prop · GO033 · 2001-01-01 00:00:00 — Statens roll för biovetenskaplig och bioteknisk forskning Grundforskningen finansieras främst av de direkta statsanslagen till universitet och högskolor, (), (), (). Omfattande stöd ges även från forskningsstiftelser, däribland speciellt SSF samt olika privata finansiärer som Cancerfonden och . Inom den användarstyrda, tillämpade, FoU- verksamheten är främst () och Skogs- och jordbrukets forskningsråd () viktiga aktörer. och kompetens () finansierar området både via medel till industriforskningsinstitut såsom, och bioteknik (), Skogsindustrins tekniska forskningsinstitut (STFI), m.fl. och i specifika insatser. () finansierar utveckling av alternativa metoder till användning av försöksdjur. Det finns även en stor grupp aktörer som arbetar med affärs- och företagsutveckling. och Industrifonden finansierar affärsmässigt relevanta projekt i olika stadier, vanligen via lån eller som investering. Ett antal fonder är huvudsakligen aktiva inom området, främst då genom investeringar i biomedicin. Flera företag har startats genom finansiering från riskkapitalbolag och detta kan förväntas öka. Många av förutsättningarna för framgång finns redan men måste samordna och integrera kunskap och teknologier för att hävda sig i en internationell konkurrens. har en möjlighet att vidareutveckla kunskaperna inom berörda vetenskaper och att ta betydande marknadsandelar inom bioteknikområdet baserat på den vetenskapliga position landet har och den befintliga industriella strukturen. För att uppnå denna målsättning behövs insatser inom både grundläggande och tillämpad forskning och utveckling inom snabbväxande och multidisciplinära områden, t.ex. IT-biologi (bioinformatik), mikrominiatyrisering inom biologi och kemi (nanobioteknik/-kemi), teknologier för funktionsgenomik m.m. Mycket av drivkraften för utvecklingen ligger i multidisciplinära ansatser för att lösa biovetenskapliga frågeställningar. Biovetenskaper i kombination med materialvetenskap, IT, elektronik, materialvetenskap, kemi, m.m., krävs för att ta fram nya forskningsresultat, produkter och tjänster. Den industriella exploateringen av denna snabbt växande kunskapsbas bör öka väsentligt. Utveckling av framtidens produkter, tjänster och tillämpningar kommer i allt högre grad att kräva en multidisciplinär ansats. Många produkter kräver insatser inte bara från biologer och medicinare utan involverar även områden som mikroelektronik, datalogi, materialvetenskap och fysik. För att åstadkomma en kraftsamling på detta område fordras nya samarbeten mellan såväl olika forskningsfinansiärer som mellan dem som utför forskningen. Det fordrar också kvalificerat stöd till de mindre företagen inom kompletterande kunskapsområden som t.ex. regulatoriska frågor samt olika frågor kopplade till tillverkning, kvalitet och marknad. Svensk grundforskning är ledande inom vissa delar av det biovetenskapliga området. Denna utveckling måste fortsätta. Det gäller framför allt insatser inom funktionsgenomiken. Inom den grundläggande biovetenskapliga forskningen behöver insatser göras av forskare från olika discipliner och forskningsområden. Sådan samverkan är av stor betydelse för framgång. Av de nya resurser som anvisat för forskning och forskarutbildning 2003 bör totalt fördelas till forskning inom det biovetenskapliga och biotekniska området. En planeringsförutsättning för åren 2002 2003 bör vara att av totalbeloppet skall fördelas för grundforskning inom ramen för budget och för tillämpad forskning inom ramen för Verkets för innovationssystem budget. Av de nya resurserna föreslås i budgetpropositionen för att fördelas till två forskarskolor inom biovetenskap (jfr avsnitt 8.3.1). En planeringsförutsättning för dessa forskarskolor bör vara att ytterligare avsätts för vart och ett av . Förutom de medel som avsätts från statliga anslag tillförs området från SSF. Det är angeläget att de forskningsfinansierande myndigheterna ägnar stor uppmärksamhet åt biovetenskaplig