prop · GP031 · 2001-09-20 00:00:00 — I tabell 6.6 har förändringen av de takbegränsade utgifterna jämfört med be- räkningen ekonomiska vårproposition, delats upp på dessa faktorer. Av avsnitt 4.3 framgår de förslag till reformer och finansiering som lämnas eller aviseras i den- na proposition. Sammantaget beräknas de takbe- gränsade utgifterna minska med 2002, för att därefter öka med 2003 och med 2004 i förhållande till beräkningen ekono- miska vårproposition. Större reformer föreslås bland annat inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp och ut- giftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn. Dessa reformer ökar utgifterna med 2003 och 2004. Utgiftsökningen beror på att regeringen avser att höja taket i sjuk- och föräldraförsäk- ringen från 7,5 till 10 prisbasbe- lopp, under förutsättning att det statsfinansiella läget så tillåter. Utgiftsområde 22 Kommunika- tioner föreslås tillföras 2004, som en del av den satsning som görs på infrastrukturen 2015. Utgifternas fördelning på utgiftsområden påver- kas av en ändrad bedömning av den allmänna ekonomiska utvecklingen. Anslag som är bero- ende av den makroekonomiska utvecklingen har justerats med hänsyn till nya antaganden om den ekonomiska utvecklingen. Denna justering berör huvudsakligen ett fyrtio- tal olika anslag för transfereringsändamål. Jämfört med ekonomiska vårproposi- tion är den i utgiftshänseende viktigaste föränd- ringen ett antagande om ett högre konsument- prisindex, vilket påverkar prisbasbeloppet. Prisbasbeloppet styr genom indexering, utgif- terna på flera stora transfereringsanslag. Jämfört med beräkningen ekonomiska vårpro- position väntas prisbasbeloppet bli högre 2002-2003 och högre 2004. Det högre prisbasbeloppet medför att de takbe- gränsade utgifterna ökar med 1,9 miljarder kro- nor 2002, 2003 och 1,8 mil- jarder kronor 2004. Inkomstindex, som påverkar utgifterna för ålderspensioner, beräknas också bli högre än vad som antogs ekonomiska vårproposition. Ett högre inkomstindex medför att utgifterna för ålderspensionssystemet vid si- dan av statsbudgeten ökar med 2002, 2003 och 2004. Räntenivån bedöms nu bli något högre 2002, vilket höjer utgifterna på några anslag. Sammantaget beräknas de förändrade makro- ekonomiska förutsättningarna medföra att de takbegränsade utgifterna blir 3,4 miljarder kro- nor högre 2002, högre 2003 och högre 2004 jämfört med beräkningen ekonomiska vårpro- position. Pris- och löneomräkning av anslag för förvalt- ningsändamål I den inledande fasen av budgetprocessen hante- ras anslag för förvaltningsändamål i fasta priser. Dessa anslag räknas sedan om till löpande priser genom att pris- och löneindex knyts till ansla- gen. ekonomiska vårproposition gjordes en slutlig pris- och löneomräkning av anslagen och en preliminär pris- och löneomräk- ning av anslagen för 2003-2004. Den slutliga pris- och löneomräkning baseras bl.a. på löneut- vecklingen inom tillverkningsindustrin. Vid om- räkningen görs ett avdrag för produktivitetsut- vecklingen motsvarande utvecklingen inom den privata tjänstesektorn . görs en preliminär pris- och löneomräkning av anslagen för förvaltnings- ändamål, vilken bl.a. baseras på antagen löneut- veckling i den konkurrensutsatta sektorn . Avdrag görs även dessa år för en prognostiserad produktivitetsutveckling som följer den privata tjänstesektorn, även konsu- mentprisutvecklingen påverkar pris- och löne- omräkningen. Till följd av ändringar av anslagsstrukturen, sammanslagningar av anslag etc., blir pris- och löneomräkningsbeloppet 2002 nu lägre jämfört med beräkningen ekonomiska vårproposition. Den nya preliminä- ra pris- och löneomräkningen leder till att ansla- gen höjs med 2003 och med 2004. Förändringen berör främst utgiftsområdena 6 Totalförsvar, 16 Ut- bildning och universitetsforskning och 22 Kommunikationer. Utgiftsområdesramarna kan också förändras till följd av nya prognoser för volymer inom vissa regelstyrda system. Inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp förväntas utgifterna nu bli högre i jämförelse