prop · GO03101d2 · 2001-04-17 00:00:00 — Andra långfristiga värdepappersinnehav har ökat med främst på grund av att har överlåtit anläggningstill- gångar till bolag inom . Avtal om underuthyrning har upprättats och redovisas som andra långfristiga värdepappersinnehav. Nordiska investeringsbanken har 2000 invärderats som ett intresseföretag. Ägarandelen i har ökat från till . Årets förändring på förklaras huvudsakligen av en för året ny fordran som () har på () avseende kapitalkostnadsersättning. Kapitalkostnadsersättningen utgör en nuvärdesberäkning av förväntade ersättningar för investeringar som SJ gjort för SL:s räkning. () utestående fordringar utgår från de skadebelopp som betalats ut. Avdrag görs för återvunna eller avskrivna belopp. Kapitaliserade, förfallna, obetalda samt upplupna, ej förfallna räntor tillkommer. Värderingen av EKN:s fordringar görs utifrån olika kriterier. En utgångspunkt vid bedömning av fordringar på andra länder är det aktuella landets totala skuldsättning och inkomstnivå samt hur landet skött sina skuldbetalningar. Detta kompletteras med det allmänna riskläget på landet vad gäller krediter och på den återstående löptiden av EKN:s utestående fordran. Värdet före reservering för förlustrisker m.m. på EKN:s fordringar uppgår till ca . 2000/01:101 Bilaga 3 Reserveringen uppgår till . (Sida) garanterar och subventionerar u- landskrediter i projekt som Sida bedömer kan få betydande utvecklingseffekter i landet. Vid värdering av fordringarna tas hänsyn till förväntade förluster orsakade av bl. a. skuldavskrivningar samt en särskild reservering för riskkoncentration då fordringarna innehas mot ett begränsat antal länder. () som bedriver kreditgarantiverksamhet genom garantigivning för finansiering av bostadsbyggande lämnar kreditgarantier för lån från de kreditinstitut som genom avtal med BKN är anslutna till BKN-systemet. Sammanlagt rör det sig om 24 som vid utgången av 2000 har dessa avtal med BKN. var årets nedskrivning av regressfordringarna större än förgående år. har en fordran på Stiftelsen då en stor del av lokaliseringslånen och regionala utvecklingslånen överlåtits till dem. universitets fordran avser . fordran avser förskottshyra för de tre isbrytande offshorefartyg som tecknat avtal om med B & N /S. fordran avser kommunlån och förlagslån CSN, äldre studielån beviljade t.o.m. CSN, återkrav på lån och bidrag CSN, skuldsaneringslån och övrigt (), investeringslån till RGK, utlåning till Kammarkollegiet, övriga lån 2000/01:101 Bilaga 3 () administrerar ett flertal lånetyper som kan delas in i två huvudkategorier. Den ena typen är lån finansierade med lån i , främst studielån beviljade . Den andra kategorin är lån som ursprungligen finansierades via statsbudgeten, främst studielån beviljade . CSN:s fordringar uppgår till totalt efter det att hänsyn tagits till reservationer för osäkra fordringar. Två huvudkategorier av osäkra fordringar finns. Den ena typen är fordringar på personer som missköter betalningarna (låg betalningsbenägenhet). Den andra kategorin av osäkra fordringar är sådana där låntagarna p.g.a. lånereglernas utformning inte kommer att hinna betala tillbaka lånet , vilket är den gräns som fastställts (låg betalningsförmåga). Föregående år gjorde CSN en reservation på . har CSN efter vidareutveckling av sin modell för beräkning av osäkra fordringar reserverat ytterligare avseende främst lån beviljade . Det är till stor del en fråga om personer med låg betalningsförmåga, där det viktigaste delkriteriet för att fordringarna bedömts som osäkra, är att nedsättningen av avgiften skett till noll , och att fordran därför bedöms osäker i sin helhet. Totalt har reservationer gjorts med på en lånefordran motsvarande . I resultaträkningen under posten Transfereringar: Lämnade bidrag m.m., redovisas årets avskrivningar och nedskrivningar av lånefordringar med och årets reservation för osäkra lånefordringar med (se not 4). Utöver