prop · GO031D10 · 2001-01-01 00:00:00 — Den genomsnittliga tiden för aktiviteter, både i gemensamhet och enskilt, för häktade utan restriktioner var omkring . För häktade med restriktioner var den . Tabell 4.16 Sysselsättningstimmar vid häkte 1997 1999 Tusental timmar Sysselsättning 1997 1998 1999 Arbetsdrift 291 313 342 Utbildning 113 133 126 Intern service 80 96 98 Programverk- samhet Summa 595 663 100 760 100 Andelen häktade med gemensamhetsrestriktioner har varit ganska , dvs. Andelen med restriktioner varierar dock betydligt mellan olika häkten, vilket föranlett kriminalvården att diskutera med åklagare om situationen för häktade med restriktioner. Inga andra specifika åtgärder har vidtagits för att underlätta häktelsevistelsen för dessa häktade. Även om programverksamheten vid häktena inte utökades avsattes inom ramen för projektet nationella program resurser för att utveckla brotts- och missbruksrelaterade häktesprogram, häktesprojektet naturlig attitydpåverkan. Avsikten är att detta skall kunna användas i hela landet. Beläggningssituationen och kostnader Platsutnyttjandet vid häktena var i stort sett oförändrat jämfört med , dvs. Situationen har trots det varit mycket ansträngd på sina håll Diagram 4.9 Medeltal tillgängliga platser och beläggning (i %), häkte Antal Kostnaden per producerat vårddygn ökade . Personalkostnaderna står för en mindre del av denna ökning medan hyreskostnaderna ökat . Analys och slutsatser Förhållandena på häktena har successivt förbättrats. stagnerade dock utvecklingen och de mål kriminalvården själv ställt upp för den lagstadgade gemensamheten har inte uppnåtts. Det förhållandet att ett ökat antal fängelsedömda på häktena väntar på anstaltsplats är inte acceptabelt. Regeringen anser det viktigt att kriminalvården ingående analyserar orsakerna till den uppkomna situationen och vidtar ytterligare åtgärder för att komma tillrätta med problemet. De åtgärder som vidtagits har inte haft avsedd effekt eller inte varit tillräckliga för att lösa situationen. Regeringen följer utvecklingen noga och vill framhålla att det är väsentligt att kriminalvården ser till att dömda till fängelse med verkställbar dom omgående placeras på en anstalt. Detta är av vikt för att tillgodose den dömdes behov av arbete, utbildning och särskild behandling. Brott med rasistiska, främlingsfientliga eller homofobiska inslag fick i regleringsbrevet för i uppdrag att, som ett led i kampen mot brott med rasistiska, främlingsfientliga eller homofobiska inslag, upprätta en strategi för att säkerställa att personalen har god kunskap om grunden för dessa brott och om situationen för de grupper som utsätts för dem. () har i samarbete med övriga myndigheter inom rättsväsendet utvecklat en gemensam utbildningsstrategi. Detta innebär bland annat att deltar i en arbetsgrupp med representanter från BRÅ, Riksåklagaren, , , , och inklusive för att utbyta erfarenheter och planera gemensamma utbildningsinsatser. Kompetensutveckling Resultat Antalet årsarbetskrafter inom kriminalvården ökade från 7 1998 till 7 1999, dvs. Ökningen beror på att personalens frånvaro ökade med nästan 200 årsarbetskrafter mellan dessa år. Den sammanlagda arbetade tiden, dvs. den personalresurs som använts i verksamheten ökade däremot inte. Den ökade frånvaron förklaras till nästan hälften av ökad sjukfrånvaro. Även ledigheterna för studier, som ökade kraftigt , fortsatte att öka . Förklaringen till detta är främst ett fortsatt högt deltagande i . Diagram 4.10 Antalet årsarbetskrafter vid anstalt, häkte och frivård Antal * Fördelningen av antalet årsarbetskrafter mellan anstalt, häkte och frivård för är inte helt jämförbara på grund av den nya lokala organisationen. Både och fackliga representanter framhåller att svenska vårdare har västvärldens kortaste internutbildning. ökade också kön till den interna utbildning som anordnas och mellan 700 och 800 väntade på att få gå denna. Enligt uppgifter varierar ofta kön till grundutbildningen i omfattning. Men detta är inte det enda problemet vad gäller