prop · GP0355d2 · 2001-11-29 00:00:00 — Många av gårdagens lösningar och produkter har utformats för att minimera arbetsinsatsen och inköpskostnaden, till exempel för belysning, ventilation, värme, kyla, fönster och övriga delar av byggnadens klimatskal, även till priset av ökad åtgång av material eller energi. Med nya tekniker och kombinationer av tekniska lösningar som redan existerar eller utvecklas, kan stora förbättringar och kostnadsbesparingar göras . Miljövårdsberedningen har på regeringens uppdrag fört en diskussion med näringslivet inom två områden: Dialoggruppen Bygga/Bo (fastighetsförvaltare, byggherrar, enteprenörer, materialtillverkare, arkitekter och konsulter, banker, försäkringsbolag samt telekomföretag). På energiområdet innebär gruppens mål att sker uppvärmning och varmvattenberedning med endast begränsade inslag av fossila bränslen och att mer än hälften av energibehovet kommer från förnybara källor samt att användning- en av köpt energi har minskat fram jämfört med . Dialoggruppen Framtida handel med dagligvaror (detaljhandel, transportörer, livsmedelsindustri och IT-sektorn) har fokuserat på logistik och elektronisk handel samt varans innehåll och tillverkningen av den. Mål är en halvering av transporterna, det vill säga livsmedelsindustrins och handelns transporter av dagligvaror samt hushållens inköpsresor, och en väsentligt större andel förnybar energi i Dialog som arbetsform förekommer också i produktpolitiken. Intresset är övervägande positivt från näringslivets sida. Metanutsläpp från avfallsdeponier (soptippar) står för av växthusgasutsläpp. Deponierna ger även andra miljöproblem. Metanutsläppen kan minskas antingen genom att metanet samlas in, vilket förekommer, eller genom att man i stället bränner avfallet, vilket också är vanligt. En del ämnen som går till deponi kan uppgraderas till fullvärdiga biobränslen. Man kan också minska mängden sopor genom mer återvinning eller återanvändning och förbättra kvaliteten på sopor för förbränning genom bättre system för insamling av miljöfarligt avfall. Förbränning av väl sorterat avfall kan också ersätta fossila bränslen. Allt detta pågår. I miljömålspropositionen (2000/01:130) föreslås två delmål för deponier: Mängden deponerat material, exklusive gruvavfall, ska minskas jämfört med nivå. Samtliga avfallsdeponier ska ha uppnått enhetlig standard och uppfylla högt ställda miljökrav enligt EU:s beslutade direktiv om deponering av avfall. Skatt som styrmedel för att minska utsläppen av koldioxid Sedan oljekriserna har energibeskattningen använts som styrmedel. 1991 halverades energiskatten som en koldioxidskatt infördes. Skatten infördes med att en omfattande större skattereform genomfördes. Den innebar minskade skatter på inkomster och kapital. Mervärdesskatt tas ut på all användning av energi, med undantag för flygbränsle och bunkerolja. Det kan ses som ett tidigt exempel på grön skatteväxling. I budgetpropositionen för presenterades en strategi för en successivt ökad miljörelatering av skattesystemet genom grön skatteväxling, vilket innebär att höjda miljö- och energiskatter växlas mot sänkta skatter på arbete. höjdes koldioxidskatten per kilo koldioxid. En del av den höjda koldioxidskatten växlades mot lägre energiskatt för att öka skatternas styrning mot lägre utsläpp av koldioxid. Elskatten höjdes med . Skatter på arbete sänktes genom att grundavdraget för löntagare och pensionärer höjdes med , och motsvarande avgifter för egenföretagare sänktes med . Arbete på det lokala planet All klimatpolitik är inte på statlig eller internationell nivå. På nivå har bildats ett nätverk i samarbete med , så kallade utmanarkommuner som satt upp egna mer långtgående koldioxidmål i , , , och . Utöver utmanarkommunerna har ett åttiotal kommuner antagit klimatmål. Ett sextiotal kommuner har gemensamt redovisat hur de skulle kunna sänka sina utsläpp av koldioxid från kommunala anläggningar med storleksordningen . Även individer och mindre grupper kan bidra till att minska växthusgasutsläppen. 