prop · GO0388 · 2001-01-01 00:00:00 — Om överklagandet avser ett slutligt beslut, skall skrivelsen ha kommit in till inskrivningsmyndigheten från den dag en underrättelse eller ett bevis om beslutet hölls tillgängligt för sökanden. Skrivelsen får dock alltid ges in från den inskrivningsdag då beslutet meddelades. I fråga om klagotid för överklagande av sådant beslut som avses i 37 § lagen (1996:242) om domstolsärenden tillämpas bestämmelserna i 38 § första och andra styckena samma lag. 24 b § Jfr 24 § 3 st Om det överklagade beslutet har antecknats i företagsinteckningsregistret, skall uppgift om överklagandet föras in i registret. När det finns ett lagakraftvunnet beslut med anledning av överklagandet, skall beslutets innehåll antecknas i registret. 5 kap. 1 § Om någon lider skada till följd av tekniskt fel i företagsinteckningsregistret eller i någon anordning som hos inskrivningsmyndigheten eller annan statlig myndighet är ansluten till registret, har han rätt till ersättning av staten. Ersättningen skall efter skälighet sättas ned eller helt falla bort, om den skadelidande har medverkat till förlusten genom att utan skälig anledning underlåta att vidta åtgärd för att bevara sin rätt eller genom eget vållande på annat sätt. Om personuppgifter i företagsinteckningsregistret har behandlats i strid med denna lag eller andra föreskrifter om registret, är också 48 § personuppgiftslagen (1998:204) tillämplig. Denna lag träder i kraft . Vid överklagande av ett beslut som har meddelats före ikraftträdandet skall äldre bestämmelser tillämpas. 2.5 2.6 Förslag till lag om ändring i lagen (1984:650) om införande av lagen (1984:649) om företagshypotek Härigenom föreskrivs att 1 a §1 lagen (1984:650) om införande av lagen (1984:649) om företagshypotek skall upphöra att gälla vid utgången av . Paragrafen skall dock alltjämt tillämpas på beslut som har meddelats före . 2.6 2.7 Förslag till lag om ändring i sjölagen (1994:1009) Härigenom föreskrivs i fråga om sjölagen (1994:1009)1 dels att i 1 kap. 6 §, 2 kap. 1-3, 5-7, 24 och 25 §§, 3 kap. 6, 14, 34 och 35 §§ samt 4 kap. 1 § ordet "skeppsregistret" skall bytas ut mot "fartygsregistrets skeppsdel", dels att i 2 kap. 1 och 3 §§ samt 3 kap. 35 § ordet "skeppsbyggnadsregister" i olika böjningsformer skall bytas ut mot "fartygsregistrets skeppsbyggnadsdel" i motsvarande form, dels att i 2 kap. 25 § orden "det " skall bytas ut mot "det svenska fartygsregistrets skeppsbyggnadsdel", dels att i 1 kap. 1 a och 8 §§ orden "skepps- eller båtregister" i olika böjningsformer skall bytas ut mot "fartygsregistrets skepps- eller båtdel" i motsvarande form, dels att i 2 kap. 13 och 28 §§, 3 kap. 24 och 33 §§ samt i 22 kap. 9 § orden "skepps- eller skeppsbyggnadsregistret" skall bytas ut mot "fartygsregistrets skepps- eller skeppsbyggnadsdel", dels att i 1 kap. 6 §, 2 kap. 1 och 5 §§ samt 7 § andra stycket ordet "registret" skall bytas ut mot "fartygsregistrets skeppsdel", dels att i 5 kap. 1 § orden "det register" skall bytas ut mot "den registerdel", dels att 1 kap. 2 §, 2 kap. 15, 19 och 29 §§ samt 22 kap. 4 och 10 §§ skall ha följande lydelse, dels att rubriken före 1 kap. 2 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas fyra nya paragrafer, 1 kap. 2 a § samt 2 kap. 15 a, 19 a och 19 b §§, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 kap. Fartygsregistren 2 § Fartyg, vars skrov har en största längd av och en största bredd av , betecknas skepp. Annat fartyg kallas båt. Över svenska skepp förs ett skeppsregister. Över vissa båtar förs ett båtregister enligt bestämmelserna i lagen (1979:377) om registrering av båtar för yrkesmässig sjöfart m.m. Över skepp under byggnad i förs ett skeppsbyggnadsregister. Den myndighet som regeringen bestämmer (registermyndigheten) skall med hjälp av automatiserad behandling föra ett register, benämnt fartygsregistret, där informationen skall vara uppdelad i 1. en skeppsdel som innehåller uppgifter