prop · GP031d25 · 2001-09-20 00:00:00 — En handledning för konsekvensanalyser togs fram . Den har vidareutvecklats och börjat användas vid utbildning och erfarenhetsutbyte med tjänstemän hos myndigheter, och i kommittéväsendet. Regeringen överlämnade en skrivelse till om regelförenklingsarbetet med särskild inriktning på små företag (2000/01:143). Det stora flertalet myndigheter uppger att Simplexförordningen har givit dem ett bra verktyg för utarbetande av effektivare konsekvensanalyser. Vissa myndigheter uppger att de även före förordningens tillkomst beaktade de små företagens förutsättningar men att förordningen säkerställer detta. Arbetet med framtagandet av konsekvensanalyser har även gett andra effekter. Sammantaget uppger de flesta av myndigheterna att man i möjligaste mån har eftersträvat ett enklare språk och en tydligare redaktionell struktur i författningsarbetet samt att syftet även varit att ta fram mer moderna och lättillgängliga regler. Vidare framhåller myndigheterna att Simplexförordningen har bidragit till att de små företagens villkor uppmärksammats ytterligare genom att organisationerna uppmanats att särskilt yttra sig över kostnadskonsekvenserna för företagen. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Verket har fattat beslut i enlighet med Konkurrenslagen avseende bl.a. konkurrensbegränsande samarbete, missbruk av dominerande ställning samt företagskoncentrationer. Några exempel på lagtillämpningsärenden ges nedan. Inom försäkrings- och telebranschen samt marknaden för fjärrvärme har verket fattat beslut som inneburit att man har begränsat möjligheten för de aktuella företagen att dra fördel av sin dominerande ställning på respektive marknad. Verket har ålagt företag som planerar fusioner inom exempelvis marknaderna för läskedrycker, spannmål och utsäde samt mjölproduktion att vidta särskilda åtgärder som minskar risken för sämre konkurrens till följd av företagskoncentrationen. inleddes också en fördjupad prövning av Svenska Girots önskemål om att få förvärva samtliga aktier i från Posten. Företagen valde sedermera att inte fullfölja affären. mest uppmärksammade fall rörande förbud mot konkurrensbegränsande samarbete var verkets stämning av fem företag inom bensinbranschen. menar att dessa gemensamt har bestämt vilka priser och rabatter som ska gälla för kunderna vid inköp av bensin. Verket har yrkat hos tingsrätten att bolagen ska betala en konkurrensskadeavgift. Huvudförhandlingarna i tingsrätten kan väntas ske . har låtit genomföra en undersökning bland intressenter som kommit i kontakt med eller med konkurrenslagen i olika sammanhang. Mätningarna visade att andelen som ansåg att aktivt motverkar skadliga konkurrensbegränsningar hade ökat hos flera grupper jämfört med föregående år, undantaget var kommuner och landsting. Vid parternas och ombudens bedömning av kvaliteten hos handläggning av ärenden märktes en klar ökning av andelen positiva jämfört med mätningarna 1999. har i olika rapporter lyft fram konkurrensproblem på flera marknader samt föreslagit regelförändringar. Verkets rapport i problem och förslag utgjorde ett viktigt underlag till den konkurrenspolitiska propositionen (prop. 1999/2000:140) och till den kar- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 tellbekämpningsutredning som regeringen beslutade tillsätta . är de svenska priserna så höga och rapporten en del av EU:s inre marknad som togs fram av , och skapade debatt och gav ökad kunskap om konkurrensförhållandena i . Även andra aktörer har bidragit med värdefulla förslag till regelförändringar. Rapporten från Rådet för konkurrens på lika villkor utgjorde ett betydelsefullt underlag till promemoria om begränsningar av otillbörligt konkurrensbeteende av offentliga aktörer, som lades fram . PRV har tillsammans med RSV arbetat med Kontakt-N, som syftar till att utveckla en gemensam elektronisk ansökan för registrering av företag via Internet. Myndigheterna planerar den slutliga fasen av Kontakt-N, där det skall vara möjligt att helt elektroniskt