prop · GP031 · 2001-09-20 00:00:00 — I de följande avsnitten presenteras de olika delarna i förslaget. 8.6.1.1 Höjd koldioxidskatt på bränslen Regeringens förslag: Koldioxidskatten på bräns- len höjs . För drivmedlen sänks dock energiskattesatserna lika mycket som kol- dioxidskattesatserna höjs. Drivmedel som endast belastas med koldioxidskatt undantas dock från denna höjning. Omläggningen utformas så att skattebelastningen för tillverkningsindustrin, jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksnäring- arna blir oförändrad. För alla bränslen, inklusive drivmedlen, tillkommer dock höjningar på grund av indexuppräkningen av skattesatserna. Skälen för regeringens förslag: I likhet med be- dömningen när skatteväxlingen inleddes anser regeringen att det är viktigt att fortsätta att öka tyngden av koldioxidskatten i förhållande till energiskatten. Då regeringen anser det vara sär- skilt angeläget att åstadkomma en begränsning av koldioxidutsläppen bör åtgärderna med avse- ende på energibeskattningen av fossila bränslen renodlas till att avse koldioxidskat- ten. Detta åstadkoms genom att koldioxidskat- ten nu höjs . Energiskatten änd- ras inte för bränslen som används för uppvärmning. För drivmedlen sänks däremot energiskattesatsen med det belopp som motsva- rar den beloppsmässiga koldioxidskattehöjning- en, så att det sammanlagda skatteuttaget för drivmedel inte ändras. När gasol, metan och na- turgas används som drivmedel belastas de inte med någon energiskatt. För att även skatten på dessa drivmedel skall vara oförändrad, undantas de från höjningen av koldioxidskatten. Skatte- satsändringarna av förslaget för de vanligaste bränslena framgår av tabell 8.5. Höjningarna av koldioxidskatten utformas så att skattebelastningen för tillverkningsindustrin samt jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruks- näringarna blir oförändrad. Detta åstadkoms ge- nom att den procentuella koldioxidskattelättna- den för dessa sektorer höjs från . I avsnitt 8.6.1.3 redovisas de skattehöj- ningar som sker på grund av indexuppräkningen. 8.6.1.2 Höjd energiskatt på el Regeringens förslag: Energiskatten på el höjs med per kWh. Till det kommer index- uppräkningen av skatten. Miljöbonusen på vind- kraft bibehålls på dagens nivå, per kWh. Skälen för regeringens förslag: En höjning av koldioxidskatten på fossila bränslen begränsar användningen av dessa, men innebär att det relativa priset på el sjunker. Det kan med- föra att elanvändningen ökar och motiverar att energiskatten på el höjs för att motverka detta. med den föreslagna höjningen av kol- dioxidskatten föreslås därför en energiskattehöj- ning på el med per kWh för samtliga energiskattesatser på el. Den nuvarande skatte- friheten för förbrukning av el inom tillverk- ningsindustrin samt inom jordbruks-, skogs- bruks- och vattenbruksnäringarna behålls. Regeringen anser att det stöd som ges till vindkraften genom miljöbonusen och som mot- svarar per kWh skall bibehållas på oför- ändrad nivå. Med nuvarande utforming av lagen om skatt på energi är avdraget knutet till den högsta skattesatsen på el. Regeringen anser att denna anknytning är motiverad, ef- tersom stödet till vindkraft bör övervägas samlat (se utgiftsområde 21). Denna anknytning tas därför nu bort. I följande avsnitt redovisas skattehöjningar som sker på grund av indexuppräkningen. 8.6.1.3Skattesatsuppräkning efter prisutvecklingen (indexering) Regeringens förslag: Höjningar sker av samtliga energi- och koldioxidskattesatser motsvarande förändringarna i konsumentprisindex under pe- rioden juni 2000juni 2001. Skälen för regeringens förslag: En automatisk indexuppräkning sker av skatterna på energiom- rådet. , senast , skall regering- en beräkna det kommande kalenderårets energi- och koldioxidskattesatser med hänsyn till den allmänna prisutvecklingen. Förändringen av skattesatserna baseras på förändringen i konsu- mentprisindex mellan juni månad före be- skattningsåret och juni månad året före beskatt- ningsåret. Vid