prop · GP031d17 · 2001-09-20 00:00:00 — har i en treårig tematisk studie studerat förskoleverksamheten (and Care Policy) i tolv länder, varav har varit ett. Avsikten med studien har varit att dra slutsatser från de olika länderna för att utröna vilka faktorer som enligt är de mest väsentliga för en framgångsrik barnomsorgspolitik. Deltagande länder de nordiska länderna, , , , , , , och uppvisar en skiftande bild när det gäller barnomsorgen, såväl kvantitativt som kvalitativt. I om lovordas den svenska barnomsorgen och modellen betraktas som ett internationellt föredöme i praktiskt taget alla avseenden. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 var också det land som valde för att anordna den avslutande konferensen i anslutning till projektet, då den jämförande slutrapporten presenterades. Konferensen hölls i . pekar i sin rapport ut åtta nyckelområden för förskoleverksamheten, att det skall finnas ett sammanhållet ansvar för omsorg och pedagogik för barn under hela förskoleåldern, som samordnas på statlig, och lokal nivå, att förskoleverksamheten skall ses som en del av det livslånga lärandet och vara en jämställd del av utbildningssystemet, att verksamheten skall vara tillgänglig för alla barn, med ett särskilt ansvar för barn i behov av stöd, att finansieringen skall vara stabil och till största delen utgöras av allmänna medel, att kvalitetsutveckling och utvärderingar skall omfatta personal, föräldrar och barn och göras utifrån pedagogiska riktlinjer som fokuserar på barns hela välbefinnande och utveckling, att personalen skall vara välutbildad och ha goda arbetsförhållanden i samtliga verksamhetsformer. En systematisk statistik- och datainsamling och en långsiktig plan för forskning och uppföljning är ytterligare viktiga frågor som framhålls av . Regeringen konstaterar att valt att framhålla den generella välfärdsmodellen för barnomsorgens utveckling internationellt. Det innebär att ligger i frontlinjen i förhållande till framgångsfaktorer inom området. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 5 Barn- och ungdomsutbildning I budgetpropositionen presenterade regeringen förslag till en satsning på mer personal till skola och fritidshem. Ett särskilt statsbidrag har inrättats som är riktat till skolsektorn i syfte att öka personaltätheten. Från och med kommer kommunerna successivt, , att tillföras utökade resurser. Nivån på bidraget höjs stegvis till . skall bidraget inordnas i det generella statsbidraget till kommunerna. Syftet med bidraget är att förbättra resultaten i skolan och fritidshemmen. Förstärkningen förväntas få stor betydelse för de elever som behöver stöd för att nå målen för utbildningen. förändrade roll och satsning på basfärdigheter Regeringen gav i uppdrag att fram till särskilt arbeta med att utveckla verkets former för att stödja skolutveckling. Verket skall genom riktade insatser aktivt verka för att kommuner och skolor där målen inte nås ges stöd att utveckla verksamheten. Uppdraget omfattar även förskolan, fritidshemmen och vuxenutbildningen. Syftet är att åstadkomma en varaktig omorientering av verkets arbete med att stödja skolutveckling. En delrapport skall presenteras för regeringen och den slutliga redovisningen av uppdraget skall ske . Som ett led i arbetet med att genomföra regeringens uppdrag genomför under innevarande år utvecklingsdialoger med ett 60-tal kommuner, varvid behovet av åtgärder för att öka kvaliteten och måluppfyllelsen i de verksamheter som uppvisar brister diskuteras. Ansvaret att genomföra åtgärderna åvilar kommunen. Den förändrade inriktningen av arbete betyder att resurserna för skolutveckling i högre grad fördelas utifrån behov och efter dialog och inte, som tidigare, endast utifrån ansökningar. Detta innebär att åtgärder kommer att riktas mot verksamheter i störst behov av stöd. Enligt regeringens uppdrag skall också genomföra en särskild satsning på basfärdigheterna, dvs. att läsa, skriva och räkna, . Särskild uppmärksamhet skall ges . Modersmålsundervisning och