prop · GP031 · 2001-09-20 00:00:00 — Exem- pel på sådana periodiseringseffekter är skatt på realisationsvinster, som är en del av den periodi- serade skatten det år avyttringen sker. Eftersom skattemyndigheten fastställer skatten i samband med den årliga taxeringen året efter avyttringen redovisas skatt på realisationsvinster enligt NR:s principer som en intäkt året efter avyttringen. Periodiseringseffekterna, som i huvudsak beror på hushållens skatter på realisationsvinster samt bolagsskatter, medför att NR-skatterna ökar nå- got mer i början av perioden jämfört med de pe- riodiserade skatterna. Statsbudgetens skatteinkomster ökar med . Den svaga utvecklingen och nedgången 2002 förklaras dels av beslutade och föreslagna skatte- ändringar, dels av stora slutregleringar av kom- munalskatt. Övriga inkomster på statsbudgeten minskar med 62 miljar- der kronor. Inkomsterna 2000 utgörs till största delen av delförsäljningen av , men även av en stor engångsutdelning om från förvaltningsaktiebolaget . är inkomsterna tämligen stabi- la. I tabell 5.2 jämförs aktuell prognos med be- räkningen till ekonomiska vårproposi- tion. I jämförelse med beräkningen till vårpropo- sitionen har de periodiserade skatterna räknats ned med för åren 20022004. Emellertid förklaras större delen av dessa nedrevideringar av de nu föreslagna skatte- ändringarna. Den underliggande förändringen, dvs. exklusive skatteändringar, uppgår till för åren 20022004. Ökningen förklaras främst av högre skatteintäk- ter på löner och konsumtion. Även de beräknade skatteintäkterna som de redovisas enligt NR-principerna visar en kraftig nedgång för åren 20022004 i jämförelse med vårpropositionen. Den underliggande föränd- ringen rensat för skatteändringar visar dock i likhet med de periodiserade skatterna på en ök- ning. Intäkterna 2001 beräknas nu bli 23 miljar- der kronor högre jämfört med beräkningen till vårpropositionen. Den kraftiga ökningen förkla- ras bland annat av att de periodiserade skatterna avseende nu beräknas bli 11 miljarder kronor högre. Den största revideringen 2000 avser högre bolagsskatter om , vilket kan förklaras av att effekten av återföringen av medel från är högre än ti- digare beräknad samt av högre realisationsvinster och/eller rörelsevinster. De högre skatterna 2000 påverkar i sin helhet NR-skatterna 2001. Den resterande ökningen förklaras dels av högre lö- nebaserade periodiserade skatter 2001, dels av periodiseringseffekter avseende . Tabell 5.2 Differenser jämfört med vårpropositionen för of- fentliga sektorns periodiserade skatter, offentliga sektorns skatter enligt NR samt statsbudgetens skatter Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför inte. I jämförelse med vårpropositionen har även statsbudgetens skatteinkomster reviderats ned 20022004. Innevarande år har dock inkomster- na reviderats upp med . Denna ökning har i princip samma förklaring som ökningen för NR-skatterna. 2004 förklaras nedrevideringen till största delen av de föreslagna regeländringarna. Statsbudgetens övriga inkomster har i jämfö- relse med vårpropositionen räknats ned med 2001. Förändringen förklaras av lägre inkomster av försåld egendom som dock till största delen kompenseras av en extraordinär utdelning från . beräknas inkomsterna öka med knappt 19 miljarder kro- nor , vilket förklaras av att förväntas göra en extraordinär utdelning även . har inkomsterna räknats ned med ca . 