beräkningen av de nya skattesatser som blir följden av regeringens förslag till fortsatt grön skatteväxling har hänsyn tagits till den in- dexering som skall ske för . För perioden juni 2000juni 2001 har index höjts . Av förenklingsskäl görs i budgetpropositionen denna indexuppräkning för samtliga energi- och koldioxidskattesatser, dvs. inte enbart för de skattesatser som berörs av den gröna skatteväxlingen Indexuppräkningen av skattesatserna på el medför en ytterligare höjning som varierar mel- lan 0,3 och per kWh beroende på nuva- rande skattesats. Totalt höjs alltså energiskatten på el med mellan 1,5 och per kWh. Den allmänna skattenivån för hushållen och service- sektorerna kommer efter höjningen att uppgå till per kWh i vissa kommuner i norra samt till per kWh för övriga delar av landet. Den särskilda skattesatsen för el som förbrukas för el-, gas-, värme- eller vattenför- sörjning höjs till per kWh. Exempel på de sammanlagda föreslagna skat- teförändringarna för de vanligaste drivmedlen i miljöklass 1 (MK 1) och eldningsolja samt för el presenteras i tabell 8.5. För el avser skattesatser- na hushållsförbrukningen i södra respektive nor- ra delarna av landet. Gränsen går ungefär efter en linje mellan norra och . Tabell 8.5 Energiskattehöjningar samt indexuppräkning för vissa bränslen och el för -0,19 olja kr/m3 En jämförelse mellan dagens skattesatser och de nya nivåerna redovisas i tabell 8.6. Jämförelsen avser bensin och dieselolja, båda i miljöklass 1, som är de kvaliteter som finns på bensinstatio- nerna. Den angivna totala punktskattesatsen om- fattar såväl energiskatt som, vad gäller bränslen, koldioxidskatt. Tabell 8.6 Nuvarande och föreslagna skattesatser på vissa bränslen och el Bensin, MK /liter Dieselolja, Mk 1 Eldningsolja kr/m3 Regeringens förslag: Skatten på avfall som depo- neras höjs per ton avfall. Skälen för regeringens förslag: En ny lag om skatt på avfall (avfallsskattelagen) trädde i kraft . Skattesatsen är per ton avfall. Avsikten är att avfallsskatten skall öka de ekonomiska incitamenten att behandla avfall på ett från miljö- och naturresurssynpunkt bättre sätt. Skatten skall således begränsa mängden av- fall som deponeras. Enligt lagen skall skatt betalas för avfall som förs in till en avfallsanläggning där farligt avfall eller annat avfall till en mängd av slutligt förvaras (deponeras) eller förvaras . Skatt skall också i motsvarande fall betalas för avfall som upp- kommer inom en anläggning där det huvudsakli- gen bedrivs annan verksamhet än avfallshanter- ing. Som ett led i den fortsatta gröna skatteväx- lingen föreslår regeringen nu att avfallsskattesat- sen höjs från dagens till per ton av- fall. Härigenom ges både enskilda, kommuner och producenter ett ökat ekonomiskt incitament att minska mängden avfall som deponeras. Detta ligger i linje med den avfallsstrategi som utveck- lats inom EU och som primärt syftar till att styra bort mängden avfall från deponering genom minskning av mängden avfall och en ökad grad av återanvändning och återvinning. Regeringens förslag: Fordonsskatten på jord- brukstraktorer slopas. Skälen för regeringens förslag: I budgetpropo- sitionen för föreslogs att beskattningen av arbetsmaskiner skall ses över. beslutade regeringen att tillkalla en särskild utredare med uppgift att se över vägtrafikbe- skattningens utformning (dir. 2001:12). I enlig- het med vad som aviserades ekono- miska vårproposition skall översynen av beskattningen av arbetsmaskiner redovisas med förtur. Till arbetsmaskiner räknas bl.a. jordbrukstrak- torer. Fordonsskatten för en jordbrukstraktor är . Jordbrukets traktorer används hu- vudsakligen utanför det allmänna vägnätet. Det finns därför skäl, som ett led i hävdandet av det svenska jordbrukets konkurrenskraft, att slopa fordonsskatten på jordbrukstraktorer. Regeringens bedömning: Av miljöskäl är det mo- tiverat att öka användningen av alkylatbensin i tvåtaktsmotorer. En skattesänkning skulle kun- na användas som styrmedel. bör ges i uppdrag