forskning och bioteknik och i detta arbete samverkar med varandra och med forskningsstiftelserna så att den samlade effekten kan bli så stor som möjligt både ur ett inomvetenskapligt perspektiv, ur ett sektorsperspektiv och för det svenska näringslivets utveckling. Lämpliga former för att stödja en sådan utveckling bör övervägas. En möjlighet kan vara att främja uppkomsten av mångvetenskapliga forskningsmiljöer, att stödja unga forskare och att sörja för återväxten av forskare inom området m.m. Särskilda samordnande insatser mellan olika intressenter och forskningsutförare behövs inom detta område 6.3.2 Informationsteknik IT-forskning Regeringens bedömning: Av de nya resurser som anvisat för forskning och forskarutbildning 2003 bör totalt fördelas till IT-forskning. En planeringsförutsättning för åren 2002 2003 bör vara att av totalbeloppet skall fördelas för grundforskning inom IT-området inom ramen för budget och för tillämpad forskning inom IT inom ramen för Verket för innovationssystems budget. Av de nya resurserna föreslås i budgetpropositionen för att fördelas till två forskarskolor inom IT-området (jfr avsnitt 8.3.1). En planeringsförutsättning för forskarskolorna bör vara att ytterligare avsätts för vart och ett av . I budgetpropositionen för föreslås att fördelningen till högpresterande datorer ökar med samt att fördelningen till ökar med . Skälen för regeringens bedömning Informationsteknik är ett mångdisciplinärt och tvärvetenskapligt forskningsområde. Utvecklingen av informationstekniken har skett mycket snabbt. Den påverkar enskilda människor, samhällssektorer och näringslivet på ett revolutionerande sätt. IT driver den tekniska utvecklingen framåt mer än kanske något annat område. På grund av den snabba utveckling som sker inom informationsteknologin är utvecklingen av innovationer inom området beroende av ett nära samarbete mellan näringslivet och den statliga forskningen, såväl den som utförs vid lärosäten som vid olika institut. I växer elektronikindustri och kraftigt. Till styrkeområden hör telekommunikationsindustrin, som i ett internationellt perspektiv är mycket framstående. Här finns också en god teknisk infrastruktur samt en hög och avancerad användning av datorer och mobiltelefoner. Ytterligare en svensk tillgång är öppenheten för nya idéer och förmågan att arbeta i prestigelösa och målstyrda team. Centrala frågeställningar är användningen av IT inom näringslivet och offentlig sektor. Den ger möjligheter till stärkt tillväxt, förbättrad offentlig service och kan fungera som ett instrument för att öka medborgarnas delaktighet i demokratiska processer. Frågan om IT- säkerhet blir mera påtaglig i samband med att företag och myndigheter arbetar i stora nätverk med många användare. De ökade möjligheterna att samla information om enskilda individer stärker kraven på att skydda den personliga integriteten. För att skall få en fortsatt tillväxt inom IT-sektorn krävs uthålliga satsningar inom såväl grundforskning som mera tillämpad forskning. Stora resurser satsas på IT-forskning runt om i världen och i många länder utarbetas nationella strategier för IT-användning och IT- forskning. Inte oväntat är ledande inom de flesta forskningsområden även om inte ligger långt efter. En av de mest heltäckande analyserna av IT-forskning har gjorts i av The President s () som i en rapport redovisat en lägesbeskrivning och en nationell strategi för den amerikanska IT-forskningen med förslag till nya satsningar på forskning och utveckling inom informationsteknologin. drar slutsatsen att det offentliga stödet till forskning inom IT är kraftigt underdimensionerat vilket har fått till följd att kortsiktiga, säkra projekt har prioriterats före långsiktiga och mera riskfyllda projekt. Kommittén förordar en kraftig satsning på IT- forskning för att stödja ekonomisk tillväxt och för att angripa viktiga sociala problem såsom utbildning och krishantering. IT-forskning är också viktigt för att förebygga och skydda sig mot sig