5.1.1Antaganden om den makroekonomiska utvecklingen m.m. Prognosen över skatteintäkterna baseras på de makroekonomiska förutsättningar som finns re- dovisade i bilaga 2, Svensk ekonomi. I tabell 5.3 redovisas de antaganden som har störst inverkan på skatteintäkterna samt förändringar i förhål- lande till ekonomiska vårproposition. Jämfört med vårpropositionen har antalet ar- betade timmar reviderats ned både 2001 och 2002. Lönesumman har däremot revide- rats upp, vilket bl.a. beror på det höga utfallet . Konsumentprisindex (KPI) för blev hög- re än vad som tidigare beräknades. Tabell 5.3 Antaganden och förändringar jämfört med vår- propositionen Timlön, arbetade timmar, utbetald lönesumma, hushållens konsum- tionsutgifter och KPI: årlig procentuell förändring. Prisbasbelopp och skiktgräns: kronor -0,4 -0,3 -0,3 -0,3 Den högre inflationen påverkar både basbelopp och skiktgränser för uttag av statlig inkomst- skatt. har den lägre skiktgränsen juste- rats upp med . Större delen av denna justering, , beror på de skat- tejusteringar som regeringen föreslår i denna proposition. Av detta belopp förklaras av begränsningen i avdragsrätten för pen- sionsavgiften. För att begränsa andelen skatt- skyldiga som betalar statlig inkomstskatt föreslås en ytterligare höjning om av den lägre skiktgränsen. Den resterande höjningen är en effekt av att KPI blev högre än beräk- nat. Även den högre skiktgränsen har justerats upp dels för att kompensera för den begränsade avdragsrätten, dels till följd av högre KPI. Utvecklingen mellan åren för de olika skattesla- gen beror dels på de underliggande skattebaser- nas förändring, dels på beslutade eller föreslagna regeländringar. För att enklare kunna följa den underliggande utvecklingen av de olika skattesla- gen redovisas därför i tabell 5.5 bruttoeffekterna av de viktigaste regeländringarna för perioden 19992004. Beloppen visar den årligt tillkom- mande intäktsförändringen till följd av ändrade skatteregler. Som framgår av tabell 5.5 påverkas den kommunala inkomstskatten av regeländ- ringar samtliga år . Den aktuella prognosen för den kommunala in- komstskatten uppvisar en stor variation mellan åren, bl.a. till följd av dessa regeländringar. Den underliggande utvecklingen, exklusive regeländ- ringar och skiljande från staten, är betydligt jämnare. Av tabell 5.4 framgår att den kommunala inkomstskatten beräknas ha ökat med . Den underliggande förändringen uppgår däremot till . Tabell 5.4 inkomstskatt: årlig förändring 1999 2002 -0,7 Det är viktigt att understryka att de redovisade beloppen avser periodiserade bruttoeffekter, dvs. storleken på den initiala skatteändringen. Indi- rekta effekter på offentliga utgifter och andra skattebaser via förändringar i löner, priser och vinster beaktas inte. Nettoeffekterna, dvs. inklu- sive indirekta effekter av de regeländringar som föreslås , finns redovisade i ka- pitel 7. Effekterna på de kassamässiga inkoms- terna och NR-inkomsterna är i regel mindre in- förandeåret eftersom bl.a. uppbördsförskjut- ningar och jämkningar måste beaktas. Tabell 5.5 Bruttoeffekter av regeländringar 19992004 -5,7 -0,8 -2,4 -1,3 Sänkt skatt från på inkomster upp till övre skiktgräns -4,2 -1,3 Begränsat avdrag för allmän pensionsavgift Höjd övre () och nedre () skiktgräns -2,2 -3,3 -2,4 Höjt grundavdrag från 0,24 till 0,27 och från 0,27 till 0,293 basbelopp -0,4 -0,2 -0,2 -0,1 -0,7 -5,6 -1,7 -1,3 Begränsat avdrag