prop · GP031d5 · 2001-09-20 00:00:00 — Regeringen har med tillfredsställelse noterat att är utförlig på detta område i de slutliga planeringsförutsättningarna för 20012003. Regeringen ser positivt på att polisen även fortsatte satsa på att minska balanser och genomströmningstider. Positivt är också att polisen ökar användningen av ordningsbot. Andelen ärenden redovisade till åklagare har minskat. En förklaring till detta är enligt att polisen fått större befogenheter att skriva av ärenden. I sin redovisning av uppdraget om närpolisens utveckling beskriver det pågående arbetet för att höja kvaliteten i polisens förundersökningsledning. Försök pågår med att examinera blivande förundersökningsledare och att låta utsedda förundersökningsledare arbeta nära vakthavande befäl. Riksåklagaren föreslår i budgetunderlaget en modell för samarbetet mellan åklagare och polis när det gäller utredning av mängdbrotten. Enligt modellen skall åklagare tidigt kopplas in i utredningsarbetet för att fatta sådana lagförings- eller avskrivningsbeslut som kräver åklagarbehörighet. Det bör dessutom hos polisen finnas en särskild funktion för ärendesortering, bemannad med en erfaren polis och en erfaren åklagare. presenterar i rapporten (RRV 2001:3) en granskning av rättsväsendets arbete med mängdbrotten. finner flera brister i arbetet och föreslår utökade samverkansformer mellan rätts- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 För polisens arbete föreslår bl.a. en s.k. andra linje. Den kan beskrivas som en kraftigt utbyggd kriminaljour som skall ta över direkt efter att de långtgående förstahandsåtgärderna har avslutats. har tidigare konstaterat att arbetet som följer efter de långtgående förstahandsåtgärderna inte fungerar tillfredsställande. Vid i har genomfört ett projekt med inslag som liknar förslag. Systemet med en andra linje är ett konkret exempel på problemorienterat arbete. Systemet visar också den verksamhetsanpassade arbetstidens betydelse för ökad framgång i polisens arbete. betonar också vikten av att ärenden handläggs korrekt och rationellt i inledningsskedet. För det syftet föreslår en funktion som ärendesorterare. Enligt uppfattning skall det vara en polis med god erfarenhet av förundersökningsledning eller en åklagare. förslag syftar till att lösa samma problem som Riksåklagarens beskrivna förslag till handläggning av mängdbrott. Enligt regeringens uppfattning bör utvecklingsprocessen i denna del gå vidare med både diskussioner och försöksverksamheter. Försöken kan med fördel bedrivas i mindre skala och med lokalt anpassade variationer. Framtida utvärderingar får sedan utvisa vilka lösningar som bör tillämpas. har tillkännagivit att regeringen av effektivitetsskäl bör se över frågan om och vidta åtgärder för att åstadkomma en specialisering av utredningsverksamheten (bet. 1999/2000:JuU11, rskr. 1999/2000:211). Regeringen har vidtagit flera åtgärder för att på olika sätt höja kvaliteten och rättssäkerheten i polisens utredande arbete. Regeringen beslutade att uppdra åt en särskild beredning att verka för rättsväsendets utveckling (dir. 2000:90). Beredningen har till uppgift att med bibehållen rättssäkerhet öka effektiviteten och kvaliteten i rättsväsendets arbete. Den skall särskilt undersöka möjligheterna att förkorta den genomsnittliga genomströmningstiden och överväga andra sätt att förbättra brottsutredningsverksamheten. Beredningen skall senast före utgången av 2003 redovisa det aktuella läget inom rättsväsendet för de frågor som ankommer på beredningen samt en plan för det fortsatta arbetet. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 beslutade regeringen att tillsätta en parlamentarisk kommitté för att granska den ordinära tillsynen av polisen och åklagarväsendet. Syftet är att säkerställa att medborgarnas krav på en demokratisk insyn och kontroll skall kunna tillgodoses på bästa sätt. Uppdraget skall redovisas . Regeringen beslutade också att tillsätta en särskild utredare med uppdrag att göra en övergripande och sammanhållen granskning av förfarandet vid dödsfall. Utifrån granskningsresultaten skall utredaren dra slutsatser om behovet av förändringar. Uppdraget skall redovisas . har i sin granskning av närpolisen konstaterat att uppklaringsprocenten är bättre i områden som decentraliserat utredningsverksamheten. Det bör vägas in i polismyndigheternas fortsatta utveckling av utredningsverksamheten. I regleringsbrevet uppdrog regeringen åt att redovisa hur kriminalunderrättelseverksamheten utvecklats såväl på nationell nivå som på myndighetsnivå. Redovisningen skulle särskilt belysa de erfarenheter som har vunnits och de slutsatser som kunde dras om verksamhetens framtida inriktning. Enligt har kriminalunderrättelseverksamheten blivit mer effektiv under verksamhetsåret. Fler operativa rapporter har resulterat i inledda förundersökningar, vilket medfört fler fällande domar i jämförelse med 1999. , polismyndigheterna och externa myndigheter driver ett projekt för att utveckla en svensk underrättelsemodell i samklang med Europols underrättelsemodell. Formerna för spridning av kriminalunderrättelser har förbättrats. har aktivt utvecklat kriminalunderrättelseverksamheten . Kriminalunderrättelseverksamheten ökar kunskapen om brott och brottslingar. Det gör det möjligt att tidigarelägga operativa insatser och planera och inrikta dessa på ett ännu tydligare Det leder till en mer effektiv polisverksamhet där fler brott kan förhindras och lagföringsandelen öka. Det är därför tillfredsställande att fler operativa rapporter har resulterat i inledda förundersökningar . Det är viktigt att den utvecklingen fortsätter. Det ankommer på polismyndigheterna att bevaka att genomförda kartläggningar får en konkret fortsättning i förundersökningar eller som underlag för beslut om t.ex. resursanvändning i polisverksamheten. Kriminalunderrättelsetjänst har funnits i . Den har tillfört polisen en betydande mängd samlad kunskap om brottslighet. Det är viktigt att polisväsendet fortlöpande förvissar sig om att kriminalunderrättelsetjänsten används för sin kärnuppgift, nämligen att klarlägga hotande kriminalitet och ordningsstörningar samt avslöja kriminella organisationer eller andra brottsliga aktörer. Det finns annars en risk att underrättelsetjänsten i allt för stor utsträckning tas i anspråk för andra uppgifter där dess kunskap kan användas. Det kan få negativa effekter för den operativa nyttan med verksamheten. I syfte att vidareutveckla den nationella underrättelseverksamheten beslutade regeringen att uppdra åt och att gemensamt verka för en utveckling av underrättelseverksamheten på ekobrottsområdet. Uppdraget skall genomföras inom ramen för gällande lagstiftning och redovisas . Den fälthandbok och det studiematerial för kriminaltekniker som tagits fram har rönt stor uppskattning. är riktad till alla kategorier av poliser för att ge råd och stöd för förstahandsåtgärder på en brottsplats samt enklare spårsäkring. Det allmänna omdömet är att handboken utgör ett stort stöd för brottsplatsundersökaren. Hälften av polismyndigheterna har använt materialet i utbildning. har föreslagit en ny ledningsstruktur för . Förslaget innebär att laboratoriet skall ledas av en myndighetschef. Under denne föreslås en professor anställas med uppgift att svara för att verksamheten bedrivs på en hög vetenskaplig nivå samt leda forsknings- och utvecklingsverksamheten. Ändringen föreslås träda i Ärendet bereds inom . Under en följd av år har inom ramen för det nordiska polis- och tullsamarbetet bedrivit ett arbete om kriminalteknisk profilanalys av amfetamin. Ge- nom ett svenskt initiativ i EU kommer detta arbete fr.o.m. årsskiftet 2001/2002 att utvidgas till att omfatta även ett flertal av EU:s medlemsstater. Regeringens bedömning är att polisens kriminaltekniska arbete håller en hög kvalitet. Andelen ungdomar i åldrarna som är skäligen misstänkta för brott har minskat . har utredningskostnaden ökat per ärende som redovisats till åklagare eller socialförvaltning. Genomströmningstiden har ökat . Siffrorna varierar dock