prop · GO0399 · 2001-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 2000/01:99 - roll och uppgifter Prop. Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionens huvudsakliga innehåll I propositionen föreslås att skall få en ny roll inom folkhälsoområdet och att institutets namn ändras till . Institutet skall ansvara för sektorsövergripande uppföljning och utvärdering av insatser inom folkhälsoområdet, vara nationellt för metoder och strategier på området och ansvara för övergripande tillsyn inom alkohol-, narkotika- och tobaksområdena. I propositionen föreslås vidare att Alkoholinspektionen skall avvecklas och att dess uppgifter enligt alkohollagen (1994:1738) skall föras över till . skall institutet också ta över uppgifter enligt tobakslagen (1993:581). Slutligen föreslås att institutet skall kunna genomföra nationellt samordnade insatser på folkhälsoområdet efter beslut av regeringen. Innehållsförteckning 1 Förslag till riksdagsbeslut 3 2 Lagtext 4 2.1 Förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (1980:620) 4 2.2 Förslag till lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) 5 2.3 Förslag till lag om ändring i tobakslagen (1993:581) 6 3 Ärendet och dess beredning 7 4 Bakgrund 7 5 Ombildning av 8 5.1 Ny roll för 8 5.2 Administration av organisationsstöd 17 5.3 Aidsprogrammet 18 5.4 Samverkan mellan institutet och () 19 6 Ekonomiska konsekvenser 20 Bilaga 1 Sammanfattning av betänkande - roll och uppgifter SOU 2000:57 21 Bilaga 2 Betänkandets författningsförslag 26 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 29 Rättsdatablad 30 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att dels antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i socialtjänstlagen (1980:620), 2. lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), 3. lag om ändring i tobakslagen (1993:581), dels godkänner vad regeringen föreslår om nya roll, om avveckling av Alkoholinspektionen och om överföring mellan anslag (avsnitt 5.1). 2 Lagtext Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1 Förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (1980:620) Härigenom föreskrivs att i 65 b § socialtjänstlagen (1980:620)1 ordet "" skall bytas ut mot "". Denna lag träder i kraft . 2.2 Förslag till lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) Härigenom föreskrivs att i 31 a § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763)1 ordet "" skall bytas mot "". Denna lag träder i kraft . 2.3 Förslag till lag om ändring i tobakslagen (1993:581) Härigenom föreskrivs i fråga om tobakslagen (1993:581)1 dels att i 16, 20 och 25 §§2 ordet "" skall bytas ut mot "", dels att 19 § skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 19 §3 Den centrala tillsynen över att denna lag och föreskrifter som meddelas med stöd av lagen följs utövas av 1. när det gäller a) lokaler och andra utrymmen som avses i 2 § och som är upplåtna enbart för personal, och b) lokaler och andra utrymmen på vilka 8 § skall tillämpas, samt 2. när det gäller 2. när det gäller a) miljöer som avses i 2 § och som inte är upplåtna enbart för personal, b) lokaler som avses i 4 §, c) varningstexter m.m. enligt 9-11 §§, d) handel enligt 12 §, och e) produktkontroll m.m. enligt 16-18 §§. Den omedelbara tillsynen utövas av 1. när det gäller lokaler och andra utrymmen för vilka verket har den centrala tillsynen, och 2. den eller de nämnder som kommunfullmäktige bestämmer när det gäller dels de miljöer och lokaler för vilka har den centrala tillsynen, dels handel enligt 12 §. 2. den eller de nämnder som kommunfullmäktige bestämmer när det gäller dels de miljöer och lokaler för vilka har den centrala tillsynen, dels handel enligt 12 §. utövar inom länet tillsyn enligt andra stycket 2. För tillsyn över efterlevnaden av bestämmelserna för marknadsföring i 14 § finns särskilda regler i marknadsföringslagen (1995:450). Denna lag träder i kraft . 