för allmän pensionsavgift Höjt grundavdrag från 0,24 till 0,27 till 0,293 till 0,403 basbelopp -2,0 -1,8 -4,3 -0,3 -0,1 -0,2 -3,2 -15,8 -15,4 -22,4 Skattereduktion för låg- och medelinkomsttagare () -3,2 -0,3 -1,6 Skattereduktion för allmän pensionsavgift -15,8 -16,6 -17,3 -3,5 Höjd reavinstskatt för privatbostäder från -2,5 -3,1 Återföring från skatteutjämningsreserv upphör -2,1 Förlängd periodiseringsfond från 5 till 6 år -2,5 Höjd avsättning till periodiseringsfond från -2,5 Återköp egna aktier/sänkt skatt investm.bolag, nedsättning stödomr. -0,5 Socialavgifter och allmän pensionsavgift -0,7 -0,9 -0,8 Höjt tak för allmän pensionsavgift från 7,5 till 8,06 basbelopp Höjd allmän pensionsavgift från 6,95 till Sänkta socialavgifter från 33,06 till och från 32,92 till -1,2 -0,9 -0,8 -2,0 -0,6 -5,5 -1,8 -0,3 -0,2 Sänkt skattesats, markvärde för vattenkraft från 2,21 till -1,2 Sänkt skattesats för hyreshus, bostadsdel 1989/90 från 1,2 till -0,2 Hyreshus-bostadsdel, återinförd omräkning Hyreshus-bostadsdel, sänkt skattesats från 1,5 till 1,3 till 1,2 till -0,8 -0,4 -4,0 Småhus, sänkt skattesats från 1,5 till -5,8 -0,2 -0,3 -0,2 Höjda fribelopp för förmögenhetsskatt -2,2 -1,8 -1,0 -0,1 -0,3 Höjd el-skatt med 1,8 resp. /kWh Höjd dieselskatt med /liter -1,0 -3,6 -3,2 -1,3 -0,5 -1,2 -0,8 -1,3 Sänkt mervärdesskattesats för personbefordran från -1,0 Sänkt mervärdesskattesats på böcker och tidskrifter från -1,3 Sänkt skatt på vin -0,6 Slopad försäljningsskatt på lätta lastbilar m.m. -0,3 -0,1 -13,2 -8,3 -22,9 -24,3 -1,3 -0,2 varav förslag i BP2002 och särpropositioner -3,7 -23,8 -1,3 -0,2 Anm: Beloppen avseende periodiseringsfond inkluderar även egenföretagare. Avfallsskatten inkl. även en teknisk justering om -0,06 mdkr 2002. 5.1.3Osäkerheten i skatteberäkningarna m.m. De periodiserade skatteintäkterna för of- Osäkerheten i bedömningen av olika skatteba- sers utveckling varierar. Prognoser på lönebase- rade skatter och konsumtionsskatter är beroende av hur väl makroantaganden om sysselsättning, konsumtion etc. stämmer överens med den fak- tiska utvecklingen. I grova drag innebär en pro- centenhets förändring av lönesumman att skat- tebasen förändras med och skatteintäkterna med . Om den privata konsumtionen förändras leder det till förändrade momsintäkter om ca . För kapitalbaserade skatter är osäkerheten be- tydligt större. Särskilt hushållens realisations- vinster och bolagens inkomstskatt är svårbe- dömda. kan skattebasen för realisationsvinster fördubblas eller halveras. Som exempel kan nämnas att realisationsvinsterna har ökat med , vilket innebär att skatteintäkterna har ökat med ca . beräknas realisationsvinsterna uppgå till , vilket motsvarar av BNP, medan de 2001 beräknas minska till eller av BNP. Båda åren är reavinsterna högre än genomsnittet , då realisationsvinsterna upp- gått till av BNP. En nedgång till en mer långsiktig nivå skulle innebära att skatte- intäkterna minskar med ytterligare 510 miljar- der kronor. Detta kan sättas i relation till den del av överskottet i det finansiella sparandet som kan avsättas för skattereformer. En motsvarande osäkerhet gäller även bolagens inkomstskatter. beräknas bolagsskatten rensat från regeländringar och engångsskatter ha ökat med . Osäkerheten i bedömningen av bolagsskatternas utveckling avser både bola- gens rörelsevinster och bolagens realisationsvins- ter. 5.2Offentliga sektorns skatter periodiserad