prop · GO0359 · 2001-02-08 00:00:00 — Ett projekt som syftar till att kartlägga organiserade rasisters brottslighet pågår . har en central funktion när det gäller stödet till dem som drabbas av brott. lägger stor vikt vid att personalen skall ha god kunskap om grunden för brott med rasistiska, främlingsfientliga eller homofobiska inslag. Av den kunskapsstrategi som har redovisat, på uppdrag av regeringen, framgår att myndigheten strävar efter att markera denna inställning såväl internt som i utåtriktad verksamhet. Många av de konferenser Brottsoffer- myndigheten har arrangerat har tagit upp frågor kring rasism och främlingsfientlighet. Vid fördelningen av medel från brottsofferfonden prioriterar Brotts- offermyndigheten bland annat projekt som rör brott med rasistiska inslag. utökades prioriteringen till att gälla också brott med främlingsfientliga eller homofobiska inslag. Brottsoffer- myndigheten gör särskilda informationsinsatser för att öka antalet ansök- ningar som rör sådana projekt. har inlett ett samarbete med DO och , bl.a. för att öka kunskapen om invandrare som brottsoffer. bedrev i samarbete med DO och Integrations- verket ett ettårigt projekt i län. Projektet syftade till att öka kunskapen om det svenska rättsväsendet hos personer med ut- ländsk härkomst samt att öka kunskapen om etnisk och kulturell mång- fald hos personal inom rättsväsendet. Inom ramen för detta projekt har bl.a. ett tjugotal personer genomgått en vittnesstödsutbild- ning. Den del av regeringens uppdrag till som syftar till att stimulera till åtgärder för att öka kunskapen bland personer som kommer i kontakt med offer för brott med rasistiska eller främlingsfient- liga inslag kommer att genomföras av . Arbetet kommer att ske i samverkan med . bevakar inkomna brottsskadeärenden utifrån ämnesområden och en av myndighetens jurister har ansvar för att bevaka ärenden med rasistiska, främlingsfientliga eller diskriminerande inslag. Myndigheter med särskilt ansvar att motverka rasism, främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering trädde lagarna om förbud mot diskriminering i arbets- livet på grund av etnisk tillhörighet, sexuell läggning och funktionshinder i kraft. Tillsynen och efterlevnaden av lagarna ligger på tre ombudsmän, mot etnisk diskriminering (DO), Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO) respektive Handi- kappombudsmannen. HomO inrättades i samband med att den nya lag- stiftningen trädde i kraft och är världens första ombudsman i sitt slag. DO och HomO skall enligt lagarna mot diskriminering i arbetslivet samt lagen (1999:131) om Ombudsmannen mot etnisk diskriminering och för- ordningen (1999:170) med instruktion för Ombudsmannen mot diskrimi- nering på grund av sexuell läggning verka för att diskriminering inte förekommer i arbetslivet eller på andra områden av samhällslivet. Lagarna mot diskriminering i arbetslivet har gett ombudsmännen bättre förutsättningar att förebygga och motverka diskriminering inom arbets- livet. För DO:s del har det också inneburit att antalet anmälningar mot etnisk diskriminering i arbetslivet ökat kraftigt. Anmälningarna har tre- dubblats . För att lagarna skall få genomslag i samhället måste DO och HomO kunna bedriva en omfattande tillsyns-, opinions-, informations- och ut- bildningsverksamhet. DO:s anslag har därför förstärkts med . Vad gäller HomO:s anslag har det av samma skäl i det närmaste fyrdubblats sedan inrättandet av myndigheten . DO och HomO har genom de ökade anslagen fått bättre förutsättningar att utreda de enskilda ärendena samt ökade möjligheter att sprida kunskap bland arbetsgivare och fackföreningar om de krav som lagarna om dis- kriminering i arbetslivet på grund av etnisk tillhörighet och sexuell lägg- ning ställer. Eftersom lagen (1999:131) om Ombudsmannen mot etnisk diskrimine- ring och förordningen (1999:170) med instruktion för Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning inte innehåller något sanktionerat diskrimineringsförbud