lämna in företagsregistreringar till respektive myndighet. Användandet av elektroniska signaturer kommer här att vara en viktig del. kom det in sammanlagt 68 patentmål till PBR, vilket är det lägsta antalet inkommande mål . Den främsta anledningen är att PRV har avslagit en lägre andel patentansökningar jämfört med tidigare. över en dryg tioårsperiod har denna andel minskat från mellan till mellan . Även när det gäller varumärkesmål har det varit stora variationer i den årliga tillströmningen av nya mål. geologiska undersökning och Bergsstaten Antalet ansökningar om nya undersökningstillstånd hos Bergsstaten uppgick till 241. Det är en ökning jämfört med . Antalet var därmed av maximinivån . Förändringarna i antalet ansökningar hos Bergsstaten speglar sannolikt huvudsakligen företagens växlande lönsamhet. En tydlig trend är att i Bergslagslänen har antalet och arealen för nya undersökningstillstånd ökat väsentligt. En annan trend är att undersökningstillstånd oftare frånträds innan tillståndets giltighetstid löpt ut. Summan av arealen för alla gällande tillstånd för , industrimineral, olja och diamant har minskat från 33 . Landets totala areal är cirka Bergsstaten har utfärdat bearbetningskoncessioner för fyra nya gruvor och tre för utvidgad brytning. En betydande sanering av äldre gruvrättigheter har genomförts då cirka 400 utmål som upphörde inte har gjorts om till bearbetningskoncessioner. I 18 fall har sådana äldre utmål gjorts om till koncessioner. Samma miljöprövning krävs som för nya gruvor. Tre ansökningar om bearbetningskoncession har avvisats eller avslagits. Inspektion har genomförts vid samtliga gruvor. har 43 samrådsärenden med länsstyrelser handlagts. Alla beslut om undersökningstillstånd och bearbetningskoncessioner har sänts för kännedom till berörda länsstyrelser och kommuner. Ett digitalt GIS-baserat mineralrättsregister som täcker hela landet har tagits i bruk . miljösäkrades tre oljelagringsanläggningar. Ytterligare två anläggningar upphandlades och arbeten påbörjades. Vid fem anläggningar pågick projektering av rivningsåtgärder. Miljösäkringen av en anläggning försenades med på grund av brister hos en entreprenör. I efterbehandlingen av sandmagasinet i har justering av erosionsskador och kompletterande sådd av gräs avslutats. Kontrollprogram är i drift och generellt visar metallbelastningen i recipienterna en avtagande trend. ansvarar för elanläggningstillsynen som omfattar 5,2 miljoner elanläggningar, varav ca 900 000 arbetsställen och ca 4,3 miljoner bostäder. Det är till de områden där risken för olyckor och elbränder bedöms som högst och där tillsynen kan förväntas ge störst effekt som verkets insatser har prioriterats. har verkets tillsynsroll blivit tydligare och insatserna effektiviserats, vilket resulterat i att fler anläggningar har förbättrats från elsäkerhetssynpunkt. Tillsynsarbetet av elanläggningar har innefattat inspektioner och kontroller på fältet, elolycksfalls och elbrandutredningar, utredningar av driftstörningar med säkerhetspåverkan, information och erfarenhetsåterföring. Tillsynen på elmaterielområdet utgörs till största delen av marknadskontroller för att tillse att föreskrifter om kontrollordning, samt om utförande, handhavande och skötsel av elmateriel följs. För att övervaka elsäkerheten hos produkter på marknaden har besök gjorts hos detaljister, importörer och tillverkare. Tillsynen på elmaterielområdet har genom marknadskontroll resulterat i att ca 150 produkter med allvarliga elsäkerhets- eller EMC-brister har fått försäljningsförbud. Resultatet visar att det finns ett betydande antal produkter med dessa brister på marknaden. I syfte att effektivisera marknadskontrollen har ett samarbete byggts upp mellan länderna inom EU och EES. har svarat för ordförandeskap och sekretariat för detta samarbete. Inom elsäkerhetsområdet har revision av hög- spännings-, behörighets-, EMC- och järnvägsföreskrifterna pågått . Underlag för revisionerna har varit nya internationella eller europeiska standarder. Vad