CSN:s utlåning avser posten främst utlåning hos (). Däribland redovisas utlåning till som inte konsolideras i årsredovisningen för staten, men annars på motsvarande sätt som övriga myndigheter lånar i RGK till bl.a. anläggningstillgångar som används i verksamheten. Minskningen mellan åren förklaras huvudsakligen av att har justerat varulagrets värde efter inkuransberäkning. pågående arbeten avser fastighetsbildning, vilket t.ex. innebär avstyckning och reglering av gränsdragning mellan fastigheter. Kunderna är såväl statliga myndigheter och kommuner som företag och privatpersoner. pågående arbeten består av ej avslutade entreprenaduppdrag som i huvudsak utförs av Industridivisionen. Dessutom ingår ett projekteringsuppdrag åt . Länsstyrelsernas fastigheter avser Jordfondens fastigheter. lämnar förskott till i huvudsak IG JAS, och . Förskotten gäller främst materiel och tjänster. Förskott till utländska leverantörer ingår med (1999). 2000/01:101 Bilaga 3 fordringar avser fakturerade för garantitagare. Fordringar lämnade till Kronofogde- myndigheten för indrivning m.m. Fordringar avseende kommuners och Fordringar avseende utlägg i Förändringen mellan åren beror huvudsakligen på att () har ändrat redovisningsprincip vad gäller skatteuppbörden (se Redovisningsprinciper, bilaga 2). redovisas underskott på skattekonto som fordran, i stället för som tidigare då intäkterna redovisades kassamässigt. Detta medför en engångseffekt på bl.a. posten övriga fordringar (se 2000/01:101 Bilaga 3 även not 1 och not 44). Justerade jämförelsetal har inte kunnat beräknas. En ytterligare engångseffekt som påverkar övriga fordringar är bankbetalningar under överföring, som en följd av att rutiner för statliga betalningar ändrades . Rensat för dessa engångseffekter skulle posten övriga skulder utgöra . I föregående års värde ingår underskott i kommunkontosystemet med . har dock fordran avseende kommuners och landstings mervärdesskatt skrivits ned med . har skattefordringar under indrivning på nominellt . Av dessa beräknas betalas in. Värdet av återstående fordringar under indrivning har beräknats med ledning av uppgifter från redovisningssystemet för exekutionsväsendet (). övriga fordringar utgörs till största delen av fordringar på bidragsskyldiga avseende underhållsstöd () samt återkravsfordringar avseende bostadsbidrag till barnfamiljer () Till övriga fordringar hänförs även fordringar avseende EU-vård (), dvs. fordringar, på grund av betalningseftersläpningar, på andra EU-länder, för vård deras medborgare fått i . övriga fordringar består av obetalda tullräkningar avseende mervärdesskatt, tull- och importavgifter på jordbruksprodukter, energiskatter m.fl. skatter och avgifter. Bedömning av fordringarnas verkliga värde har gjorts med statistisk metod. Statens jordbruksverks bidragsfordringar på EU avser gjorda utbetalningar av bidrag inom , rekvirerade medel inom utvecklingssektionen samt bundet kapital i offentliga lager för EU:s räkning. Minskningen mot föregående år beror i huvudsak på att arealersättningen utbetalades först . övriga fordringar består av depositioner för handel med standardiserade terminskontrakt (s.k. futures), fordringar på banker avseende obligationer och vinster samt köpta köp- och säljoptioner. Förändringen mellan åren beror huvudsakligen på en minskad nivå av depositioner för handel med standardiserade terminskontrakt. I samband med bolagiseringen av har tillgångar förts över till och därmed omvandlats till fordringar på koncernföretagen (). Periodavgränsningsposter - Förutbetalda kostnader , förutbetalda underkurser avseende - upplåning i svenska kronor - upplåning i utländsk valuta Periodavgränsningsposter - Upplupna bidragsintäkter Som upplupna bidragsintäkter redovisas överenskommen ersättning för genomförd verksamhet som ännu inte utbetalats till myndigheten. Periodavgränsningsposter - Övriga upplupna intäkter - ränteintäkter från uppköpta obligationer i svenska kronor - upplupna ränteintäkter avseende Som upplupna intäkter redovisas räntor och andra intäkter som upparbetats, men där fakturering eller betalning inte skett till och med brytdagen. 