prop · GP031d22 · 2001-09-20 00:00:00 — Den största enskilda insatsen inom utvecklingsområdet Produktion av biodrivmedel utgörs av det särskilda programmet för att utveckla processer för att framställa etanol ur skogsråvara. Arbete pågår bl.a. för att få till stånd en pilotanläggning. Ett sådant beslut har dock ännu inte kunnat tas, till viss del beroende på industrins svårigheter att bidra till finansieringen. Insatserna syftar bland annat till att sänka produktionskostnaderna för att möjliggöra en introduktion av etanol som drivmedel i större skala och därmed minska transportsektorns klimatpåverkan. Bland övriga biodrivmedel som är föremål för studier kan nämnas metanol och dimetyleter (DME). Andra insatser inom transportområdet avser Teknikutveckling av förbränningsmotorer och Elektriska drivsystem för vägfordon. Insatserna är fokuserade på att vidareutveckla och effektivisera konventionella kolvmotorer, t.ex. genom att införa variabel kompression, men även för att utveckla nya alternativa motorkoncept som gasturbiner, frikolvsmotorer och stirlingmotorer. Arbetet med den s.k. HCCI-motorn (Homogeneous Charge Combustion Ignition) visar på möjligheten att utveckla en motor med hög verkningsgrad och extremt låga utsläpp av kväveoxider. Intresset från industrin är stort och en demonstration av tekniken är nära förestående. Elektriska drivsystem är av stort intresse för framtidens vägfordon, inte bara för rena elfordon utan också för s.k. hybridfordon och för fordon med bränsleceller som energikälla. Inom forskningsprogrammet i vägfordon genomförs insatser kring batteri- och bränslecellsteknik, superkondensatorer, avancerad elmotorteknik samt styr- och reglerteknik. verksamhet på transportområdet kan ses som ett viktigt komplement till det särskilda samverkansprogrammet för utveckling av mer miljöanpassade fordon. Temaområde Elproduktion och kraftöverföring Insatserna kring elproduktion inom temaområdet Elproduktion och kraftöverföring avser sådan teknik som inte bygger på förbränning, d.v.s. främst vindkraft, vattenkraft och solceller. Vindkraften är ett etablerat men ännu inte moget utvecklingsområde, där insatserna fokuseras på att främja effektivare och billigare teknik. Vindkraften är ett prioriterat område. Ny teknik och nya produkter förväntas kunna leda till ett genombrott vad gäller sänkta kostnader för vindkraften. När det gäller solceller stöder och () tillsammans verksamheten vid , som är världsledande när det gäller tunnfilmssolceller av s.k. CIGS-typ. Utvärderingen av verksamheten visade på en utmärkt och mycket konkurrenskraftig vetenskaplig plattform. förs diskussioner om formerna för en kommersialisering av forskningsresultaten, vilket skulle kunna leda till ny industriell verksamhet på en expansiv global marknad. Utvecklingsområdet Kraftöverföring och distribution utgör ett i huvudsak moget område. In- satserna är inriktade på att stödja övergången till system med en ökande andel decentraliserad kraftproduktion, till exempel från småskaliga anläggningar baserade på förnybara energikällor. Konkurrenskraften för den energiintensiva industrin är av stor betydelse för ekonomiska utveckling som verksamheten är ett väsentligt inslag i energisystemet. Verksamheten inom temaområdet är inriktad på dels att effektivisera och utveckla strategiskt viktiga och energikrävande enhetsprocesser inom t.ex. massa- och pappersindustrin eller stålindustrin, dels mot effektiviseringar vad gäller hjälpsystem som pumpar, fläktar, tryckluft och belysning. har exempelvis insatser kring s.k. högtemperaturförbränning initierats i samverkan med stålindustrin. Tekniken kan leda till väsentliga energibesparingar genom att mer värme kan återvinnas i processen. En väsentlig del av insatserna inom temaområdet avser Uppvärmning, kylning och klimatskal, och inriktas mot småskalig användning av biobränslen, fjärrvärme, solvärme, värmepumpsteknik och småskalig kraftvärme samt mot byggnadskomponenter och klimatskal (väggar, tak, m.m.). Insatserna fokuseras mot att minska beroendet av el och olja för uppvärmning. prioriterar särskilt utvecklingen av teknik för pelletseldning och för värmepumpar. Insatserna inom utvecklingsområdet Komponenter och hjälpsystem syftar till att effektivisera exempelvis ventilation, belysning, vitvaror, hemelektronik och kontorsutrustning. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser För att utveckla, genomföra och utvärdera investeringsprojekt mot klimatpåverkan och därtill kopplade överföringar av utsläppsrätter, har möjligheten att bevilja lån och bidrag till projekt i andra länder. Myndigheten förbereder, genomför, utvärderar och utvecklar metoder för klimatprojekt enligt Klimatkonventionen och dess Kyotoprotokoll. deltagande i (), som verksamt bidragit till att utforma reglerna, finansieras också inom dessa insatser stödjer främst projekt inom ramen för gemensamt genomförande, som innebär att investeringar genomförs i andra länder för att begränsa eller minska utsläpp av växthusgaser som påverkar klimatet. Konkreta projekt genomförs bilateralt av och multilateralt genom deltagande i PCF. Utgångspunkterna för projekten är att de skall vara kostnadseffektiva och ge klimatmässig additionalitet. Det innebär att de skall vara förenade med jämförelsevis låga kostnader och medföra utsläppsminskningar som inte hade genomförts utan dessa insatser. Dessa insatser och minskningar av utsläpp kan eventuellt komma att tillgodoräknas i uppfyllandet av våra åtaganden enligt protokollet. Regeringen har beslutat uppdra åt chefen för att tillkalla en parlamentarisk delegation med uppgift att arbeta fram ett förslag för att tillämpa Kyotoprotokollets flexibla mekanismer för svensk räkning. Ett sådant system kan leda till att de potentiella effektiviseringsvinsterna med avreglerade energimarknader tas till vara som de långtgående åtagandena inom klimatarbetet kan uppfyllas till lägre kostnader. Utgiften för verksamheten uppgick till 2000, vilket kan jämföras med 1999. Verksamhetsområdet påverkas även av de insatser som görs inom verksamhetsområdena El- marknadspolitik och Övriga energimarknader. Effektfrågan är en av de avgörande för ställnings- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 tagandet kring stängningen av den andra reaktorn i . Utbyggnaden av bl.a. fjärrvärmenätet påverkar möjligheten att kunna nå ett ekologiskt uthålligt energisystem. i samråd med arbetar med att utveckla åtgärder för effektivare energianvändning som är anpassad till marknadens funktion. Uppdraget redovisas under dels avsnitt 5.4.1, dels avsnitt 7.5.2. Inför det fortsatta arbetet med att förverkliga strategin för fortsatt skatteväxling beslutade regeringen att tillkalla en parlamentarisk kommitté, Översyn av regler för nedsättning av energiskatter för vissa sektorer (dir. 2001:29). Kommittén skall utreda utformningen av regler för nedsättning av skatt på energi som förbrukas för uppvärmning och drift av stationära motorer inom sektorer som är utsatta för internationell konkurrens. Vidare skall kommittén analysera och föreslå lämpliga kriterier för vad som bör anses vara konkurrensutsatt verksamhet och i vad mån detta bör motivera energiskattelättnader. Vidare har regeringen lämnat propositionen Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130) som har aviserat flera åtgärder inom energiområdet. Bland annat har föreslagits att skall arbeta med miljömålet luft. Regeringen har gett stöd till s.k. lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet (LIP). Programmet omfattar i enlighet med regeringens förslag i budgetpropositionen totalt under budgetåren 1998-2003. (t.o.m. ) har regeringen fattat beslut om statsbidrag omfattande . Till och med har 136 kommuner fått del av statsbidraget. De investeringsprogram som beviljats stöd omfattar ett brett spektrum av åtgärder som minskar miljöbelastningen, ökar resurseffektiviteten eller bidrar till en hållbar försörjning. En stor del av åtgärderna har bäring på klimatproblemen. av beviljade bidrag, , har gått till investeringar i energiomställning och