3 Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade att tillkalla en organisationskommitté med uppgift att föreslå en ombildning av till en myndighet med tydligare uppgifter av stabskaraktär på folkhälsoområdet. Kommittén antog namnet för . har kommittén överlämnat betänkandet - roll och uppgifter (SOU 2000:57). En sammanfattning av förslagen i betänkandet finns i bilaga 1. De författningsförslag som lades fram i betänkandet finns i bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats. En remissammanställning finns tillgänglig i (dnr S2000/3852/FH). I propositionen behandlar regeringen de förslag som har lagts fram av för . De lagförslag som läggs fram i propositionen är av enkel beskaffenhet. Lagrådets hörande skulle därför sakna betydelse, varför Lagrådets yttrande inte har inhämtats. 4 inrättades med uppgift att på nationell nivå driva hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande arbete av sektorsövergripande karaktär (prop. 1990/91:175, bet. 1990/91:SoU23, rskr. 1990/91:376). Bakgrunden till inrättandet av var att trots att hälsoutvecklingen bland befolkning i stort varit positiv fanns det stora skillnader i sjuklighet och dödlighet mellan olika åldrar, mellan könen, mellan olika sociala grupper, mellan infödda svenskar och invandrare och mellan olika delar av landet. Huvudinriktningen för det nya institutet skulle därför vara att nå särskilt utsatta grupper i samhället och att minska hälsans ojämlika fördelning. Genom att inrätta ett särskilt folkhälsoinstitut ansåg regeringen att grundförutsättningarna för samspelet mellan offentliga verksamheter, organisationer och enskilda individer avsevärt skulle förbättras. Institutet föreslogs få en samordnande roll, vilket skulle skapa en tydligare uppgiftsfördelning mellan olika aktörer och nivåer och öka förutsättningarna för ett effektivare utnyttjande av samhällets resurser. Institutet skulle vidare stimulera det tvärsektoriella samarbetet mellan centrala myndigheter, samverkan mellan olika samhällsnivåer och deltagande av frivilliga organisationer. Dessutom föreslogs institutet få ett särskilt ansvar för att bidra till en hög vetenskaplig kvalitet på det underlag som folkhälsoarbetet skulle bygga på. Institutet skulle ha en central roll som förmedlare av kunskap från forskning till det praktiska folkhälsoarbetet på lokal nivå. Institutet skulle följa aktuell forskning och utveckling inom området, initiera vissa forsknings- och utvecklingsprojekt samt bedriva visst eget forsknings- och utvecklingsarbete. I propositionen framhölls särskilt vikten av arbete i programform (prop. 1990/91:175, s. 78). Inom ramen för varje program skulle kunskap om moderna metoder för folkhälsoarbete tas fram, ställas samman och spridas till berörda instanser. Försöksverksamheter skulle också initieras. Program skulle bedrivas inom områdena alkohol och droger, tobak och skador samt för målgrupperna barn och ungdomar samt utsatta kvinnor. Andra program skulle vara tidsbegränsade och vara beroende av aktuella folkhälsoproblem och målgrupper. gav regeringen i uppdrag att kartlägga vissa centrala och regionala myndigheters och andra organisationers ansvar och uppgifter på alkohol- och narkotikaområdet. Bakgrunden var att det fanns ett flertal centrala myndigheter med överlappande och likartade uppgifter och att detta ibland kunde leda till oklarheter, gränsdragningsproblem och samordningssvårigheter. Statskontoret skulle lämna förslag till en ny myndighetsstruktur och ansvarsfördelning i syfte att bättre samordna och effektivisera samhällets insatser inom alkohol- och narkotikaområdet. Statskontoret avrapporterade sitt förslag till regeringen i rapporten mot droger (1998:22). Statskontoret pekade på en rad effektivitetsbrister och förordade inrättandet av en ny central stabsmyndighet för samordnad ledning, utveckling, och utvärdering av statens alkohol- och narkotikapolitiska verksamhet. I propositionen Vissa alkoholfrågor, m.m. (prop. 1998/99:134) instämmer regeringen i allt väsentligt i Statskontorets