om svenska skepp, 2. en båtdel som innehåller uppgifter om båtar som registrerats enligt lagen (1979:377) om registrering av båtar för yrkesmässig sjöfart m.m., 3. en skeppsbyggnadsdel som innehåller uppgifter om skepp under byggnad i . , båtregistret och skeppsbyggnadsregistret förs av den myndighet som regeringen bestämmer (registermyndigheten). förestås av en lagfaren inskrivningsdomare. Efter regeringens förordnande får registren föras med användning av automatisk databehandling. skall ge offentlighet åt den information som ingår i registret. Regeringen meddelar föreskrifter om fartygsregistrets innehåll och närmare ändamål och behandling av uppgifter samt om personuppgiftsansvar enligt personuppgiftslagen (1998:204). Regeringen får meddela föreskrifter om expeditionsavgifter för bevis om registrerings- eller inskrivningsåtgärd. 2 kap. 15 § Registerärenden är ärenden om 1. registrering eller avregistrering av skepp eller skeppsbygge, 2. inskrivning av förvärv av skepp eller skeppsbygge, 3. inteckning i skepp eller skeppsbygge, 4. inskrivning av förbehåll om skeppsnamn, och 5. annan införing i skepps- eller skeppsbyggnadsregistret som görs på grund av föreskrift i en lag eller annan författning. 5. annan införing i fartygsregistrets skepps- eller skeppsbyggnadsdel som görs på grund av föreskrift i en lag eller annan författning. Registerärenden tas upp på inskrivningsdag. Sådan hålls , tisdag, , som inte är helgdag. Som helgdag anses även , och nyårsafton. En anmälan eller ansökan som kommer in anses gjord följande inskrivningsdag. För behandlingen av ett registerärende gäller bestämmelserna om tvistemål om inte annat följer av denna lag. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela närmare föreskrifter om registrerings- och inskrivningsförfarandet och får därvid föreskriva skyldighet för ägare av skepp samt tillverkare och ägare av registrerat skeppsbygge att till registermyndigheten anmäla förhållanden som myndigheten behöver känna till för en ändamålsenlig registerföring. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela närmare föreskrifter om registrerings- och inskrivningsförfarandet och får därvid föreskriva skyldighet för ägare av skepp samt tillverkare och ägare av registrerat skeppsbygge att till registermyndigheten anmäla förhållanden som myndigheten behöver känna till för en ändamålsenlig registerföring. Vid behandlingen hos registermyndigheten av registerärenden tillämpas inte bestämmelserna i 10 § andra stycket, 27 och 28 §§ förvaltningslagen (1986:223). 19 § Beslut i registerärenden får överklagas hos hovrätten. Skrivelsen skall ges in till registermyndigheten. Ett beslut av registermyndigheten i ett registerärende får överklagas till av den som beslutet rör, om det har gått honom eller henne emot. Ett beslut som inte är slutligt får överklagas endast i de fall som avses i 37 § lagen (1996:242) om domstolsärenden. Ett slutligt beslut skall överklagas från den inskrivningsdag då beslutet fattades. Vid överklagande tillämpas i övrigt bestämmelserna i om överklagande av tingsrätts beslut. Vid överklagande tillämpas lagen om domstolsärenden, om inte annat följer av denna lag. Ett överklagande av ett beslut som finns infört i registret skall antecknas där. När ett slutligt beslut med anledning av ett överklagande har vunnit laga kraft, skall beslutets innehåll antecknas. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till hovrätten. Om ett registerärende enligt beslut av högre rätt skall tas upp till ny handläggning av registermyndigheten, skall det ske utan dröjsmål efter det att beslutet kommit till myndigheten. Den som vill överklaga ett beslut av registermyndigheten skall göra det skriftligen. Skrivelsen skall ges in till registermyndigheten. Om överklagandet avser ett slutligt beslut, skall skrivelsen ha kommit in till registermyndigheten från den dag en underrättelse eller ett bevis om beslutet hölls tillgängligt för sökanden. Skrivelsen får dock alltid ges in från den inskrivningsdag då beslutet meddelades. I fråga om klagotid för överklagande av sådant beslut som avses i 37 § lagen (1996:242) om domstolsärenden tillämpas bestämmelserna i 38 § första och andra styckena samma lag. 19 b § Jfr 19 § 3 st Om det överklagade beslutet har antecknats i fartygsregistret, skall uppgift om överklagandet föras in i registret. När det finns ett lagakraftvunnet beslut med anledning av överklagandet, skall beslutets innehåll antecknas i registret. 