88 skolor i driver en kampanj formulerad som ett vad: att minska koldioxidutsläppen . I finns flera aktiviteter samlade under projektet klimat.nu som drivs av , alla studieförbund, och . Arbetet är av folkbildningskaraktär och bedrivs genom studiecirklar, hemsidor, mediasatsningar med mera. Regeringen har bidragit med medel till projektet. Många andra aktiviteter drivs helt oberoende av regeringen, men bidrar också till att klimatmål kan nås och skärpas. För biståndet till utvecklingsländer gäller: Det övergripande målet för utvecklingssamarbete är att höja de fattiga folkens levnadsnivå. Ett av de fem delmålen är en framsynt hushållning med naturresurser och omsorg om miljön. För östbiståndet finns fyra delmål, varav ett är att stödja en miljömässigt hållbar utveckling. Inom båda målen ryms många projekt som ger minskad klimatpåverkan. Kapacitetsutveckling (uppbyggnad av administrativ förmåga) och forskning är en viktig del av Sidas klimatrelaterade insatser. bidrog 1998-2002 med till Globala miljöfonden (GEF) under klimatkonventionen. av den används till klimatinsatser. Regeringen anser att GEF:s fortsatta verksamhet är betydelsefull. Försök med gemensamt genomförande har genomfört, påbörjat eller planerat mer än 70 projekt för energieffektivisering och konvertering av oljepannor till biobränsle med mera, de flesta i . Projekten, som är pilotprojekt för gemensamt genomförande av åtgärder för att reducera växthusgaser, bedrivs med syfte att utveckla Kyotoprotokollets flexibla mekanismer. deltar tillsammans med andra länder och även företag i , en prototyp för en internationell klimatfond. Arbetet med fonden utgör en testverksamhet för Kyotoprotokollets flexibla mekanismer. Det ska ge praktisk erfarenhet från projekt som genomförs gemensamt mellan länder med syfte att reducera växthusgasutsläpp. Arbetet är ett viktigt bidrag till förhandlingarna om regelverk för mekanismerna. har föreslagit att ett försöksområde för flexibla mekanismer ska börja fungera i . Det genomförs inom BASREC, energisamarbete. ska vara drivande i EU och i frågan om att ta hänsyn till klimateffekter av export som får statliga exportkrediter eller garantier. I översynen av miljöpolicy kommer särskild hänsyn att tas till klimatfrågan. bör också undersöka möjligheten att underlätta export som använder sig av de flexibla mekanismerna. Förberedande åtgärder för att nå delmålet Regeringens bedömning: bör bedriva en aktiv och kostnadseffektiv klimatpolitik som syftar till att minska utsläppen av växthusgaser både nationellt och internationellt. Klimatarbetet bör integreras i samhällets verksamheter och var och en bör ta sin del av ansvaret. Det gäller såväl myndigheter och kommuner som företag, organisationer och enskilda. En bred medverkan av alla aktörer ökar möjligheten att begränsa klimatpåverkan. Lagstiftning och ekonomiska styrmedel kan kompletteras med olika överenskommelser och dialogen mellan staten och näringslivet. Olika former för klimatarbetet såsom användning av miljöledningssystem, miljövarudeklarationer, miljömärkning, utveckling av miljöteknik, miljöinriktad upphandling och dialog mellan olika aktörer bör utvecklas och fördjupas. Detta kan bland annat ske inom ramen för en miljöorienterad produktpolitik som också har en viktig roll i klimatarbetet. Det klimatarbete som bedrivs av frivilligorganisationer bör uppmärksammas och stödjas av myndigheterna. Effekterna av åtgärderna bör fortlöpande följas upp för att behovet av ytterligare insatser ska kunna bedömas. Kontrollstationer införs och . Övergripande inriktning av klimatpolitiken Klimatfrågan påverkar hela jordklotet, oberoende av varje lands individuella bidrag till utsläppen. Klimatfrågan måste därför lösas i ett internationellt sammanhang. måste varje land ta sin del av ansvaret för att minimera riskerna för klimatförändringar. Det kräver att sektorsansvaret utvecklas, det vill säga att ansvaret fördelas ut där åtgärder lättare