personalens kompetensutveckling. Det är väl så viktigt, menar , att lyfta fram behovet av vidareutbildning för de vårdare som varit yrkesverksamma . Som en första åtgärd planerar man därför en fortbildning för de vårdare som har direktkontakt med klienterna. Kriminalvården satsade på olika former av ledarutveckling. Totalt sett minskade dock det sammanlagda antalet utbildningsdagar jämfört med föregående år. De skäl som angivits för att så skett är av ekonomisk natur. Utvärderingen av kontaktmannaskapet visar att knappt hälften av de tillsvidareanställda kontaktmännen uppfyllde det kompetenskrav på treårigt gymnasium som gäller vid rekrytering. Vårdarrollen är komplex med flera vitt skilda arbetsuppgifter som kräver olika kompetenser. Traditionellt säkerhetsarbete tillsammans med dagligt omvårdnadsarbete tar en stor del av arbetstiden i anspråk medan relativt lite tid används för renodlade kontaktmannauppgifter. Inom några områden utvecklades insatserna för att höja kompetensen positivt. Det gällde dels de administrativa funktionerna vid lokalmyndigheterna, där akademiker nyrekryterades, dels att i stort sett all personal som fattar beslut i klientärenden utbildades i förvaltningsrätt och sekretess. I genomsnitt gick den berörda personalen gått mellan en halv och i utbildning om de utbildningar som genomfördes i bl.a. kriminalvårds- och häkteslagstiftning räknas in. fortsatte kriminalvården att aktivt arbeta med att öka mångfalden bland personalen. Med stöd av utvecklingsrådet genomfördes elva seminarier och ytterligare två har genomförts . Seminarierna vände sig till anställda på mellannivå, som har stort inflytande över rekryteringsprocessen. Syftet med seminarierna var att öka kunskapen om den kvalitets- och kompetenshöjning som kan uppnås genom ökad kulturell och etnisk mångfald bland personalen. Analys och slutsatser: Med dagens mål för kriminalvården krävs att personalen har en kvalificerad grundutbildning. Utbildningen skall ge såväl kontaktmän och arbetsledare som övrig personal förutsättningar att med framgång arbeta med bl.a. påverkans- och behandlingsprogram. Till stor del rekryterades dock den personal som är verksam i då andra kompetensprofiler var aktuella. Behovet av kompetensutveckling bland kriminalvårdens personal är därför stort. Det gäller både den interna grundutbildningen och fortbildningsinsatser. Regeringen ser positivt på de insatser kriminalvården gjort men vill understryka vikten av att den personal som har klientnära kontakter uppmärksammas särskilt i det fortsatta arbetet. har en särskild utredare sett över den totala utbildnings- och rekryteringssituationen inom kriminalvården. Syftet är att ta fram en helt ny utbildningsmodell för kriminalvårdare. 4.6.5 Rättsväsendet i övrigt Resultatbedömningen för andra delar av rättsväsendet än domstolsväsendet, polisen, åklagarväsendet och kriminalvården redovisas nedan i anslutning till respektive myndighets anslag. 4.7 Revisionens iakttagelser 4.7.1 Polisväsendet Som en del av det senaste löneavtalet har kommit överens med OFR/P () att hela den upplupna löneökningen , sammanlagt , skall avsättas för att finansiera förtida pensionsavgångar. Ett lokalt avtal träffades mellan och /P om förvaltning av pensionsavsättningen. Det aktuella beloppet om har därefter utbetalats till som sedan lämnat över det till Kammarkollegiet för förvaltning. () har lämnat en invändning i revisionsberättelsen . Enligt invändningen har inte för RRV företett dokumentation som visat att haft behörighet att sluta det lokala kollektivavtal som ligger till grund för överlämnandet av pensionsmedel om till och . Om en myndighet sluter ett kollektivavtal utan att ha behörighet till detta, blir avtalet utan rättslig verkan. Som framgår av utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning, avsnitt 3.7 Revisionens iakttagelser är gränserna för vad lokala avtal får innehålla bestämda av ramavtal/centrala avtal (exempelvis PA-91, ALFA och RALS 1998-2001). Dessa gränser är emellertid inte helt klara. Det finns inga särskilda föreskrifter eller regler om hur en delegering från till andra myndigheter under regeringen skall ske eller dokumenteras. Såväl fullmaktsgivaren som fullmaktstagaren anser att överlämnande av behörighet skett i detta fall. Mot denna bakgrund bedömer regeringen att RPS ingått ett civilrättsligt giltigt och för parterna bindande lokalt avtal. 