29 § Om registermyndigheten finner att en införing i skepps- eller skeppsbyggnadsregistret innehåller en uppenbar oriktighet till följd av myndighetens eller någon annans skrivfel eller liknande förbiseende, skall införingen rättas. Detta gäller också i fråga om en uppenbar oriktighet i registret till följd av tekniskt fel. Kan rättelse bli till förfång för ägare eller för innehavare av pantbrev på grund av inteckning, skall det inbördes företrädet mellan berörda förvärv bestämmas efter vad som är skäligt. Tillfälle att yttra sig skall lämnas de parter som berörs, om de är kända, samt den myndighet som avses i 22 kap. 6 §. Om registermyndigheten finner att en införing i fartygsregistrets skepps- eller skeppsbyggnadsdel innehåller en uppenbar oriktighet till följd av myndighetens eller någon annans skrivfel eller liknande förbiseende, skall införingen rättas. Detta gäller också i fråga om en uppenbar oriktighet i nämnda registerdelar till följd av tekniskt fel. Kan rättelse bli till skada för ägare eller för innehavare av pantbrev på grund av inteckning, skall det inbördes företrädet mellan berörda förvärv bestämmas efter vad som är skäligt. Innan rättelse sker, skall registermyndigheten ge den som berörs av åtgärden, om han eller hon är känd, tillfälle att yttra sig. Även den myndighet som avses i 22 kap. 6 § skall ges tillfälle att yttra sig. Något yttrande behöver dock inte inhämtas, om det är uppenbart obehövligt. Beslut om rättelse skall meddelas genom införing i registret. Skälen för beslutet skall antecknas i dagboken eller i akten. I stället för bevis eller handling som har utfärdats i enlighet med den tidigare införingen, skall en ny sådan handling utfärdas. Den tidigare handlingen skall återkrävas, göras obrukbar och behållas av registermyndigheten. Den som har handlingen är skyldig att ge in den för detta ändamål. I ett föreläggande att fullgöra en sådan skyldighet får vite sättas ut. Beslut om rättelse skall meddelas genom införing i fartygsregistrets skepps- eller skeppsbyggnadsdel. Skälen för beslutet skall antecknas i dagboken eller i akten. I stället för bevis eller handling som har utfärdats i enlighet med den tidigare införingen, skall en ny sådan handling utfärdas. Den tidigare handlingen skall krävas tillbaka, göras obrukbar och behållas av registermyndigheten. Den som har handlingen är skyldig att ge in den för detta ändamål. I ett föreläggande att fullgöra en sådan skyldighet får vite sättas ut. Ett beslut om rättelse får överklagas även av den myndighet som avses i 22 kap. 6 §. Denna paragraf gäller i stället för 28 § personuppgiftslagen (1998:204) i fråga om personuppgifter i fartygsregistrets skepps- eller skeppsbyggnadsdel. 22 kap. 4 § Kommer till följd av 2 kap. 10 § eller 3 kap. 9 § ett förvärv eller en panträttsupplåtelse som avses där att gälla mot den rätte ägaren eller mot någon till vars förmån rådighetsinskränkning gäller enligt de paragraferna, har denne rätt till ersättning av staten för sin förlust på grund av förvärvet eller upplåtelsen. Om någon lider förlust till följd av ett tekniskt fel i skepps- eller skeppsbyggnadsregistret vid användning av automatisk databehandling eller i en anordning som hos registermyndigheten eller någon annan statlig myndighet är ansluten till registret, har han rätt till ersättning av staten. Om någon lider förlust till följd av ett tekniskt fel i fartygsregistrets skepps- eller