problembeskrivning vad gäller myndighetsstrukturen på alkohol- och narkotikaområdet. Ett problem som uppmärksammades i rapporten var mängden aktörer på området som mer än fördubblats utan någon egentlig helhetssyn. Regeringen ansåg mot bakgrund av Statskontorets kartläggning att det fanns anledning att se över antalet myndigheter på området. Regeringen betonade att det inte var lämpligt att alkohol-, drog- och tobaksfrågor skulle brytas ut och behandlas vid sidan av övriga folkhälsofrågor. Alkohol- och drogfrågorna borde även i fortsättningen hållas samman med det övriga folkhälsoarbetet. Inom institutet har redan en intern förändringsprocess påbörjats. En plan för kompetensförsörjning har tagits fram för att stödja omställningen mot ett delvis annat arbetssätt. Det nya kompetensbehovet skall tillgodoses dels genom nyrekrytering, dels genom kompetensutveckling. Regeringen har i regleringsbrevet för angivit att institutet skall återrapportera hur omställningsarbetet fortlöper. 5 Ombildning av 5.1 Ny roll för förslag: skall få en ny roll inom folkhälsoområdet och institutets namn ändras till . Institutet skall ansvara för sektorsövergripande uppföljning och utvärdering av insatser inom folkhälsoområdet. Uppföljningen och utvärderingen skall ske ur ett målgruppsperspektiv och med fokus på könsskillnader och socioekonomiska skillnader i hälsa. Institutet skall vara nationellt för metoder och strategier på området och ansvara för övergripande tillsyn inom alkohol-, narkotika- och tobaksområdena. Alkoholinspektionen avvecklas och dess uppgifter förs över till . Kvarvarande medel från Alkoholinspektionens anslag skall från samma datum disponeras av . Institutet tar över uppgifter enligt tobakslagen (1993:581). Regeringens bedömning: Institutet bör främja tillgången på statistik av god kvalitet inom alkohol-, narkotika- och tobaksområdena genom att initiera metodutveckling och utveckling av standarder i samarbete med användare och producenter samt publicera statistik. Regeringen bör ge institutet i uppdrag att föreslå former och metoder för en bättre samordning mellan berörda myndigheter kring statistiken på alkohol-, narkotika- och tobaksområdena. Kommitténs förslag: Överensstämmer i allt väsentligt med regeringens förslag. Remissinstanserna: stödjer inriktningen av det framlagda förslaget men menar att för att bedriva den tillsyn som föreslås krävs utökade resurser. Tillsynsuppgifterna riskerar även att förskjuta tyngdpunkten i verksamhet, bort från den policytänkande och strategiska uppföljningsrollen som var tänkt för det nya institutet. är i huvudsak positiv till förslagen men menar att det finns behov av att ytterligare kartlägga hur den sektorsövergripande utvärderingen och uppföljningen kan genomföras utan att onödiga gränsdragningsproblem mellan myndigheternas ansvarsområden uppstår. ställer sig positiv till samordning av tillsynsansvaret. bör dock fortsättningsvis arbeta med hälsoskyddsrelaterade frågor inom tobaksområdet. Alkoholinspektionen föreslår att en överflyttning av inspektionens arbetsuppgifter till inte genomförs. Det bör finnas en självständig central myndighet för alkoholfrågorna. har inget att invända mot utredningens förslag. Ett flertal myndigheter, bl.a. , och påpekar också att de nya uppgifterna behöver preciseras och att avgränsningen till andra myndigheters uppgifter är otydlig och måste klargöras. delar uppfattningen att huvuduppgiften för institutet bör vara den s.k. stabsuppgiften och uppgiften att vara ett nationellt inom folkhälsoområdet. anser att det är viktigt att institutet med den förändrade inriktningen även kan vara ett stöd för lokalt och regionalt folkhälsoarbete i kommuner och landsting. Skälen för regeringens förslag och bedömning: Folkhälsoarbete som en statlig angelägenhet har en lång historisk tradition. Grunden för folkhälsoarbetet lades och har därefter organiserats i olika former. Folkhälsofrågorna har kommit i fokus allt tydligare och det är därför