på områden utanför arbetslivet är DO:s och HomO:s insatser i enskilda fall inskränkta till rådgivning till den enskilde om vilka andra möjligheter som finns att tillgå, undersök- ning av förhållandena och överläggningar med olika parter. Förbud mot diskriminering utanför arbetslivet som är förenade med sanktioner finns i den straffrättsliga bestämmelsen om olaga diskrimine- ring. Anmälningar om olaga diskriminering hanteras av polis och åkla- gare. Det material som DO och HomO samlar in om olaga diskriminering används bl.a. som underlag för deras överläggningar med branschorgani- sationer och rättsväsendets myndigheter. DO och HomO medverkar Skr. 2000/01:59 också i olika seminarier som rättsväsendet anordnar. Sammanfattningsvis är DO:s och HomO:s uppgifter följande: utreda och driva anmälningar om diskriminering på grund av etnisk tillhörighet och sexuell läggning inom arbetslivet till Arbetsdomstolen, genom råd och på annat sätt medverka till att den som utsatts för diskriminering kan ta till vara sina rättigheter, genom överläggningar med myndigheter, företag och organisationer samt genom opinionsbildning, information och på annat sätt ta initiativ till åtgärder mot diskriminering, föreslå regeringen författningsändringar och andra åtgärder som kan motverka diskriminering. uppdrag är att bevaka funktionshindrades rättigheter och intresse. Utgångspunkt för arbetet är om delaktighet och jämlikhet för människor med funktionshinder och FN:s konvention om mänskliga rättigheter. skall se till att lagen om förbud mot diskri- minering i arbetslivet av personer med funktionshinder följs. fick 53 anmälningar om diskriminering i arbetslivet. Anmälningarna var från både arbetssökande och arbetstagare och gällde såväl privata och offentliga arbetsgivare som ideella organisa- tioner. skall vidare regelbundet utvärdera de åtgär- der som vidtas för att förverkliga . Handikapp- ombudsmannen har i flera rapporter följt upp hur reglerna tillämpas i och påtalat de brister som finns och föreslagit olika åtgärder. inrättades vid ett natio- nellt center med uppgift att vara rådgivande organ i frågor om tillgäng- lighet. är central förvaltningsmyndighet för integrationsfrågor med ett övergripande ansvar för att integrationspolitiska mål och synsätt får genomslag på olika samhällsområden. En viktig uppgift för myndig- heten är att följa samhällsutvecklingen och öka kunskapen om tillståndet och utvecklingen inom olika samhällsområden. En rapport om detta skall lämnas till regeringen för att eventuella brister skall kunna åtgär- das. skall också främja lika rättigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund samt förebygga och mot- verka rasism, främlingsfientlighet och etnisk diskriminering. För den senare verksamheten fördelar verket stöd till lokala utvecklingsprojekt samt följer upp och redovisar framgångsrika strategier för sådant arbete. Verket har omfattande kontakter med andra myndigheter, kommuner, Skr. 2000/01:59 organisationer och andra aktörer i sin verksamhet. skall bl.a. prioritera åtgärder mot rasism, främlingsfientlighet och etnisk diskriminering. Detta gäller inte minst mot bakgrund av att regeringen gav verket ett antal uppdrag som ett första steg i handlingsplanen mot rasism m.m. Uppdragen, som redovisas nedan, gavs i syfte att öka förutsättningarna för ett brett, kontinuerligt och långsiktigt arbete mot rasism, främlings- fientlighet och diskriminering i hela samhället. har fått i uppdrag av regeringen att bygga upp en nationell kunskapsbank om arbetet mot rasism, främlingsfientlighet och etnisk diskriminering. Denna skall innehålla information om olika meto- der för och erfarenheter av arbete mot rasism, främlingsfientlighet och etnisk diskriminering samt kunskap om nationellt arbete inom olika sam- hällssektorer och på olika nivåer, men också motsvarande information som kan inhämtas beträffande arbetet i andra länder. skall också finna former för att sprida och på annat sätt göra samlad kun- skap