skeppsbyggnadsdel eller i en anordning som hos registermyndigheten eller någon annan statlig myndighet är ansluten till registret, har han rätt till ersättning av staten. Har den skadelidande medverkat till förlusten genom att utan skälig anledning underlåta att vidta åtgärder för att bevara sin rätt eller har han på annat sätt medverkat till förlusten genom eget vållande, skall ersättningen efter vad som är skäligt sättas ned eller helt falla bort. Om personuppgifter i fartygsregistret har behandlats i strid med denna lag eller andra föreskrifter om registret, är också 48 § personuppgiftslagen (1998:204) tillämplig. 10 § , , och polismyndigheterna skall biträda registermyndigheten med att vaka över att bestämmelser i lag eller annan författning om registrering och identifiering av skepp och inskrivning av rätt till skepp och andel i sådan egendom efterlevs. De har för detta ändamål rätt till tillträde till ett skepp. De skall underrätta registermyndigheten om försummelser att efterleva bestämmelserna. , och polismyndigheterna skall biträda registermyndigheten med att vaka över att bestämmelser i lag eller annan författning om registrering och identifiering av skepp och inskrivning av rätt till skepp och andel i sådan egendom följs. De angivna myndigheterna har, liksom registermyndigheten, för detta ändamål rätt till tillträde till ett skepp. De skall underrätta registermyndigheten om försummelser att följa bestämmelserna. Denna lag träder i kraft . Vid överklagande av ett beslut som har meddelats före ikraftträdandet skall äldre bestämmelser tillämpas. 2 3 Ärendet och dess beredning Den tidigare handläggningen gavs i uppdrag att dels i samråd med utarbeta och lämna förslag om inskrivningsmyndighetens för företagsinteckningar framtida organisation, dels att i samråd med utarbeta och lämna förslag om sjöfartsregistrets organisatoriska hemvist. I en rapport som överlämnades till regeringen föreslog att verksamheten vid inskrivningsmyndigheten för företagsinteckningar organisatoriskt skulle överflyttas till . föreslog verket att verksamheten vid sjöfartsregistret skulle flyttas över till . Sammanfattningar av de båda förslagen samt lagförslag finns i bilagorna 1-4. Båda förslagen remissbehandlades. Förteckningar över remissinstanserna finns i bilagorna 5 och 6. Förslagen jämte remissammanställningar finns tillgängliga i (dnr Ju 97/6826 och Ju 98/1042). Flertalet remissinstanser tillstyrkte eller hade inte något att erinra mot de föreslagna förändringarna. Några remissinstanser framförde dock synpunkter på förslaget att låta överklagande av beslut i inskrivnings- och registerärenden m.m. ske till allmän förvaltningsdomstol. Vidare påtalades behovet av att anpassa lagstiftningen till den nya personuppgiftslagen som vid tiden för förslag ännu inte hade trätt i kraft. Som ett led i det pågående reformarbetet med att renodla och koncentrera den dömande verksamheten vid domstolarna föreslog regeringen i budgetpropositionen (prop. 1999/2000:1 utgiftsområde 4) att den fastighetsrättsliga inskrivningsverksamheten koncentreras till sju inskrivningsmyndigheter och att bouppteckningsverksamheten förs över från domstolsväsendet till skatteförvaltningen. har beslutat i enlighet med dessa förslag (bet. 1999/2000:JuU1, rskr. 1999/2000:78-79). I regeringens skrivelse (skr. 1999/2000:106) Reformeringen av domstolsväsendet - en handlingsplan uttalade regeringen att nästa steg med samma syfte borde vara att föra inskrivning av företagshypotek och sjöfartsregistret till respektive . Regeringen uttalade att den hade för avsikt att ge berörda centralmyndigheter i uppdrag att vidta åtgärder för en överflyttning av respektive verksamhet samt att lägga fram en proposition med de lagförslag som behövs för genomförandet av de föreslagna förändringarna. Regeringen har i budgetpropositionen (prop. 2000/2001:1 utgiftsområde 4, s. 93) bekräftat denna avsikt och därvid uttalat att den avser att lägga fram