning: När det gäller SVT:s nyhetsverksamhet konstaterar utredningen att beslutat att genomföra en omorganisation av nyhetsverksamheten för att stärka den gemensamma planeringen och samordningen, öka inslaget av granskning och fördjupning, tydligare definiera redaktionernas självständighet för att garantera mångfald samt att använda tillgängliga resurser så rationellt som möjligt. Utredningen bedömer att SVT kan klara kravet på mångfald i nyhetsvärdering, urval och nyhetsförmedling, som nyhetsarbetet kan organiseras på ett sätt som stärker företagets samlade nyhetsverksamhet och leder till ett effektivare resursutnyttjande. Remissinstanserna: anser att etermedierna generellt sett är ytligare informationsmedier än tryckta medier. betonar därför vikten av fördjupning och förklaringar i programverksamheten och anser att det är viktigt att komplettera informationen, särskilt i nyhets- och samhällsprogram, exempelvis med fördjupande information på Internet. anser att förändringarna av är rimliga, men att en utvärdering bör göras av hur mångfalden i nyhets- och faktautbudet utvecklas. påpekar att forskning visar att förekomsten av skilda nyhetsredaktioner bidrar till mångfalden. SVT anser att det anslagsvillkor som gäller för företagets nyhetsverksamhet bör tas bort. Skälen för regeringens förslag: Nyhetsverksamheten inom public service-företagen är av central betydelse för ett allsidigt utbud av information och debatt i . En nyhetsverksamhet av hög klass med utrymme för analys, fördjupning och förklaringar av sammanhang har också mycket stor betydelse för allmänhetens bild av omvärlden. Public service-företagens nyhetssändningar når hela befolkningen och publikundersökningar visar att stora delar av allmänheten tar del av programmen regelbundet. Undersökningar visar också att förtroendet för programföretagen i stor utsträckning hänger samman med företagens trovärdighet och pålitlighet inom programområden som nyheter, fakta och samhälle. Radions Ekosändningar och televisionens Rapport, Aktuellt samt företagens regionala nyhetsprogram tillhör de allra mest använda och uppskattade nyhetsprogrammen i . Att bedriva en självständig och livskraftig nyhetsverksamhet och samhällsbevakning tillhör de mest centrala uppgifterna för en radio och TV i allmänhetens tjänst och det är en viktig anledning till att företagen har relativt omfattande resurser till sitt förfogande. En grundläggande förutsättning för arbetet med nyheter och samhällsfrågor är att public service-företagen, inom de ramar som kraven på opartiskhet och saklighet ställer upp, kan arbeta med fullständig integritet och är fria att välja de nyheter som skall presenteras och de frågor som ska behandlas. Detta skall givetvis gälla också . Public service-företagens nyhetssändningar - och vikten av mångfald i dessa - bör enligt regeringens mening tillmätas lika stor betydelse . Även om utbudet av information ständigt ökar så visar undersökningar att radio- och TV-medierna fortfarande tillhör de allra viktigaste nyhetsmedierna. Stora delar av publiken har visserligen i större utsträckning än tidigare tillgång till ett ökat programutbud, som i varierande grad innehåller nyhetssändningar. drygt en tredjedel av landets befolkning har dock fortfarande endast tillgång till tre TV-kanaler, SVT1, SVT2 och TV4, och nyhetsverksamheten i flertalet andra kanaler är av begränsad omfattning. Mycket viktig i sammanhanget är SR:s och SVT:s lokala och regionala nyhetsverksamhet som bidrar till mångfald och förankring i områden där antalet röster på mediemarknaden annars är få. beslutade att förändra företagets nyhetsorganisation. Omorganisationen innebär bl.a. att en central nyhetsdesk inrättats som en gemensam samordnings- och bokningscentral för olika funktioner. Från nyhetsdesken hämtar de olika redaktionerna inom SVT de resurser som behövs för att utföra de olika nyhetsuppdrag redaktionerna har. Till nyhetsdesken har knutits produktionspersonal och reportrar, översättare, arkivpersonal och grafisk personal m.fl. Även utrikeskorrespondenter har knutits dit. Varje nyhetsredaktion för de