betydligt mellan olika län. När unga har begått brott är det viktigt att samhället reagerar snabbt och konsekvent. Det är också viktigt att unga som begår brott får den hjälp och det stöd från samhället som de behöver. Det är som har huvudansvaret för detta. Samverkan mellan polis och socialtjänst bör utvecklas ytterligare. Det viktigaste är dock att förebygga att unga begår brott. (Se avsnittet om brottsförebyggande verksamhet). Andelen ungdomar som är skäligen misstänkta för brott har minskat. Förklaringen kan vara antingen att färre ungdomar begår brott eller att polisen varit mindre framgångsrik i att identifiera unga gärningsmän. anger att det är tänkbart att minskningen beror på att närpoliserna inte kunnat bevaka de brottsaktiva ungdomarna i samma utsträckning som . pekar på att det färre antalet snatterier och stölder ur butik och varuhus kan vara ett annat skäl. Dessutom har flera polismyndigheter genomfört framgångsrika förebyggande insatser mot utomhusvåldet, vilket minskar ungdomsbrottsligheten i stort. Ökningarna av utredningskostnad och genomströmningstid för ungdomsärenden är anmärkningsvärda. Det är en angelägen uppgift 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 för och polismyndigheterna att analysera denna utveckling. Det är viktigt att polisen motverkar nyrekrytering till s.k. kriminella karriärer genom att identifiera unga gärningsmän. Det har ett stort värde för både den unge och samhället i övrigt. Den minskade sociala kontrollen ökar risken för att ungdomar dras in i kriminalitet. Problemorienterat polisarbete kan bidra till att minska den risken. Därför är det angeläget att polisen analyserar orsakerna till och sätter in motåtgärder mot den oroväckande utvecklingen av mätetalen. Som ett led i kampen mot skadegörelse i form av klotter, som är ett vanligt ungdomsbrott, har tagit fram en promemoria med förslag till åtgärder. Dels rör det sig om skärpningar av det straffrättsliga regelverket, dels om brottsförebyggande åtgärder av annat slag, såsom kartläggning av åtgärder mot klotter och effekter av åtgärderna samt att initiera och utvärdera försöksprojekt på området. Promemorian har remitterats. Antalet anmälda våldsbrott har ökat. Däremot har andelen till åklagare redovisade våldsbrottsärenden minskat från till . Det är också i absoluta tal fråga om en minskning. har utredningskostnaden för polisens arbete med våldsbrottslighet stigit med eller . Utredningskostnaden per ärende redovisat till åklagare har ökat anmärkningsvärt, från till . Balansen minskade till 23 330 ärenden. Flera mätetal för polisens arbete med våldsbrottsligheten utvecklas i oönskad riktning. Både antalet och andelen ärenden som redovisats till åklagare minskar. Utredningskostnaden ökar och per ärende är ökningen betydande. En rad förklaringar är tänkbara och polisen bör analysera utvecklingen och i förekommande fall vidta lämpliga motåtgärder. Regeringen ser positivt på att i de slutliga planeringsförutsättningarna för 20012003 förespråkar förbättrade åtgärder i ini- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 tialskedet av utredningarna och utvecklad samverkan med åklagarmyndigheterna. Våld mot kvinnor och övergrepp mot barn Antalet anmälda misshandelsbrott mot kvinnor har ökat . Utvecklingen kan bero på de åtgärder som har vidtagits och som bl.a. medfört förbättrad kunskap om och förändrad attityd till denna grupp av brottsoffer. I enlighet med regeringens uppdrag till bl.a. om åtgärder för att bekämpa våldet mot kvinnor har lämnat två delrapporter. Särskilda utbildningssatsningar har genomförts för att ytterligare förbättra personalens attityder och bemötande av kvinnor som utsatts för våld. Ett särskilt utbildningsmaterial har tagits fram i samverkan med andra myndigheter inom rättsväsendet. En fråga som prioriterats är hur skyddet för hotade och förföljda kvinnor skall kunna stärkas. pågår ett arbete med att utveckla den s.k. SARA-modellen för hotbildsbedömningar. Målsättningen är att polisen skall ha förmåga att snabbt, när som helst