studiehandledning i och gymnasieskolan Elever med utländsk bakgrund lämnar i större utsträckning än andra utan fullständiga betyg. Regeringen anser att detta är oroande. konstaterar att modersmålsundervisning inte används för att stödja elevernas språkutveckling och kulturella identitet, som var avsikten. Regeringen anser att undervisning i modersmål och i svenska som andraspråk skall vara betydelsefulla inslag i skolgången för elever med utländsk bakgrund. Studiehandledning på modersmålet förekommer endast i blygsam utsträckning, trots att kommunerna är skyldiga att erbjuda sådan handledning till de elever som behöver det. Enligt har kommunerna bl.a. av besparings- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 skäl dragit ner på dessa insatser. Kunskapen om värdet av studiehandledning kan också vara bristfällig hos skolor och kommuner. Det finns dock utvärderingar, som visar på att systematisk studiehandledning förbättrat studieresultaten för elever med utländsk bakgrund. Enligt regeringens bedömning bör stödet till kommunerna när det gäller studiehandledning utvecklas. Regeringen har av ovanstående skäl gett i uppdrag att bl.a. kartlägga organisationen och omfattningen av modersmålsundervisningen samt studiehandledningen i den obligatoriska skolan och gymnasieskolan. I uppdraget ingår att belysa attityder till modersmålet samt behovet av studiehandledning på modersmål och modersmålsundervisning. skall lämna konkreta förslag på stimulansåtgärder samt eventuella förordningsändringar. Uppdraget omfattar även modersmålsstöd i förskolan. Undervisning i skolor med många nationaliteter redovisade ett uppdrag att kartlägga och granska undervisningen i skolor med många olika nationaliteter och sprida goda exempel på detta. I rapporten lyfter bl.a. fram kriterier som kan användas för utveckling av lärmiljön på skolor med många olika nationaliteter. kommer att sprida rapporten och avser att utveckla metoder för bedömning av skolornas verksamhet anpassad efter deras särart. Verket kommer även att vidta riktade åtgärder för att stödja skolor så att de bättre kan möta elevernas behov. I budgeten finns medel avsatta för kompetensutveckling av lärare i skolor med många olika nationaliteter och språk. Denna satsning bör enligt regeringens bedömning fortsätta, särskilt för personal i senare år. har en samlad politik för nationella minoriteter. fick 1999 i uppdrag att redovisa utvecklingen avseende de nationella minoritetsspråken. Av redovisningen framgår att det pågår en utveckling av undervisningen för samtliga nationella minoriteter i förskolor och skolor och inom vuxenutbildning. I likhet med företrädare för de nationella minoriteterna anser regeringen att insatser för kompetensutveckling av personal bör prioriteras. När det gäller fortbildning av sverigefinska modersmålslärare har regeringen uppdragit till Lä- rarhögskolan i att anordna en fortbildningskurs. Inom ramen för den kompletterande lärarutbildningen () kommer behovet av lärarutbildning för modersmålslärare att beaktas. kommer dessutom att inom ramen för disponibla medel stödja kompetensutveckling för personal inom barnomsorgen i samiska och meänkieli. Intresset för att studera moderna språk i skolan tycks minska. I överger av eleverna sitt ursprungliga språkval och väljer att läsa mer engelska och/eller svenska. Eleverna i gymnasieskolan fortsätter i mindre utsträckning med det språk de började med i . I stället väljer de att läsa ett nytt språk. har för avsikt att närmare analysera skälen till avhoppen från språkundervisningen. Regeringen anser att förstärkningar av språkundervisningen i främst skall ske genom utvecklingsarbete. stödjer skolors arbete med att utveckla språkutbildningen. Regeringen bedömer att utvecklingsinsatserna behöver fortsätta och intensifieras i såväl som gymnasieskolan. Det är dessutom viktigt att kommunerna utnyttjar möjligheterna att erbjuda eleverna andra språk än tyska, franska och spanska som språkval. har av och EU utnämnts till det europeiska året för språk. I belyses