energieffektivisering. De investeringar som beviljats stöd kommer enligt uppgifter i ansökningarna att leda till att fossila bränslen och elektricitet ersätts med förnybar energi motsvarande och energianvändningen effektiviseras motsvarande . energi som övriga områden beräknas reducera koldioxidutsläppen med , vilket skulle motsvara av utsläpp av växthusgaser. Stödet till lokala investeringsprogram kommer enligt dessa beräkningar att påtagligt bidra till att minska utsläpp av växthusgaser (se utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande). Klimatfrågans växande betydelse ger skäl till att fokusera de statliga bidragen på åtgärder som minskar utsläppen av växthusgaser. Stödet till lokala investeringsprogram föreslås i denna proposition (se utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård) ersättas av ett stöd till lokala klimatinvesteringsprogram (Klimp). Vidare förs klimatförhandlingar inom ramen för i syfte att möjliggöra att Kyotoprotokollet ratificeras och träder i kraft. Regeringen avser att lämna en klimatpolitisk proposition till . Propositionen klargör det nära sambandet mellan klimat- och energipolitik. Resultaten för åtgärderna inom det energipolitiska programmet redovisas nedan. Energipolitiska åtgärder på kort sikt Bidrag för att minska elanvändning Åtgärder för att minska elanvändningen infördes och avser tiden från . Målet är att åtgärderna skall leda till en minskad årlig elanvändning på 2002. tilldelades för stöd till utbyggnad av fjärrvärmenätet. Det anslagna beloppet har förbrukats. För de sammanlagt 21 ärenden som beviljats bidrag uppgår den beräknade elminskningen till omkring 152 GWh. Genom revidering av relevanta förordningar upphörde stödet till effektminskande åtgärder (se avsnitt 7.4.1). Inga beslut om bidrag har heller fattats för konvertering till fjärrvärme respektive enskild uppvärmning sedan 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 fram till dessa att stöden återinfördes i revidera form . Investeringsstödet för solvärme infördes . För avsattes medan avsatts . inkomna ansökningar uppskattas av kunna leda till en minskad energianvändning på omkring 7,5 GWh. Då all den ersätta energin inte är elvärme beräknas den minskade elanvändningen dock endast uppgå till 3,3 GWh. Ett syfte med stödet till solvärme är att främja utvecklingen av mera kostnadseffektiv solvärmeteknik. Solfångarförsäljningen ökade från knappt 1999 till 2000. Den genomsnittliga kostnaden för solvärmeinstallationer var och kronor per årlig kWh 1997. Statistik från perioden visar en sänkning av kostnadsläget med till en nivå kring per årlig kWh. Resultaten av de olika åtgärderna för att minska elanvändningen framgår av följande tabell. Tabell 7.1 Sammanställning över effekt- och prestationsmått, perioden - Uppföljande resultatmål/delprogram Sökt belopp, mkr Beslutat belopp, mkr Utbetalt belopp, mkr Effekt, MW netto Årlig reduktion, GWh Statligt bidrag, kr/kW Statligt bidrag, kr/års-kWh Total investering, kr/kW Total investering, kr/års-kWh Andel statlig finansiering, % Källa: Det kortsiktiga programmet för omställning av energisystemet (ER 12:2001). 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Som framgår av tabell 7.1 ligger de statliga bidragskostnaderna för konvertering till fjärrvärme och enskild uppvärmning båda kring per årlig kWh. Bidragskostnaderna för solvärmestödet är högre per kWh, men detta stöd syftar även till att stimulera branschen och främja utveckling av mera kostnadseffektiva produkter. Det avskaffade bidraget till effektminskande åtgärder var väsentligt mindre kostnadseffektivt. var utgifterna för samtliga elminskande åtgärder , vilket kan jämföras med . Bidrag till investeringar i elproduktion från förnybara energikällor Målet med åtgärderna för att öka tillförseln av elektricitet från förnybara energikällor är att öka tillförseln med totalt 2002. Fördelningen mellan energislagen är 750 GWh biobränslebaserad kraftvärme, 500 GWh vindkraft samt 250 GWh småskalig vattenkraft. Därutöver ingår