4.7.2 Åklagarväsendet RRV har inte haft några invändningar i revisionsberättelserna för avseende myndigheterna inom verksamhetsområdet. 4.7.3 Domstolsväsendet RRV har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen för avseende myndigheterna inom verksamhetsområdet. RRV har dock i en rapport (RRV 30-2000-0485) till haft synpunkter på bl.a. avvecklingen av de allmänna advokatbyråerna, där affärsmässigheten och styrning av avvecklingsorganisationen . internrevisor har haft samma synpunkter som RRV. har i yttrande över RRV:s rapport kommenterat kritiken. konstaterar att vissa brister vid avvecklingen kan ha uppstått på grund av kravet på en snabb avveckling och att tydligare återrapporteringskrav borde ha ställts på avvecklingsorganisationen, men tillbakavisar kritiken om bristande styrning från ledningens sida. anser vidare att avvecklingen av de allmänna advokatbyråerna skett affärsmässigt och att det inte går att se på vissa kostnader som isolerade händelser utan att de måste ses inom ramen för den totala uppgörelsen. Regeringen har tagit del av RRV:s och synpunkter och konstaterar att avvecklingen av de allmänna advokatbyråerna nu är genomförd. Regeringen avser inte att vidta några ytterligare åtgärder. 4.7.4 Kriminalvården RRV har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen för avseende kriminalvården. Tabell 4.17 Utgiftsutvecklingen 2000 Utfall 1990/91 Utfall 1991/92 Utfall 1992/93 Utfall 1993/94 Utfall 1994/95 Utfall 1996 Utfall 1997 Utfall 1998 Utfall 1999 Prognos 2000 A1 9 5532 10 15512 10 28116 9 71522 10 56128 10 73328 10 877 10 760 11 402 12 028 B1 4993 5003 5463 5233 6033 6603 660 584 609 719 B2 - - - - - - - 157 220 277 C1 Domstolsväsendet m.m. 2 5211 2 55511 2 78315 2 64621 2 88021 2 889d 2 954 3 063 3 113 3 403 D1 Kriminalvården 3 1264 3 0244 3 3774 3 19223 3 62023 3 75223 3 816 3 866 3 957 3 932 F1 175 175 1817 1324 2324 3324 36 39 44 59 F2 1756 18213 16318 14925 14925 17025 176 172 170 188 - - - - 129 229 3 3 2 3 F4 Brottsoffermyndigheten 57 57 619 726 626 926 10 11 14 16 F5 Ersättning för skador på grund av brott 218 268 4620 5227 4227 5827 61 48 64 80 F6 Rättshjälpskostnader m.m. 6729 7329 8379 8749 8699 8439 803 831 755 785 F7 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. - - - - - - - - 28 14 F8 Avgifter till vissa internationella sammanslutningar 210 314 514 314 330 230 1 8 6 6 F9 Bidrag till brottsförebyggande arbete - - - - - 0 0 7 14 11 Överensstämmer utnyttjade anslag inte med nuvarande anslagsbenämning anges i fotnoterna huvudtitel, littera och nummer för de utnyttjade anslagen. utnyttjats som anvisats ett annat år än det år utfallet redovisas under anges också det budgetår anslaget anvisades. 1II D1+D2+D3+D4+D5+F2+F3+F4+F5+88/89 D7+89/90 F7, 2XIII E1+E3+E4+E5+E6+E7+E8, 3II C1+C2, 4II E1+E2+E3+E4+E5+E6, 5II G1+G2, 6V E3+E4+E5, 7II G4, 8II G5, 9II F1, 10II H3, 11II D1+D2+D3+F2+F3+F4+F5+88/89 D7+89/90 F7+90/91 F7, 12XIII E1+E3+E4+E5+E6+E7+E8+E9, 13V E3+E4, 14II H2, 15 II D1+D2+D3+F2+F3+F4+F5, 16 II B1+B3+B4+B5+91/92 XIII E5+E6, 17 II G3+G4, 18II E3, 19 II G5, 20 II G6, 21 II D1+D2+F2+F3+F4+F5, 22II B1+B3+B4+B5+91/92 XIII E5, 23II E1+E2, 24II G5, 25V F7, 26II G3, 27II G4, 28II B1+B3+B4+B5, 29II G6, 30II A4 4:1 4.18 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 12 028 000 2001 Förslag 12 298 318 2002 Beräknat 13 180 514 2 2003 Beräknat 13 548 652 3 1 Varav 100 420 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2000. 2 Motsvarar 12 902 013 tkr prisnivå. 