redovisning Den periodiserade redovisningen visar de skatter som avser ett visst inkomstår. Dessa skatter har en direkt koppling till det aktuella årets skatte- regler och de makroekonomiska förutsättning- arna i form av timlön, sysselsättning, inflation fentliga sektorn redovisas i tabell 5.7. Med början inleddes en skatte- reform som innebär att löntagare och övriga per- soner med pensionsgrundande inkomst genom en skattereduktion kompenseras för effekterna av den allmänna pensionsavgiften. Skatte- reduktionen kombineras med en slopad avdrags- rätt för avgiften vid beräkningen av och statlig inkomstskatt. För att den begränsade avdragsrätten inte skall öka det statliga skatteut- taget görs en teknisk justering av både den lägre och den övre skiktgränsen för uttag av 20 re- spektive statlig inkomstskatt. Samti- digt påbörjades en förändring som minskar anta- let skattskyldiga som betalar statlig inkomstskatt. Målsättningen är att andelen skattskyldiga med förvärvsinkomster som beta- lar statlig inkomstskatt skall minska till . Regeringen föreslår nu att ett tredje steg av re- formen genomförs 2002 genom en höjning av skattereduktionen till motsvarande av den allmänna pensionsavgiften och en begräns- ning av avdraget till , med samman- hängande tekniska justeringar av skiktgränserna. Dessutom föreslås en ytterligare höjning av den lägre skiktgränsen så att andelen skattskyldiga med förvärvsinkomster som betalar statlig in- komstskatt beräknas minska till 2002. I tabell 5.6 redovisas de genomförda och de föreslagna ändringarna. Tabell 5.6 Inkomstskattereformen 20002002 -0,3 -3,4 -2,1 -2,2 Trots höjningen av den lägre skiktgränsen be- räknas den statliga skatten ha ökat med 2,5 mil- jarder kronor . Den lägre skiktgränsen höjdes ytterligare 2001, men den statliga skatten fortsätter ändå att stiga till följd av högre reallöner. beräknas inkomster- na minska beroende på förslaget att ytterligare höja den lägre skiktgränsen. Ökningen 2003 för- av att det fasta beloppet om åter blir en statlig inkomstskatt. Jämfört med ekonomiska vårproposi- tion har den statliga skatten 2000 justerats ned. Justeringen är en anpassning till det preliminära taxeringsutfallet. Ökningen 2001 förklaras av högre lönesumma. Åren 20022004 beräknas in- komsterna av statlig skatt minska, dels på grund av de justeringar av skiktgränser som görs som en del av den fortsatta inkomstskattereformen, dels på grund av den föreslagna höjningen av grundavdraget. Vidare föreslås att det fasta be- loppet om skall utgöra en inkomstskatt även 2002, vilket minskar den stat- liga skatten med jämfört med vårpropositionen. -0,6 -0,5 -0,3 -0,2 Den statliga skatten på kapitalinkomster utgörs av nettot av skatt på inkomsträntor, realisations- vinster och skattereduktion för utgiftsräntor m.m. Skatteintäkterna beräknas ha ökat med nästan , främst på grund av högre realisationsvinster. höjdes den effektiva skatten på reali- sationsvinster avseende privatbostäder från , vilket förväntas öka skatteintäk- terna med . De totala skatte- intäkterna förväntas emellertid minska beroende på lägre realisationsvinster och högre utgiftsräntor. Diagram 5.1 visar utfallet av realisationsvinster 19881999 samt den beräknade utvecklingen 20002004. I diagrammet visas också realisa- tionsvinsternas genomsnittliga andel av BNP . Realisationsvinsterna och prognosen är väsentligt högre än den långsiktiga nivån, uttryckt som andel