2000/01:101 Bilaga 3 depositioner i svenska banker Kassa, bank m.m. Förändringen mellan åren beror huvudsakligen på en rutinförändring för statliga myndigheters betalningar, vilken medfört att banksaldon per sista december, som tidigare redovisats här, bortfaller. I föregående års saldo ingick ett sådant belopp med . post består huvudsakligen av valutakonton i . Svenska kraftnäts minskning förklaras av att ett stort banklån har lösts. 2000/01:101 Bilaga 3 -1 092 174 -1 204 899 Årets över-/underskott enligt Nettoförmögenheten är skillnaden mellan tillgångar och skulder. Eftersom statens skulder är större än tillgångarna är statens nettoförmögenhet negativ. Förändringen av nettoförmögenheten mellan samvarierar i huvudsak med statsskuldens förändring. Nettoförmögenheten påverkas i första hand av resultaträkningens överskott. Därutöver påverkas nettoförmögenheten av andra transaktioner som förändrar tillgångarnas eller skuldernas värde utan att de redovisas i resultaträkningen. förbättrades nettoförmögenheten med . Nedan presenteras de poster som ingår i begreppet nettoförmögenheten. Av ökningen på ca svarar för . Det är värdet på fastigheter som skrivits upp. Återstoden av förändringen står i princip för, genom en uppskrivning av en bidragsfinansierad väganläggning. De medel som fanns avsåg donationsprofessur och har omklassificerats från donationskapital till oförbrukade bidrag. svarar för merparten av posten. Förändringen består huvudsakligen av föregående års resultatandelar (samt föregående års utdelningar i dotterbolagen -). Nettoförmögenheten påverkas av uppvärderingen av Nordiska investeringsbanken (NIB) och förändringarna i , som redovisas enbart i balansräkningen. Tillgångsvärdet ökar, det byts inte bara mot en annan slags tillgångar. Invärderingen av NIB ökade värdet av Aktier och andelar med . , vara ägs av staten, ökade värdet med . Dessutom påverkade valutaförändringar i egna kapitalet i de statliga bolagen nettoförmögenheten positivt med ca . I en enskild myndighets bokslut utgörs posten balanserad kapitalförändring normalt av föregående års balanserade kapitalförändring summerat med föregående års under- eller överskott enligt resultaträkningen. I årsredovisningen för staten uppnås ingen sådan överensstämmelse. En orsak är t.ex. de infasningspengar från AP-fonderna på totalt som ingår i balanserad kapitalförändring i nettoförmögenheten och som redovisas av . Därav tillfördes staten 1999 och 2000. Dessa medel har inte redovisats över resultaträkningen. Se även bilaga 2 Redovisningsprinciper och avsnitt 3.4 Nettoförmögenheten. Ytterligare orsaker är uppskrivningar och förändring av resultatandelar som även de endast berör balansräkningen och inte resultaträkningen. Bygdemedel m.m.(länsstyrelser) med de allmänna försäkringskassorna - Fonder för frivillig sjukförsäkring Medel från vattendomar m.m. Jaktvårdsfonden (Kammarkollegiet) Som fonder i staten redovisas vissa medel som reserverats för särskilda ändamål, men där det reserverade beloppet inte bestäms av en fastställd skuld eller försäkringstekniskt beräknad risk. redovisar Kärnavfallsfonden som består av avgifter från kärnkraftföretagen, vilka baseras på produktionen av elektricitet. Avgifterna skall täcka alla kostnader nu och för hantering och slutförvaring av använt kärnbränsle och annat avfall. fond förvaltas av Kammarkollegiet och fyra externa kapitalförvaltare enligt de riktlinjer som beslutas av . Fonden utgörs av avgifter från institut som omfattas av garantin. Avgiftens storlek, som baseras på institutens kapitaltäckningsgrad, används till att bygga upp en fond varifrån ersättning betalas ut till de institut som försatts i konkurs och som omfattas av garantin. Insättningsgarantin