med bedömningen ekonomiska vårproposition, huvudor- saken är antagande om fler förtidspensionärer. Ny befolkningsstatistik visar att antalet födda barn ökar, vilket innebär att utgifterna under ut- giftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn bedöms bli högre 2002, högre 2003 och högre 2004 än i bedömningen i vårpropositionen. Inom ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten bidrar högre volymer till att utgifterna ökar med 2002 och 2003, och med 1,4 miljarder jäm- fört med beräkningen i vårpropositionen. Vidare höjs utgifterna till följd av ett högre antal asylsö- kande. Sammantaget beräknas ändrade volymer bidra till att utgiftsområdesramarna höjs med ca 2002 och 2003. be- räknas utgiftsområdesramarna höjas med jämfört med beräkningen i vår- propositionen. Revideringar av utgiftsområdesramarna kan ock- så föranledas av nya prognosmetoder, justeringar till följd av tillkommande information, korriger- ingar av tidigare gjorda fel samt regeländringar utom regeringens omedelbara kontroll, till ex- empel med anledning av beslut i EU. ringen kan också göras till följd av rent budget- tekniska förändringar. Sådana revideringar beräknas bidra till en minskning av utgifterna med 2002, 2003 och 2004. Re- videringarna berör de flesta utgiftsområden. De viktigaste förändringarna är att EG-avgiften be- räknas bli lägre och att utgifterna inom utgifts- område 13 Arbetsmarknad sjunker, p.g.a. att sammansättningen av gruppen arbetslösa har förändrats. Statliga myndigheter har vissa möjligheter att fördela sina utgifter över tiden. Medel på ram- och reservationsanslag som inte utnyttjas kan sparas till efterföljande år. På motsvarande sätt kan en myndighet använda tidigare sparade an- slagsmedel som komplement till årets anslag. Myndigheter har också möjligheter att inom vis- sa gränser låna mot efterföljande års anslag om medelstilldelningen ett visst år är otillräcklig. Förskjutningar av detta slag redovisas som en för alla ram- och reservationsanslag gemensam be- räkningspost kallad Minskning av anslagsbehåll- ningar. Denna post ingår i de takbegränsade ut- gifterna. För kommande budgetår erhålls en prognos för de takbegränsade utgifterna genom att den beräknade minskningen av anslagsbehåll- ningarna läggs till utgiftsramarna och ålderspen- sionssystemets utgifter. Myndigheternas för- brukning av anslagsbehållningar och utnyttjande av anslagskrediter utgör en betydande osäkerhet i beräkningen av de takbegränsade utgifterna. Jämfört med bedömningen ekono- miska vårproposition beräknas förbrukningen av anslagsbehållningar bli lägre 2002, lägre 2003 och oför- ändrad 2004. I denna proposition beräknas de till totalt 2002, 2003 och till 2004. Utgiftsområden med en stor prognostiserad förbrukning av anslagsbehållningar är utgiftsområde 7 Internationellt bistånd och utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling. Dessutom redovisas stora anslags- förbrukningar både 2003 och 2004 för utgifts- område 25 Allmänna bidrag till kommunerna. Den lägre prognostiserade totala förbrukningen av anslagsbehållningarna, i jämförelse med be- dömningen ekonomiska vårproposi- tion, beror bl.a. på att vissa utbetalningar av bi- stånd tidigareläggs till 2001. Tekniska justeringar av utgiftstaket Utgiftsområdesramarna har även reviderats till följd av de förändringar som föranlett tekniska justering av utgiftstaket (se avsnitt 4.1.1.). Dessa justeringar gör att ramarna för utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handi- kapp revideras ned med 2002, 2003 och 2004. Vidare justeras ramarna för ut- giftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner- na. sänks ramen med 1,8 miljarder kro- nor och höjs ramen med . Tabell 6.6 Förändring av takbegränsade utgifter mellan ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen . Takbegränsade utgifter ekonomiska vårproposition Nya utgiftsreformer och utgiftsminskningar -0,4 Reviderad pris- och löneomräkning -0,1 -1,3 -3,3 -3,0 Förändrad prognos för anslagsbehållningar -2,3 -0,4 Förändring före