kan verkställas, konsekvensbedömas och övervakas. Generellt verkande styrmedel och arbetssätt måste också utvecklas. Klimatfrågan rymmer en rättviseaspekt både gentemot de fattigare länderna och befolkningsgrupperna och de kommande generationerna. En strävan mot en rättvisare fördelning mellan jordens länder av de växthusgasutsläpp som klimatsystemet klarar är därför en viktig del av den svenska klimatpolitiken. Klimatfrågan måste hanteras samordnat med en rad andra utvecklingsmål, som kan och bör stödja varandra. Klimatfrågans långsiktiga karaktär kräver en politik som är kostnadseffektiv på lång sikt och därmed väger in de kostnader och det mänskliga lidande som framtida miljökatastrofer orsakade av ett förändrat klimatsystem antas leda till. Regeringens bedömning: I budgetpropositionen för presenterades en strategi för en successivt ökad miljörelatering av skattesystemet genom grön skatteväxling. Grunden för strategin är att höjda skatter på energi- och miljöområdet växlas mot sänkta skatter på arbete. Skatteväxlingsstrategin beräknas omfatta sammanlagt . Den fortsatta skatteväxlingen bör enligt strategin utgå från de av fastställda miljömålen. En omställning av energisystemet med en begränsning av koldioxidutsläppen är i det sammanhanget en central uppgift. En skatteväxling kan också genom att bidra till en effektivare energianvändning medverka till att underlätta en avveckling av kärnkraften. I budgetpropositionen för föreslås att ett andra steg tas i skatteväxlingen. Då detta steg har genomförts har miljö- och energiskatter höjts med inom ramen för skatteväxlingsstrategin som skatten på inkomster sänkts med motsvarande belopp. Därutöver har en intäktsneutral förskjutning av skatteuttaget från energiskatt till koldioxidskatt gjorts, vilket givit en ökad tyngd åt koldioxid skatten. Andra viktiga inslag i det fortsatta arbetet med skatteväxlingsstrategin är den översyn som görs av industrins undantag från energi- och koldioxidskatt samt den översyn som görs av de sammantagna effekterna av alla trafik relaterade skatter där målsättningen är att åstadkomma en styrning mot en mer miljövänlig och säker vägtrafik. Regeringen har /2001 dels höjt koldioxidskatten inom ramen för den gröna skatteväxlingen, dels höjt koldioxidskatten genom en omfördelning mellan koldioxidskatt och energiskatt. Vissa ytterligare höjningar finns även i budgetpropositionen för . Den gröna skatteväxlingen ska fortsätta, och reformeringen av energiskattesystemet är en central del av den. bidra till effektivare energianvändning skapa förutsättningar för en inhemsk produktion av el gynna användningen av biobränslen förenkla energiskattesystemet och ge den en stabil grund minska industrins miljöbelastning, även på andra områden än klimatgaser. säkerställas och fördelningspolitiska och regionala aspekter beaktas. En rätt genomförd grön skatteväxling kan bidra till full sysselsättning. Den utgör en central del av arbetet för att föra till ett mönsterland för en ekologiskt hållbar utveckling. Översyn av regler för nedsättning av energiskatt för vissa sektorer En kommitté med parlamentarisk sammansättning ska se över de olika nedsättningarna av energi- och koldioxidskatterna. Den allmänna utgångspunkten ska vara att energi så långt möjligt ska beskattas lika, och att undantagen inte ska vara större än vad som är motiverat av konkurrensskäl, av globala miljöhänsyn och vad som krävs för att systemet ska vara hanterbart. Kommittén ska redovisa sitt arbete . Ökad miljörelatering av vägtrafikbeskattningen En utredning ska överväga återinförande av kilometerskatt och differentiering av fordonsskatt efter koldioxidutsläpp med mera. Den ska vara klar . Regeringen anser det viktigt att alternativa drivmedel stimuleras genom skattenedsättning, både för pilotprojekt och mer generellt. finns en lag om skatt på avfall, vars syfte bland annat är att minska mängden avfall som läggs på deponi och därmed mängden metan som avgår därifrån. Skatten, per ton, höjs