att undersöka de tekniska för- utsättningarna för och de miljömässiga effekter- na av en sådan skattesänkning. Skälen för regeringens bedömning: Länsstyrel- sen i har i rapporten gift på drift lämnat förslag om att sänka bensinskat- ten med per liter för alkylatbensin som används i fritidsbåtar. Alkylatbensin är betydligt renare och avger mindre mängd hälso- och mil- jöskadliga ämnen i avgaserna än traditionell mo- torbensin. Tillgångarna av alkylatbensin är dock begränsade varför den i första hand bör användas i tvåtaktsmotorer där förbränningen är mer ofullständig än i andra motorer. rer är vanliga i båtmotorer, motorsågar och and- ra arbetsredskap samt snöskotrar. Däremot är det inte motiverat att använda alkylatbensinen i bilmotorer och därför är det inte heller motiverat att använda skatten som styrmedel för sådan an- vändning. För att styra användningen till de områden där alkylatbensinen gör mest miljönytta är det ange- läget att undersöka de tekniska förutsättningarna för att åstadkomma detta. bör ges i uppdrag att genomföra en sådan undersök- ning. Även de miljömässiga effekterna, såsom eventuella effekter av förändringar i tillverk- ningsprocessen av att öka alkylatanvändningen, bör undersökas. 8.6.4Skattestrategi för alternativa drivmedel Regeringens bedömning: Regeringen anser det angeläget att en fortsatt introduktion av alterna- tiva drivmedel stimuleras och att en strategi för skattenedsättning för dessa bränslen läggs fram. Strategin innefattar att skattelättnader ges i form av dels en energi- och koldioxidskattebefrielse för pilotprojektsdispenser i enskilda fall, dels en generell koldioxidskattebefrielse för koldioxidneutrala drivmedel med stöd av ett s.k. 8.4-beslut. Skälen för regeringens bedömning: ekonomiska vårproposition angavs att regering- en, för att stimulera en fortsatt introduktion av alternativa drivmedel avsåg att fastlägga en strategi för hur skattenedsättning för dessa drivmedel skall ske. Målet för den stra- tegi som här presenteras i sina huvuddrag, är att stimulera utvecklingen och introduktionen i större skala av alternativa drivmedel för motor- drivna fordon. Med dagens skattebestämmelser tas full ener- gi- och koldioxidskatt ut även för alternativa drivmedel, såvida inte undantag avseende pilot- projekt kan tillämpas. Skattestrategin för alterna- tiva drivmedel bör utformas så att den på ett kostnadseffektivt sätt bidrar till att uppställda miljömål uppnås. Det samlade uttaget av energi- och koldioxidskatt på de aktuella drivmedlen bör därför begränsas. De möjligheter som står till buds för att uppnå detta är pilotprojektsbe- stämmelserna i lagen om skatt på energi, som bygger på rådets direktiv /81/EEG av om harmonisering av strukturerna för punktskatter på mineraloljor (EGT L 316, 31.10.1992 s. 12, Celex 392L0081) och möjlighe- ten att ansöka om 8.4-undantag enligt samma direktiv. Frågan om stöd utanför skattesystemet berörs inte av strategin. Mot den angivna bakgrunden anser regeringen att följande huvudkomponenter i strategin bör läggas fast. Skattenedsättning kan ske antingen via pilotprojekt, för vilka medges befrielse från både energi- och koldioxidskatt, eller genom ge- nerell koldioxidskattebefrielse med stöd av ett beslut enligt artikel 8.4 i mineraloljedirektivet. En ekonomisk ram för skattestrategin skall fast- ställas och strategin skall följas upp och utvärde- ras. För pilotprojekt avsätts per kalenderår. Intäktsbortfallet för en generell koldioxidskattebefrielse för koldioxidneutrala drivmedel beräknas till cirka 0,75 miljarder kro- nor . Det beräknade bortfallet avses täcka såväl användning av drivmedel i ren form som i blandning med andra produkter. Innan regeringen kan föreslå nödvändiga lag- ändringar måste rådet godkänna en ansökan om 8.4-undantag enligt mineraloljedirektivet avse- ende den generella koldioxidskattebefrielsen. Godkännande av krävs vida- re enligt statsstödsreglerna avseende både pilot- projekt och den generella koldioxidskattebefriel- sen. Innan dessa