beträffar standardiseringsverksamheten har insatserna koncentrerats till sådana tekniska kommittéer som svarar för standarder av stor betydelse för elinstallationer. Deltagandet i standardiseringsverksamheten är betydelsefull bl.a. därför att det i EU-direktiven endast anges väsentliga säkerhetskrav och därmed har vikten av standard som komplement ökat. Deltagandet i standardiseringsarbete inom elsäkerhetsområdet på nationell nivå har varit ungefär av samma omfattning som året innan. På internationell nivå har antalet förhandlingsdagar ökat . Rapporten10 som följde granskningen har remitterats och remissutfallet har sammanställts i ett förslag till (Förslag 1999/2000:11). I förslaget föreslås sammanfattningsvis att regeringen utvecklar sin redovisning av och analys till av uppnådda resultat, att regeringen överväger sammansättningen av med avseende på ledamöternas kompetens samt att regeringen ser över formuleringar av 10 1999/2000:4 en tillsynsmyndighet redovisat resultat av granskningen 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 verksamhetsmålen för handläggningstider. väntas behandla förslaget i samband med regeringens proposition Oberoende, ägande och tillsyn i revisionsverksamhet (prop. 2000/01:146). Propositionen innehåller förslag som delvis kommer att påverka nämndens verksamhet. I förslaget ges en definition av revisionsverksamhet som kommer att begränsa nämndens möjlighet att ingripa dicsiplinärt mot den revisor som uppsåtligen gör orätt i verksamhet som enligt definitionen inte utgör revisionsverksamhet. Dock skall alltid liksom kunna ingripa mot en revisor som förfar oredligt. ges vidare möjlighet att vidta disciplinåtgärder mot revisorer som har åsidosatt sina skyldigheter som företrädare för revisionsföretag. En ny analysmetod föreslås i propositionen. Enligt detta förslag ska revisorn pröva sitt oberoende för varje enskilt uppdrag. Nämnden skall på en revisors begäran meddela förhandsbesked om det finns omständigheter i ett enskilt uppdrag som kan rubba förtroendet för revisorns oberoende samt om de åtgärder som revisorn vidtagit för att säkerställa sitt oberoende är tillräckliga för att ändå åta sig uppdraget. Förändringarna kan komma att medföra visst merarbete för nämnden. Detta bör kunna hanteras inom befintliga resurser. I huvudsak har målen för handläggningstiderna hos uppfyllts. Frågan om revisorers oberoende har i hög grad präglat det internationella utvecklingsarbetet . har arbetat med att ta fram gemensamma minimistandarder inom området. har nämnden också deltagit i ett antal aktiviteter inom ramen för det svenskryska samarbetsprojektet. Granskningen av de förslag till nya eller ändrade regler som tas fram inom har resulterat i att ett antal förslag i sin helhet har omprövats eller modifierats för att bättre anpassas till små företags villkor. Regeringens bedömning är att stora framsteg har gjorts inom när det gäller redovisningen av nya reglers effekter för små företag. Ett flertal myndigheter efterlyser mer information, utbildning och vidareutveckling av me- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 toderna för regelförenklingsarbete. Några av myndigheterna önskar ett närmare samarbete med SimpLex för att utröna i vilken mån de ytterligare kan medverka till att småföretagare får enklare och mer ändamålsenliga regler. SimpLex har börjat arbeta aktivt med myndigheterna i detta syfte och kommer att besöka ett tiotal myndigheter för utbildning och erfarenhetsutbyte. Den stödjande och rådgivande funktionen omfattar även arbetet i . sker konsultationer mellan tjänstemän på SimpLex och övriga i detta avseende. Även för denna målgrupp planeras utbildningar att hållas . I arbetet med att ompröva befintliga regelverk fyller kommittéväsendet en central roll. Regeringen kommer därför att intensifiera sina insatser mot relevanta utredningar. Dessa kommer löpande att erbjudas en genomgång av handledningen för konsekvensanalyser. Ambitionen är att särskilda konsekvensanalyser skall genomföras i högre utsträckning och