viktigt att det finns en statlig myndighet med ett samlat ansvar för frågor inom folkhälsoområdet. En förbättrad hälsa och minskade skillnader i ohälsa är centrala mål för välfärdspolitiken. Grundtankarna för statens ansvar för folkhälsoarbetet som de beskrevs i samband med inrättandet av gäller även (jämför prop.1990/91:175). Folkhälsopolitiken skall bedrivas sektorsövergripande och syfta till att främja hälsan och förebygga sjukdom och skador och då särskilt för de grupper i samhället som är mest utsatta för hälsorisker. Många av de uppgifter som gavs vid inrättandet skall institutet fullgöra även i fortsättningen. Regeringen anser dock att institutet skall bistå regeringen i större utsträckning än med beslutsunderlag i form av uppföljningar, utvärderingar och andra analyser. Vidare skall institutet vara en resurs i form av ett nationellt i förhållande till kommuner, landsting och andra myndigheter i folkhälsofrågor. Genom att institutet tillförs tillsynsuppgifter inom alkohol- och tobaksområdena kommer institutet kunna ta ett helhetsgrepp för några av de viktigaste bestämningsfaktorerna för folkhälsan. Uppföljning och utvärdering Folkhälsoarbete bedrivs på alla nivåer och inom flera samhällssektorer. Många sektorsmyndigheter har uppgifter som påverkar hälsoutvecklingen. som folkhälsoarbete skall bedrivas inom respektive samhällssektor bör vikten av det sektorsövergripande arbetet betonas för att nå framgång. En av huvuduppgifterna för institutet skall vara att ansvara för uppföljning och utvärdering av folkhälsan och insatserna på folkhälsoområdet. Myndigheten skall samla berörda myndigheter som arbetar med insatser på folkhälsoområdet och analysera hur det övergripande målet för politikområdet folkhälsa uppfylls. Som en del av analysen skall institutet identifiera brister samt utarbeta åtgärdsförslag. Institutet skall regelbundet till regeringen redovisa utvecklingen på folkhälsoområdet och göra en analys av insatser på området och ge förslag till åtgärder. Därmed får regeringen ett bättre underlag för att kunna vidta och föreslå ändamålsenliga åtgärder inom området. Regeringen menar att institutet är den myndighet som är bäst lämpad att samla berörda sektorsmyndigheter i arbetet med att följa upp och utvärdera insatser inom området. Det innebär att institutet skall ha organisatoriska förutsättningar för att arbeta sektorsövergripande inom folkhälsoområdet. Regeringen bedömer att samverkan kommer att ske främst med myndigheter på central nivå men även med myndigheter på lokal och regional nivå och med frivilligorganisationer. Institutet bör på en sektorsövergripande nivå göra en bedömning av hur de samlade insatserna inom ett område har bidragit till att uppfylla de folkhälsopolitiska intentionerna. Institutet bör för regeringen kunna redogöra vilka insatser som varit framgångsrika samt inom vilka områden det behövs ytterligare insatser. Det är därefter regeringens ansvar att formulera ytterligare krav på berörda statliga myndigheter, om regeringen bedömer att det finns skäl till det, i syfte att förbättra måluppfyllelsen. Institutet bör ha huvudansvaret för att presentera en särskild rapport till regeringen . Rapporten bör innehålla slutsatser från institutets uppföljning och utvärdering av insatser inom folkhälsoområdet och förslag till åtgärder för att förbättra folkhälsan. Rapporten bör presenteras i nära anslutning till den folkhälsorapport som tas fram vart 3:e eller av i samverkan med bl.a. institutet. Regeringens avser att därefter i lämplig form presentera materialet för . (S1995:14) har haft regeringens uppdrag att ta fram förslag till mål och strategier för hälsoutvecklingen. har överlämnat betänkandet Hälsa på lika villkor, nationella mål för folkhälsan (SOU 2000:91). Betänkandet bereds inom . Regeringens avsikt är att institutet skall spela en avgörande roll i uppföljningen och utvärderingen av de nationella folkhälsomålen. Institutet bör följa arbetet med genomförandet