tillgänglig. Uppbyggnaden skall göras successivt med prioritering av de samhälls- områden där behovet bedöms vara störst. En utvärdering av verksam- heten skall ske 2002. Kampen mot rasism, främlingsfientlighet och etnisk diskriminering är en angelägenhet för alla. För att det fortsatta arbetet mot sådana företeelser skall bli framgångsrikt bör erfarenheter och kunskaper som finns hos de människor som redan är engagerade på området tas tillvara. har därför fått i uppdrag att föra en dialog med organisationer, kommuner och andra aktörer som är verksamma inom området. Dialogen kan bidra till att ge regeringen underlag för fortsatta överväganden om behov av ytterligare insatser mot rasism, främlings- fientlighet och etnisk diskriminering. Rådgivande och stödjande verksamhet Många kommuner har känt en stor osäkerhet om vilka åtgärder som bör vidtas då problem med rasistiska och främlingsfientliga tendenser upp- kommer på lokal nivå. De har därvid framhållit behovet av en instans dit de kan vända sig för att få råd och stöd. har därför fått i uppdrag att tillsammans med utveckla en rådgivande och stödjande verksamhet för kommuner och andra som har behov av stöd i arbetet med att bekämpa rasism och främlingsfientlighet. Ett brett samråd skall genomföras med kommuner och andra lokala aktörer för att kartlägga vilken omfattning och inriktning en sådan verk- samhet bör ha. etablerat kontakter med ett antal kommuner och andra Skr. 2000/01:59 lokala aktörer i detta syfte. Åtgärder mot etnisk diskriminering skall i samverkan med DO genomföra informations- och utbildningsinsatser för att öka kunskapen hos personer i nyckel- funktioner om såväl mekanismerna bakom etnisk diskriminering som de gällande reglerna på området. Det kan t.ex. handla om företrädare för olika myndigheter och branschorganisationer samt näringsidkare. Kunskapsnivån i samhället är generellt sett låg när det gäller frågor om diskriminering. Det råder en utbredd okunnighet i stora delar av sam- hället, i såväl privat som offentlig verksamhet, om vad diskriminering är, vilka uttryck den kan ta sig samt vilka motiv som kan ligga bakom den. Detta framgår inte minst av en undersökning som gjorde på uppdrag av DO och och som presenterades . Undersökningen visar bl.a. att av näringsidkarna eller de verksamhetsansvariga på företag i olika utvalda branscher uppger sig känna till vad straffbestämmelsen om olaga diskriminering innebär. Av de 312 fackklubbordförandena eller andra fackliga representanter som ingick i undersökningen visste vad lagen om åtgärder mot etnisk diskriminering i arbetslivet innebär. Kunskapsundersökningen kommer att genomföras på nytt . har vidare fått i uppdrag att tillsammans med Brotts- offermyndigheten stimulera till åtgärder för att öka kunskapen bland per- soner som kommer i kontakt med offer för brott med rasistiska och främ- lingsfientliga inslag. uppgift att följa och utvärdera samhällsutvecklingen ur ett integrationspolitiskt perspektiv och att främja lika rättigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund innebär bl.a. att verket skall ha en god överblick av det arbete som bedrivs för att före- bygga och motverka rasism, främlingsfientlighet och etnisk diskrimi- nering. skall återkommande rapportera till regeringen om vad som framkommer vid uppföljningen. Inte minst kommer arbetet med att bygga upp en nationell kunskapsbank samt det samråd och den dialog som sker med bl.a. organisationer att ge verket en god överblick och kun- skap om de insatser som sker. Det är angeläget att regeringen kontinuer- ligt får rapporter om utvecklingen, vilka kan utgöra underlag för bedöm- ningar av behovet av ytterligare insatser mot rasism, främlingsfientlighet och etnisk diskriminering. gavs 1992 ett särskilt regeringsuppdrag angående homosexuellas situation (uppdraget låg tidigare på ). En utgångspunkt var att det förekom en dold, ibland omedveten, oacceptabel behandling av homosexuella. Uppdraget omfattade följande: att ansvara för en