3 Motsvarar 12 972 013 tkr prisnivå. Polisens anslagsförbrukning har varit något lägre än tilldelat anslag. Anslagssparandet växte från vid ingången av 1999 till . Anslagsförbrukningen väntas dock öka kraftigt under innevarande år. Anledningen är främst avtalsenliga löneökningar, ökade övertidskostnader samt ökade kostnader till följd av en ökad investeringsnivå. Sammantaget får det till följd att förbrukningen kommer att överstiga tilldelade medel med innevarande år. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Polisens avgiftsbelagda verksamhet omfattar framför allt passhantering, stämningsmannadelgivning och tillståndsgivning. Avgifterna för passhanteringen redovisas mot polisens anslag. Avgifterna för passhanteringen beräknas till 2001. Avgiftsinkomsterna från tillståndsgivningen skall levereras in till staten på inkomsttitel i statsbudgeten. Avgiftsinkomsterna från tillståndsgivningen beräknas till 2001. Utöver detta kommer polisen enligt gällande prognos att leverera avgiftsintäkter för bötesmedel m.m. med ca till inkomsttitel i statsbudgeten. Polisen disponerar inkomsterna från stämningsmannadelgivningen. Vidare får polisen disponera avgiftsinkomster från , och samt för kontorsservice och andra liknande tjänster till andra myndigheter i och kring kvarteret i . Polisen disponerar också inkomster från för kvalitetskontroll av trafiken och liknande uppgifter (se även utg.omr. 22 Kommunikationer, avsnitt 4.8.5). Sammanlagt beräknas polisen disponera avgiftsinkomster om , inklusive avgiftsinkomster enligt 4 och 15 §§ avgiftsförordningen (1992:191). Tabell 4.19 Offentligrättslig verksamhet Miljoner kronor Offentligrättslig verksamhet Intäkter till inkomsttit el (som inte får disponeras ) Intäkter som får disponeras Kostnader Resultat (intäkt- kostnad) Utfall 1999 509,5 383,4 383,4 0 Prognos 2000 485,0 495,0 495,0 0 Budget 2001 378,0 585,0 585,0 0 Regeringens överväganden Trots stora ansträngningar för att anpassa polisens verksamhet till de ekonomiska förutsättningarna är polisens ekonomiska situation alltjämt bekymmersam. Av den anledningen föreslog regeringen ekonomiska vårproposition att polisens anslag skulle höjas redan på tilläggsbudget innevarande år. Det är angeläget att satsningarna på polisen fortsätter. Regeringen föreslår därför att polisen tilldelas merparten av det tillskott till rättsväsendet som föreslogs ekonomiska vårproposition. höjs polisens anslag med . höjs anslaget med ytterligare och 2003 med ytterligare . Sammantaget innebär det att regeringen föreslår en höjning av polisens anslag med 2003. Resurstillskottet skall främst användas till att öka antalet poliser, utveckla närpolisen och det problemorienterade arbetssättet, förbättra gränskontrollen samt ge polisen förbättrade ekonomiska förutsättningar att delta i det EU- relaterade arbetet. Den ansträngda ekonomiska situationen inom polisen gör att utgifterna kan komma att överstiga anslagsramarna . Det innebär att polisens nuvarande anslagskredit kan vara otillräcklig för en verksamhet på den nivå som regeringen aviserar i denna proposition. skall förändrings- och rationaliseringsarbetet för att åstadkomma en effektiv polisorganisation fortsätta. Regeringen har därför ekonomiska vårproposition uttalat sin avsikt att noga följa polisens verksamhet och resultat och att återkomma till om de ytterligare insatser som erfordras för att fullfölja statsmakternas intentioner för utvecklingen av rättsväsendet. De nu nämnda satsningarna inkluderar finansiering av polisens merkostnader till följd av förslagen i regeringens proposition Penningtvätt och betalningsöverföring (prop. 1999/2000:145). Merkostnaderna beräknas till . I enlighet med budgetpropositionerna höjs polisens anslag med . Utöver de nu nämnda satsningarna skall anslaget höjas med till följd av att kostnaderna för polisens bevakning av penningtransporter blivit dyrare. betalar en avgift för polisens bevakning av penningtransporterna. Avgiftsinkomsten levereras in till staten på inkomsttitel i statsbudgeten. Avgiftens storlek regleras i förordningen (1982:789) om ersättning för polisbevakning och anslutning av larmanläggningar. Enligt förordningen ersätts polisen med för bevakning av penningtransporter. Förordningen kommer