också resurser för att utveckla och pröva metoder för upphandling av ny elproduktionsteknik i syfte att minska kostnaderna för att främja förnybar elproduktion. Resultaten från de olika insatserna fram till redovisas i tabell 7.2. Tabell 7.2 Sammanställning över effekt- och prestationsmått för åtgärder för att öka elproduktionen från förnybara energikällor, perioden Uppföljande resultatmål/delprogram Sökt belopp, mkr Nettobeviljat belopp, mkr Utbetalat belopp, mkr Årlig produktion, GWh, nor- Statligt bidrag, kr/kW Statligt bidrag, kr/kWh Total investering, kr/kW Total investering, kr/kWh Andel statlig finansiering, % Källa: Det kortsiktiga programmet för omställning av energisystemet (ER 12:2001). 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 De anslagna resurserna för biobränslebaserad kraftvärme fulltecknades . har därför inte fått in några nya ansökningar för biobränslebaserad kraftvärme. Genom de projekt som beviljats har i princip hela det tilldelade anslagsbeloppet bundits upp genom beslut. Utbetalat belopp uppgår till 230 miljoner, varav 126 miljoner betalats ut . Målet om 750 GWh kommer därmed att uppnås. Anläggningarna tas successivt i drift . Produktion i samtliga anläggningar beräknas ske . Situationen för vindkraften är fortsatt sådan att tillgången på investeringsbidrag är mindre än efterfrågan. kom 33 ansökningar in, vilket kan jämföras med 152 åren 1997 1999. I princip är därmed samtliga avsatta resurser uppbundna. Ansökt bidragsbelopp uppgick till . Inneliggande ansökningar under handläggning vid omfattade ett bidragsbelopp om totalt . producerades elektricitet och den totala installerade effekten var 241 MW. Det produktionsmål som ställts upp kommer att uppnås. Avseende småskalig vattenkraft innebär de miljökriterier som utarbetats av , i samråd med och , att intresset för investeringsbidrag i småskalig vattenkraft har varit lågt. har totalt tagit emot 27 ansökningar, varav två . Tio ansökningar har beviljats bidrag och en av dessa har tagits tillbaka. viljat stöd uppgår åren 1997 2000 till totalt . Nytillkommen elproduktion för anläggningar som beviljats bidrag beräknas till totalt 12,9 GWh el . Det uppsatta produktionsmålet om 250 GWh bedöms således inte kunna uppnås. Vad gäller upphandling av ny elproduktionsteknik har uppdraget förändrats sedan projektet påbörjades . har resurser använts till att stödja regeringens arbete med att utforma ett system med gröna certifikat för att främja av förnybar elproduktion. De förändrade förutsättningarna har inneburit att upphandlingen inte kunnat genomföras enligt de ursprungliga intentionerna. Utgifterna för samtliga investeringsåtgärder för förnybar elproduktion uppgick till , jämfört med 87 miljoner . För skyddet till småskalig elproduktion betalades ut till 113 köpare av el . Utgifterna bestod till större delen av skyddet för den småskaliga vattenkraften. Det totala stödet för de olika förnybara kraftslagen framgår av tabell 7.3. Den stora skillnaden mellan dem består av miljöbonusen och skyddet för småskalig elproduktion. Det bör nämnas att kostnaderna i denna tabell och i den tidigare skiljer sig från varandra. Kostnaderna i tabell 7.2 är beräknade på investeringskostnaden. För kostnaderna i tabell 7.3 har hänsyn tagits till hela avskrivningstiden vid kostnadsberäkningen. Tabell 7.3 Kostnad för förnybar elproduktion. Befintliga stöd till investering och drift Småskalig vattenkraft (under 1,5 MW) Investeringsbidrag (öre/kWh) Driftbidrag (öre/kWh): Småskalig elproduktion (under 1,5 MW) Summa (öre/kWh) Utgör av investeringskostnaden. Maximalt av investeringskostnaden. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Åtgärder för effektivare energianvändning Åtgärderna syftar till att främja en effektiv användning av energi och omfattar främst information och kunskapsspridning till olika målgrupper. Det är av olika skäl svårt att följa upp dessa åtgärder kvantitativt. Den uppföljning som har skett har därför varit inriktad på en kvalitativ uppföljning. För att öka kunskapen och stimulera intresset för ekonomiskt och miljömässigt motiverade energieffektiviseringar genomförs informations- och utbildningsinsatser. har producerat och distribuerat faktablad och skrifter om energianvändning i byggnader, industri och inom transporter, i samarbete med . Informationen riktar sig till såväl specifika användargrupper som till allmänheten. har även genomfört informationskampanjer för att stimulera användningen av energisnålare vitvaror och alternativ uppvärmning till elvärme. Programmet EKO-energi Kommun bedrivs också i syfte att stödja kommunernas arbete med energieffektivisering i den egna verksamheten. Vidare har genomfört elva teknikupphandlingar . Teknikupphandling syftar till att stödja produkter eller system där utveckling av ny teknik behövs för att för att få fram energieffektivare teknik. Teknikupphandlingarna genomförs i samarbete med tillverkare och beställare. I flera fall har upphandlingarna skett i samarbete med motsvarigheter i andra europeiska länder. I fyra upphandlingar har en vinnare utsetts. Fem upphandlingar har befunnit sig i den senare fasen av teknikspridning. Bland de teknikupphandlingar där vinnare utsetts finns ventilation för småhus, spis med integrerad mikrovågsugn och kombinerat frys- och kylskåp. ansvarar för delprogrammet med provning, märkning och certifiering av energikrävande utrustning. Den största delen av de resurser som anslagits har använts för provning av energikrävande utrustning som används i hemmen och för att utveckla de metoder som behövs för att provningarna skall ge relevanta och reproducerbara resultat. En annan betydande uppgift är att upprätthålla och vidareutveckla systemet för obligatoriska energideklarationer av hushållsapparater som är i bruk inom den Europeiska unionen . På prov har specialinriktade utbildningsinsatser på plats i butikerna genomförts för att ytterligare öka andelen energimärkta apparater i handeln. Bidrag till energirådgivning har beviljats till 285 kommuner, vilket är oförändrat jämfört med föregående år. ger viss service åt de kommunala energirådgivarna genom att bl.a. försörja dem med information och skapa kontaktytor åt dem. har uppföljningsinsatserna utvecklats och inneburit att en kvantitativ uppföljning påbörjats av energirådens resultat. har tre uppföljningar av den kommunala energirådgivningen blivit färdiga. De visar att det inte går att bevisa att energirådgivningen har påverkat användningen av hushållsel . Konsumenternas intresse att nå en energirådgivare har heller inte ökat. In- tervjuer med konsumenter indikerar att rådgivningen nästan helt rört val av uppvärmningssystem, när konsumenten redan haft för avsikt att byta panna eller dylikt. Utgifterna för samtliga åtgärder för effektivare energianvändning uppgick till , vilket kan jämföras med 59 miljoner . Delegationen för Energiförsörjning i har inte några kvantitativa mål för sin verksamhet. En bedömning av graden av måluppfyllelse är därför svår att göra. I praktiken består delegationens uppgifter dels av att fatta beslut i stödansökningsärenden, dels att ta egna initiativ inom energiområdet. En slutredovisning av delegationens verksamhet skall lämnas . I slutrapporten kommer bl.a. effekterna av de givna stöden att utvärderas och redovisas. Insatserna kring forskning, utveckling och demonstration inom energiområdet skall bidra till ökad användning av renare och effektivare energiteknik. Verksamheten skall bidra till att stabila förutsättningar skapas för ett konkurrenskraftigt näringsliv och till en förnyelse och utveckling av den svenska industrin. Verksamheten skall bygga upp vetenskaplig och teknisk kunskap och kompetens på energiområdet inom universiteten, högskolorna och näringslivet. Forskningens inomvetenskapliga kvalitet skall vara hög och insatserna skall vara relevanta. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Insatsernas långsiktiga karaktär innebär att det inte är meningsfullt att mäta måluppfyllelsen med enskilda resultat under ett enskilt år. Nedan redovisas utfall och indikatorer för verksamhetens kvalitet och relevans. I tabellen 7.4 redovisas antal beviljade projekt och beviljade medel fördelade på de sexton ut- vecklingsområdena (se avsnitt 7.4.1) samt för kategorin övergripande systemstudier och internationellt samarbete. Redovisningen innefattar inte de forsknings- och utvecklingsinsatser som administreras av , Formas eller . Tabell 7.4 Antal beviljade projekt och beviljade medel, fördelat på utvecklingsområden, för åren 1998 2000 Uthållig produktion av biobränsle inkl. askåterföring Uppvärmning, kylning och klimatskal System/Internationellt/m.m. Energisystemstudier, m.m.. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Det är värt att notera att tabell 7.4 redovisar beviljade medel under respektive år, och inte utbetalade eller upparbetade medel. Tabellen ger alltså snarare en bild av myndighetens arbete med att initiera verksamhet än av den totala omfattningen av den finansierade verksamheten. Trots skillnaderna i beviljade medel har forsknings- och utvecklingsvolymen legat på en relativt nivå 2000. Mot denna bakgrund kan ändå konstateras att de största insatserna görs inom temaområdet bränslebaserade energisystem, vilket svarar väl mot betydelsen av biobränslen och avfallsbränslen i energisystemet. Insatserna inom temaområdet elproduktion och kraftöverföring är också betydande. Fördelningen av finansieringen från staten och från näringslivet på de fem tematiska områdena samt det systemövergripande området redovisas i tabell 7.5. Resurserna används i första hand för att finansiera verksamhet vid universitet och högskolor. Dessa aktörers andel av beviljade medel har ökat från 2000. Verksamheten genomförs till stor del i form av forskningsprogram, utvecklingsprogram eller annan programlagd verksamhet. I tabellen nedan redovisas antalet av finansierade forskningsprogram, utvecklingsprogram och kompetenscentra fördelade på de fem aktuella temaområdena. Tabell 7.5 Forskningsprogram som finansierats av 2000 1 har utvecklingsprogrammens uppdelning på temaområden inte kunnat redovisas. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Den totala budgeten för de 23 utvecklingsprogrammen uppgick till , varav näringslivet bidrog med . Detta motsvarade i stort den normala finansieringsfördelningen i utvecklingsprogram där den statliga andelen vanligen uppgår till . bidrar normalt med en tredjedel av finansieringen av kompetenscentra, medan högskolan och näringslivet bidrar med resterande finansiering. För att säkerställa verksamhetens kvalitet och relevans har låtit genomföra oberoende utvärderingar av forskningsprogrammen Fluidbäddsförbränning och förgasning, Stationära bränsleceller och Processintegration, av kompetenscentra Förbränningsprocesser, Högtemperaturkorrosion, Katalys, För- bränningsmotorteknik och Elkraftteknik samt av konsortiet Materialteknik för termiska energiprocesser och av . Verksamhetens relevans garanteras även till stor del genom representation från näringslivet och andra aktörer i de olika programmens styrgrupper. Den organisatoriska hemvisten för styrgruppernas ledamöter inom forskningsprogram och kompetenscentra och inom utvecklingsprogram framgår av följande tabeller. Näringslivets representation i utvecklingsprogrammens styrgrupper är hög (av ledamöterna) och stabil. Andelen representanter från näringslivet i styrgrupperna för de mer långsiktiga insatserna har dock sjunkit något , medan andelen forskare och forskningsfinansiärer har ökat. Tabell 7.6 Organisatorisk hemvist för styrgruppers ledamöter för forskningsprogram och kompetenscentra Andel (%) Andel (%) Andel (%) Tabell 7.7 Organisatorisk hemvist för styrgruppers ledamöter för utvecklingsprogram Andel (%) Andel (%) Andel (%) 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 För att verksamheten skall bidra till att bygga upp en kompetensbas för omställningen av energisystemet genomförs en stor del av insatserna i form av forskarutbildningsprojekt som avses leda fram till disputation för doktorsgrad eller licentiatexamen.