övergripande samordning av insatser för de homosexuella, att följa utvecklingen av de homosexuellas situation, bl.a. vad gäller eventuell förekomst av diskriminering och i sådana fall överväga på vilket sätt diskriminering kan motverkas, att vidta egna och följa andra myndigheters informations- insatser samt följa forskning om homosexualitet och homo- sexuellas förhållanden, att återkommande lämna regeringen rapporter över sin verk- Regeringen har låtit en organisationskommitté se över verksamhet. Kommitténs förslag har remiss- behandlats och är under beredning inom . I detta sam- manhang kommer även uppdraget avseende homosexuellas situation att ses över. Regeringen arbetar med inriktning på en proposition . 4.6 Förskoleverksamheten, skolbarnomsorgen, skolan och vuxenutbildningen 4.6.1 Skolans styrning m.m. Det offentliga skolväsendet är en nationell angelägenhet med riksgiltiga mål, men det är kommunerna som ansvarar för fördelningen av resurser och för genomförande. beslutar om skollagen, de nationella målen för skolan och riktlinjer för innehållet i läroplanerna och grund- skolans kursplaner. Regeringen fastställer läroplaner för de olika skol- formerna och ger också vissa anvisningar för utformningen av gymnasie- skolans kursplaner. Kommunerna är huvudmän för skolan och ansvarar för att verksamheten genomförs inom de fastlagda ramarna, dvs. enligt nationella mål och riktlinjer. Varje kommun är skyldig att upprätta en skolplan. I den skall det framgå vilka åtgärder som kommunen tänker vidta för att uppnå målen för skolan och hur resultaten skall utvärderas. Kommunerna har stor frihet att organisera sitt skolväsende, men i t.ex. läroplanerna finns det bestämmelser som riktar sig direkt till skolans per- sonal. Rektorerna har det övergripande ansvaret. De är, tillsammans med lärarna och annan skolpersonal, skyldiga att arbeta aktivt för att nå de riksgiltiga målen. Läroplanernas och kursplanernas mål skall konkreti- seras till undervisningsmål och följas upp. På varje skola skall det därför finnas en arbetsplan. Av skollagen (1985:1100) framgår att verksamheten i skolan skall ut- Skr. 2000/01:59 formas i överensstämmelse med grundläggande demokratiska värderingar och att var och en som verkar inom skolan skall främja aktning för varje människas egenvärde samt respekt för vår gemensamma miljö. Skollagen skärptes och förtydligades 1998. Alla i skolan skall nu aktivt motverka alla former av kränkande behandling som mobbning och rasistiska be- teenden. Skollagens allmänna föreskrifter gäller även utbild- ning för vuxna. Även av läroplanerna Läroplan för förskolan (Lpfö 98) och Läro- planen för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritids- hemmet (Lpo 94) framgår att de värden som skall gestaltas och för- medlas är människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet mellan könen samt solidaritet med svaga och utsatta. Alla som arbetar i skolan skall: medverka till att utveckla elevernas känsla för samhörighet, solidaritet och ansvar för människor även utanför den när- maste gruppen, bidra till att skolan präglas av solidaritet mellan människor, aktivt motverka trakasserier och förtryck av individer eller grupper, visa respekt för den enskilda individen, och i det vardagliga arbetet utgå från ett demokratiskt förhåll- ningssätt. De grundläggande värdena är desamma läroplan för de fri- villiga skolformerna (Lpf 94) som gäller för gymnasieskolan, gymnasie- särskolan, den kommunala vuxenutbildningen, statens skolor för vuxna och vuxenutbildningen för utvecklingsstörda. 