av de nationella folkhälsomålen och förbereda för att styra inriktningen av uppföljnings- och utvärderingsinsatserna mot dessa mål. Institutet har i regleringsbrevet för fått i uppdrag att påbörja arbetet med att utveckla indikatorer och mätmetoder för uppföljning av mål inom området. Ett övergripande mål för är att genom förebyggande insatser förebygga sjukdom och skador och främja hälsa och särskilt hos de grupper som är sämst gynnade ur ett folkhälsoperspektiv. Det finns fortfarande stora skillnader i ohälsa mellan olika grupper i samhället. Det gäller särskilt mellan könen och mellan olika socioekonomiska grupper. Det finns även perioder i livet när människor är särskilt utsatta för hälsorisker. Sådana perioder är barn- och ungdomsåren och ålderdomen. Det är därför av största vikt att institutet beaktar även dessa perspektiv i arbetet med att följa hälsoutvecklingen. Institutet kommer att ha till uppgift att följa upp och utvärdera insatser avseende bl.a. barns uppväxtmiljö. I detta arbete ingår ett ansvar att samla berörda myndigheter i arbetet med uppföljning och utvärdering av insatser inom barnområdet. Institutet skall med hjälp av olika samverkanspartners analysera olika risk- och friskfaktorer, följa barns hälsa utifrån olika aspekter m.m. har ett regeringsuppdrag angående homosexuellas situation i samhället. En av utgångspunkterna för regeringsuppdraget var att det förekom en dold, ibland omedveten, oacceptabel behandling av homosexuella. Uppdraget innehåller bl.a. att ansvara för sektorsövergripande samordning av insatser för de homosexuella och att följa utvecklingen av de homosexuellas situation, bl.a. vad gäller förekomst av diskriminering. trädde lagen (1999:133) om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning i kraft (prop. 1997/98:180). inrättades Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO). HomO har till uppgift att se till att den nya lagen efterlevs, att verka för att diskriminering på grund av sexuell läggning inte heller förekommer på andra områden av samhällslivet och att följa den internationella utvecklingen inom ansvarsområdet. Ombudsmannen har därmed vissa av de uppgifter som har haft i sitt uppdrag. Regeringen anser att institutets uppgift bör koncentreras till att i första hand följa forskningen om homosexuella utifrån ett hälsoperspektiv och att i sitt uppföljnings- och utvärderingsarbete uppmärksamma homosexuellas situation med avseende på särskilda hälsorisker. I arbetet ingår även att på samma sätt som för övriga målgrupper ansvara för att samla berörda myndigheter i arbetet med uppföljning och utvärdering av insatser inom området. Nationellt En andra huvuduppgift för institutet är att vara nationellt för metoder och strategier på folkhälsoområdet. Institutet bör samla erfarenheter och forskning om metoder och strategier som är viktiga i folkhälsoarbetet. Institutet skall utveckla och följa upp metoder för hälsokonsekvensbedömningar. Verksamheten skall stå på vetenskaplig grund. Institutet skall bistå kommuner, landsting och andra myndigheter samt organisationer med kunskap om framgångsrika metoder för folkhälsoarbete. Det finns ett stort behov av kunskap om effektiva metoder i folkhälsoarbetet. Institutet skall ha kunskap om effekter m.m. av metoder som använts inom folkhälsoarbetet nationellt och internationellt. I vissa fall kan institutet också initiera utvärdering av folkhälsometoder och sprida resultaten av dessa utvärderingar. Samhällsekonomiska konsekvenser av de förslag som institutet ger till regeringen behöver också tas fram. Folkhälsoarbetet inom landsting och kommuner har utvecklats och på många håll fått en allt starkare politisk förankring. Regeringen gör bedömningen att har varit en avgörande drivkraft i folkhälsoarbetet på lokal och regional nivå. Kommun och landsting har ett uttalat ansvar för kommun- och landstingsinvånarnas hälsa och det ligger därför i deras eget intresse att ytterligare driva på folkhälsoarbetet