kunna bedöma hotbilden mot en kvinna och besluta om adekvata åtgärder. Den tekniska utrustning som har betydelse för utsatta kvinnors skydd, t.ex. de s.k. larmpaketen, har förbättrats. Riksåklagaren samverkar också med för att förbättra rutinerna i besöksförbudsärenden. I ett delbetänkande om polisens och åklagarnas handläggningstider och arbetsmetoder i barnmisshandelsärenden (SOU 2000:42) föreslår Kommittén mot barnmisshandel flera åtgärder för att förstärka barnperspektivet och förbättra handläggningen av barnmisshandelsärenden. har tagit fasta på kommitténs förslag och utvecklar sin verksamhet som rör barn, bl.a. genom ökade satsningar på utbildning i familjevåld. För att ge poliser en god allmän kompetens att utreda och handlägga ärenden där barn är inblandade har t.ex. undervisningen i familjevåld under grundutbildningen förlängts och utökats med undervisning om . En tidigare vidareutbildning om sexuella övergrepp mot barn har ersatts med en gemensam vidareutbildning inom områdena barnmisshandel och sexuella övergrepp mot barn. Chefers behov av utbildning i familjevåld har också uppmärksammats och lett till att Riks- polisstyrelsen utvecklat en kurs i ämnet för chefer med funktionsansvar. genomförde 2000 en inventering av polisens arbete med barn som direkt eller indirekt utsätts för brott. Tio polismyndigheter undersöktes för att få ökad kunskap om hur arbetet bedrivs i myndigheterna och utifrån den kunskapen kunna förbättra verksamheten. Erfarenheterna och förslagen kommer att redovisas i en rapport som blir utgångspunkt för det fortsatta arbetet med att förbättra verksamheten. övervägs ytterligare åtgärder för att motverka våld mot kvinnor i nära relationer. kommer att remittera en departementspromemoria i vilken bl.a. föreslås ändringar i lagstiftningen om besöksförbud samt i regler om häktning. Det finns fortfarande behov av att utveckla polisväsendets förmåga att göra hotbildsbedömningar. Det gäller inte minst utsatta kvinnor och barn. Regeringen noterar att det pågår ett ambitiöst arbete på området. (Se också avsnittet om stöd till brottsoffer och vittnen.) Många unga som begår brott är uppvuxna i familjer med sociala problem och har ibland själva blivit utsatta för våld. Polisen påträffar också barn i våldsmiljöer, barn som kanske inte själva utsatts för våld men som ändå tvingas uppleva våld i sin familj. Barn som utsätts för eller bevittnar våld av närstående är särskilt utsatta. De blir fråntagna ett grundläggande behov; känslan av trygghet. Kommittén mot barnmisshandel föreslår i sitt delbetänkande (SOU 2000:42) flera åtgärder för att förstärka barnperspektivet och förbättra handläggningen av barnmisshandelsärenden. Med utgångspunkt från kommitténs förslag har påbörjat ett ambitiöst arbete med att utveckla sin verksamhet som rör barn. Regeringen beslutade om förordningsändringar som grundar sig på kommitténs förslag och som innebär att större krav kommer att ställas på dem som leder förhör med barn och på hur förundersökningen skall bedrivas. bereder dessutom kommitténs förslag om en tidsfrist för förundersökningen i vissa fall, med målsättningen att föreskriva att förundersökningar där barn utsatts för t.ex. våldsbrott som huvudregel skall slutföras . Barnpornografibrotten ökar och har fått en allt större global spridning, bl.a. genom Internet. samlar in och systematiserar anträffade bilder till ett digitalt referensbibliotek som innehåller 360 000 bilder. stödjer också lokala polismyndigheter i brottsutredningar som avser sexuella övergrepp mot barn. Ett nätverk har bildats mellan polismyndigheterna. Svensk polis är ensam om att ha en databas av detta slag och lämnar information om bilder till utländska polismyndigheter. Europol och kommer att bygga upp liknande databaserade referensbibliotek. anordnade ett internationellt seminarium om barnpornografibrott och kriminalteknik. har genomfört utbildningsinsatser för handläggare av barnpornografibrott från . Kunskaperna om hur dessa brott kan hanteras har ökat vid polismyndigheterna. Genom