tekniska justeringar Tekniska justeringar av utgiftstaket för staten -5,4 -4,6 Takbegränsade utgifter i budgetpropositionen 6.4Genomgång av utgiftsområden Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till Utgiftsområdet omfattar politikområdet Demo- krati och delar av politikområdet Mediepolitik som ingår i utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. I utgiftsområdet ingår även en del av politikområdet Samepolitik som ingår i utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar. Vidare ingår de på politikområde ofördelade anslagen Kungliga hov- och slottsstaten, ledamöter och partier m.m., förvaltningskostnader, Riksda- gens ombudsmän, m.m. samt Stöd till politiska partier. Förändringen av utgiftsområdesramen jämfört med beräkningen ekonomiska vårpro- position förklaras i huvudsak av den samman- slagning av och Reger- ingskansliets förvaltningsanslag som görs 2002. Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till 2002. Utgiftsområdet omfattar politikområdet Effek- tiv statsförvaltning och politikområdena Finan- siella system och tillsyn samt det på politikom- rådet ofördelade anslaget revisorer. Förändringen av utgiftsområdesramen jämfört med ekonomiska vårproposition förkla- ras i huvudsak av att de under utgiftsområde 14 Arbetsliv uppförda anslagen 1:14 Stabsuppgifter vid och 1:15 Statliga tjänstepen- sioner m.m. flyttas till utgiftsområde 2. Utgifterna inom utgiftsområdet ökar därmed med , minskar belastningen på utgiftsområde 14 Arbetsliv med motsvarande belopp. Skatt, tull och exekution Utgiftsområdet omfattar politikområdet Skatt, tull och exekution. Förändringen av utgiftsområdesramen jämfört med ekonomiska vårproposition förkla- ras i huvudsak av beslutet att flytta anslaget 3:4 Kronofogdemyndigheterna från utgiftsområde 4 Rättsväsendet. Ramen för utgifts- och politikområdet Skatt, tull och exekution föreslås uppgå till 8 058 mil- joner kronor 2002. Utgiftsområdet omfattar politikområdet Rätts- väsendet. Regeringen föreslog ekonomiska vårproposition att rättsväsendet skulle tillföras . Dessa medel skall användas till en fortsatt förstärkning av polisen. Antalet poliser skall öka och sats- ningen på att utveckla den lokala polisen - närpolisreformen - skall fullföljas. Fler specia- lister anställs för att säkerställa utvecklingen av det kunskapsbaserade polisarbetet och höja kvaliteten i brottsutredningarna. Förändringen av utgiftsområdesramen jämfört med ekonomiska vårproposition förkla- ras i huvudsak av beslutet att flytta anslaget 3:4 Kronofogdemyndigheterna till utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution. Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till 2002. Utgiftsområdet omfattar politikområdet Utri- kes- och säkerhetspolitik. Förändringen av utgiftsområdesramen jämfört med ekonomiska vårproposition förkla- ras i huvudsak av den sammanslagning av Utri- kesdepartementets och för- valtningsanslag som sker . Utgifts- området minskar med till följd av denna sammanslagning. Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till 2002. Utgiftsområdet omfattar politikområdena För- svarspolitik och Skydd mot olyckor. Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till 2002. Utgiftsområdet omfattar politikområdena Inter- nationellt utvecklingssamarbete och samarbete med . Förändringen av utgiftsområdesramen jämfört med beräkningarna ekonomiska vår- proposition förklaras i huvudsak av en lägre BNI-prognos samt förändrade biståndsavräk- ningar. Biståndsramen 2002 är av BNI. ökas den till att motsvara av BNI och av BNI därutöver tillförs biståndet . Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till 2002. Utgiftsområdet omfattar politikområdena Mi- grationspolitik, Integrationspolitik, Storstadspo- litik och Minoritetspolitik. Förändringar av utgiftsområdesramen jämfört med ekonomiska vårproposition förkla- ras till stor del av volymförändringar till följd av antagande om ett ökat antal asylsökande. Det leder till att utgifterna för mottagande av asylsö- kande ökar. Anslaget 12:2 Mottagande av asylsö- kande ökas därför med drygt 470 miljoner kro- nor 2002 och med . Anslaget 12:1 ökas med . Sam- tidigt ökar avräkningarna på biståndsramen var- för utgifterna under utgiftsområde 7 Internatio- nellt bistånd minskar. Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till 2002. Hälsovård, sjukvård och socialomsorg Utgiftsområdet omfattar politikområdena Häl- so- och sjukvårdspolitik, Folkhälsa, Socialtjänst- politik, Äldrepolitik, Barnpolitik, Forskningspo- litik och Handikappolitik. Förändringen av utgiftsområdesramen jämfört med beräkningen ekonomiska vårpro- position förklaras bl.a. av att landstingens ersätt- ning för tandvården föreslås flyttats till utgifts- område 25 Allmänna bidrag till kommuner enligt statens avtal med landstingen. Detta bidrar till att utgiftsområdesramen minskar med . Regeringen har i propositionen Avgifter inom äldre- och handikappomsorgen (prop. 2000/01:149) föreslagit att ett högkostnads- skydd införs i äldre- och handikappomsorgen. ekonomiska vårproposition har 650 mil- joner kronor avsatts för en del av dessa föränd- ringar under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. I denna proposition föreslås att ytterligare 2002 och 2003 och framåt tillförs det ge- nerella statsbidraget till kommunerna för detta ändamål. Dessa medel finansieras från utgifts- område 9. Regeringen föreslår vidare att utgiftsområdes- ramen ökas med 2001, 2002 och 2003 för insatser för barn till missbrukare och barn i familjer där våld och övergrepp mellan vuxna förekommer. Medlen avsätts inom ramen för den nationella handlingsplanen för alkohol- förebyggande insatser. Regeringen avsätter vidare 265 miljoner kro- nor för en nationell handlingsplan mot narkotika. Medlen finansieras inom ramen för utgiftsområdet. Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till 2002. Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Utgiftsområdet omfattar politikområdet Ersätt- ning vid arbetsoförmåga. Utgiftsökningarna på utgiftsområdet förklaras främst av att utgifterna för sjukpenning och för- tidspensioner ökar kraftigt. Dessa utgifter ökar bl.a. på grund av ökad sjukfrånvaro samt ökat antal långa sjukfall. För att täcka de ökade utgif- terna föreslås i tilläggsbudget att ansla- get för sjukpenning och rehabilitering m.m. ökas med . Regeringen presenterar i denna budgetpropo- sition ett elvapunktsprogram för att främja häl- san i arbetslivet. Programmet omfattar arbetsmiljö, en förnyelse av rehabiliteringen samt ekonomiska incitament för att minska sjukskriv- ningarna. Problemen med långa sjukskrivningar är sär- skilt stora bland anställda i den offentliga sek- torn. Regeringen avser därför att inleda särskilda försök hos några av de stora offentliga arbetsgi- varna för att förebygga och minska sjukfrånva- ron. Regeringen föreslår att avsätts till denna verksamhet . Regeringen avser att höja inkomsttaket i sjuk och föräldraförsäkringen, under förutsättning att det statsfinansiella läget så tillåter, från 7,5 till 10 prisbasbelopp . I ramen för utgiftsområdet har utgiftsökningar i sjukförsäkringen med anledning av höjningen av inkomsttaket beaktats med 2003 och 2004. Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till 2002. Ekonomisk trygghet vid ålderdom Utgiftsområdet omfattar politikområdet Eko- nomisk äldrepolitik. Förändringen av utgiftsområdesramen jämfört med beräkningen eko- nomiska vårproposition uppgår till . Denna ökning är främst en effekt av ett antagande om ett lägre prisbasbelopp vid beräk- ningen ekonomiska vårproposition. beräknas andelen pensio- närer med ATP och inkomstpension att öka och färre pensionärer blir därmed berättigade till pensionstillskott och bostadstillägg. Denna ten- dens till minskade utgifter uppvägs till en del av regeländringar. Regeringen föreslår i denna pro- position förbättringar i form av höjd ersätt- ningsnivå i bostadstillägget till pensionärer från av bostadskostnaden . Vidare föreslår reger- ingen lättnader i inkomstprövningen av bostads- tillägget och änkepensioner genom att ålders- gränsen för