gäller för såväl privatpersoner som företag och andra juridiska personer. har enligt regeringsbeslut reserverat medel från inkomsterna av energiskatt för individuellt kompetenssparande. Allmänna arvsfonden består av arvsmedel. Den förvaltas av Kammarkollegiet och bidrag betalas ut efter beslut av arvsfondsdelegationen. redovisar ett antal fonder som förvaltas av Kammarkollegiet från vilka bl.a. vissa livräntor enligt äldre bestämmelser betalas. De största är Trafiklivräntefonden, Frivilliga yrkesskadefonden och Affärsverksfonden. Försäkringskassornas fonder för den frivilliga sjukförsäkringen förvaltas av respektive försäkringskassa och används för utbetalningar från den frivilliga sjukpenningförsäkringen. Bilskrotningsfonden redovisas av och används till bilskrotningspremier. Länsstyrelserna redovisar s.k. bygdemedel (vattenregleringsmedel) och älgvårdsfonder. Det största beloppet () redovisas av i . Batterifonden redovisas av och används för bl.a. omhändertagande av miljöfarliga batterier 2000/01:101 Bilaga 3 Avsättningar för pensioner och liknande förpliktelser Det stora flertalet myndigheter betalar pensionspremier till () inom (), som även administrerar merparten av statens pensionsåtagande. Undantag är de myndigheter, inklusive affärsverken utom , som gör egna avsättningar för pensioner. Förändringen på ca av den pensionsskuld SPV redovisar förklaras av att NSA har ändrat i de försäkringstekniska riktlinjerna, bl.a. har ränteantagandet nedjusterats. Förändringen på hos med de allmänna försäkringskassorna beror på en ny framtidsbedömning vad gäller den räntesats som skall användas vid beräkning av försäkringskassornas personalpensionsskuld. Med hänsyn till kommande förtidspensioneringar och med anledning av förändringarna i de försäkringstekniska riktlinjerna har Försvarsmakten ökat sina avsättningar med . Erbjudanden om förtida pension är föranlett av att Försvarsmakten skall reducera sin personalstyrka. Avsättningen görs i samband med att beslut fattas om förtida pension, vilket kan innebära att avsättningen görs före den verkliga pensioneringen. 2000/01:101 Bilaga 3 och ökning av pensionsskulden är också en normal uppräkning enligt NSA:s försäkringstekniska riktlinjer. utgör undantagen bland affärsverken och betalar pensionspremier liksom de flesta övriga myndigheter till NSA. Den stora förändringen mellan åren, , förklaras nästan helt av förändringar hos (). () gör avsättningar för risker i garantiengagemang. har EKN ingått några större affärer som ökat avsättningen för risker i engagemangen. Den enskilt största affären var en garanti avseende återförsäkring till det brittiska garantiinstitutet . Den underliggande affären avsåg leveranser av militära flygplan, JAS-Gripen till . Styrelsens för internationellt utvecklingssamarbete (Sida) avsättningar för risker i engagemang avser exportkrediter där Sida garanterar och subventionerar krediten (U-krediter). U- krediterna ges till ett 30-tal länder för export till projekt som av Sida bedöms få betydande utvecklingseffekter i landet. Riskavsättningen har ökat med anledning av förväntade förluster orsakade av bland annat skuldavskrivningar. avsättning avser frivilliga pensionsförsäkringar som tidigare kunde tecknas av allmänheten. reserverar för framtida garantiförluster. De medel som avsätts av geologiska undersökningar avser framtida miljösäkringsinsatser avseende avvecklade oljelagringsanläggningar. gör avsättningar för förlustavtal med . Verket gör även reserveringar för omstrukturering med samt för operationell leasing m.m. med . har efter en tvist med SAS fått ett utslag i Tingsrätten, för vilket en avsättning gjorts. Eliminering, myndigheters innehav Statsskuldväxlarna och de reala statsobligationslånen redovisas till vid emissionstillfället inbetalda belopp. Ett fåtal myndigheter innehar statliga obligationer och statsskuldväxlar. Dessa elimineras i årsredovisningen för staten. har dessa