motivationens betydelse för språkinlärning av för det europeiska året för språk (dir. 2000:23). Vid i beslöts att europeisk språkportfolio, ett personligt dokument som ger upplysningar om en persons språkkunskaper, skall introduceras i de olika länderna. har tagit initiativ för att få arbeta med europeisk språkportfolio vilket kan bli ett nytt sätt att utveckla språkundervisningen. I EU:s utbildningsprogram fästs stor vikt vid att öka intresset för språkinlärning och höja undervisningens kvalitet. Kultur i skolan, läsning, litteratur och skolbibliotek har avsatts för insatser för kultur i skolan. Medlen har använts till olika utvecklingsprojekt som sedan kan fortsätta av egen kraft. Områdena har valts ut i syfte att utveckla samverkansformer och kompetensutveckla pedagoger, som därefter skall föra resultaten vidare. Nationella symposier om samverkan mellan skola och kulturliv har anordnats. Andra satsningar är modeller för kompetensutveckling av pedagoger i kultur och lärande, utveckling av film- och mediakunskap, museipedagogiska utvecklingsprojekt, drama- och språkprojekt, nätverk för att stödja kompetensutveckling om hur skolbiblioteken kan utveckla skolans pedagogiska arbete samt kulturprojekt för yngre barn. Projekten kommer att avrapporteras och slutföras under 20022003. Skolbibliotek och läsning av skönlitteratur Trots att det satsas mycket resurser på läsinlärning och läsning lämnar alltför många elever utan att ha uppnått målen i svenska och med låg motivation för läsning av skönlitteratur. och i samverkan har i uppdrag att stödja och stimulera arbetet med språkutveckling med inriktning på att förbättra språkmiljöerna i skolorna samt att förstärka och utveckla skolbibliotekets pedagogiska roll. I kommunerna kan insatser göras genom samverkan mellan förskolan, skolan och folkbiblioteket, kompetensutveckling i läsinlärning för lärare i alla ämnen, satsning på skönlitteratur i gymnasieskolan etc. Staten har via erbjudit alla kommuner stöd för inköp av litteratur till folk- och skolbibliotek. Som villkor ställs bl.a. att bidragen skall användas till inköp av litteratur för barn och ungdomar. Kommunen skall bifoga en plan för hur man vill stimulera barn och ungdomar att läsa böcker. Kommunen får därefter fritt bestämma vilka titlar som skall köpas in men får inte minska det egna bokanslaget. Av de totalt ca som 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 fördelas till inköpsstöd går till skolbibliotek. Enligt utvärdering har stödet haft god effekt och många nya läsprojekt har startats i kommunerna. Regeringen bedömer att de nuvarande insatserna för att stimulera barns och ungdomars läsning ytterligare bör förstärkas. Regeringen avser att avsätta inom ramen för de utvecklingsmedel som disponerar för detta ändamål. Individuell planering och dokumentation i I skolan sker en utveckling av arbetsformer och organisation i riktning mot en mer individanpassad undervisning. I den försöksverksamhet som pågår enligt förordningen (1999:903) om försöksverksamhet med utbildning utan timplan i kommer t.ex. många av de 900 deltagande skolorna att utveckla formerna för elevernas individuella planering och individuella uppföljning. Timplanedelegationen (dir. 1999:90) har ett ansvar för att erfarenheter sprids till alla kommuner och skolor. Utvecklingen mot en mer individanpassad undervisning är önskvärd som det är viktigt att detta inte sker på bekostnad av samarbete och samlärande. För att få ett fördjupat underlag och mer systematiserade erfarenheter av ett mer individanpassat arbetssätt avser regeringen att ta initiativ till att ett antal grundskolor ges möjlighet att utveckla formerna för individuell planering och dokumentation. Arbetet för ett hållbart samhälle skall enligt regeringens uppfattning ha hög prioritet inom alla samhällsområden. Skolan har här en särskild betydelse. är en av de myndigheter som har regeringens uppdrag att som särskilt sektorsansvar bevaka och stödja utvecklingen av utbildning för ett hållbart samhälle. Verket är också