av BNP. beräknas realisationsvinsterna minska, bl.a. mot bakgrund av det senaste årets nedgång på aktiemarknaden. Prognosen avseen- de 20022004 utgår från att realisationsvinsterna successivt anpassas till den långsiktiga nivån. Diagram 5.1 Beskattningsbara realisationsvinster och 3 pro- cent av BNP 19882004 Anm: I beräkningen av den långsiktiga nivån har beaktats att endast en viss andel av de totala vinsterna är beskattningsbar. Jämfört med beräkningen till vårpropositionen har intäkterna reviderats upp 2000 till följd av högre realisationsvinster. beräknas rea- lisationsvinsterna ha uppgått till ca , vilket är mer än i be- räkningen till vårpropositionen. Uppjusteringen har gjorts med hänsyn till det preliminära taxe- ringsutfallet samt utifrån hushållens komplette- ringsbetalningar. Det senaste årets nedgång på aktiemarknaden har medfört att prognosen justerats ned. Tabell 5.7 Den offentliga sektorns skatteintäkter 19992004 -2,6 -17,9 -35,3 -58,2 -55,5 -57,3 -0,4 Socialavgifter och allmän pensionsavg. -5,9 -5,9 -6,1 -7,1 -7,3 -7,5 Skatt på varor och tjänster Skatt på vin m.m. -0,3 -5,3 -8,3 -9,6 -9,2 -8,9 Avgifter till pensionssystemet m.m. -0,3 Den kommunala inkomstskatten är framför allt beroende av hur timlön, sysselsättning och be- skattade transfereringar utvecklas. Intäkterna påverkas även av de regeländringar som har beslutats och de som föreslås . tillhör inte längre den offentliga sektorn. Trots att kyrkoskatten har avskaffats, vilket innebar ett bortfall om , beräknas intäkterna ha ökat med . Av denna ökning förklaras av den reducerade avdragsrätten för allmän pensionsavgift och en högre medelutdebitering, vilket framgår av tabell 5.8. Tabell 5.8 Årlig förändring av inkomstskatt på grund av regeländringar m.m. -1,3 -2,0 -1,8 -4,3 Övriga prognosår beräknas den kommunala skatten öka med mellan 17 och 23 miljarder kro- nor. Den kommunala skatten påverkas 2002 dels av den fortsatta inkomstskattereformen som ökar skatten, dels av den föreslagna höjningen av grundavdraget som verkar i motsatt riktning. föreslås att den särskilda skattereduk- tionen för låg- och medelinkomsttagare samt pensionärer ersätts med ett höjt grundavdrag, vilket minskar den kommunala skatten. Dessut- om skall det fasta beloppet om inte längre utgöra en inkomstskatt 2003. genomförs även pensionsreformen, vil- ken bl.a. innebär att det särskilda grundavdraget för pensionärer ersätts med högre beskattade bruttopensioner. Omläggningen beräknas öka den kommunala inkomstskatten med 13 miljar- der kronor. Jämfört med beräkningen till vårpropositio- nen har intäkterna 2000 reviderats upp utifrån det preliminära taxeringsutfallet. Ökningen 2001 beror framför allt på högre lönesumma, vilket också ökar intäkterna framöver. Kommunalskat- ten förväntas öka ytterligare till följd av förslaget att reducera avdragsrätten för allmän pensionsavgift. föreslås att skat- tereduktionen för låg- och medelinkomsttagare samt pensionärer ersätts med höjt grundavdrag, vilket motverkar effekten av reducerad avdrags- rätt för allmän pensionsavgift. -2,6 -17,9 -35,3 -58,2 -55,5 -57,3 -0,3 -0,6 -22,5 -18,5 -19,3 Under skattereduktioner m.m. redovisas nettot av skattereduktioner och ett antal beloppsmäs- sigt mindre skatter. På intäktssidan redovisas skattetillägg, förseningsavgift och expansions- fondsskatt. Skattereduktioner utgörs av den sär- skilda skattereduktionen för låg- och