innehav minskat. Årets elimineringar avser främst innehav av premieobligationer samt med de allmänna försäkringskassorna, och innehav av värdepapper som ges ut av . Lån i utländsk valuta upptas i balansräkningen till den valutakurs som gällde på bokslutsdagen. Lånens anskaffningsvärde uppgick till . Den redovisade valutaskulden minskade med . I det traditionella skuldbegreppet ingår inte den valutaexponering i utländsk valuta som tas med skuldbytesavtal. För att få en rättvisande bild över statsskuldens sammansättning och valutaexponering bör även de skuldbytesavtal i kronor och utländsk valuta, samt derivatpositioner som ingåtts i syfte att uppnå avsedd valutafördelning och ränterisk, beaktas. upplåningsmandat i utländsk valuta avser valutaexponering inklusive derivatinstrument. Valutaupplåningens andel inklusive värdet av derivatportföljen har 2000 varit relativt stabil av den totala statsskulden. Not 44 Övriga skulder Skuldbytesavtal (swappar), netto Obligationer som förfallit, vinster, 2000/01:101 Bilaga 3 () skuld till () avser de premiepensionsmedel som interimistiskt placeras i RGK i avvaktan på att pensionsrätter fastställs och medel utbetalas till PPM. Minskningen jämfört med beror på att 1995 - premiepensionsmedel placerats och därför tagits ut från RGK. Terminskontrakt, netto, består av fordringar på och skulder på . Skuldbytesavtal, netto, består av fordringar på och skulder på . övriga skulder har ökat med på grund av att överskott på skattekonto (betalda men icke debiterade skatter) redovisas som skuld (se Redovisningsprinciper, bilaga 2). beräknade överskott från försäljningen av redovisades föregående år som skuld, eftersom det definitiva beloppet ej var fastställt. Övriga skulder hos med de allmänna försäkringskassorna och avser till största delen innehållen preliminärskatt på pensioner m.fl. skattepliktiga socialförsäkringsförmåner. skulder innefattar skulder till och trafikleder AB på . Skulderna avser finansiering av de särskilda trafiklösningarna i och . ökar sin skuld med ca vilket avser en skuld till m.fl. bolag inom . Dessa skulder balanseras av fordringar som egentligen är SJ AB:s m.fl. men som av ännu inte kunnat övertas av bolagen. Därutöver består posten huvudsakligen av leasingskulder. Trots att motsvarande finansiellt leasade tillgångar har överlåtits till bolag inom och avtal om underuthyrning upprättats (se not 25 Andra långfristiga värdepappersinnehav) har affärsverket leasingkontrakten kvar. Det beror dels på förmånliga villkor som affärsverket har, dels på att det är långsiktiga förbindelser som inte kan brytas. 2000/01:101 Bilaga 3 rats av privatpersoner hos länsstyrelserna i samband med tvist med en fastighetsägare. Förskott från uppdragsgivare och kund - medel enligt förlikningsavtal och Deponerade medel kan t.ex. utgöras av indrivna medel hos kronofogdemyndigheterna (redovisas av ) och av hyror som depone- upplupna kostnader avser räntekostnader för upplåning i svenska kronor, utländsk valuta och för skuldskötselåtgärder. Som upplupna kostnader redovisas i övrigt bl.a. myndigheternas skuld till personalen för sparad och outtagen semester. Periodavgränsningsposter - oförbrukade bidrag Som oförbrukade bidrag redovisas bidragsmedel som erhållits men ännu inte förbrukats för sitt ändamål. Periodavgränsningsposter - övriga förutbetalda intäkter - förutbetalda överkurser vid - förutbetalda avgifter för 2000/01:101 Bilaga 3 Som övriga förutbetalda intäkter redovisas avgiftsintäkter etc. som betalats men som är hänförliga till kommande år. Med garantiförbindelser avses de åtaganden som staten har i form av kreditgarantier, kapitaltäckningsgarantier och pensionsgarantier. Redovisningen omfattar även insättningsgaranti och investerarskydd som hanteras av . Dessa statliga garantier redovisas utförligt i kapitel 6. Övriga ansvarsförbindelser, exklusive sådana som avser beslutade, ej utbetalda bidrag, uppgår till . Därav redovisar