mot katastrofala fel i komplexa system inom transport, försvar, ekonomi, och hälsovård. Kommitténs prioriteringar är främst inom fyra områden; mjukvara, skalbar infrastruktur/internet, högpresterande datorer och socioekonomiska effekter av IT. förslår att den amerikanska staten gör ökade satsningar på multidisciplinär- och tvärvetenskaplig forskning samt ger ökat stöd till långsiktig grundforskning och högriskprojekt där intresset från privata finansiärer är litet. Statliga investeringarna föreslås riktas mot en kompetensuppbyggnad för den nationella infrastrukturen samt utveckling av nya idéer för forsknings- och innovationssystemet. En kartläggning av svenskt FoU-stöd visade att anslag om ca gavs till IT-inriktade projekt där huvuddelen avsåg tillämpade och företagsnära forskning. Dessutom finansierades datorkommunikationssystemet SUNET (). De huvudsakliga finansiärerna av mera tillämpad forskning var som ensam stod för av forskningsstödet och Kommunikationsforskningsberedningen (KFB). Grundforskningen som är avsevärt mindre finansierades huvudsakligen av TFR. Bland forskningsstiftelserna drev både SSF och speciella program för IT-inriktad forskning. FoU-stöd är främst inriktat mot teknikutveckling inom för näringslivet strategiska områden. Flera av kompetenscentra är inriktade mot användning av IT inom företag och myndigheter. Andra inriktas mot ökad användning av IT inom verkstadsindustrin, IT- tillämpningar på konstruktionssystem eller modeller för modern tjänsteproduktion med hjälp av IT där exempelvis elektronisk dokumenthantering och e-post anpassats till företagsadministration och myndighetsarbete. Programmen syftar även till att förbättra företagens försörjning av flerdisciplinärt utbildade ingenjörer med kunskap inom IT-området. KFB:s stöd avser i stor utsträckning IT i ett samhällsperspektiv och vilka effekter tekniken har på samhället och individen. KFB har bl.a. initierat projekt för att analysera de ekonomiska konsekvenserna av e-handel, virtuella miljöer, distansarbete och datasäkerhetsfrågor. Myndigheten har bland annat drivit ett större program om hur IT kan underlätta vardagen för funktionshindrade. Telematik är ett kraftfullt verktyg för att ge äldre och rörelsehindrade en rikare vardag. Forskningsstödet från KFB är i stor utsträckning inriktat mot beteendevetenskapliga studier av användarnas behov och inställning till hjälpmedlet. I sker finansieringen av den grundläggande forskningen inom informationsteknologin främst via TFR, genom medel för dyrbar utrustning och högpresterande datorer (HPD) via FRN, i viss utsträckning via NFR och i mindre utsträckning via . TFR finansierar forskning inom bl.a. halvledarfysik, kretskortselektronik och datalogi som utgör basen för IT-revolutionen. Vidare stöds forskning inom höghastighetselektronik, materialfysik, nanofysik/kemi och supraledningselektronik samt signaler och system. FRN finansierar datorutrustning för enskilda grupper, lokala datorcentra samt drift och vissa utrustningsinvesteringar i de nationellt tillgängliga centra för högpresterande datorer. NFR finansierar såväl forskning inom materialfysik/kemi och nanofysik som teoretisk datalogi och numerisk analys med tillämpning på IT-utvecklingen. finansierar bland annat IT-relaterad forskning inom statistik, kommunikations- och mediavetenskap, informationsteknologi och språkteknologi. SSF finansierar flera program där IT är en viktig komponent i projekten. Huvudprogrammen avser mikroelektronik där finansieringen övertogs från samt informationsteknik. Inom informationsteknik återfinns såväl mjukvaruforskning som systemteknik, tillämpad matematik, vetenskapliga beräkningar, olika former av visuell teknik som mera hårdvaruinriktad forskning om datorer i robotsystem och kretskonstruktion. har drivit ett program för främjande av IT inom olika samhällssektorer. Stiftelsen ger även stöd till IT-relevant FoU-arbete vid industriforskningsinstituten. Bland andra satsningar finns SUNET som tillhandahåller