ansökningar kan färdigställas inom , måste det läggas fast den närmare innebörden av vilka produkter som ryms inom begreppet koldioxidneutrala drivme- del samt hur koldioxidskattebefrielsen för sådana drivmedel bör utformas i skattelagstiftningen. En utredning om detta bör ske skyndsamt, så att ansökan kan lämnas in till rådet och kommissio- nen i sådan tid att godkännanden kan ges innan skattestrategin kan börja tillämpas . Formerna för hanteringen av ärenden om pilotprojekt och den generella koldioxidskatte- befrielsen bör göras så enkla som möjligt. Samti- digt är det dock viktigt att utforma systemet så att en tillfredsställande skattekontroll möjliggörs och riskerna för skatteundandraganden, särskilt beträffande bränsleblandningar, i möjligaste mån minimeras. Regeringens förslag: För eldningsolja och andra oljeprodukter tas ingen svavelskatt ut om svavelhalten är högst 0,1 viktprocent. Detta gränsvärde sänks till 0,05 viktprocent. Skälen för regeringens förslag: Svavelskatten har fungerat som ett effektivt styrmedel för att reducera svavelutsläppen från de beskattade bränslena. Skatt tas ut för samma produkter som är belastade med energi- och koldioxidskatt, dvs. mineraloljeprodukter, naturgas och kolbränslen. Dessutom beskattas torv. För villaolja och andra lätta oljor styr skatten endast ned till gränsen för skattefrihet som går vid en svavelhalt på 0,1 viktprocent. Det har funnits lätta eldningsoljor med sva- velhalter ned till på marknaden men oljebolagen har haft svårt att intressera köparna för dessa lågsvavliga kvaliteter på grund av ett något högre pris. En sänkning av skattefrigrän- sen kan väntas få till följd att olja med en svavel- halt under 0,05 viktprocent prismässigt blir kon- kurrenskraftigare i förhållande till oljor med högre svavelhalt. Anledningen är att eldningsolja med svavelhalter i intervallet över 0,05 men un- der 0,1 viktprocent nu kommer att belastas med per kubikmeter i svavelskatt. Sänkningen av gränsen för uttag av svavelskatt bedöms leda till en snabb marknadsanpassning av utbudet på lågsvavlig olja. En viss ökning av statens intäkter kan komma att ske under en kortare övergångsperiod, men effekten bedöms ändå som ringa. Skälen för regeringens förslag: , liksom , fick vid anslutningen till EU möjlighet att tillämpa vissa begränsningar i fråga om pri- vatpersoners införsel av alkoholdrycker och to- baksvaror från ett annat EU-land. Undantaget utformades i överensstämmelse med ett redan gällande undantag för och hänvisade till artikel 26 i rådets direktiv /12/EEG av om allmänna regler för punkt- skattepliktiga varor och om innehav, flyttning och övervakning av sådana varor (EGT nr L 076, 23.3.1992 s. 1, Celex 392L0012) det s.k. cirkula- tionsdirektivet. Enligt de regler som allmänt gäller inom EU har en privatperson rätt att ta med sig alkohol och tobak, avsedda för eget bruk, från en annan medlemsstat utan att någon punktskatt tas ut i hemlandet. Om varorna tas in för kommersiella ändamål skall däremot skatt alltid betalas i . För att avgöra om fråga är om privat införsel eller införsel för kommersiellt bruk skall bl.a. mängden varor beaktas. Med- lemsstaterna får använda sig av indikativa nivåer för denna bedömning. Sådana indikativa nivåer får då inte sättas lägre än sprit, mellanklassprodukter, vin (varav högst mousserande) och öl samt 800 cigaretter, 400 cigariller, 200 cigarrer och röktobak. beslutade rådet att de nor- diska länderna skulle få ytterligare tid för an- passning på detta område. De danska och finska undantagen skall vara helt avvecklade vid ut- gången av och restriktionerna skall fram till denna tidpunkt successivt avskaffas. beslutade rådet, i enlighet med kommissionens förslag och med vad som tidigare underhand överenskommits mellan Sve- rige och kommissionen, att , i likhet med och , skall få fortsätta att till 8.6.6Privatinförsel av alkoholdrycker och och med ha regler som Regeringens förslag: Den mängd spritdrycker som privatpersoner kan föra in till från ett