4.6.2 Värdegrunden och skolans ansvar Rektorerna har det övergripande ansvaret för skolornas verksamhet. Deras särskilda ansvar skärptes 1998 i den reviderade läroplanen för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet. Rekto- rerna har ansvar för att upprätta, genomföra, följa upp och utvärdera skolans handlingsprogram för att förebygga och motverka alla former av kränkande behandling bland elever och anställda. Statens skolverks kvalitetsgranskning 1999 visade att majoriteten av de 83 granskade skolorna hade upprättat ett handlingsprogram mot mobb- ning. I egeninitierade tillsyn granskades nio kommuners grundskolor med en särskild fördjupning mot mobbning och annan krän- kande behandling. Samtliga skolor utom en hade ett handlingsprogram. Några skolor hade dock inte med i sina program hur kränkande behand- ling skall förebyggas och rasistiska beteenden motverkas. skall skolor och kommuner upprätta kvalitetsredovisningar. De skall innehålla en bedömning i vilken mån man nått upp till uppsatta mål, t.ex. när det gäller kränkande behandling. Kvalitetsredovisningarna skall också beskriva vilka åtgärder som behöver vidtas om man inte klarat att nå målen. kommuner som kunde uppvisa kvalitetsredovisningar. Det har skett en Skr. 2000/01:59 positiv utveckling . Men fortfarande har 66 kommuner av 289 inte kunnat ange när de kan visa upp en kvalitetsredovisning. Skolministern proklamerade 1999 som ett värdegrundsår för att lyfta fram värdegrundsfrågorna i förskolans och skolans arbete och få igång en debatt och diskussion om skolans uppdrag. Bakgrunden var bl.a. den alltför ensidiga fokuseringen på betygsfrågor och ämneskunskaper. Många undersökningar och utvärderingar visade att det fanns stora brister när det gällde värdegrunden. Att förmedla och förankra grundläggande demokratiska värderingar och att främja lärande och personlig utveck- ling, är inte två separata verksamheter som kan särskiljas. Ett värdegrundsprojekt initierades inom . Projektet, som verkade - , hade i uppdrag att stödja och stimulera det lokala arbetet att omsätta vär- degrunden i praktisk handling genom olika målgruppsanpassade insatser. Projektets målgrupper var främst barn och ungdomar samt lärare, annan skolpersonal, rektorer, föräldrar och kommunpolitiker. Barns och ungdomars betydelse för arbetet med värdegrunden i skolan skulle belysas och lyftas fram. Deras syn på och erfarenheter av under- visning om samlevnad och relationer utifrån ett makt- och genusperspek- tiv skulle särskilt beaktas. Till knöts därför ett ungdomsråd. Rådet bestod av 10 gymnasieungdomar från tio olika kom- muner. samverkade med ett 40-tal nationella myndig- heter och organisationer och hade en hemsida som fick omkring 70 000 besökare. För att nå ut till föräldrar och andra vuxna utanför skolan pro- ducerades faktablad på 12 olika språk. Tre nationella konferenser anord- nades som samlade drygt 2000 deltagare. Inom ramen för projektet ut- arbetades också flera olika pedagogiska diskussionsmaterial och forsk- ningsrapporter som gavs bred spridning. I boken om samtal för demokrati i skolan (2000) lyfts frågor fram om skolans demokratiska uppdrag och förutsätt- ningarna för dessa. Ett budskap i boken är att barn- och ungdoms- perspektivet måste stärkas. I boken slås också fast att värdegrunden i grunden handlar om etiska och moraliska förhållningssätt och att den pedagogiska makt som skolan och lärarna har medvetet måste användas för att bryta sociala och kulturella barriärer och traditionella köns- mönster. En annan viktig diskussion som förs i boken är hur olika samhälls- traditioner påverkar tolkningen av värdegrunden. Skolan skall inte vara värdeneutral, utan klargöra värdegrunden och toleransgränserna. Prin- cipen om alla människors lika värde är ett demokratiskt värde som inte kan tolkas bort. I medmänskliga relationer skall inte någon skillnad i fråga om människovärdet göras och de ståndpunkter som strider mot detta som nazism, rasism, sexism och förhärligande av våld skall aktivt synliggöras och bekämpas. Ett område som pekas ut i boken som särskilt viktigt att arbeta vidare med är att utveckla skolan som mång- Skr. 2000/01:59 kulturell mötesplats, där värdegrunden inkluderar istället för exkluderar barn och ungdomar av olika härkomst. Skolan måste organiseras så att möjlighet till samtal och möten ges för att främja goda sociala relationer och därmed motverka kränkande behandling. Boken ligger nu på . 