det utvecklade samarbetet mellan myndigheterna och det digitala referensbiblioteket med barnpornografiska bilder har möjligheterna att identifiera offer och förövare förbättrats avsevärt. Enligt regeringens mening är det internationella samarbetet inom området av avgörande betydelse och det är därför glädjande att Europol och kommer att bygga upp liknande system. Det kommer att leda till en förbättrad internationell samverkan på området. På regeringens uppdrag rapporterar om frågor som rör internationell handel med kvinnor. Det huvudsakliga arbetet med att bekämpa handel med kvinnor bedrivs vid de lokala polismyndigheterna. För att underlätta samarbetet utses kontaktpersoner vid varje polismyndighet. Enligt är det främst de polismyndigheter som haft utredningar om brott som kan relateras till handel med kvinnor som har kunskap om lämpliga utredningsmetoder som kan användas i kampen mot denna handel. För att sprida kunskaperna över 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 landet behövs enligt en gemensam utbildning för polis och åklagare. avser att utarbeta föreskrifter och allmänna råd för att uppnå planmässighet och enhetlighet i arbetet mot handel med kvinnor. Handel med kvinnor för sexuellt utnyttjande ökar och det är viktigt att alla polismyndigheter har god kunskap om hur dessa brott kan förebyggas och utredas. Det är tillfredsställande att vidtar åtgärder för att sprida sådana kunskaper till de myndigheter som saknar erfarenhet av utredningar på området. Köp av sexuella tjänster Lagen (1998:408) om förbud mot köp av sexuella tjänster trädde i kraft . har kartlagt tillämpningen av lagen (Rapport 2000:4). Gatuprostitution förekommer i huvudsak i , , och . På dessa orter har polisen byggt upp verksamheter för att bekämpa denna brottslighet. De samlade arbetsinsatserna mot prostitutionen är kvalitativt oförändrade. Däremot utvecklas insatserna och förändras till sitt innehåll. gav 1999 i i uppdrag att utvärdera tillämpningen av lagen och komma med förslag till metodutveckling i polisens arbete mot prostitution. Uppdraget har redovisats i en rapport . Rapporten bereds inom . Det är angeläget att polisen arbetar vidare för att utveckla metoderna och stärka insatserna mot köp av sexuella tjänster. Regeringen ser därför positivt på att polisväsendet utvärderat den praktiska tillämpningen av lagen och utvecklar metoderna i arbetet mot prostitutionen. Brott med rasistiska, främlingsfientliga, antisemitiska eller homofobiska inslag samt olaga diskriminering Utvecklingen av antalet anmälda brott med rasistiska, främlingsfientliga eller homofobiska inslag är svårbedömd. Uppgifter från polismyndigheterna tyder på en ökning. Brottsstatistiken från visar att brottet hets mot folkgrupp ökade . Brottet olaga diskriminering har antalsmässigt varit . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Den rapporterade brottsligheten med homofobiska inslag är mycket sällsynt vid flertalet polismyndigheter. Polismyndigheterna har prioriterat insatser mot denna brottslighet. Vid de flesta myndigheterna intar Kriminalunderrättelsetjänsten en central roll i bekämpningen av dessa brott. I har all personal i yttre tjänst fått en checklista för förstahandsåtgärder. I har kontaktpersoner utbildats. i har gjort en särskild satsning på denna brottslighet. Antalet inkomna narkotikabrottsärenden är i stort sett . Antalet anmälda narkotikabrott har minskat 2000 men är större än 1998. Antalet beslag ökade (från 14 235 till 15 768). Resultatet varierar mellan polismyndigheterna. Antalet inkomna narkotikabrottsärenden minskade mest i , som uppgivit att personal för narkotikabekämpning har fått tas i anspråk för ingripandeverksamheten. Vid i har antalet inkomna ärenden legat på en jämn nivå . Detsamma gäller för i , trots att resurserna där skurits ner. Utredningskostnaden per ärende som redovisats till åklagare ligger på en jämn nivå . Genomströmningstiden har ökat från 76 . Antalet ungdomar som är misstänkta för narkotikabrott (brottsdeltagande) per 1 000 personer