medelin- komsttagare, reducerad fastighetsskatt samt skattereduktion för allmän pen- sionsavgift. Nettot av skattereduktioner m.m. visar ett underskott . Underskottet 1999 förklaras av den särskilda skattereduktio- nen för låg- och medelinkomsttagare, vilken uppgick till . till- kom skattereduktionen för allmän pensionsav- gift, som beräknas ha uppgått till . stiger underskotten till följd av höjd reduktion för allmän pensionsavgift från av den debiterade avgiften. föreslås ytterligare höjd reduktion för all- män pensionsavgift till av avgiften. Regeringen föreslår också att skattereduktionen för låg- och medelinkomsttagare även skall om- fatta pensionärer. Dessutom föreslås reduktion för fackföreningsavgift. beräknas under- skotten minska till följd av förslaget att ersätta den särskilda skattereduktionen för låg- och me- delinkomsttagare samt pensionärer med höjt grundavdrag. Förändringen jämfört med beräkningen till vårpropositionen förklaras av ovanstående för- slag. beräknas inkomstskatten öka med jämfört med . Den kraftiga ökningen förklaras främst av att företagens re- sultat förstärkts av försäkringsgivaren (f.d. SPP) återbetalning av pensionsmedel. Ef- fekten på inkomstskatten av de återförda pen- sionsmedlen beräknas uppgå till . Dessutom uppvisade företagen en stark vinstutveckling vilket ytterli- gare bidragit till de höga intäkterna. Återföring av tidigare avsatta medel till periodiseringsfon- derna beräknas ha ökat intäkterna med 2,5 mil- jarder kronor. beräknas inkomstskatten minska med . Nedgången förklaras dels av de extraordinära intäkterna , dvs. återbetalningen av pensionsmedel från , men även av en förväntad försämring i företa- gens vinstutveckling. Därtill kommer två tidigare beslutade förändringar i regelverket som påver- kar intäkterna negativt. upp- hör återföringar från skatteutjämningsreserver (där möjligheterna till avsättning upphörde in- ), vilket förväntas minska intäk- terna med . Vidare antas in- täkterna minska med beroende på att avdragstaket för avsättning till periodiseringsfonderna höjs från 20 till 25 pro- cent av inkomsten . 2004 beräknas skatteintäkterna öka med . På basis av det preliminära taxeringsutfallet har intäkterna 2000 reviderats upp med 6,6 mil- jarder kronor jämfört med beräkningen till ekonomiska vårproposition. En möjlig för- till underskattningen är att intäktsök- ningen till följd av återbetalningen av pensions- medel blev högre än förväntat samt att företagen har gjort stora realisationsvinster på försäljning av värdepapper. Även intäkterna för åren 2001 2004 har reviderats upp i jämförelse med vårpro- positionen. Intäkterna från företagens inkomstskatt kan variera kraftigt mellan åren vilket framgår av dia- gram 5.2 nedan. I konjunkturnedgången minskade intäkterna med 67 mil- jarder kronor . På motsvarande sätt steg intäkterna kraftigt efter deprecieringen av kronan 1992. skedde en viss intäkts- minskning i spåren av Asienkrisen. Intäkterna ökade åter 1999 och 2000 beräknas ökningen bli , bl.a. beroende på den ovan nämnda återbetalningen från . an- tas intäkterna minska, dels till följd av de extra- ordinära intäkterna 2000, dels beroende på en förväntad försämring av företagens vinstutveck- ling. Diagram 5.2 Årlig förändring av företagens inkomstskatt 19901999 samt beräknad utveckling 20002001 -0,5 Intäkterna från avkastningsskatten innevarande år bestäms av livbolagens tillgångsvärden föregående år