enligt budgetpropositionen till . En utredning för att utvärdera om skatten fungerar som tänkt i förhållande till olika mål ska redovisas . Statliga bidrag till klimatåtgärder i lokala klimatinvesteringsprogram Regeringens bedömning: Ett nytt stöd till lokala klimatinvesteringsprogram införs enligt förslag i budgetpropositionen för . Kommunerna ska kunna ansöka om stöd till åtgärdsprogram som minskar utsläppen av växthusgaser i . Programmen ska tas fram i samverkan med näringsliv, organisationer och andra aktörer i kommunerna. I vissa fall ska åtgärder som bidrar till uppfyllandet av andra miljömål, och som ur ett lokalt eller regionalt perspektiv bedöms som särskilt viktiga, kunna ingå i programmen. Folkbildnings- och informationsinsatser ska ingå i programmen. Bidrag bör under vissa förutsättningar även kunna ges till åtgärder som inte ingår i ett sammanhållet program. Kostnadseffektiviteten hos programmen ska utgöra en viktig bedömningsgrund. Noggranna utvärderingskriterier ska tas fram för bedömningen av åtgärder och program. I enlighet med regeringens förslag i budgetpropositionen kommer bidraget att omfatta , fördelat . Lokala klimatprogram ersätter de hittillsvarande lokala investeringsprogrammen för ekologisk hållbarhet. Utveckling utifrån lokala förutsättningar är ett viktigt komplement till de nationella styrmedlen. Statligt stöd till lokala klimatinvesteringsprogram bör ge långsiktiga resultat utöver själva projekten, i form av intresse, organisation och samarbete. Erfarenheter kan vinnas av ny teknik. De lokala investeringsprogrammen för ekologisk hållbarhet har omfattat ett brett spektrum av åtgärder, och en stor del av dem har bäring på klimatproblemet. av beviljade bidrag har gått till investeringar i energiomställning och energieffektivisering. Enligt gjorda beräkningar kommer de att påtagligt bidra till att minska utsläpp av växthusgaser. Klimatfrågans betydelse ger skäl till att satsa en stor del av återstående anslag på åtgärder som minskar växthusgasutsläpp. Regeringen har därför i budgetpropositionen föreslagit att 200 respektive av anslaget 2002 respektive 2003 ska föras över till lokala klimatinvesteringsprogram. Regeringen har för beräknat till klimatinvesteringsprogrammen. Liksom för stödet till de lokala investeringsprogrammen är klimatinvesteringsprogrammen i första hand avsett för samlade program och bör medfinansieras av de bidragssökande. Detta leder till att pengarna ger mer utdelning. Det stärker också miljöengagemanget i kommunerna, bland annat därför att de då lyfts upp till kommunstyrelsenivå i stället för till exempel i en nämnd. I vissa fall ska enskilda projekt kunna få bidrag. En viktig erfarenhet från de lokala investeringsprogrammen är att det finns ett stort värde i att koppla ihop ett investeringsprogram med informations- och folkbildningsinsatser. Regeringen kommer senare att precisera kriterier och villkor för fördelningen av bidrag till olika slag av projekt och program. Uppföljning och utvärdering är en strategisk fråga eftersom ett av syftena är att sprida erfarenheter av olika metoder och lösningar till bland annat andra kommuner. Ett särskilt råd med kansli vid får ansvaret både för de lokala investeringsprogrammen och för klimatinvesteringsprogrammen. Rådet ska bestå av representanter för i första hand , , och andra viktiga aktörer inom klimatområdet. Regeringens bedömning: En informationssatsning ska genomföras i bred samverkan med myndigheter, kommuner, skolor/utbildningsinstitutioner, näringsliv och frivilliga organisationer. har regeringen avsatt och motsvarande belopp beräknas . Regeringens bedömning: Energipolitiken bör, med utgångspunkt energipolitiska beslut, bidra till att delmålet för perioden 20082012 uppnås och att en god grund läggs för att det långsiktiga klimatmålet kan uppnås samt möjliggöra att detta kan ske parallellt med den fortsatta omställningen av energisystemet. energipolitiska beslut innebar en avveckling av och en stängning av när