antastbara förmåner på och säkerheter inom EU-verksamheten på . Redovisningen av ansvarsförbindelser är föremål för utvecklingsarbete, och jämförelsetal har därför inte kunnat tas fram. 2000/01:101 Bilaga 3 Noter till finansieringsanalysen (5362) Periodiserad uppbörd är den skuldökning som redovisats av på grund av ändrad redovisningsprincip. Det avser skatter som betalats in utan debitering (kompletteringsbetalningar/fyllnadsbetalningar) och som bokförts kassamässigt mot inkomsttitel, men inte tagits upp som intäkter i resultaträkningen. Intäktsbokföring i resultaträkningen görs vid debiteringen. Avgifter och andra ersättningar Tillkommer utdelningar som redovisats enbart i Utdelningar som redovisats enbart i balansräkningen läggs till eftersom de föranlett betalningar utan att redovisas i resultaträkningen. Enligt resultaträkningen inklusive avsättning till Avgår avsättning till fonder Avgår nedskrivning av lån CSN m.fl.) Tillkommer nettoutbetalning av premiepensions- Avsättningar till fonder liksom nedskrivning av fordringar avgår eftersom de inte föranleder betalningar. Premiepensionsutbetalningen (till PPM och vald förvaltning), netto, läggs till då den föranlett en betalning, men inte redovisats i resultaträkningen. Den är redovisad som avsättning eller transferering till PPM. Avgår avsättningar till pensioner m.m. Årets avskrivningar och avsättningar avgår eftersom dessa inte föranleder några betalningar. Förändring av långfristiga fordringar Förändring av kassa, bank Långfristiga fordringar ökade med , vilket ökade statens lånebehov. Den främsta anledningen är att () har ökat sina fordringar på lokaltrafik med avseende kapitalkostnadsersättning. Kassa, bank m.m. minskade med , vilket också minskade statens upplåning. Förändringen är till stor del hänförbar till att har minskat sina behållningar på betalningskonton med . Skulder har ökat med , vilket också medför en minskning av statens lånebehov. Förändringen är till stor del hänförbar till att SJ har ökat sina skulder med till andra bolag i . Aktier och andra värdepapper, Aktier och andra värdepapper, Ökningen av innehav är hänförbar till investeringar i aktier i med . Minskning av investeringar i beredskapstillgångar med är hänförbar till det militära försvaret. Av investeringar i beredskapstillgångar är hänförbara till det militära försvaret och till det civila försvaret. Investeringar av maskiner och inventarier uppgick till , vilket är en minskning med från föregående år. De största investeringarna i maskiner och inventarier har gjorts av med . Investeringar i väg- och järnvägsanläggningar har minskat med 0,6 respektive . Det är framförallt pågående nyanläggningar som har minskat i förhållande till föregående år. Den del av ökningen i investeringar i fastigheter och markanläggningar som är hänförbar till är . Av deras totala investeringar på är en stor del hänförbar till utbyggnaden av . investeringar i fastigheter och markanläggningar till Försvarsmakten uppgick till , vilket är en minskning med i jäm- 2000/01:101 Bilaga 3 förelse med föregående år. har gjort investeringar på , vilket är en ökning från föregående år med . I likhet med föregående år svarade för den största nyutlåningen, som till största delen består av studielån. nyutlåning och amorteringar avser och Svensk- Danska broförbindelser AB. Finansiellt netto, statens upplåning Finansiella intäkter enligt resultaträkningen Finansiella kostnader enligt resultaträkningen Valutaförlusterna avser orealiserade förluster enligt not 12, som inte föranlett något kassaflöde. 2000/01:101 Bilaga 3 Finansiella intäkter enligt resultaträkningen Finansiella kostnader enligt resultaträkningen Avgår reavinster, anläggningstillgångar hänförbara till statens upplåning Förändring av skulder hänförbara till 2000/01:101 Bilaga 4 Statliga myndigheter m.m.................................................................................................