en proposition med nödvändiga lagförslag i syfte att förändringarna såvitt avser företagsinteckningsärenden skall kunna träda i kraft och beträffande sjöfartsregisterärenden . har härefter godkänt regeringens förslag (bet. 2000/01:JuU1 s. 73, rskr. 2000/01:78). Den fortsatta handläggningen rapporter innehöll förslag till en del av de författningsändringar som är nödvändiga. Det fanns emellertid ett behov av ytterligare följdändringar. Remissbehandlingen av rapporterna gav vid handen att det fanns anledning att i vissa fall överväga andra lösningar än dem som hade föreslagit. Det fanns slutligen behov av att göra en mer genomgripande bearbetning av vissa frågor än vad som hade skett. Mot denna bakgrund utarbetades i en promemoria vilken var avsedd att utgöra ett komplement till de rapporter som tidigare hade redovisat. Promemorian innehöll dels förslag till delvis andra lösningar än dem som hade presenterat, dels ytterligare förslag utöver vad verkets rapporter innehöll. För att ge en klar och tydlig presentation av de frågor som behandlades i promemorian redovisades samtliga förslag till författningsändringar. Således innehöll promemorian en del författningsförslag som redan hade varit föremål för remissbehandling. Eftersom det kan förekomma personuppgifter i de register som berörs av de förestående organisatoriska förändringarna framstod det som ändamålsenligt att göra erforderliga anpassningar till personuppgiftslagen i samband med de övriga ändringar som är nödvändiga inför den organisatoriska överflyttningen av myndigheterna. I promemorian behandlades därför även dessa frågor. En sammanfattning av promemorian samt dess lagförslag finns i bilagorna 7 och 8. Promemorian har remissbehandlats. Remissinstanserna är förtecknade i bilaga 9. En remissammanställning finns tillgänglig i lagstiftningsärendet (dnr Ju2000/5973/DOM). Flertalet remissinstanser har tillstyrkt eller har inte haft något att erinra mot förslagen. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 10. Lagrådets yttrande finns i bilaga 11. Lagrådet har föreslagit vissa justeringar i lagtexten. Regeringen har följt Lagrådets förslag med någon redaktionell ändring. Dessutom har ytterligare några redaktionella ändringar gjorts i lagtexten. Regeringen återkommer till Lagrådets synpunkter i författningskommentaren. 4 Bakgrund och gällande rätt 4.1 Allmänt Företagshypotek utgör en säkerhetsrätt enligt lagen (1984:649) om företagshypotek. En näringsidkare som vill upplåta företagshypotek i sin näringsverksamhet kan under vissa förutsättningar få inskrivning i verksamheten av ett visst penningbelopp. Inskrivning sker i företagsinteckningsregistret. Bevis om inskrivningen benämns företagshypoteksbrev. handläggs ärenden om företagsinteckning eller annan inskrivning i företagsinteckningsregistret av en för hela landet gemensam myndighet, inskrivningsmyndigheten i domsaga. Ärenden som avser registrering och inteckning av fartyg handläggs gemensamt för hela landet vid sjöfartsregistret vid . Registreringen grundar sig på bestämmelser i sjölagen (1994:1009) och lagen (1979:377) om registrering av båtar för yrkesmässig sjöfart m.m. (båtregistreringslagen). handlägger ärenden om registrering eller avregistrering av skepp, skeppsbygge eller båt, inskrivning eller anteckning av förvärv, inteckning i skepp eller skeppsbygge (skeppshypotek), inskrivning av förbehåll om skeppsnamn samt annan införing som görs på grund av föreskrift i lag eller annan författning. 