prop · GP031d3 · 2001-09-20 00:00:00 — 1:14 Statliga tjänstepensioner m.m. 2001 1:11 Vissa nämnder m.m. 1999 02A14 Kontrollfunktionen i staten Totalt för politikområde Effektiv statsförvaltning 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen . 2Under skall en ny revisionsmyndighet skall bildas (bet. 2000/01:KU08, rskr. 3Tidigare benämnt Folk- och bostadsräkning 4Tidigare benämnt Stabsuppgifter vid 5Anslagen Arbetsgivarpolitiska frågor (Stabsuppgifter vid ) och Statliga tjänstepensioner m.m. låg föregående år under utgiftsområde 14 Arbetsmark- nad och arbetsliv. Utfall, anslag och prognos redovisas därför under utgiftsområde 14. Skillnader i enskilda förvaltningsanslags nivåer 2001 respektive 2002 är bl.a. i flera fall påverkad av en slutlig engångsjustering för statliga avtalsförsäkringar. Dessa avtalsförsäkringar ligger bakom anslagsökningar bl.a. för och Kammarkollegiet samt anslagsminskningar bl.a. för och Statskontoret. Reella resurstillskott till följd av uppgiftsförändringar och omprioriteringar återfinns bl.a. avseende , Folk- och bostadsstatistik, och . Anslagsminskningar av samma skäl har genomförts bl.a. för anslaget Täckning av merkostnader för lokaler. Målet för politikområdet fastställdes i samband med beslut om budgetproposition . Målet är att skapa en effektiv statsförvaltning som i sin helhet kännetecknas av hög produktivitet, god kvalitet och bra service till nytta för beslutsfattare, medborgare och näringsliv. För varje delområde anges hur verksamheten skall bidra till att politikområdets mål uppfylls. Väsentliga frågor under det närmaste året är: N Förberedelser för genomförandet av den framtida revisionsorganisationen i staten. N Genomförandet av det förvaltningspolitiska handlingsprogrammet, bl.a. vad avser o service och tillgänglighet, o verksamhetsanpassad myndighetsstyrning, o uppföljningssystem för förvaltningspolitiken, outbildningar av ledamöter i statliga styrelser och råd. N Fortsatt utveckling av den ekonomiska styrningen i staten, som bl.a. innebär en vidareutveckling av (Ds 2000:63). Viktiga insatser och händelser 2001 ansluter nära till politikens inriktning, dvs. beslut om revisionsorganisationen, genomförandet av det förvaltningspolitiska handlingsprogrammet, fortsatt utveckling av den ekonomiska styrningen i staten, utvärdering av budgetprocessen och den arbetsgivarpolitiska reformen, tidigareläggning av årsredovisningen för staten samt tillsättning av utredning om den ekonomiska statistiken. Genom att politikområdets mål och verksamheter avser hela statsförvaltningen är måluppfyllelsen i hög grad avhängig utfallet av insatser utanför politikområdet. Vilka insatser det är fråga om, framgår under respektive delområde. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Vissa bedömningar kring statsförvaltningens utveckling har regeringen redovisat till i skrivelsen Regeringens förvaltningspolitik (skr. 2000/01:151). Av skrivelsen framgår bl.a. att antalet statsanställda minskar, medelåldern ökar, utbildningsnivån fortsätter att stiga och fördelningen av män och kvinnor i staten blir allt jämnare. Regeringen har i Årsredovisning för staten 2000 (skr. 2000/01:101) lämnat en beskrivning av utvecklingen inom statsförvaltningen. I skrivelsen redovisas det ekonomiska läget i staten genom uppgifter i balans- och resultaträkningar samt statsbudgetens utfall. Vidare redovisas statens konsumtion och produktion och iakttagelser med anledning av genomförda granskningar. Den förvaltningspolitiska skrivelse, som har överlämnats till , visar på bredden i det förvaltningspolitiska utvecklingsarbetet. Resultaten av utvecklingsinsatserna kommer att följas upp och utvärderas för att en bedömning skall kunna göras om regeringens förvaltningspolitik leder till önskat resultat. Det framtida uppföljningssystemet är under utveckling och det görs därför inga resultatbedömningar med undantag för den arbetsgivarpolitiska utvecklingen. Däremot gör regeringen redan nu allmänna bedömningar av utvecklingen