att ändras så att fastställs avgiften till , vilket motsvarar den faktiska kostnaden. Till följd av förslagen i regeringens proposition Lag om märkning och registrering av hundar (prop. 1999/2000:76) höjs polisens anslag med engångsvis 2001. höjs polisens anslag med . Tjugotredje utgiftsområdets anslag 43:1 minskas med samma belopp. Vidare skall polisens anslag höjas med till följd av förslagen i regeringens proposition Lämplighetsprövning av personal inom förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg (prop. 1999/2000:123). Därutöver tillförs polisens anslag engångsvis . Sextonde utgiftsområdets anslag 25:12 Bidrag till viss verksamhet motsvarande grundskola och gymnasieskola minskas med samma belopp. För arkivkostnader överförs till utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Vissa justeringar har gjorts som motsvaras av ändrade utgifter. Som kompensation för beräknade utgiftsökningar för löner, lokaler m.m. räknas anslaget upp med . Sammantaget föreslås därmed att anslag fastställs till 12 . beräknas anslaget till 13 respektive 13 . Tabell 4.20 Beräkning av anslag Tusental kronor Anslag 2000 11 607 301 Pris och löneomräkning 392 529 Ökat resursbehov 395 000 Övriga överföringar, netto -96 512 Förslag 2001 12 298 318 4:2 Säkerhetspolisen Tabell 4.21 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 2001 Förslag 534 382 2002 Beräknat 577 974 1 2003 Beräknat 591 164 2 1 Motsvarar 565 382 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 565 382 tkr prisnivå. Regeringens överväganden Regeringen gör bedömningen att de engångsvisa neddragningar av Säkerhetspolisens anslag som föreslås i denna proposition kan genomföras med bibehållen ambitionsnivå i verksamheten. Regeringen föreslår att anslaget fastställs till . har anslaget beräknats till respektive . 4:3 4.22 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 719 000 2001 Förslag 729 777 2002 Beräknat 745 911 1 2003 Beräknat 794 216 2 1 Motsvarar 729 777 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 759 777 tkr prisnivå. ekonomiska läge var gott vid ingången av 2000. uppgick anslagsförbrukningen till , vilket innebar en ökning med jämfört med . En del av ökningen förklaras av de som anvisades engångsvis 1999 som en särskild satsning på kompetensutveckling. I anslagssparandet om ligger bl.a. de som satsades engångsvis i tilläggsbudget 2 i budgetpropositionen , också de som en särskild satsning på kompetensutveckling. Enligt prognosen kommer merparten av anslagssparandet att förbrukas. disponerar Riksåklagaren på anslaget 4:4 för utbildning av åklagaraspiranter. Regeringens överväganden Det omfattande reformarbete som genomförts inom åklagarväsendet bör konsolideras och utvecklas. bör därför tillföras ytterligare medel. Mot bakgrund av detta föreslår regeringen att åklagarorganisationen tillförs 2001 och 2002 och ytterligare från det tillskott till rättsväsendet som aviserades ekonomiska vårproposition. Därutöver tillförs åklagarorganisationen ytterligare i enlighet med budgetpropositionen . För arkivkostnader överförs till utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Som kompensation för beräknade utgiftsökningar för löner, lokaler m.m. räknas anslaget upp med . Regeringen föreslår därmed att anslag fastställs till . beräknas anslaget till respektive . Tabell 4.23 Beräkning av anslag Tusental kronor Anslag 2000 694 997 Pris och löneomräkning 10 089 Ökat resursbehov 15 000 Övriga överföringar, netto 9 691 Förslag 2001 729 777 4:4 4.24 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 277 000 2001 Förslag 304 285 2002 Beräknat 310 313 2 2003 Beräknat 316 905 3 1 Varav 13 462 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2000. 2 Motsvarar 304 285 tkr prisnivå. 