med högre kvalitet i de utredningar som berör små företags villkor. Erfarenheterna från granskningsarbetet av nya förslag kommer att vara värdefulla när befintliga regelverk omprövas. En ansenlig del av de regler som omger små företag härstammar från EG- lagstiftning. Det är av mycket stor vikt att även denna lagstiftning föregås av konsekvensanalyser i tidiga skeden och att processer sker i samverkan med representanter för små företag. kommer att fortsätta driva detta även efter ordförandeskapet i EU. Regeringen gör bedömningen att tillämpningen av konkurrenslagen har inneburit att konkurrensbegränsande avtal och beteende har kunnat motverkats och undanröjas inom olika sektorer i ekonomin. Det har skett genom att verket i ett antal fall utnyttjat de sanktionsmöjligheter som konkurrenslagen medger, men också genom att företag i samband med verkets handläggning valt att ändra avtal och företagsförvärv så att konkurrensbegränsningar försvunnit eller så att de positiva effekterna av samverkan kommit att överväga. Konkurrenslagen trädde i kraft . har således prövat om olika ärenden är förenliga med lagen under drygt Detta har medfört att marknadens aktörer har större kunskap om konkurrenslagen, vilket har minskat deras behov att få prövat hos om ett avtal omfattas av lagen och om det är möjligt att få undantag för konkurrensbegränsande samarbete. Detta tillsammans med utökade resurser har givit verket möjlighet att ta fler egna initiativ för att spåra, utreda och bevisa skadliga konkurrensbegränsningar. Detta var syftet med resurstilldelningen . Regeringen ser således mycket positivt på denna utveckling. Måluppfyllelsen vid PRV:s bolagsavdelning har förbättrats jämfört med vad avser nyregistrering och ändringar. Problem kvarstår dock när det gäller handläggningstiderna för registrering av varumärken vid Varumärkesavdelningen i . Inte heller handläggningstiderna för mönster når de angivna tiderna i regleringsbrevet. En konsultöversyn av PRV har gjorts på initiativ. En rapport har lämnats till departementet . I rapporten konstateras att orsakerna till PRV:s problem med långa handläggningstider och en ekonomi i obalans främst är IT- projektet samt flyttningen av Varumärkesavdelningen till men också att PRV som helhet inte fungerar tillfredsställande. Rapportens huvudförslag är att PRV skall delas i två myndigheter ett Bolags- eller med säte i och ett Patentverk. En utredare skall se över för att analysera om motiv finns för en delning av myndigheten. Redovisning skall ske senast . En särskild utredning (Ju 1997:11) har sett över lagstiftningen inom varumärkesområdet. Uppdraget redovisades till regeringen . Ett av förslagen är att sökanden får ett större ansvar vid granskningen mot relativa registreringshinder. Detta kommer i sin tur att innebära en minskad granskningsskyldighet för PRV. Betänkandet har varit ute på remiss och förslagen bereds nu i . överlämnade mönsterutredningen sitt betänkande Förslag till formskyddslag (SOU 2001:68) till regeringen. Utredningen föreslår bl.a. att en helt ny lag skall ersätta den Be- tänkandet remissbehandlas . Regeringen beslutade om direktiv för en utredning som fick till uppgift att se över ordningen för prövning av mål som handläggs vid PBR samt av patentmål vid . Utredningen hade att ta ställning till om PBR:s verksamhet helt eller delvis kan föras över till . Utredningen har i ett betänkande (SOU 2001: 33) redovisat sina förslag. Betänkandet har varit ute på remiss och förslagen bereds inom . Medelhandläggningstiden hos PBR för patentmålen minskade och var vid budgetårets slut . Det motsvarar därmed det verksamhetsmål som uppställts i regleringsbrevet för patentmålens del. Läget för de övriga målen, dvs. målen om varumärken, mönster, släktnamn och utgivningsbevis, är också bra och uppfyller mer än väl det uppsatta målet handläggningstid. geologiska undersökning och Bergsstaten Handläggningstiderna hos Bergsstaten uppfyller mer än väl uppsatta mål. Tillsynsverksamheten genomförs effektivt och kontakterna med länsstyrelser