annat EU-land utan att skatt skall betalas i ökas . Från denna tidpunkt kan en privatperson föra in spritdryck utan att svensk skatt skall beta- las. Kvoterna för övriga alkoholdrycker och för tobaksprodukter ändras inte. avviker från cirkulationsdirektivet (rådets direk- tiv 2000/44/EG, EGT nr L 161, s. 82, Celex 300L0044). Direktivändringen innebär att de svenska införselkvoterna successivt skall ökas och att allmänna EG-regler för privatinförsel skall gälla . Den successiva ökningen av kvoterna framgår av det ändrade direktivet. har, i enlighet med direktivets bestämmelser, beslutat om ökade kvoter för privatinförsel av vin, starkvin, starköl och cigaretter (prop.1999/2000:121, bet. 1999/2000:SkU23, rskr. 1999/2000:247) respektive 2001 (prop. 2000/01:1, bet. 2000/01:FiU1, rskr. 2000/01:36). Den av rådet beslutade ändringen av cirkula- tionsdirektivet innebär att införselkvoten för spritdrycker skall höjas från och med den 1 janu- ari 2002 till . Regeringen har i proposition 1999/2000:121 förklarat att man skall återkom- ma med förslag som föranleds av en framtida nedtrappning av införselbegränsningarna. I en- ligt härmed föreslår regeringen därför att inför- selkvoten för spritdrycker höjs till . Detta innebär att en privatperson från denna tidpunkt kommer att, från en annan medlemsstat, för eget bruk kunna föra in spritdryck, starkvin, vin och öl samt 400 cigaretter, 200 cigariller, 100 cigarrer eller röktobak utan att betala svensk punktskatt. Vid större införsel skall svensk punktskatt betalas för varorna. Reglerna om beskattning finns i lagen (1994:1565) om beskattning av viss privatinför- selRegeringen. avser senare att återkomma till frågan inför de ytterligare ändringar i regelverket som föranleds av den framtida nedtrappningen av begränsningarna. har i ett yttrande till Konstitu- tionsutskottet riktat kritik mot att regeringen som slutbehandlad redovisat en riksdagsskrivelse som bl.a. gäller ett tillkännagivande av om etanolinblandning i drivmedel. En- ligt tillkännagivandet ansåg utskottet att rege- ringen skulle följa utvecklingen av nya produk- tionsmetoder samt eventuellt nya forskningsrön vad gäller etanolinblandning i drivmedel (bet. 2000/01:SkU8y). Om detta gav anledning till an- tagande att maximivärdet för etanolinblandning i bensin bör förändras förutsatte utskottet att det- ta aktualiseras under de fortsatta förhandlingarna inom Auto/oil-programmet. Vidare ansåg ut- skottet att regeringen i avvaktan på att pro- grammets andra del slutförts borde pröva möj- ligheten att av kommissionen få dispens från direktivets bestämmelser om högsta tillåtna vo- lymhalt etanol i bensin som följer av ett direktiv om miljökrav på bensin och dieselolja (Europa- parlamentets och rådets direktiv /70/EG av om kvaliteten på bensin och dieselbränslen och om en ändring av rådets direktiv /12/EEG). Regeringen har agerat i frågan om etanolin- blandning och i de ännu pågående förhandling- arna inom Auto/oil-programmet föreslagit att gränsvärdet för inblandning av etanol i bensin skall höjas. När det gäller frågan om att pröva möjligheten till dispens har regeringen vid granskning av miljödirektivet bedömt att direk- tivet inte ger utrymme för ett sådant undantag. Samma bedömning har gjorts av Miljö- och jordbruksutskottet (bet. 2000/01:MJU16). När de pågående förhandlingarna i Auto/oil- programmet slutförts kommer regeringen att ak- tualisera frågan under förutsättning att miljödi- rektivet ändrats. har i nyssnämnda yttrande till även riktat kritik mot att regeringen redovisat som slutbehandlad en riks- dagsskrivelse som bl.a. gäller ett tillkännagivande av om båtskatt. Enligt till- kännagivandet skulle regeringen i samband med de överväganden som skulle göras beträffande ett fritidsbåtsregister också pröva frågan om en båtskatt (bet. 1994/95:SkU28 mom. 49, rskr. 1994/95:439). Regeringen har ansett att skrivel- sen är slutbehandlad med hänvisning till budget- propositionen (prop. 2000/01:1, ut- giftsområde 22, 4.12.4) där det aviseras