när hemmavarande barn anses vara självförsörjande höjs från 18 till . beräknas utgiftsom- rådesramarna till 51 855 respektive 51 334 miljo- ner kronor. Detta är en ökning jämfört med be- räkningarna i vårpropositionen med och med Även dessa ökningar förklaras främst med ett högre antagande om prisbasbeloppet. ökar ramen för ut- giftsområdet med ca . Det finns två huvudsakliga orsaker till den kraftiga ökningen. För det första förs utgifterna för den bosättningsbaserade delen av folkpensionen (ca ) från ålderspensionssyste- met vid sidan av statsbudgeten till utgiftsområde 11. För det andra ersätts folkpension och pen- sionstillskott av garantipension enligt de refor- merade ålderspensionsreglerna . Den nya garantipensionen är till skillnad från folk- pensionen och pensionstillskottet en fullt be- skattad förmån vilket i sig innebär att utgifterna ökar brutto med ca . av denna utgiftsökning motsvaras av ökade skatteinkomster för landets kommuner och därmed görs också en preliminär neddragning av statsbidraget till kommunerna med motsvarande belopp. Dessa belopp kan komma att justeras vid den slutliga regleringen i budgetpropositionen . I propositionen Äldreförsörjningsstöd (prop. 2000/01:36) föreslår regeringen att den ekono- miska tryggheten för äldre invandrare skall för- bättras genom att ett äldreförsörjningsstöd in- förs . Införandet av äldreförsörjningsstödet innebär ökade utgifter inom utgiftsområdet med . Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till 2002. Ekonomisk trygghet för familjer och barn Utgiftsområdet omfattar politikområdet Eko- nomisk familjepolitik. Förändringen av utgiftsområdesramen jämfört med ekonomiska vårproposition förkla- ras av en rad faktorer. Beräkningarna baseras på en ny befolkningsprognos med ökat barnafö- dande och en större nettoinvandring. Vidare be- räknas ökade utgifter till följd av regeringens förslag om höjt inkomsttak i föräldraförsäkring- en samt ökade utgifter för vårdbidraget för funk- tionshindrade barn. höjs ålders- gränserna i det reformerade förtidspensionssy- stemet (prop. 2000/01:96 Sjukersättning och ak- tivitetsersättning). Som en följdändring höjs också åldersgränserna för vårdbidraget för funk- tionshindrade barn, vilket ökar utgifterna med ca 2003 och ca 2004 jämfört med beräkningen ekonomiska vårproposition. Regeringen avser att föreslå en höjning av in- komsttaket i sjuk- och föräldraförsäkringen, från 7,5 till 10 prisbasbelopp , om det statsfinansiella läget så medger. I ramen för utgiftsområdet har utgiftsökningar i föräldraförsäkringen med anledning av en höj- ning av inkomsttaket beaktats med 2003 och 2004. Regeringen föreslår i denna proposition att möjligheten att retroaktivt få vårdbidrag för funktionshindrade barn slopas fr.o.m. den 1 ja- nuari 2002. Den utgiftsminskning som följer av förslaget beräknas till ca . Vidare föreslår regeringen att den nivå i föräldraförsäkringen som ersätter da- gar med belopp motsvarande förälderns sjuk- penning höjs från till fr.o.m. . Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till 2002. Utgiftsområdet omfattar politikområdet Ar- betsmarknadspolitik. Förändringen av utgiftsområdesramen jämfört med ekonomiska vårproposition förkla- ras i huvudsak av att utgifterna för arbetslöshets- ersättning beräknas bli lägre på grund av att anta- let ersättningsdagar per arbetslös har minskat. Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till 2002. Utgiftsområdet omfattar politikområdena Ar- betsliv och Jämställdhet. Förändringarna av utgiftsområdesramen jäm- fört med ekonomiska vårproposition förklaras i huvudsak med att statliga arbetsgivar- frågor överförs till utgiftsom- råde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning. Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till 2002. Samtliga anslag under utgiftsområdet tillhör po- litikområdet Utbildningspolitik som redovisas under utgiftsområde 16 Utbildning och universi- tetsforskning. Förändringen av utgiftsområdesramen jämfört med ekonomiska vårproposition beror på flera faktorer. En viktig faktor bakom det ökade medelsbehovet för studiestöd är an- tagandet om ett högre prisbasbelopp jämfört med det som gjordes i vårpropositionen. Ut- giftsområdesramarna påverkas samtliga år av att utgifterna för studiemedelsräntor beräknas bli något högre än bedömningen i vårpropositionen. Till utgiftsområdet har medel förts från ut- giftsområde 16 Utbildning och universitets- forskning för att finansiera studiemedel för ut- bildningsplatser inom framför allt vårdområdet . Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till 2002. Utgiftsområdet omfattar politikområdena Stor- stadspolitik, Utbildningspolitik och Forsknings- politik. Förändringen av utgiftsområdesramen jämfört med ekonomiska vårproposition förkla- ras främst av olika överföringar till andra utgifts- områden. har utgiftsområdet till- förts från utgiftsområde 14 Arbetsliv. Medlen avser flytt av Arbetslivsinsti- tutets forskningsverksamhet till ett antal lärosä- ten. Från utgiftsområdet har 21,7 miljoner kro- nor 2003 och 2004 överförts tillutgiftsområde 15 för studiemedel för utbildningar inom framför allt vårdområdet. I minskningen av utgiftsområdesramen ingår också slutjusteringar med anledning av den för- ändrade finansieringen av de statliga avtalsför- säkringarna. Slutjusteringen innebär en minsk- ning av utgiftområdesramen med . Sammanlagt har utgiftsområdesramen minskats med jämfört med beräkningen ekonomiska vårpro- position. Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till 2002. Kultur, medier, trossamfund och fritid Utgiftsområdet omfattar politikområdena Kul- turpolitik, Mediepolitik, Ungdomspolitik och Folkrörelsepolitik, delar av politikområdena Fi- nansiella systemen och tillsyn samt Utbildnings- politik och Forskningspolitik. Förändringar av utgiftsområdesramen jämfört med ekonomiska vårproposition förkla- ras främst av att ytterligare tillförts kultursektorn 2002 varav engångsvis. Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till 2002. Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Utgiftsområdet omfattar politikområdena Bo- stadspolitik och Regional samhällsorganisation samt delar av politikområdena Ekonomisk famil- jepolitik och Miljöpolitik. Förändringar av utgiftsområdesramen jämfört med ekonomiska vårproposition förkla- ras till stor del av att avsättningen till Bostads- kreditnämndens garantireserv får en annan profil vilket innebär minskade utgifter med 400 miljo- ner kronor . är dock avsättningen till garantireserven oföränd- rad. Förändringen av utgiftsområdesramen förkla- ras också av överföringar från utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård som följer av reger- ingens förslag i propositionen Svenska miljömål delmål och åtgärdstrategier (prop. 2000/01:130). I enlighet med vad som aviserades ekonomiska vårproposition överförs en del av de medel som tillfördes utgiftsområde 20 till andra utgiftsområden, däribland utgifts- område 18. över- förs till anslaget 32:1 Länsstyrelserna m.m. för arbete inom miljö- och naturvårdsom- rådet. Utöver detta beräknar regeringen att tidi- gare resursförstärkningar för länsstyrelsernas ar- bete med miljötillsyn om samt för administration av skogsinköp om ligger fast . Regeringen föreslår att ett nytt anslag för klimatinformation inrättas 2002 under utgifts- område 20. Anslaget finansieras genom att totalt överförs från anslaget 34:1 Stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet till utgiftsområde 20 . Regeringen föreslår också att ett nytt an- slag för klimatinvesteringsprogram inrättas för under utgiftsområde 20. För ändamålet överförs 2002 och 2003 från de lokala in- vesteringsprogrammen för ekologisk hållbarhet till utgiftsområde 20. Därutöver överförs 2004 också de som i vårproposi- tionen avsattes för ändamålet, till det nya klimat- investeringsanslaget under utgiftsområde 20. föreslås överföras från anslaget 34:1 Stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet till utgiftsområde 20 för att finansiera ökade kostnader för med- lemsavgifter till internationella organisationer.