och kommuner har ökat. Detta samarbete är viktigt för Bergsstatens effektivitet och resultat. Regeringen anser att verksamheten fungerar bra. Miljösäkringen av oljelager följer plan och bedrivs professionellt. En unik kunskap om upphandling av stora miljösäkringsprojekt har byggts upp inom verksamheten. SGU har i uppdrag att hålla tre anläggningar i funktionsdugligt skick i första hand . Finansiering av merkostnaderna, jämfört med avveckling, sker inom utgiftsområde 6 och den civila ekonomiska planeringsramen. En översyn av det s.k. malpåsearrangemanget är planerad till 2003. Regeringen anser dock att en av anläggningarna inte längre behövs mot bakgrund av den nya inriktningen för det civila försvaret. Regeringen avser därför att överföra denna anläggning till kategorin avvecklingsobjekt. Verksamheten under det kommande budgetåret bör bedrivas enligt den allmänna inriktning som gäller för elsäkerhetsarbetet för . I anslutning till insatserna bör följa den internationella utvecklingen samt 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 främja svenskt deltagande i internationellt samarbete inom sitt verksamhetsområde. Regeringen förutsätter att noga följer utvecklingen vad gäller elolycksfall och elbränder för att bl.a. analysera de statliga insatserna och elsäkerhetsnivåns utveckling med särskild uppmärksamhet på elmaterielområdet. Måluppfyllelsen i förhållande till verksamhetsmålen i regleringsbrevet har i allt väsentligt uppfyllts. Genom sin verksamhet skall upprätthålla förtroendet för revisorers verksamhet och auktorisationssystemet. Det är viktigt att nämnden uppmärksammar och ur systemet utesluter de revisorer som systematiskt arbetar grovt felaktigt eller av andra skäl är direkt olämpliga att utöva yrket. Vid Revisorsnämndens tillsyn av revisorer och revisionsbolag skall nämnden lägga stor vikt vid egna initiativ. Särskild uppmärksamhet skall ägnas åt den systematiska uppsökande tillsynen. Statliga insatser inom politikområdet Regeringens politik inriktas på att stärka det nationella innovationssystemet genom satsningar på forskning och utveckling som stärker kunskap och kompetens i näringsliv och samhälle. Huvuddelen av insatserna redovisas under politikområdet Forskningspolitik. Statens resurser för rymdverksamhet kanaliseras via Rymdstyrelsen, som är central förvaltningsmyndighet för frågor som gäller den svenska rymd- och fjärranalysverksamheten. Rymdstyrelsen svarar för insatser för rymdforskning, fjärranalys och industriutveckling. Rymdstyrelsen ansvarar vidare för det svenska deltagandet inom ramen för () och andra internationella samarbeten. och EU har fattat beslut om en gemensam europeisk strategi för rymdverksamheten. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Huvuddelen av den svenska rymdverksamheten bedrivs inom ramen för . Ca 75 - av statens medel går till detta. ESA- samarbetet sker inom såväl obligatoriska som frivilliga program. De frivilliga programmen syftar till att utveckla samhällsnyttiga produkter och tjänster. Exempel på detta är system och satelliter för förbättrad data- och multimediakommunikation, för navigation som ett europeiskt komplement till GPS och för övervakning av miljön i form av utsläpp eller tillväxt av skog. Inriktningen på det svenska deltagandet i ESA:s tillämpningsprogram beror dels på den speciella kompetens som byggts upp hos svenska rymdföretag, dels på bedömd samhällsnytta av de framtagna systemen. Svenska forskare deltar inom ramen för i program som genomförs med utnyttjande av satelliter, sonder, ballonger m.m. Svensk industri konkurrerar framgångsrikt om leveranser till ESA:s olika utvecklingsprojekt. Industriutveckling sker inom alla Rymdstyrelsens program som innehåller industriarbete. Ett särskilt nationellt, med industrin samfinansierat, industriutvecklingsprogram finns med syfte att höja industrins kompetens inom dess specialområden. Det nationella rymdprogrammet är en förutsättning för det internationella samarbetet genom att det bidrar till att bygga upp nödvändig