inom flera områden. Här ges några exempel: En av huvudpunkterna i förvaltningspolitiken är att den statliga verksamheten måste ha tydligt medborgarfokus. Det är viktigt att medborgarna känner förtroende för de institutioner de kommer i kontakt med. Regeringens bedömning är att har en statsförvaltning som håller hög kvalitet. Genomförda undersökningar visar att förtroendet för statliga myndigheter är stort. Regeringens målsättning är att medborgarnas förtroende för alla delar av den statliga förvaltningen skall vara fortsatt stort. Regeringen avser därför att följa utvecklingen på området för att vid behov kunna identifiera angelägna insatsområden. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Offentlighet är en grundprincip i det svenska samhället. Arbetet i visar att en god tillämpning av offentlighetsprincipen inte kommer av sig själv. Regeringen bedömer att kunskapen om offentlighetsprincipen och dess tillämpning är otillräcklig och att myndigheternas arbete för att öka öppenheten därför bör följas noga. skall ligga i frontlinjen när det gäller kvalitet i statsförvaltningen i ett internationellt perspektiv. För att bibehålla ett högt medborgerligt förtroende för den statliga verksamheten, åstadkomma bra tillväxtförutsättningar för företag samt fungera föredömligt i internationella sammanhang krävs det fortsatta ansträngningar för att höja ambitionsnivån i arbetet med att utveckla förvaltningens kvalitet. Regeringens bedömning är att chefers och anställdas intresse för den egna myndighetens utveckling är stort och att kvalitetsfrågorna har fått en större tyngd i förändringsarbetet. Vidareutvecklingen av resultatstyrningen utgår från de riktlinjer som regeringen angav i den förvaltningspolitiska propositionen. Regeringen gör bedömningen att införandet av politikområden i budgetpropositionen har resulterat i att budgetpropositionen fått tydligare verksamhetsfokus och lagt grunden för den fortsatta reformeringen av den ekonomiska styrningen i staten. I arbetet med att utveckla och verksamhetsanpassa myndighetsstyrningen är det enligt regeringens bedömning angeläget att mål- och resultatdialoger även framöver ges hög prioritet. Regeringen har lagt fast att den statliga förvaltningen skall vara ett föredöme som aktiv användare av informationsteknik i den egna verksamheten och i samverkan med företag och medborgare. Informationstekniken är enligt regeringens bedömning ett kraftfullt redskap för ökad tillgänglighet, öppenhet, insyn och effektivitet. Den är också ett viktigt medel för att möta de stora pensionsavgångar förvaltningen står inför . ligger internationellt i en tätposition när det gäller att utnyttja informationstekniken för att skapa en mer tillgänglig och serviceinriktad offentlig förvaltning. Den stora spridningen av datorer och Internet i de svenska hemmen ger goda förutsättningar för en snabb utveckling av en kostnadseffektiv elektronisk förvaltning. Regeringen bedömer att de statliga myndigheterna skall vara 24- timmarsmyndigheter, dvs. myndigheter som medborgare och företag kan nå elektroniskt dygnet runt för informationsinhämtande och ärendehantering. Regeringen bedömer också att insatserna kring det förvaltningspolitiska handlingsprogrammet fått ett betydande genomslag i statsförvaltningen. På ett närmast ekonomiadministrativt plan indikerar resultatet av EA-värdering och RRV:s relativt få revisionsberättelser med invändningar, att staten i stort bedrivs i enlighet med gällande regelverk, även om vissa delar kan förbättras ytterligare. Bedömningen grundas på att av myndigheterna klarat de uppställda EA-kraven på ett fullt tillfredsställande eller tillfredsställande sätt och att endast av RRV:s revisionsberättelser hade invändningar. Den främsta bristen i EA-värderingen var i likhet , att myndigheterna inte upprättat en aktuell riskanalys som täcker hela verksamhetsområdet. Som framgår nedan uppvisar de sex delområdena revision, ekonomisk styrning, arbetsgivarfrågor, statistik, prognos- och