en av de centrala myndigheterna som infört miljöledning. Inom ramen för Baltic 21samarbetet har ansvarat för att kartlägga läget beträffande undervisning för hållbar utveckling i skolan och vuxenutbildningen. Av kartläggningen framgår bl.a. att termen hållbar utveckling är 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 otydlig för lärarna. Det behövs stöd och information från både central och lokal nivå som tydliggör innehåll och metod för utbildning om ett hållbart samhälle. Kompetensutveckling och andra stödåtgärder är nödvändiga om önskat resultat skall nås. Regeringen anser att det är viktigt att fortsätter och fördjupar sitt stöd inom området. Många initiativ har tagits för att stimulera intresset för naturvetenskap och teknik. Fler ungdomar intresserar sig också för utbildning inom naturvetenskap och teknik . På grund av att antalet utbildningsplatser i högskolan som kräver naturvetenskaplig eller teknisk gymnasieutbildning har ökat, finns trots alla initiativ brist på sökande. Regeringen lägger stor vikt vid kunskapsspridning och samarbete inom utbildningssystemet i dessa frågor. Regeringen har för avsikt att ge fortsatt stöd till arbetet med naturvetenskap och teknik i skolan, bl.a. för kompetensutvecklande insatser i samarbete med olika resurscentrum. Resurscentrum i biologi och bioteknik sker en mycket snabb ökning av informationsmängden framför allt inom den moderna biologin. Nya forskningsrön och nya möjligheter inom gentekniken ställer krav på kunskap för att kunna ta ställning i såväl forsknings- och utvecklingsfrågor som etiska frågor som berör alla i samhället. I betänkandet Att spränga gränser (SOU 2000:103) föreslås inrättandet av ett särskilt nationellt resurscentrum med ansvar för pedagogisk utveckling och kompetensutveckling av lärare inom bioteknik. Centrumet föreslås enligt betänkandet, liksom de centrum som finns för andra naturvetenskapliga ämnen, förläggas till ett universitet eller en högskola. Regeringen avser att avsätta medel för att stödja utvecklingen av undervisningen i skolan i biologi och bioteknik. Regeringen avser även att ta initiativ till att det på nationell nivå inrättas ett resurscentrum med den beskrivna inriktningen. Den nationella satsningen på IT i skolan, ITiS, var ursprungligen tänkt att genomföras , 19992001. beslutade att sådan kompetensutveckling för lärare skall erbjudas också . ITiS omfattar förskoleklassen, , särskolan, sameskolan, specialskolan och gymnasieskolan. kan också lärare vid komvux och Statens skola för vuxna delta. ITiS har utformats som ett erbjudande till landets kommuner, som alla har valt att acceptera erbjudandet. När innevarande år är slut kommer ITiS-satsningen ha nått ca 70 000 lärare. Det gör den till en av de största kompetensutvecklingsinsatserna genom tiderna i svensk skola. I enlighet med vad som aviserades i propositionen om vuxnas lärande (prop. 2000/01:72) föreslår regeringen att resurserna för ITiS ökas så att även folkhögskolans lärare skall kunna omfattas av denna satsning. Enligt regeringens bedömning kommer IT alltmer att vara ett naturligt inslag i skolan framöver. Inom har medlemsstaterna beslutat att gemensamt nå ett antal mål om genomförande av IT i utbildningssystemen eLearning. Syftet är att förbereda och utveckla medborgare mot ett kunskapsbaserat samhälle. Regeringens satsningar på IT i skolan har medfört att ligger långt framme när det gäller att nå dessa mål. Det är därför angeläget att vunna erfarenheter av satsningarna kan tillvaratas. En arbetsgrupp inom följer nu upp olika IT-satsningar inom skolan. Regeringen avser att senare återkomma med bedömningar i denna fråga. har haft i uppdrag att planera för ett fysiskt aktivitetsår, 2001. Satsningen, Sätt i rörelse 2001 görs i brett samråd med berörda myndigheter och organisationer och är en nationell kraftsamling som fokuserar på människans behov av mer fysisk rörelse för hälsa och välbefinnande. Målsättningen är att öka kunskapen, intresset och förutsättningarna för fysisk aktivitet och rörelse