kompetens. är den senaste och femte forskningssatelliten inom ramen för det nationella satellitprogrammet. Den har utvecklats under svensk ledning i samarbete med , och . är en tekniskt avancerad forskningssatellit som skall utföra uppdrag inom både atmosfärsforskning och astronomi. har alltmer fått en profil som rymdstad, vilket haft en positiv inverkan på näringslivsutvecklingen även utanför rymdverksamheterna. En förutsättning för detta har till stor del varit samarbetet inom . Behovsmotiverad FoU, industriellt utvecklingsarbete samt etablering och utveckling av företag , numera , har genomfört statliga insatser för att främja teknisk forskning och industriellt utvecklingsarbete, etablering och utveckling av små och medelstora företag samt en balanserad regional utveckling. Verket har i anslutning till detta genomfört utredningar och utvärderingar. , numera , teknikpolitiskt inriktade analys och planeringsverksamhet har gett underlag till regeringens forskningspolitik och väglett planeringen av FoU-insatserna. Häri ingår insatser i projektet . Förståelsen för nationella innovationssystem har därmed ökat. Fokuseringen mot industri och näringslivsinriktade insatser har förstärkts vilket medfört att antalet samverkansprojekt ökat successivt . Genom att stimulera aktiv samverkan mellan stora och små företag och institut och högskolor etableras nätverk som stärker teknik- och kompetensöverföringen till företagen. En särskild form av samverkan kallad Aktiv Industriell Samverkan, , har övergått från försöksverksamhet till en etablerad programform. Inom EU:s femte ramprogram för forskning och utveckling har , numera VINNO- VA, medverkat genom utsedda experter och delegater. har fortsatt att främja svenska små och medelstora företags deltagande genom förstudiestöd. har det nationella ansvaret dels för COST ( European Co- operation in the Field of Scientific and ), där samarbeten etableras mellan forskare, dels för EUREKA där samarbeten mellan framför allt företag etableras. Myndigheten har också ett ansvar för bilaterala FoU-samarbeten med främst länder i . Insatserna för tekniköverföring har fortsatt. Små och medelstora företag har stimulerats att bättre nyttja den kunskap och kompetens som finns vid högskolor, industriforskningsinstitut och andra kunskapscentra. Ett nationellt system för legitimering av s.k. teknikmäklare har startats. Vid 16 industriforskningsinstitut bedrivs avtalsbunden industriinriktad forskning som finansieras gemensamt av företagsgrupperingar, och och kompetensutveckling. En koncentrationsprocess pågår bland instituten. Processen att bolagisera instituten är i stort sett avslutad. har fr.o.m. övertagit ansvaret för instituten. Staten ger bidrag till forskningsorganisationen för småföretagsforskning (FSF). Organisationen initierar och sprider policyrelevant forskning inom entreprenörskaps- och småföretagsområdet, erbjuder småföretagsforskare forum för utbyte av idéer och nätverk samt verkar som brobyggare mellan forskning och aktörer inom området. Forskningsarbetet bedrivs i programform, antingen inom organisationen eller i samarbete med olika universitet och högskolor. skall bidra till konkurrensrelaterad forskning inom i första hand disciplinerna ekonomi och juridik. Verket stödjer olika forskningsprojekt på universitet och högskolor, men ordnar också seminarier och information om forskningen och dess resultat. Verksamheten bedrivs med stöd av det till verket knutna Rådet för konkurrensfrågor, som består av forskare från universitet och högskolor i . Forsknings- och utvecklingsverksamheten inom SGU har som främsta uppgift att ta fram, utveckla och införa ny kunskap och nya arbetsmetoder. stödjer SGU genom ett särskilt anslag riktad geovetenskaplig forskning. Målsättningen är att genom en långsiktig och systematisk kunskaps- och kompetensuppbyggnad främja användningen av geologisk information i samhället. Stor vikt läggs vid tvärvetenskaplig forskning som ger nya infallsvinklar och ny metodik och därigenom bidrar till teknikspridning.