uppföljningsverksamhet samt fastighetsförvaltning tillfredsställande och i flera avseenden goda resultat avseende bl.a. kvalitet, kundnytta och ekonomiskt resultat. Bedömningar av resultaten inom respektive delområde kommenteras mer utförligt nedan. Revisionen har inte haft några synpunkter på myndigheternas årsredovisningar utan bedömt dem i allt väsentligt rättvisande. RRV har däremot i sin årliga rapport framfört vissa generella och principiellt viktiga frågor som rör politikområdet. RRV har bl.a. uppmärksammat regeringen på att det uppstår ett antal problem när en myndighet ombildas eller avvecklas om tydliga direktiv saknas eller kommer . RRV föreslår att ombildning och avveckling av myndigheter regleras genom tydliga regeringsbeslut eller genom att det generella regelverket för myndigheterna kompletteras. Regeringen anser att det främst handlar om en förbättring av organisationskunnandet bland de anställda inom . förmåga att styra och leda statsförvaltningen måste utvecklas för att beslutsunderlagen inför strukturförändringar skall kunna bli av hög kvalitet. utarbetas f.n. en ny vägledning om organisations- och strukturförändringar inom statsförvaltningen. Vägledningen, som är av riktlinjekaraktär, syftar bl.a. till att öka organisationskunnandet och att förbättra beslutsunderlagen inför organisations- och strukturförändringar. Åtgärden kommer att kombineras med utbildningsinsatser. RRV har vidare uppmärksammat regeringen på att begreppen funktions-, sektors- och tillsynsansvar i regeringens direktiv till myndigheterna riskerar att leda till oklarheter och missförstånd och bör så långt som möjligt preciseras inom de olika politikområden där de används. Regeringen har tillsatt en särskild utredare för att se över den statliga tillsynen. Syftet är att få till stånd en mer ändamålsenlig tillsyn av myndigheter, kommuner och företag. Tillsynen bör bl.a. ges en tydligare innebörd. Regeringen anser att den frågeställning som RRV har aktualiserat ligger inom ramen för tillsynsutredningens uppdrag och bör således behandlas där. Myndighetens ledning ansvarar för den interna styrningen och kontrollen av verksamheten. RRV har uppmärksammat regeringen på vikten av att skapa förutsättningar för ansvarsutkrävande. RRV föreslår att regeringen ser över formuleringarna i verksförordningen i syfte att tydliggöra ledningens ansvar för intern styrning och kontroll i enlighet med internationella standarder på området. En översyn av verksförordningen kommer att inledas. Syftet är att skapa större tydlighet när det gäller de förvaltningspolitiska kraven på myndigheterna. Översynen kommer bl.a. att omfatta ledningsformer och frågor som rör myndighetens verksamhetsutveckling. Re- geringen anser att frågan om tydligare regler för intern styrning och kontroll ligger inom ramen för det planerade utredningsuppdraget. Revisionsverksamhet innefattar till största delen årlig revision, följt av effektivitetsrevision och regeringsuppdrag. Revisionsverksamheten bedrivs uteslutande av och av- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 ser den statliga redovisningen och förvaltningen samt måluppfyllelsen och effektiviteten i statliga åtagande. Verksamheten är i huvudsak () anslagsfinansierad. Målet för politikområdet uppnås genom granskningar av hög kvalitet och beslutsunderlag som bidrar till att förbättra effektiviteten i statligt finansierad verksamhet. En väsentlig fråga under det närmaste året är granskningsverksamhetens framtida organisation. Efter beslut om att en ny revisionsmyndighet skall inrättas 2003, har regeringen beslutat om fortsatta utredningar. En särskild utredare har tillkallats med uppgift att lämna förslag till författningsregler om och dess verksamhet. Uppdraget skall redovisas . En särskild utredare har också tillkallats med uppgift att utreda de organisatoriska frågorna kring bildandet av den nya revisionsmyndigheten under . Avrapportering skall ske dels , dels . Frågan om regeringens behov av gransknings- och