ett kraftfullt kommunikationsnät för distansutnyttjande och kommunikation. Nationella satsningar på HPD-system är endast ekonomiskt försvarbara om användare från hela landet verkligen kan utföra även de mest kapacitetskrävande beräkningarna. SUNET:s nuvarande kapacitet är tillräcklig, för dagens behov, men i takt med den ökande användningen ökar också behovet av ett nät med högre kapacitet. Regeringen har även grundat ett tekniskt , , för att främja överföringen av grundforskningsresultat till industrin. För den löpande verksamheten bör institutet ha en viss statlig grundfinansiering, medan resten i huvudsak bör vara uppdragsforskning med medel från industrin. Regeringen avser att senast under utvärdera verksamheten vid för att därefter besluta om institutets framtida finansiering. Flera industriforskningsinstitut arbetar inom IT-området. Här sker såväl avancerad forskning inom näringslivsrelevanta områden som direkt tekniköverföring till högteknologiska företag. Även om betydande resurser avsätts för IT-forskning i finns områden som anses vara underförsörjda och behöver tillföras ytterligare resurser. Detta har bl.a. framkommit i de kunskaps- och forskningsstrategier som myndigheter och andra organ lämnat in till regeringen och i projektet . Dessutom behövs enligt samtliga berörda forskningsråd och FRN, utrustningsinvesteringar samt en nationell plan för drift och användning av de högpresterande datorcentra som finansieras via FRN. Kunskaps- och forskningsstrategierna om IT TFR lyfter fram grundforskningen inom halvledarfysik, kretskortselektronik och datavetenskap som till stor del är basen för IT- revolutionen och som står inför många utmaningar. Rådet pekar på den i internationell jämförelse låga finansieringen av grundforskning inom IT-området. Exempel på viktiga frågeställningar rör strålning från mobiltelefoner, sladdlösa telefoner, TV-skärmar m.m. som kan ha en biologisk inverkan på människan. Höghastighetselektronik, materialfysik, nanofysik, signaler och system och supraledningselektronik är forskningsområden som har mycket hög kvalitet men lider av brist på finansiering för långsiktig teknikvetenskaplig grundforskning. pekar på behovet av en kunskapsuppbyggnad inom IT och elektronik; mikroelektronik, krets- och systemkonstruktion, datalogi och realtidssystem, programvaruteknik, sensorteknik, kommunikationsteknik och systemutvecklingsmetodik. Viktigt är fortsatta satsningar inom telekom, bl.a. på säkerhet/integritet. Insatser krävs också för att möjliggöra nya IT-tjänster och hantering av informationsinnehåll. anser att det är viktigt att det görs samlade insatser inom vissa strategiska områden för att stärka den svenska IT-industrins konkurrenskraft. De områden som avses är intelligenta och adaptiva system, bredband, användargränssnitt samt gränsytan mellan biologi och informationsteknik. MFR, NFR, TFR tillsammans med har i en gemensam strategi för forskning inom funktionsgenomik lyft fram flera områden som anknyter till informationsteknologin. Bioinformatik är ett område som kommer att ha stor betydelse för funktionsgenomiken. nämner forskning om IT inom hälso- och sjukvården som ett område där det krävs forskningsinsatser. Informationsteknologin kommer att ge helt ny förutsättningar för hälso- och sjukvården. anser emellertid att om IT skall tillämpas inom vården krävs forskningsinsatser avseende effekter för patienter, anhöriga och personal. har i samarbete med och ett forskningsprojekt om informationsteknologins utnyttjande i hälso- och sjukvården med särskild tyngdpunkt på hemsjukvården. anger i sin forskningsstrategi ett starkt beroende av tillgång av högpresterande datorsystem för forskningen inom atmosfärsvetenskap. Detta gäller såväl utvecklingen av väderprognosmodeller som studier av människans påverkan på klimatet. Flera myndigheter har angivit högpresterande datorsystem som ett prioriterat område. Teknisk Framsyn om IT Inom ramen för projektet har informations- och kommunikationssystem