olika programmen i SVT, t.ex. Aktuellt och Rapport behåller dock enligt uppgift från SVT ett antal nyckelmedarbetare, bl.a. redaktörer, programledare, kommentatorer och planerare. Redaktionerna har var sin utgivare. Regeringen anser att det är av stor vikt att SVT:s nya organisation med en central nyhetsdesk inte leder till att de redaktionella bedömningarna centraliseras. Regeringen tar särskilt fasta på de målsättningar SVT har redovisat för företagets nyhetsverksamhet och som ligger bakom den genomförda omorganisationen. Det är särskilt angeläget att, som SVT anför i sitt underlag till utredningen, de skilda redaktionernas självständighet bevaras och tydligare definieras för att ytterligare stärka mångfalden inom företaget. Allmänheten bör tydligt kunna se att SVT:s olika redaktioner erbjuder mångfald i nyhetsförmedling och nyhetsurval och i granskande och fördjupande reportage m.m. Regeringen föreslår mot denna bakgrund att riktlinjerna för SVT i denna del kvarstår. Det aktuella villkoret bör dock ändras. Regeringen anser att nyhetsverksamheten inom SVT skall bedrivas så att en mångfald i nyhetsurval, analyser och kommentarer inom företaget är tydlig. Arbetet skall bedrivas så att de olika självständiga redaktionerna inom företaget oberoende av varandra kan fatta beslut med skilda perspektiv. Förekomsten av flera redaktioner skall innebära att förutsättningarna för variation garanteras beträffande såväl urvalet av nyheter som presentationen av dem och att redaktionerna kan komplettera varandra. Dessa riktlinjer bör naturligtvis i tillämpliga delar gälla också för SR:s nyhets och samhällsutbud. Liksom under innevarande tillståndsperiod bör programföretagen eftersträva att nyhetsförmedlingen och samhällsbevakningen i ökad utsträckning utgår från olika perspektiv. Bedömningar av vad som är viktigt och oviktigt i rapportering och bevakning skiljer sig exempelvis åt i olika delar av landet, vilket också skall avspeglas i programmen. Andra perspektiv handlar om t.ex. kön, etnicitet och social tillhörighet. Utredningen anser att de samordningsvinster som kan komma att göras inom SVT bör kunna leda till en ökad satsning på fördjupning i nyhets och samhällsjournalistiken. En sådan satsning bör även kunna komma den regionala nyhetsverksamheten till del, vilket också har förutsatts i förarbetena inför nuvarande tillståndsperiod. Regeringen delar utredningens uppfattning och anser att det är väsentligt att noga följa upp den nya organisationens verksamhet och att SVT i sin årliga redovisning redogör för hur den nya organisationen lever upp till de syften som ligger bakom omorganisationen. Regeringen avser också att under kommande tillståndsperiod ge och TV i uppdrag att följa och utvärdera hur de gjorda förändringarna av nyhetsorganisationen påverkar mångfalden i nyhetsutbudet. 8.3 Kulturansvar Regeringens förslag: Public service-företagens kulturansvar skall vara ett prioriterat område i public service-uppdraget. Programföretagen skall vidga och fördjupa sitt kulturansvar i förhållande till verksamheten under innevarande tillståndsperiod. Nyskapande programinnehåll skall främjas liksom programföretagens egen skapande verksamhet. Programföretagen skall öka samarbetet med kulturinstitutioner och fria kulturproducenter i hela landet i syfte att öka antalet utsändningar av föreställningar, konserter och andra kulturhändelser. Programföretagen skall ha ett särskilt ansvar för det svenska språket och dess ställning i samhället. Språkvårdsfrågor skall beaktas i programverksamheten. Programföretagen skall tillhandahålla ett mångsidigt utbud som speglar de olika kulturer som finns i . Det utländska programutbudet skall spegla olika kulturkretsar och, i större omfattning än , innehålla program från olika delar av världen. Utredningens bedömning: Utredningen anser att programföretagens kulturansvar är en mycket viktig del av public service-uppdraget och att dess betydelse ökar. Utredningen konstaterar att det skett minskningar av insatserna från public service-företagen på en rad områden. Främst gäller detta inom SR där såväl utomståendes medverkan på kulturområdet som musikutbudet fått minskade resurser . På vissa områden har dock programföretagens insatser förbättrats. Detta gäller bl.a. SR som har ökat resurserna för samarbeten med kulturinstitutioner. SVT:s sändningar inom kulturområdet har ökat, liksom insatserna för svensk film och utomståendes medverkan. Barn och ungdomsutbudet har stärkts såväl inom SR som SVT. Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser som kommenterat frågan instämmer i utredningens bedömning att kulturansvaret utgör en viktig del av programföretagens ansvar. Flertalet organisationer som representerar det svenska kulturlivet anser att public service-företagen bör avsätta större resurser för bevakning, spegling av och samarbeten med det svenska kulturlivet. Bland andra KLYS, , Kungliga Musikaliska Akadamien och anser att public serviceföretagens betydelse för svenska upphovsmän och utövare ökar och att företagens uppdrag beträffande kulturansvaret bör formuleras tydligare. efterlyser en kraftig ökning av antalet samarbetsprojekt mellan programföretagen och landets kulturinstitutioner. SR anser att dagens omfattning av programområdet Kultur är rimlig med hänsyn till företagets resurser och ställda krav. SVT menar att huvudansvaret för den närmare inriktningen av kulturansvaret måste ligga på programföretaget utan detaljerade riktlinjer. Skälen för regeringens förslag: Regeringen delar utredningens uppfattning att kulturansvaret är en mycket viktig del av public service-uppdraget. Radio och TV i allmänhetens tjänst är genom sin särställning bland medieföretag en av landets viktigaste kulturskapare och kulturförmedlare. Public service-företagen har en allt viktigare uppgift i ett allt mer internationaliserat och kommersialiserat kultur- och medieutbud. Programföretagen bidrar dessutom i hög grad till att berika det svenska kulturlivet genom de uttrycksformer som är specifika för radion och televisionen. För upphovsmän och konstutövare får programföretagens utbud allt större betydelse som försörjningskälla. Programföretagens kulturansvar innebär också att ta skälig hänsyn till medverkande upphovsmäns och utövande konstnärers rättigheter till sina verk. Många av de programtyper som ryms inom programföretagens kulturansvar saknas till stora delar i det övriga radio- och TV-utbudet. Många program skulle sannolikt inte produceras alls om inte public service- företagen hade uppgiften att tillhandahålla dem. Genom att svenskt kulturliv skildras och förmedlas i radio och TV kan kulturen ges en långt större publik än vad enskilda kulturinstitutioner kan klara. För många människor är radion och televisionen det enda sättet att regelbundet komma i kontakt med ett stort antal konstarter såsom t.ex. film, teater, bildkonst och musik. Regeringen anser mot denna bakgrund att de principer för kulturansvaret som beslutade skall vara vägledande för programföretagen också under kommande tillståndsperiod (jfr prop. 1995/96:161 s. 49 ff., bet. 1995/96:KrU12, rskr. 1995/96:297). Detta innebär att programföretagen också i fortsättningen skall vidga och fördjupa sitt kulturansvar i förhållande till verksamheten under innevarande tillståndsperiod. Programföretagen skall stimulera till debatt kring viktigare samhälls- och kulturfrågor, bevaka och granska händelser och utveckling på kulturlivets olika områden och i samverkan med det övriga kulturlivet producera och förmedla olika kulturaktiviteter. Ett omfattande samarbete med kulturinstitutioner runt om i landet är en förutsättning för att kulturuppdraget skall kunna uppfyllas. Programföretagen har unika möjligheter att på ett aktivt sätt spegla det nya och intressanta som sker på t.ex. teater- och musikområdena i livaktiga kulturcentra liksom den breda kulturverksamhet som sker runt om i landet. Därför bör programföretagen under kommande tillståndsperiod ges i uppdrag att öka samarbetet med kulturinstitutioner och fria kulturproducenter i hela landet i syfte att öka antalet utsändningar av föreställningar, konserter och andra kulturhändelser. Programföretagens samarbeten med utomstående