utredningskapacitet, efter att den nya inrättats, bereds internt inom . , alternativt , sker granskningen med nuvarande organisation och inriktning. Under föregående år har granskning och avlämnande av revisionsberättelser genomförts för ca 470 objekt, varav ca 270 myndigheter. Cirka 250 revisorsintyg har dessutom lämnats efter översiktlig granskning av myndigheters delårsrapporter. Den årliga revisionens andel av verksamheten har minskat något från 1999 till 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 av totala kostnader 2000. Den totala kostnaden var , varav från anslag. Kvalitetssäkring av arbetet sker dels genom interna kvalitetskontroller, dels av kvalitetskontrollanter utbildade av FAR (Föreningen ), samt genom att revisorerna genomgår ett femårigt utbildningsprogram med prov i regi. Kvalitetskontrollerna har inte påvisat några brister. Effektivitetsrevisionen inriktas mot relevanta områden av stor betydelse. Som exempel kan nämnas några av projekten ; Från hot till skrot, om ny materiel i försvaret redovisning av samordnad rehabilitering Konsumenternas agerande på de omreglerade el- och telemarknaderna Stödet till arbetshandikappade och Den egeninitierade effektivitetsrevisionen har ökat något i omfattning, medan omfattningen av regeringsuppdragen har fortsatt minska. Kostnaden för effektivitetsrevisionen ökade från av totala kostnader 2000. Regeringsstödets andel av de totala kostnaderna minskade från 2000. har ett gott anseende internationellt, vilket bl.a. tar sig uttryck i förtroendet att leda utvecklingsarbete i samarbete med andra Supreme Audit Institutions. Det internationella arbetets andel av totala kostnader har ökat från 2000. Granskningsverksamhetens resultat påverkas av insatser av andra gransknings- och kontrollorgan såsom revisorer, samt enskilda myndigheters interna revision, controllerfunktioner, administrativa funktioner och ledningsorganisationer. revisorer har till uppgift att på vägnar granska statlig verksamhet. Det avser främst effektivitetsrevision. rerna genomför dock årlig revision av bl.a egna myndigheter och . En närmare beskrivning av revisorers verksamhet och resultat redovisas i kapitel 6. För en övergripande bedömning av tillståndet och utvecklingen inom den statliga förvaltningen kan RRV:s iakttagelser i verkets årliga rapport till regeringen användas som utgångspunkt (RRV 2001:18). RRV:s resultatkvalitet följs upp genom rutiner för systematiserad uppföljning av revisionsarbetet samt genom enkäter, som genomförs av en utomstående konsultfirma, till departement och myndigheter. Enkäterna syftar till att visa mottagarens uppfattning om kvaliteten i arbetet vad gäller omfattning, inriktningar och relevans i granskade områden. Resultaten från de tre senaste årens undersökningar är likartade. Bra betyg ges för tillgänglighet, tillvägagångssätt och kompetens medan andelen positiva är lägre avseende rådgivning och stöd. En skillnad 2000 är att andelen som anser att revisionen har blivit bättre är väsentligt större än 1999. Andelen som anger att den årliga revisionen har blivit bättre ökade från 2000. Nedan följer en genomgång av resultatet i enskilda delverksamheter inom området. Tabell 4.2 Styckkostnader för årlig revision Indelningen i storlek följer i allt väsentligt ESV:s indelning för EA-värderingen Styckkostnaderna för årlig revision ligger nästan oförändrade för små och medelstora myndigheter, medan den sjunkit något för stora myndigheter produktiviteten har förbättrats. Styckkostnaderna ökade 1999 till följd av delningen av verket vid bildandet av . Overheadkostnaderna blev då andelsmässigt större. För att revisionen av de små och medelstora myndigheterna skall kunna effektiviseras ytterligare och även fortsättningsvis bedrivas enligt god revisionssed, behöver tekniskt stöd för revisionsprocessen utvecklas. Den årliga revisionens kostnader uppgick till (112,1999), vilket utgjorde av RRV:s totala kostnader (1999). Av den årliga revisionens kostnader anslagsfinansierades medan avgiftsfinansierad verksamhet omfattade . Den avgiftsfinansierade årliga revisionens intäkter var (23,1999). lämnades 270 revisionsberättelser för myndigheter. Tabell 4.3 Årliga revisionens resultat 1Revisionsberättelser avseende året innan. 