att en särskild utredare bl.a. kommer att ges i uppdrag att utreda hur ett allmänt fritidsbåtsregister bör vara utformat. Om en båtskatt skall införas förutsätter det, enligt regeringen, att det finns ett allmänt regis- ter för fritidsbåtar. När den aviserade utredning- en är färdig avser regeringen att återkomma till hur registreringen av fritidsbåtar bör genomfö- ras. Först därefter är det meningsfullt att pröva frågan om en båtskatt. den har området förstärkts med ca . I budgetpropositionen , utgiftsområ- de 17, (Kultur, medier, trossamfund och fritid politikområde Kulturpolitik), redovisar reger- ingen sin bedömning att de statliga insatserna har en avgörande betydelse för att förbättra vill- koren för litteraturen och läsandet. Det finns dock vissa oroande tecken på att läsandet mins- kar i olika grupper, särskilt bland yngre. I det lä- get är det viktigt att pröva flera olika vägar för att ytterligare förstärka och bekräfta de statliga in- satserna. Regeringen förordar därför, som en bland fle- ra andra åtgärder i denna budgetproposition, att mervärdesskatten på böcker och tidskrifter sänks från nuvarande till fr.o.m. . Åtgärden är ett komplement till andra litteraturpolitiska insatser och syftar till att bredda och öka läsandet. En sänkning av mervärdesskatten är dock ett relativt trubbigt instrument i jämförelse med de riktade insatser som görs genom statens nuva- rande litteraturpolitiska stöd. Kulturdeparte- mentet har därför låtit analysera de kulturpoli- tiska konsekvenserna av en eventuellt sänkt mervärdesskatt på böcker. Analysen har redovi- sats i en rapport . I rapporten dras bl.a. slutsatsen att en mervärdesskattesänkning 8.7.1Sänkt mervärdesskatt på böcker och förutsätter, för att bli kulturpolitiskt effektiv, att Regeringens bedömning: Mervärdesskatten för böcker och tidskrifter bör sänkas från till . Regeringen avser att lämna ett förslag med detta innehåll till riksda- gen. Skälen för regeringens bedömning: Att för- bättra villkoren för litteraturen och läsandet är en av regeringen högt prioriterad fråga. Målet med statens insatser på området är att stimulera en varierad utgivning av kvalitetslitteratur samt att öka tillgången till och intresset för litteratur i alla grupper. Särskild vikt läggs vid läsandets be- tydelse för barn och ungdomar. Av dessa skäl får folk- och skolbibliotek, förlag och bokhandel del av statsbidrag i olika former. uppgår insatserna på litteraturområdet till . förlag, bokhandel, bokklubbar, varuhus och and- ra aktörer på marknaden långsiktigt engagerar sig för att de troliga omedelbara prissänkande effekterna av en skattesänkning blir bestående. Regeringen fäster därför stor vikt vid att en sänkt mervärdesskatt verkligen får fullt och be- stående genomslag i det pris som konsumenter- na betalar för böcker. På motsvarande sätt måste även konsumentpriset på tidskrifter påverkas för att skattesänkningen i denna del skall anses mo- tiverad. Företrädare för den svenska bokbranschen har i en skrivelse till uttalat sin vilja och avsikt att vid en sänkning av mervärdes- skatten på böcker låta prissänkningen gå vidare till konsument. Regeringen avser dessutom att tillsätta en kommission med uppdrag att följa och granska prisutvecklingen efter . I kommissionen kommer företrädare för bl.a. förläggare, bokhandlare, författare och läsa- re att ingå. Den förordade sänkningen av mervärdesskat- ten på böcker och tidskrifter förutsätter en änd- ring i mervärdesskattelagen (1994:200). Reger- ingen avser att återkomma till med ett sådant förslag . 8.7.2Beskattningen av kravmärkta livsmedel Regeringens bedömning: Som ett led i miljöpoli- tiken bör möjligheten av och lämpligheten i att sänka mervärdesbeskattningen på omsättning av kravmärkta livsmedel utredas. Skälen för regeringens bedömning: Mervärdes- skatten är en generell skatt som skall utgå på all omsättning av varor och tjänster som inte sär- skilt undantas. Skatten skall tas ut med samma skattesats för varor och tjänster av samma slag.