och utläggningar av produktionsuppdrag (se avsnitt 8.7.2) bör också i fortsättningen kunna komma landets kulturarbetare till del och användas för en ökad omfattning av samarbeten med teatrar, orkestrar och andra kulturinstitutioner i hela landet. Det är angeläget att SVT fortsatt skapar goda förutsättningar för utläggningar av produktionsuppdrag och samarbetsprojekt med fria filmare och producenter av kvalitetsfilm, kortfilm och dokumentärfilm. Public service-företagen har ett särskilt ansvar för ett mångsidigt utbud av hög kvalitet på svenska språket och för att det svenska kulturlivet kan skildras, bevakas och därigenom främjas i radio och TV. När det ökade utbudet i allt högre grad domineras av musik- och underhållningsprogram, företrädesvis från den angloamerikanska kulturkretsen, är det en särskilt angelägen uppgift att värna radio- och TV-företag med ett bredare och djupare journalistiskt uppdrag och ett särskilt ansvar för svensk produktion, svensk musik och svenska artister och upphovsmän. I budgetpropositionen för (prop. 1998:99/1, utg.omr. 17) konstaterade regeringen att det finns anledning att gå vidare i arbetet med att främja det svenska språket. Regeringen bedömde att en utgångspunkt för den svenska språkpolitiken skall vara att svenska språket bevaras som ett samhällsbärande och komplett språk. Målsättningen är därför att det bl.a. skall finnas ett varierat och rikligt utbud av kultur på svenska, som är tillgängligt för alla. En parlamentarisk kommitté tillkallades med uppdrag att lägga fram förslag till ett handlingsprogram för det svenska språket (dir. 2000:66). Uppdraget skall redovisas . Radio och TV har en särskilt viktig roll när det gäller svenska språket. För programföretagen i allmänhetens tjänst skall uppgiften att tillhandahålla ett mångsidigt utbud av hög kvalitet på svenska också fortsatt vara en prioriterad uppgift. Programföretagen bör även i fortsättningen beakta språkvårdsfrågor i programverksamheten. Radio och TV i allmänhetens tjänst har vidare ett stort ansvar när det gäller speglingen av vårt alltmer mångkulturella samhälle. I public service- uppdraget ingår att öka kunskapen om och förståelsen mellan människor med olika kulturell bakgrund. Programföretagen bör därför även under kommande tillståndsperiod ges i uppdrag att spegla de olika kulturer som finns i . Det är också viktigt att program från andra delar av världen, särskilt länder utanför den västerländska kultursfären, får större utrymme i radion och televisionen än . Programföretagen bör aktivt arbeta för att språkliga och etniska minoriteter får bättre möjligheter att ta del av programutbudet och att företagens verksamhet i övrigt på ett tydligt sätt avspeglar de olika kulturer som finns i . 8.4 Tillgänglighet för funktionshindrade Regeringens förslag: Programföretagen skall beakta funktionshindrades behov. Programföretagens insatser för att göra programmen tillgängliga för funktionshindrade skall öka. Ett mål skall vara att uppläst textremsa kan erbjudas . Utredningens bedömning: I utredningen konstateras att en stor del av public service-företagens program görs tillgängliga genom textning och teckenspråk men att mycket kvarstår att göra. Utredningen anser att ett mål bör vara att alla program skall göras tillgängliga för hela befolkningen. Oavsett vilka tekniska lösningar som väljs är det viktigt att verka för att mottagarutrustningen får en sådan utformning att tillgängligheten för funktionshindrade kan beaktas. Utredningen anser att redovisningen bör förbättras inför nästa tillståndsperiod så att det tydligare går att utläsa hur programföretagens samlade insatser leder till ökad tillgänglighet för funktionshindrade. Vidare anser utredningen att frågan om uppläst textremsa i TV bör få en lösning och att frågan om syntolkning bör prövas. Ambitionen bör vara att också de regionala nyhetssändningarna textas. Remissinstanserna: En stor andel av remissinstanserna pekar på vikten av att programföretagens uppdrag preciseras och ges konkreta mål och att tidsplaner för när olika åtgärder skall vara genomförda skall finnas.