2För har gått för att bedöma om åtgärder vidtagits. Andelen invändningar har varierat mellan 7 och . Det är den granskade myndighetens ansvar att åtgärda de brister som RRV rapporterar. För tre av de myndigheter som fick invändningar i revisionsberättelsen 1998 och som inte hade vidtagit tillräckliga åtgärder lämnades även invändning 1999. Effektivitetsrevisionen utgjorde av RRV:s totala kostnader 2000 (1999). Kostnaden var (37,1999). Effektivitetsrevisionens täckningsgrad har legat på samma nivå . har omfattningen av den årliga revisionen minskat andelsmässigt inom RRV och effektivitetsrevisionen har ökat i motsvarande grad. För de 13 egeninitierade granskningar som avslutades varierade produktionstiden per granskning mellan beroende på inriktning, komplexitet och omfattning. Bedömningen av genomslaget baseras på en av RRV utvecklad modell som identifierar tre faser 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 uppmärksamhet, attitydpåverkan och handling i mottagandet av effektivitetsrevisionens rapporter. Bedömningen är komplex eftersom genomslag och effekter ofta är svåra att isolera och härleda entydigt. Ofta varierar tiden från avslutad granskning till uppnådd effekt från ett till mellan tre och , ibland även mer. Inte sällan får revisionen genomslag redan under projektets gång, t.ex. i form av att myndigheten initierar interna förändringsprojekt. Uppföljningen visar att effektivitetsrevisionens granskningar har rönt betydande uppmärksamhet. Baserat på en uppföljning av bl.a. myndigheternas rapporter och andra formaliserade reaktioner på granskningarna konstateras att revisionens slutsatser i stor utsträckning accepteras av berörda parter, något som är en viktig förutsättning för att rekommendationerna skall leda till handling. Andelen egeninitierade granskningar har varit . ökade andelen till , som en konsekvens av färre regeringsuppdrag. Det direkta regeringsstödet omfattar remisser, framtagande av den årliga rapporten m.m. samt regeringsuppdrag. De totala kostnaderna 2000 var (30,1999), varav för remisser, årlig rapport m.m. (10,1999) och för regeringsuppdragen (20,1999). Tabell 4.5 Remisser, antal och kostnader nad (tkr) Antalet inkomna remisser 2000 var 215. Antalet remissvar har ökat som komplexitetsgraden har ökat. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 cent av svaren utgörs av sådana där RRV anger att man avstår från uttalande. I den internationella verksamheten ingår internationell samverkan och kontakter samt internationella uppdrag. Samverkan och kontakter anslagsfinansieras och där uppgick kostnaderna 2000 till (7,1999). De internationella uppdragen som avgiftsfinansieras uppgick till 2000 (18,1999). Intäkterna 2000 var (17,1999). Regeringen bedömer utifrån bl.a. genomförda kvalitetskontroller och uppföljningsenkäter, att de prestationer som RRV utfört varit av hög kvalitet. Regeringen bedömer vidare att effekterna av granskningarna, såväl inom den årliga revisionen som inom effektivitetsrevisionen, har lett till åtgärder som främjar en effektiv statlig förvaltning. Påpekanden inom den årliga revisionen föranleder myndigheter att t.ex. förbättra sin interna styrning och kontroll. Information och förslag från effektivitetsgranskningar används i förändrings- och utvecklingsarbete. Som exempel kan nämnas att granskning av försvarets avvecklingsarbete och omställning till anpassningsförsvar har uppmärksammats inom Försvarsmakten och FMV:s strategiarbete. toret, Kammarkollegiet, samt . I området ingår även ett anslag för utvecklingsarbete. Verksamheten inom delområdet skall bidra till politikområdesmålet genom ett efterfrågestyrt, ändamålsenligt och kostnadseffektivt stöd till och statliga myndigheter. Inriktningen när det gäller förvaltningspolitiken