för alla. Inom förskolan och skolan syftar arbetet till att skapa och utveckla nya arbetsformer och stödjande miljöer som främjar fysisk aktivitet i det långsiktiga lärandet utifrån barns och ungdomars villkor. Inom ramen för aktivitetsåret kommer en arbetsgrupp att publicera ett debattdokument med inriktning på den nya idrottslärarrollen, arbetsformer som stimulerar till fysisk aktivitet och samverkansformer som främjar det långsiktiga lärandet av fysisk aktivitet. Regeringen anser det viktigt att barns och ungdomars attityder till fysisk aktivitet utvecklas och stimuleras. För att stödja skolan i detta arbete avser regeringen sätta av utvecklingsmedel för att kunna stimulera skolorna att arbeta för att eleverna skall bli mer fysiskt aktiva, såväl under skoltid som . Regeringen avser att ta initiativ till att det på nationell nivå inrättas ett resurscentrum med den beskrivna inriktningen. Med anledning av att antalet elever i vissa åldersgrupper ökar kraftigt och omfattande pensionsavgångar, föreligger ett stort behov av att öka examinationen av lärare . I syfte att öka lärartillgången har en försöksverksamhet genomförts med en särskild lärarutbildning () med utvecklad samverkan mellan kommunala arbetsgivare och högskolans lärarutbildning. Utbildningen har kombinerats med anställning och tjänstgöring som lärare . Fokus har varit på lärare i matematik och naturvetenskap. Omkring 200 lärare har utbildats genom . har fått i uppdrag att för kommunernas räkning upphandla lärarutbildning. Utbildningen genomförs i samarbete med ett flertal högskolor och med de kommuner som önskar delta. Den vänder sig till personer med högskoleutbildning och skall, på samma sätt som , leda till en fullständig lärarexamen. Uppdraget till omfattar 300 personer som tjänstgör som lärare på halvtid och studerar till lärare på halvtid. Dessa kompletterande lärarutbildningar har givit värdefulla erfarenheter beträffande antagning, validering och tillgodoräknande av meriter och bedöms som viktiga bidrag för att öka volymen av utbildade lärare. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 därför i avsnitt 7.1.12 att ett antal universitet och högskolor skall ges ett förnyat uppdrag att anordna särskilda lärarutbildningar. Det är i sammanhanget viktigt att särskilt uppmärksamma behovet av t.ex. modersmålslärare, specialpedagoger, lärare i förskoleklassen, och gymnasieskolan samt lärare i teckenspråk. För att öka antalet lärare i skolan bör skolan göras attraktivare som arbetsplats. Ett exempel på försök att locka fler till läraryrket och att fler lärare skall stanna kvar i yrket är projektet . Projektet drivs i samverkan mellan fackliga lärar- och skolledarorganisationer, Ut- bildningsdepartementet, och . Målet för projektet är att skapa arbetsorganisationer som stödjer utvecklings- och kvalitetsarbetet i skolan och att finna nya utvecklings- och karriärmöjligheter för lärare. Utbildning för undervisning i yrkesämnen Det finns ett stort antal personer utan lärarutbildning, men med annan yrkesutbildning och erfarenhet, som med gott resultat tjänstgör i gymnasieskolan som lärare i yrkesämnen. Dessa bidrar därmed till att utbildning i yrkesämnen kommer till stånd vid åtskilliga gymnasieskolor. Regeringen vill peka på de möjligheter till utbildning som ges för denna grupp obehöriga lärare. Den nya lärarexamen har en inriktning om 120 poäng där, förutom det allmänna utbildningsområdet, en omfattande yrkeserfarenhet och relevant högskoleutbildning om 60 poäng leder till lärarexamen för undervisning i yrkesämnen och därmed behörighet för tillsvidareanställning i en gymnasieskola. Regeringen vill också peka på de förändringar vad gäller bedömning av reell kompetens som föreslås i propositionen Den öppna högskolan (prop. 2001/2002:15). Med (avsnitt 7.1.4) ges för vissa av dessa lärare möjligheter att studera till en lärarexamen som utbildningen förenas med en lärartjänst. Regeringen anser vidare att de möjligheter en kommun har enligt lagen (1993:802) om entreprenadförhållanden