behandlats där utgångspunkten var att dessa skall stödja och underlätta för individer och organisationer. Teknisk Framsyn föreslår i denna delrapport ett antal strategier för att möta utvecklingen, nämligen IT-universitet med inriktning mot mobiltelesystem, IT som ett pedagogiskt verktyg, uppbyggnad av kompetens och tillämpningar inom molekylär elektronik, nätverk för säkerhet och integritet i informationssystemen, en strategi för att göra trafikanter och transportsystem ständigt uppkopplade samt strategier för vård och omsorg. Att vara "ständigt uppkopplad" ses som ett nyckelområde. Detta har också accentuerats i de åtgärder för utbyggnad av bredband som regeringen redovisat i propositionen Ett informationssamhälle för alla (prop. 1999/2000:86). Utvecklingen inom området karaktäriseras av mobilitet, bredband, telematik och nya typer av lokala nät. Dessa faktorer svarar mot ett behov av att kunna kommunicera var och när som helst. En tydlig trend är en konvergens sker mellan data, telefoni, TV och Internet, audio samt video. Ökad bandbredd, differentierad kvalitet och gränssnittet människa dator är några områden där det finns ett forskningsbehov. I takt med att vi blir ständigt uppkopplade får robusthet, säkerhet och integritet en ökad betydelse. Panelen ser intelligenta och adaptiva system som ett viktigt område för framtiden. Dessa system kan söka, filtrera och presentera information baserat på användarens uttryckta eller underförstådda krav. Inom elektronisk handel kan intelligenta och adaptiva system effektivisera marknadsförings- och säljprocessen. Systemen kan också utnyttjas för riskbedömning och för bedömning av kreditvärdighet. Byggnadsautomation och intelligenta hem är en utveckling som precis påbörjats bland annat genom ett samarbete mellan och . Vidare finns forskning om robotar och autonoma system med artificiell intelligens som kan fatta självständiga beslut. Forskningsutvecklingen visar också på en sammansmältning av intelligenta system med trådlös kommunikation. Utvecklingen inom IT-området skapar större behov av mjukvara . Allt fler funktioner flyttas från hårdvara till mjukvara vilket leder till större volym och billigare lösningar. En utvecklingstendens är utveckling mot objektorientering och komponentbaserad programutveckling. Detta ökar möjligheterna att återvinna delar av mjukvaran och skapa individanpassade program. En viktig utmaning som detta område står inför är utveckling av effektivare användargränssnitt med fler typer av interaktion mellan människa och maskin. IT-utvecklingen leder till att allt fler har kunskapsintensiva arbetsuppgifter och därmed ett behov att kontinuerligt förbättra kompetensen. Med hjälp av IT kan utbildningsmaterial snabbt spridas och individanpassas. Denna utveckling förutsätter en genomtänkt pedagogik, mjukvaruverktyg för produktion av utbildningsmaterial, funktionella gränssnitt och högre överföringshastigheter. Statens roll i informationssamhället och i forskningen inom IT I regeringens proposition Åtgärder för att bredda och utveckla användningen av informationsteknik (IT) (prop. 1995/96:125) uttryckte regeringen sin uppfattning att statsmaktens roll är att stimulera användningen av IT på ett sätt som främjar kreativitet och tillväxt. Vidare föreslogs att staten skall prioritera uppgifter inom de tre områdena rättsordning, utbildning samt samhällets informationsförsörjning. uttryckte regeringen sin politik inom informationsteknologin i propositionen Ett informationssamhälle för alla (prop. 1999/2000:86). I propositionen föreslogs att statens insatser främst skall prioritera tre uppgifter inom IT området; tillit, kompetens och tillgänglighet. En arbetsgrupp inom har därefter konkretiserat statens roll när det gäller samhällets grundläggande information (Ds2000:34). Gruppen betonar behovet av forskning kring frågor som rör utveckling av samhällets informationsförsörjning. En viktig fråga gäller statens roll i forskningen i den snabba och gränslösa utvecklingen som