bortfallet av elproduktion kan kompenseras med tillförsel av ny el eller minskad elanvändning. I samband med detta sattes ett program i gång för forskning, utveckling och demonstration av teknik. Resultatet av det energipolitiska programmet ska utvärderas och tillsammans med erfarenheterna från stängningen av utgöra underlag för kommande beslut om hur den fortsatta omställningen ska genomföras. Förutsättningarna för programmet har ändrats genom den fortsatta avregleringen av elmarknaden i . Regeringen avser tillsätta en expertkommitté som ska analysera utvecklingen på den nordiska elmarknaden, bland annat när det gäller försörjningstryggheten och relationen till elsystemen i angränsande regioner. Kommittén ska också analysera avregleringens effekter på växthusgasutsläppen och bedöma avregleringens inverkan på förutsättningarna för förnybara energikällor. Inom det energipolitiska programmet pågår ett flertal processer med klimatpolitisk betydelse: Utredningen med elcertifikat - ett nytt sätt att främja el från förnybara energikällor lämnades . Den föreslår kvoter för förnybar el. lämnade ett förslag till planeringsmål för vindkraften. En arbetsgrupp för att främja en mer rationell användning av energi lämnade en rapport . En rapport om långsiktiga avtal mellan staten och industrin om energieffektivisering lämnades också till regeringen . Ökad elproduktion från förnybara energikällor Det energipolitiska programmet satte upp ett antal produktionsmål för att öka tillförseln av förnybar energi med investeringsstöd. Det mål som sattes upp för biobränslebaserad kraftvärme och vindkraft kommer att uppnås, däremot inte målet för småskalig vattenkraft. Mer medel kommer att avsättas för investering i vindkraft . En övergång till ett mer marknadsanpassat stödsystem ger enligt regeringens bedömning bättre kostnadseffektivitet, främjar teknikutveckling och ger möjligheter till internationell harmonisering. Rollfördelningen blir då att staten sätter upp mål för utvecklingen av förnybara energikällor (en obligatorisk del som måste uppfyllas), men överlåter åt marknaden hur det ska ske. Den obligatoriska andelen förnybar el ökas successivt. Regeringen avser att komma med en proposition , med avsikt att det nya stödsystemet ska träda i kraft . har föreslagit ett planeringsmål på vindkraft inom 10- . Användningen av bioenergi i är mycket stor, 1999, och har ökat med flera TWh . Kostnaden för såväl biobränsle som förbränningsanläggningar har minskat kraftigt. På kort sikt förväntas användningen av biobränslen fortsätta i ungefär samma takt som . Mest används biobränslen inom fjärrvärmesektorn där de har ersatt fossila bränslen. Dels direkt i värmeverkens pannor, dels indirekt genom att utbyggd fjärrvärme ersatt individuella oljepannor. Genom det framtida systemet med gröna certifikat bedöms mer biobränsle komma att användas till elproduktion inom skogsindustrin. De områden som kräver mer forsknings- och utvecklingsinsatser är dels teknik för småskalig förbränning ur andra miljöperspektiv, dels framställning av etanol från skogsråvara. För att underlätta den växande handeln med biobränslen krävs standardisering. EU- kommissionen arbetar med detta. En effektiv resursanvändning, inklusive energianvändningen, är en förutsättning för en hållbar utveckling. Regeringen avser att återkomma till energieffektivisering i energipropositionen . Begränsad användning av fossila bränslen Regeringen ska tillsätta en särskild kommission för att analysera fossilbränsleersättning i olika tidsperspektiv. Kommissionen ska analysera inom vilka områden olika typer av fossila bränslen kan effektiviseras eller ersättas med andra bränslen. Regeringens bedömning: Transportsystemet behöver utvecklas i takt med samhället för att tillgodose förändrade behov och krav. Detta innebär att transportpolitiken utformas på ett sådant sätt att den bidrar till att det nationella klimatmålet för perioden 20082012 samt att miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan kan uppnås. Nuvarande transportpolitiska etappmål för en god miljö bör fortsatt gälla. När fattat beslut om miljömålspropositionen, infrastrukturpropositionen och föreliggande proposition om klimatstrategi bör transportpolitikens etappmål för god miljö ses över och uppdateras och en samlad genomförandestrategi för transportsektorn tas fram. Transporterna står för av de svenska koldioxidutsläppen. Två tredjedelar av utsläppen kommer från persontransporter. Utsläppen har ökat både per capita och som del av utsläppen i alla industriländer . En positiv utveckling är dock utvecklingen av samordnade godstransportkedjor som använder sjö, väg och järnväg integrerat, vilket ger näringslivet möjligheter till både effektivare och mer långsiktigt hållbara transporter. Nuvarande miljöpolitiska mål, stabilisering av transportutsläppen nivå, står fast tills vidare. Det ska uppdateras . Bland möjligheterna att vända den ökande utsläppstrenden finns: satsning på järnväg. Regeringen bedömer att infrastrukturpropositionens stora järnvägsinvesteringar innebär att delar av väg- och flygtrafiken kan överföras till järnväg. ökad bränsleeffektivitet för bilar (frivillig överenskommelse med den europeisk bilindustri, se sid 17). föreslås att polisen får disponera 50 miljoner satsning på etanol. kronor till kameror för hastighetskontroll. Effektivare motorer kräver renare bränslen. Regeringen avser att inom EU driva att framtidens standardbränslen inom EU får en sammansättning som gynnar bränsleeffektiv teknik. Tre EU-länder, , och , har deklarerat att de har för avsikt att införa kilometerskatt för tunga lastbilar. Syftet är att begränsa trafiken. ska utreda om detta är lämpligt även i , där EU- lagstiftningen dock kan ställa till med problem. Detta kan eventuellt lösas genom ett nytt vägavgiftsdirektiv som är på gång från kommissionen. Miljöstyrande vägavgifter i tätort Ett sätt att hantera både miljö- och trängselproblem handlar om att påverka efterfrågan. Detta kan ske exempelvis genom någon form av trängselavgifter. Sådana avgifter har prövats på flera håll internationellt. Eftersom sådana avgifter i juridisk mening är en skatt måste beslut fattas av . Men en förutsättning för att införa dem är att de aktuella kommunerna eller regionerna själva vill ha dem. Om kommuner eller regioner efter beslut av en betydande majoritet gör en framställan om att införa trängselavgifter som ett led i en bredare strategi för att komma tillrätta med trafikens trängsel och miljöproblem kommer regeringen att bereda frågan. Regeringen anser att utbildning i miljöanpassad körning som minskar bränsleförbrukningen är en viktig del av körkortsutbildningen. Ökad övervakning av gällande hastighetsbestämmelser är ett annat sätt att minska I släppte flyget ut koldioxid 1999. Flyget är det trafikslag som snabbast ökar sina utsläpp. För det internationella flyget krävs internationella lösningar. Den internationella flygorganisationen rekommenderar att inriktningen på det fortsatta arbetet fokuseras på bland annat avgasrelaterade pålagor och handel med utsläppsrätter. har ett avgiftssystem med start- och landningsavgifter baserade på utsläpp av kolväten och kväveoxider. Det omfattar inte koldioxid. Med beaktande av utvecklingen inom EU bör ett system som inkluderar en koldioxidparameter i start- och landningsavgifterna förberedas. Inom den europeiska flygledningsorganisationen driver på för att Eurocontrol ska miljödifferentiera undervägsavgifter efter koldioxidutsläpp. Främjande av alternativa drivmedel Regeringens bedömning: En viktig åtgärd för att begränsa trafiksektorns klimatpåverkan är en politik som främjar introduktion och ökad användning av alternativa drivmedel. För detta har regeringen redan föreslagit en skattestrategi för alternativa drivmedel samt lättnad i förmånsbeskattningen av miljöanpassade bilar. Regeringen avser, med beaktande av kommande beslut inom EU, att återkomma med mål för vidare introduktion av alternativa drivmedel.