3 Motsvarar 304 285 tkr prisnivå. ekonomiska läge var gott vid ingången av 2000. fortsatte uppbyggnaden av myndigheten och det genomsnittliga antalet anställda ökade från 338 till 387 personer. Det fick till följd att anslagsförbrukningen ökade kraftigt, från 1998 till 1999. Det stora anslagssparandet på minskade till vid utgången av 1999. Enligt prognosen kommer anslagskrediten att behöva utnyttjas med . disponerar Riksåklagaren på anslag för utbildning av åklagaraspiranter. Regeringens överväganden Det omfattande reformarbete som genomförts inom åklagarväsendet bör konsolideras och utvecklas. För del innebär det att uppbyggnaden av myndigheten bör fortsätta och förstärkas. Regeringen föreslår därför att tillförs från det tillskott till rättsväsendet som aviserades ekonomiska vårproposition. Därutöver tillförs ytterligare i enlighet med budgetpropositionen . Som kompensation för beräknade utgiftsökningar för löner, lokaler m.m. räknas anslaget upp med . Regeringen föreslår därmed att anslag fastställs till . beräknas anslaget till respektive . Tabell 4.25 Beräkning av anslag Tusental kronor Anslag 2000 264 395 Pris och löneomräkning 18 398 Ökat resursbehov 10 000 Övriga överföringar, netto 11 492 Förslag 2001 304 285 4:5 Domstolsväsendet m.m. Tabell 4.26 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 3 402 500 2001 Förslag 3 515 117 2002 Beräknat 3 590 491 1 2003 Beräknat 3 670 392 2 1 Motsvarar 3 515 317 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 3 515 317 tkr prisnivå. Domstolsväsendets anslag uppgick till . Förbrukningen översteg således anvisade medel med . Vid utgången av uppgick anslagssparandet till . Domstolsväsendet har förbrukat mer än anvisade medel. Detta har finansierats av ett tidigare stort anslagssparande. I budgetpropositionen tillfördes domstolsväsendet , varav engångsvis för avvecklingen av de allmänna advokatbyråerna. Trots tillskottet beräknas krediten behöva tas i anspråk med . Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.27 Avgiftsbelagd verksamhet Tusental kronor Offentlig- rättslig verksamhet Intäkter till inkomsttitel (Som inte får disponeras) Intäkter som får disponeras Utfall 1999 54 873 13 253 Prognos 2000 56 000 12 500 Budget 2001 56 000 12 500 Under innevarande år kommer domstolsväsendet enligt prognos att leverera in avgiftsinkomster motsvarande . Avgifterna består av ansökningsavgifter (), kungörandeavgifter () och expeditionsavgifter (). Regeringens överväganden Regeringens bedömning av domstolsväsendets verksamhet redovisas i avsnitt 4.6.3. Domstolsväsendets utgifter beräknas uppgå till , vilket är mer än anvisade medel för året. Domstolarna har förbrukat mer än anvisade medel. Detta har finansierats av ett tidigare stort anslagssparande. I budgetpropositionen tillfördes domstolsväsendet , varav engångsvis för avvecklingen av de allmänna advokatbyråerna, och för vart och ett av . För att reformarbetet ska kunna fortsätta med oförminskad kraft bedömer regeringen det nödvändigt att avsätta resurser för detta ändamål. beslutade i enlighet med ekonomiska vårproposition att tillföra rättsväsendet för , för samt för . Av dessa tillskott föreslår regeringen att domstolsväsendets anslagsram höjs med . Med anledning av att bouppteckningsverksamheten förs över till skatteförvaltningen från rättsväsendet skall också medel tillskjutas skatteförvaltningen. För att påbörja och bedriva verksamheten beräknas skatteförvaltningens kostnader uppgå till . Medlen skall föras över från utgiftsområde 4, anslag 4:5 Domstolsväsendet m.m. Regeringen avser att återkomma med den slutliga beräkningen för det året och den totala kostnadsberäkningen för reformen. har beslutat om ändringar i lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård och lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård (prop. 1999/2000:44, bet. 1999/2000:SoU13, rskr. 1999/2000:207) bl.a. beträffande bestämmelserna om förordnande av sakkunniga vid muntliga förhandlingar vid länsrätt. Ändringen kan innebära kostnadsökningar för domstolsväsendet och därför överförs från utgiftsområde nio, anslag 13:3 Bidrag till hälso- och sjukvård. För domstolsväsendets arkivkostnader överförs till utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. , anslag 4:9, överförs engångsvis för genomförandet av en konferens inom genteknikens område.