sker inom informationsteknologin. Regeringen har i propositionen Vissa forskningsfrågor (prop. 1998/99:94) definierat vilka uppgifter staten skall ha när det gäller forskningen. har beslutat i enlighet härmed. En av statens viktigaste uppgifter är att stödja grundforskning eftersom ingen annan kan förväntas investera i ett sådant ekonomiskt risktagande som grundforskningen faktiskt innebär. är forskningsfinansieringen kraftigt förskjuten mot teknik och tillämpningar medan de "mjuka" frågorna får en mindre uppmärksamhet. Detta kan röra sig såväl om teknisk forskning kring mjukvaruutveckling för att öka användarvänligheten som forskning kring sociala aspekter på IT-utvecklingen men också frågor som berör ekonomi, språk, psykologi, kultur, etik, jämställdhet, integration, socialpsykologiska konsekvenser av datorsamhället, demokratifrågor avseende IT-användning m.m. Sådan forskning är nästan uteslutande beroende av statlig finansiering. är IT-utvecklingen teknikstyrd där det i stort går ut på att hitta nya användningsområden för tekniska möjligheter. Teknisk forskning har tidigare i stor utsträckning utgått från ett problem eller ett behov som kräver en lösning. Det finns, relativt teknikutvecklingen, mycket lite forskning kring hur vi uppfattar ny teknik och hur det skiljer sig mellan olika grupper i samhället. I takt med att kommunikation med bredband blir möjligt för allt större grupper i samhället innebär det en revolution för medborgarnas möjlighet att nå världen utanför hemmet. Högre studier kan ske från hemmet när kurser från hela världen blir fritt tillgängliga på hemdatorn. Kurser anpassade för grundskolor och gymnasier via IT gör det möjligt att driva mindre skolor även i trakter utan tillräckligt elevunderlag. Tillgängligheten till musik, TV-program och filmer ökar när dessa kan laddas ned via dator. uppstår ett demokratiproblem om tillgängligheten blir ojämnt fördelad. Såväl teknikens möjligheter som problem måste undersökas och regeringen anser därför att en del av de nya resurser som anvisat för IT- forskning för budgetåren 2002 2003 bör avse humanistisk och samhällsvetenskaplig forskning inom IT-området. En stor del av resurserna bör avse sådana forskningsområden som är centrala för informationssamhället i vid mening och som har nämnts ovan i forskningsstrategier och i den tekniska framsynsprocessen. Det gäller t.ex. signaler och system, intelligenta och adaptiva system, användargränssnitt, laserteknik, optofiberteknik, halvledarfysik och kretskortselektronik, högpresterande datorsystem, och bioinformatik. Forskning som kan bidra till utvecklingen inom IT-säkerhet, digital förvaltning, IT i vård och omsorg, IT i transportsystemet, IT i verkstadsindustrin, IT för tillgängliggörande av kulturarvet och IT och jämställdhet är av central betydelse. När det gäller IT och lärande, vilket även det är ett centralt område, kan medel fördelas inom ramen för de resurser som regeringen föreslagit i propositionen Ett informationssamhälle för alla (prop 1999/2000:86). Här kan också nämnas den stora satsningen på kompetensutveckling i skolan beträffande IT. Regeringen anser att och Verket för innovationssystem skall ta huvudansvaret för finansieringen av IT- forskningen, där ansvarar för grundforskning inom såväl naturvetenskap och teknik som humaniora och samhällsvetenskap, medan Verket för innovationssystem ansvarar för mer tillämpad forskning. Av de nya resurser som anvisat för forskning och forskarutbildning 2003 bör totalt fördelas till IT-forskning. En planeringsförutsättning för åren 2002 2003 bör vara att av totalbeloppet skall fördelas för grundläggande IT-forskning inom ramen för budget och 20 miljoner kronorför tillämpade projekt inom ramen för Verkets för innovationssystem budget. Av de nya resurserna föreslås i budgetpropositionen för att fördelas till två forskarskolor inom IT-området (jfr avsnitt 8.3.1). En planeringsförutsättning för forskarskolorna bör vara att ytterligare avsätts för vart och ett av .