4.2 Berörda register och informationssystem Av 4 kap. 1 § lagen om företagshypotek framgår att inskrivning enligt den lagen sker i ett särskilt inskrivningsregister, företagsinteckningsregistret. Registret förs med hjälp av automatisk databehandling. Registeransvarig för företagsinteckningsregistret är inskrivningsmyndigheten i domsaga (se 4 kap. 2 § lagen om företagshypotek och 1 § andra stycket förordningen (1985:804) om företagshypotek). Förordningen om företagshypotek innehåller bl.a. bestämmelser om hur den automatiska databehandlingen skall anordnas och hur företagsinteckningsregistret skall vara disponerat. Av bestämmelserna följer att registret skall vara indelat i registerposter och att varje registerpost skall avse inskrivningsförhållandena för en näringsidkare. Verksamhet som utövas gemensamt av flera näringsidkare skall redovisas som en egen registerpost (se 9 § förordningen). Inom en registerpost skall uppgifterna redovisas i fyra avdelningar (se 10 § förordningen). De olika avdelningarna skall innehålla uppgift om 1. näringsidkare, 2. intecknad verksamhet, 3. anteckningar, och 4. inteckningar m.m. I 1 kap. 2 § sjölagen (1994:1009) redovisas de olika fartygsregister som förs. Över svenska skepp förs ett skeppsregister. Över vissa båtar förs ett båtregister enligt lagen om registrering av båtar för yrkesmässig sjöfart m.m. (båtregistreringslagen). Över skepp under byggnad i förs ett skeppsbyggnadsregister. Närmare bestämmelser om registerärenden rörande skepp och skeppsbygge finns i 2 kap. sjölagen. De närmare bestämmelserna om båtregistreringen finns i den nämnda båtregistreringslagen. Registren förs av sjöfartsregistret som är registermyndighet. utgörs av en särskild enhet vid (se 1 § fartygsregisterförordningen). För att lagra uppgifter som skall föras i de olika registren samt för att lämna uppgifter om registrens innehåll eller annat som faller inom registermyndighetens verksamhetsområde skall det finnas ett informationssystem grundat på automatisk databehandling. Informationssystemet ingår i rättsväsendets informationssystem (se 2 § fartygsregisterförordningen). Fartygsregisterförordningen innehåller även bestämmelser om de olika registrens innehåll liksom på vilket sätt införingar i registren skall redovisas. 4.3 EG:s dataskyddsdirektiv Allmänt antogs och rådets direktiv /46/EG om skyddet för enskilda personer med avseende på behandlingen av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter, det s.k. dataskyddsdirektivet (EGT L 281,23.11.1995, s. 31, celexnr:311995 L0046). Detta innebär att medlemsstaterna är skyldiga att från det att direktivet antogs införa den nationella författningsreglering som är nödvändig för att direktivet skall kunna följas. Den tidpunkten inföll således . trädde den nya personuppgiftslagen (1998:204) i kraft, vilken innebar ett genomförande av direktivet. För register med en "behandling som pågår" när direktivet genomförs genom nationell lagstiftning har man på sig att se till att dessa stämmer överens med direktivet. Således måste sådana register ses över och anpassas till dataskyddsdirektivet . Dataskyddsdirektivet, som finns återgivet i sin helhet i propositionen med förslag till personuppgiftslag (prop. 1997/98:44, bilaga 1), har två syften. Det ena syftet är att skydda fysiska personers grundläggande fri- och rättigheter, särskilt rätten till privatliv, i samband med behandling av personuppgifter. Det andra syftet är att skapa förutsättningar för ett fritt flöde av personuppgifter mellan medlemsstaterna (se artikel 1 och 1 § personuppgiftslagen). Med personuppgifter avses varje upplysning som avser en identifierad eller identifierbar fysisk person. En person är identifierbar om han eller hon kan identifieras direkt eller indirekt, framför allt genom hänvisning till ett identifikationsnummer eller till en eller flera faktorer som är specifika för hans eller hennes fysiska, fysiologiska, psykiska, ekonomiska, kulturella eller sociala identitet (se artikel 2 a och 3 § 4 och 8 personuppgiftslagen). Registerbegreppet används för att beteckna "varje strukturerad samling av personuppgifter som är tillgänglig enligt "särskilda kriterier" (se artikel 2). Begreppet är således inte lika centralt i direktivet som i t.ex. den tidigare svenska datalagen (1973:289). Som huvudregel är direktivet enbart tillämpligt på behandling av personuppgifter som företas på automatisk väg.