multiplicerat med ett genomsnitt av föregående års statslåneränta. Intäkterna beräknas öka med 2000 jämfört med . Främst beror ökningen på kapitalmarknadens positiva utveck- ling , vilket gjorde att livbolagens till- gångar värderades högt vid slutet av året. Ök- ningen med 2001 beror främst på att den genomsnittliga statslåneräntan ökade jämfört med fö- regående år. beräknas intäkterna minska med . Minskningen förklaras av att den genomsnittliga statslåneräntan antas sjunka med . beräknas intäkterna öka med 1,3 respektive . Ök- ningen beror på en högre statslåneränta och en ökning av livbolagens tillgångar. Jämfört med beräkningen till vårpropositio- nen har skatteintäkterna 2000 reviderats upp med till följd av det preli- minära taxeringsutfallet. Nedrevideringen 2004 beror på lägre tillgångsvärden. 5.2.3Socialavgifter och allmän pensionsavgift Arbetsgivaravgifter, egenavgifter och särskild löneskatt -5,9 -5,9 -6,1 -7,1 -7,3 -7,5 Socialavgifterna består av arbetsgivaravgifter, egenavgifter och särskild löneskatt. ut- går arbetsgivaravgifter , egen- avgifter och särskild löne- skatt . Utvecklingen av intäkterna beror framförallt på timlön, syssel- sättning och inkomst av näringsverksamhet. Nedsättning av arbetsgivaravgifter och egen- avgifter medges under vissa förutsättningar. Ar- betsgivare får vid beräkning av arbetsgivaravgif- ter en nedsättning av avgiftsunderlaget . Mot- svarande regler finns för egenföretagare. För att stimulera småföretagandet i särskilt utsatta regi- oner föreslås i denna proposition att nedsätt- ningen i stödområde A utvidgas till av avgiftsunderlaget. minska intäkterna med . ökade socialavgifterna med . fram beräknas de sammanlagda intäkterna öka med ca . I hu- vudsak beror utvecklingen på den antagna för- ändringen i lönesumman. Stödet till företagen i form av nedsatta avgifter beräknas 2001 uppgå till totalt 6,1 miljarder kro- nor. förväntas en ökning till 7,1 miljar- der kronor då nedsättningen utvidgas. förväntas nedsätt- ningarna öka med . Jämfört med beräkningen till eko- nomiska vårproposition ökar intäkterna med 2000 och 2001. Ökningen 2000 beror på att det preliminä- ra taxeringsutfallet indikerar att intäkterna från särskild löneskatt blev högre än förväntat. har lönesumman reviderats upp jämfört med beräkningen till vårpropositionen. Uppjusteringarna ökar intäkterna åren 2001 2004 med ca medan det utökade företagsstödet minskar intäkterna med . -0,2 -0,4 -0,2 Allmän pensionsavgift betalas av fysiska perso- ner och utgår på lön och skattepliktiga transfere- ringar exklusive pensioner. Avgiftssatsen 2001 är och utgår på inkomster upp till och med 8,07 gånger det förhöjda prisbasbeloppet. Intäktsförändringen över åren följer i stort ut- vecklingen av lönesumman. Under prognosperi- oden förväntas intäkterna öka med . Det preliminära taxeringsutfallet avseende 2000 tyder på att intäkterna är 0,2 miljarder kro- nor lägre än i beräkningen till vårpropositionen. Åren 20012004 förändras intäkterna marginellt jämfört med beräkningen i vårpropositionen. -0,7 -2,3 -2,4 -2,4 Förmögenhetsskatten uppgick till 8,6 mil- jarder kronor. beräknas intäkterna ha minskat bl.a. till följd av att generalindex på Stockholmsbörsen var lägre än . Intäkterna förväntas även minska 2001 till följd av att fribeloppet för uttag av förmögen- kronor för ensamstående och för sambeskattade par. Dess- utom har utvecklingen på Stockholmsbörsen varit svag.