har ökat , från 1998 till 2000. De största ökningarna rapporteras från och . framför i sin årsrapport om narkotika- och dopingsituationen att hotet från kriminella personer från främst och de baltiska staterna har ökat. har under sitt ordförandeskap drivit två initiativ för en effektivare bekämpning av syntetisk narkotika som syftar till att skapa bättre förutsättningar för de brottsbekämpande myndigheterna i medlemsstaterna (CASE). Det skall ske genom riktade operativa insatser mot produktion och distribution av syntetisk narko- tika samt mot de som leder den kriminella verksamheten. Det ena initiativet rör upprättandet av ett system på EU-nivå för kriminalteknisk profilanalys av syntetisk narkotika. Resultatet från kriminalteknisk analys har visat sig kunna utgöra ett värdefullt komplement till annan polisinformation i narkotikabrottsutredningar. Det andra initiativet innefattar beslut om ett system för översändande av narkotikaprover mellan brottsbekämpande myndigheter i EU. Av Europols årsrapport /2001 om narkotikabrottslighet framgår att nu utvecklats till en ledande region för produktion och distribution av syntetisk narkotika. Av rapporten framgår att produktionen av syntetisk narkotika är koncentrerad till vissa länder inom och utom EU. Europol har i sitt arbetsprogram angivit kampen mot narkotika som ett av sina fortsatt prioriterade områden. kommer fr.o.m. årsskiftet 2001/2002 och att driva ett pilotprojekt på EU-nivå för profilanalys av amfetamin. Flera mätetal visar att polisen nationellt lyckats bibehålla en hög nivå i narkotikabekämpningen. har ungdomars missbruk av och nyfikenhet på narkotika ökat , enligt rapporten i , som publicerats av (). Det är därför positivt att polisen riktar mer av sin uppmärksamhet mot att identifiera unga missbrukare. har i en rapport (BRÅ 2000:21) utvärderat den straffskärpning av narkotikabruk som infördes . konstaterar att antalet anmälda narkotikabrott ökar och att narkotikabrott som är ringa prioriteras mer. Det har givit polisen kännedom om fler personer, särskilt unga, som missbrukar narkotika. Den förändringen var avsedd. Att de unga missbrukarna identifieras är viktigt för att samhället skall kunna vidta åtgärder. I slutbetänkandet från (SOU 2000:126) konstateras att neddragningarna i de offentliga utgifterna har drabbat alla delar av arbetet mot narkotikamissbruk. Kommissionen noterar dock att det hos de kontrollerande myndigheterna inte råder någon oklarhet om grundläggande frågor som syfte, mål och medel. Enligt kommissionen finns det därför en risk att kontrollåtgärderna kan komma att dominera de narkotikapolitiska insatserna. enbart ur ett polisiärt perspektiv är klarheten kring de grundläggande frågorna självfallet positiv. Obalansen mellan å ena sidan kontrollåtgärder och å andra sidan förebyggande och behandlande arbete är emellertid inte önskvärd. Regeringen kommer därför att presentera en narkotikapolitisk handlingsplan. Regeringen anser att de åtgärder som beslutats av rådet inom ramen för CASE-initiativet samt det ovannämnda pilotprojektet på EU-nivå för profilanalys av amfetamin, kommer att utgöra värdefulla komplement till de instrument som polisen har tillgång till i det internationella polissamarbetet. Det samarbetet sker bl.a. genom Eu- ropol som kan samordna de nationella insatserna genom strategiska och operativa analyser samt genom informationsutbyte via sambandsmän. Regeringen inrättade en interdepartemental arbetsgrupp för att undersöka möjligheterna att komma tillrätta med missbruket av det narkotikaklassade läkemedlet Rohypnol. började sin verksamhet . Då övertog myndigheten ansvaret för ekobrottsbekämpningen vid polismyndigheterna i , och . övertog myndigheten också ansvaret vid polismyndigheterna i och och har även ansvaret vid i . Beträffande verksamhet hänvisas till avsnitt 4.6.2. Kostnaderna för polismyndigheternas insatser mot ekonomisk brottslighet var ca eller av myndigheternas totala kostnad. Antalet inkomna ekobrottsärenden vid polismyndigheterna har minskat med .