är att uppfylla de mål som har lagts fast, nämligen att den svenska statsförvaltningen skall, med höga krav på rättssäkerhet, effektivitet och demokrati, vara tillgänglig och tillmötesgående och därigenom vinna medborgarnas fulla förtroende. skall ge näringslivet goda arbets- och tillväxtförutsättningar samt vara framgångsrik och respekterad i det internationella samarbetet. Regeringen vidtar inom ramen för det förvaltningspolitiska handlingsprogrammet en rad åtgärder för att uppfylla detta mål. Ett annat prioriterat område för regeringen är att fortsätta arbetet med att utveckla den ekonomiska styrningen i staten. Det avser såväl den finansiella styrningen som resultatstyrningen. En väl fungerande ekonomisk styrning i staten skapar förutsättningar för att förverkliga regeringens politik inom området, dvs. att åstadkomma god kontroll av statens finanser, skapa förutsätt- 4.9Delområde Ekonomisk styrning ningar för en resursfördelning i enlighet med po- och utveckling av statsförvaltningen Ekonomisk styrning och utveckling av statsförvaltningen omfattar förvaltning och utveckling av det ekonomiadministrativa regelverket samt utveckling av budgetprocessen och statsförvaltningen. Vidare ingår annan efterfrågestyrd stabsverksamhet och myndighetsservice. Stödverksamheterna omfattar bl.a. ekonomistyrnings- och systemfrågor, juridisk och administrativ service samt viss medelsförvaltning. Merparten av verksamheten är avgiftsfinansierad. Myndigheter som ingår är , Statskon- litiska prioriteringar och att åstadkomma en effektiv resursanvändning. Det ekonomiska styrningen skall vidare skapa förutsättningar för förbättrad information och ökad kunskap om den statliga verksamhetens resultat och utvecklingsbehov och därmed bidra till ett bättre underlag inför beslut om den statliga verksamheten vad avser mål, inriktning och resursfördelning. Den ekonomiska styrningen fyller även en viktig funktion i förhållandet till förvaltningspolitikens övriga styrmedel genom att beslut som får ekonomiska konsekvenser ingår i den årliga budgetprocessen. () är f.n. föremål för översyn. Med hänsyn till den offentliga upphandlingens omfattning och möj- ligheterna till effektiviseringar är det viktigt att det finns en ändamålsenlig tillsynsfunktion för den offentliga upphandlingen. Regeringen anser att inriktningen och omfattningen av NOU:s verksamhet skall vara oförändrad i avvaktan på regeringens ställningstagande till tillsynens framtida organisation. Detta betyder bl.a. att NOU skall prioritera tillsynsverksamheten. För att få genomslag i förvaltningen för regeringens förvaltningspolitik genomförs det förvaltningspolitiska handlingsprogrammet. Regeringen redovisade i propositionen Statlig förvaltning i medborgarnas tjänst (prop. 1997/98:136, bet. 1997/98:KU31, rskr. 1997/98:294) riktlinjer för och krav på den framtida statliga förvaltningen. Utifrån de riktlinjer som angavs i propositionen genomför nu regeringen ett flerårigt förvaltningspolitiskt handlingsprogram En förvaltning i demokratins tjänst. Kärnan i programmet är att medborgarna sätts i fokus i en demokratisk, rättssäker och effektiv förvaltning. Omfattande informations- och utbildningsinsatser har genomförts för att presentera innehållet i programmet. Målgrupper har framför allt varit verkschefer, ledamöter i statliga styrelser och råd samt statsanställda. En särskild informationskanal har skapats för att ge bl.a. personaltidningarna på statliga myndigheter och fackföreningarnas tidningar information om hur genomförandet av programmet fortskrider. En opinionsundersökning har genomförts bland chefer och anställda inom statsförvaltningen i syfte att få en bild av vilken kännedom de har om programmet. Undersökningen visar bl.a. att de flesta myndighetschefer har god kännedom om programmet, att intresset för den egna myndighetens utveckling är stort bland de anställda och att en stor majoritet av de anställda känner delaktighet i de utvecklingsaktiviteter som pågår inom myndigheten.