inom skolan att sluta ett avtal om undervisning med en person eller ett företag borde kunna utnyttjas i högre utsträckning för att kunna använda personer med aktuella kunskaper i undervisningen i olika yrkesområden. Sådana kontakter kan också innebära ett första steg i en rekryteringsprocess, men också 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 skapa nya förutsättningar för samarbete mellan gymnasieskolan och arbetslivet. Regeringen har tagit olika initiativ för att stödja kvalitetsarbetet i kommuner och skolor. Som en del av mål- och resultatstyrningen skall varje kommun och skola samt de fristående skolor som får offentligt stöd upprätta skriftliga kvalitetsredovisningar enligt förordningen (1997:702) om kvalitetsredovisning inom skolväsendet. Vidare har haft i uppdrag att utveckla kvalitetsindikatorer. Till detta kommer att en av uppgifterna för skollagskommittén (dir. 1999:15) är att utreda och föreslå hur målstyrningen samt det kommunala ansvaret för kvalitet och likvärdighet kan förtydligas och stärkas. Förändrad förordning om kvalitetsredovisning Förordningen om kvalitetsredovisning har haft svårt att nå fullt genomslag. Dels har inte alla kommuner och skolor gjort kvalitetsredovisningar, dels motsvarar inte alla redovisningar förordningens krav. I syfte att stärka arbetet med kvalitetsredovisning har regeringen fattat beslut om vissa ändringar av förordningen om kvalitetsredovisning inom skolväsendet. Bland annat har kopplingen till de nationella målen skärpts. Kravet på att redovisa vilka åtgärder som behövs har ersatts med ett krav på att redovisa vilka åtgärder som skolan respektive huvudmannen avser att vidta. Ett sista datum för när huvudmännens kvalitetsredovisningar skall vara upprättade har också införts. Nytt uppdrag om nationella kvalitetsindikatorer Behovet av att kunna bedöma kvalitetsutvecklingen i olika delar av utbildningssystemet har drivit fram ett omfattande arbete med att utveckla kvalitetsindikatorer. Framför allt inom ramen för det internationella samarbetet pågår ett stort antal aktiviteter. redovisade ett uppdrag från regeringen att utveckla indikatorer som belyser kvalitetsutvecklingen inom såväl barnomsorgen som det obligatoriska skolväsendet och de frivilliga skolformerna. beskriver indikatorsystemet som ett nationellt utvecklingsinstrument, främst med syfte att påverka den lokala skolutvecklingen. rapporteringen har genomfört två utprovningar av systemet i ett urval kommuner. Indikatorsystemet kommer att göras tillgängligt för intresserade förskolor och skolor. Regeringen avser att ge i uppdrag att i ett nästa steg utveckla kvalitetsindikatorer på nationell nivå för förskola, skola och vuxenutbildning. Syftet är att utveckla underlag för en övergripande och aggregerad bild av kvalitetsutvecklingen i svensk förskola, skola och vuxenutbildning. Regeringen har tidigare, i regeringens proposition En förnyad lärarutbildning (prop. 1999/2000: 135) i budgetpropositionen (prop. 2000/01:1) och i regeringens proposition Forskning och förnyelse (prop. 2000/01:1), framhållit betydelsen av forskning inom skolväsendet. Regeringen fann i föregående års budgetproposition det därför angeläget att kraftigt öka anslaget för forskning inom skolväsendet med anledning av dels tidigare års stora nedskärningar, dels myndighetens förändrade uppdrag samt utifrån principen om ett livslångt och livsvitt lärande. Forskningen skall ta sin utgångspunkt i brister och behov av kunskap inom skolväsende och förskoleområdet. Samverkan i arbetslag och integration mellan förskoleklass, grundskola och fritidshem Samverkan i arbetslag och integration mellan förskoleklass, grundskola och fritidshem syftar till att skapa ett gemensamt ansvar och att utveckla lärandemiljöer av god kvalitet. Förskoleklassen har en speciellt viktig roll som en mötesplats mellan förskolans och skolans kulturer. Förskolepedagogiken kan genom förskoleklassen få inflytande i tidiga år. har i uppdrag att verka för en fortsatt integration mellan förskola och grundskola.