4.6.4 och myndighetens regeringsuppdrag är sektorsmyndighet för förskoleverksamheten, skolbarn- omsorgen, skolan och vuxenutbildningen. huvuduppgifter är uppföljning, utvärdering, tillsyn, utveckling och kvalitetsarbete samt forskning. Myndigheten skall med olika medel bidra till att de nationella målen och riktlinjerna förverkligas. fick i regleringsbrevet i uppdrag att ta fram en långsiktig, strategisk planering för verkets arbete med grundläggande demokratiska värden. Strategin skulle särskilt beakta frågan om barns och ungdomars hälsa och vara skolformsövergripande. Former för samverkan med andra myndigheter och intressenter skulle också belysas. Strategin skall fungera som planeringsunderlag för och vägleda och styra myndighetens arbete inom värdegrunds- och hälsoområdet. strategi bygger bl.a. på det arbete som gjordes inom Värde- grundsprojekt. Utgångspunkterna i utvecklingsstrategi korresponderar med läroplanernas mål och riktlinjer och ligger i linje med internationella konventioner och deklarationer om alla barns och ungas rättigheter, såsom . Vikten av bl.a. kunskap och kompetens samt långsiktighet och ett främjandeperspektiv lyfts fram. Vissa arbetsområden pekas ut som särskilt viktiga att utveckla som bl.a.: Stöd för och stimulans av kompetensutveckling generella och riktade insatser. (Exempel på generella insatser är ökad dialog med lärarutbildningarna, nationella och lokala kon- ferenser och seminarier.) Stöd till lokalt kvalitetsarbete om värdegrunden. Samverkan med myndigheter och organisationer. En samrådsgrupp startades på nationell nivå. Även på regional nivå skall samverkan med externa aktörer utökas. Regeringen uppdrog 1999 åt att stödja och stimulera under- visningen i nutidshistoria och att granska hur undervisningen bedrivs. Uppdraget omfattade det obligatoriska skolväsendet, gymnasieskolan samt fristående grund- och gymnasieskolor. betonar i redovisningen Undervisningen hi- storia historieämnets syfte att utveckla elevernas kritiska tänkande och analytiska betraktelsesätt. Eleverna kan mycket om nazism och om Förintelsen. Materialet Levande historia har tagits emot positivt och an- vänds i stor omfattning. Enligt lärarnas bedömning är dock elevernas Skr. 2000/01:59 kunskaper ringa om andra totalitära regimer och övergrepp mot demo- krati och mänskliga rättigheter. En förklaring är att tillgången på intres- seväckande och starkt engagerande material saknas. Läroböckerna speg- lar också denna brist. Det lärarna särskilt påtalar är att idéerna bakom och framväxten av totalitära system måste lyftas fram föraktet för den enskilda individen, fördomarnas betydelse och människors likgiltighet inför möjliga val och relateras till demokratin och dess spelregler. Verklighetsanknytning, genom t.ex. museibesök och möten med särskilda personer i under- visningen, befäster elevernas kunskap, skapar förståelse samt ökar deras empatiska förmåga. Av skolbesök och seminarier som genomfördes inom ramen för reger- ingsuppdraget framgick att elevernas syn på principen om allas männi- skors lika värde har förändrats och att ett globalt perspektiv på solidaritet och jämlikhet till stor del har försvunnit. Bristande respekt för kvinnor och de uttryck detta tar sig är ytterligare exempel. Skillnaden mellan att känna till de demokratiska spelreglerna och att dela och tillämpa demo- kratiska värden är stor. Regeringsuppdraget har lett till olika följdaktiviteter från sida. Bland annat har verkets redovisning distribuerats till skolor och kommuner över hela landet. Under har nya kursplaner för och för gymnasieskolan tagits fram i historia och samhälls- kunskap. Dessa ämnen är viktiga för skolans arbete med värdegrunds- frågorna och för att utveckla elevernas förmåga att tänka kritiskt. I de nya kursplanerna för såväl grund- som gymnasieskolan har demokrati och demokratifrågorna som allmänt förhållningssätt och som inslag i sam- hällsorienterande studier betonats. Nutiden betonas som en viktig del.