inom sina respektive ansvarsområden. Den nu viktiga statliga uppgiften gentemot kommuner och landsting blir att bistå med kunskapsstöd, metodstöd och strategiskt stöd. Den pådrivande rollen bör i fortsättningen mest ta sig uttryck i uppföljning och utvärdering av insatser inom folkhälsoområdet och spridandet av dessa resultat. Institutet bör i begränsad utsträckning kunna ge bidrag till projekt som syftar till att ge kunskap om verksamma och lämpliga metoder och strategier för folkhälsoarbetet. Projekten skall vara tydligt avgränsade och ha tydliga målbeskrivningar. De skall ha vetenskapligt grundad uppföljning och utvärdering som en del av projektet. Ett ytterligare krav är att projekten skall vara samfinansierade med den aktör som är ansvarig för projektet. Genom att ställa krav på en samfinansiering av projekten ökar även kravet på att projekten är väl förankrade i den kommun eller det landsting som skall driva projektet. Det leder i sin tur till att förutsättningarna blir bättre för att lyckade metoder kommer att tillämpas även då det statliga stödet faller bort och att kommuner och landsting kommer att ta till sig positiva erfarenheter. Det är viktigt att institutet bygger upp kommunikationskanaler med den lokala och regionala nivån eftersom det är där huvuddelen av folkhälsoarbetet utförs. Institutets informationsspridning skall styras av avnämarnas behov av information. Institutet bör i samarbete med företrädare för kommuner, landsting och länsstyrelser upprätta en för myndigheten gemensam policy och strategi för hur information och samverkan skall se ut på regional och lokal nivå. Det är angeläget att gemensamt hitta strategiska former för diskussioner utifrån kommuners och landstings behov av stöd och på vilket sätt institutet bäst skall kunna bistå med detta. Kommuner och landsting skall även kunna vända sig till få kännedom om vilka erfarenheter som finns om t.ex. beprövade metoder i folkhälsoarbetet. Detta kan ske genom att institutet anordnar eller medverkar vid konferenser och seminarier samt genom att publicera rapporter både i skrift och på Internet. Vidare behöver institutet samverka med lokal och regional nivå i samband med tillsynsuppgifterna inom alkohol-, narkotika- och tobaksområdet. I tillsynsuppgiften ingår att samla erfarenheter om hur regelverket fungerar och hur det kan förbättras. Det förutsätter en nära samverkan med personer som har ansvar för tillsynsfrågorna i länsstyrelser och i kommuner. Institutet bör i sin roll som nationellt för metoder och strategier inom folkhälsoområdet ha ett nära samarbete med olika forskningsinstitutioner. har sedan det bildades haft samverkansavtal med vissa forskningsinstitutioner. Dessa samverkansavtal kan dock tas till vara på ett mer strategiskt sätt. Samarbetet skall vara långsiktigt och institutionerna skall ha tillgång till kvalificerad, praktisk interventionsforskning inom folkhälsoområdet med aktuell befolkningsbaserad hälsofrämjande och preventiv verksamhet. Därutöver behöver forskningsinstitutionerna besitta kompetens och erfarenhet av sektorsövergripande hälsopolitisk analysverksamhet så att de kan bidra till metodutveckling inom området. Institutet skall också följa den internationella utvecklingen och medverka i det internationella folkhälsoarbetet. Den tredje huvuduppgiften för institutet skall vara övergripande tillsyn inom alkohol-, narkotika- och tobaksområdena. Mot bakgrund av bl.a. Statskontorets kartläggning av myndigheterna på alkohol- och narkotikaområdet anser regeringen att skall ha ansvar för övergripande tillsyn inom områdena alkohol, narkotika och tobak (). Att ansvara för myndighetsuppgifter av tillsynskaraktär blir således en ny uppgift för institutet. Genom att institutet skall ha det samlande ansvaret för övergripande tillsyn skapas förutsättningar för att få ett bättre underlag för uppföljning och utvärdering inom ANT-området. Regeringen anser även att det är viktigt att ANT-frågorna hålls samman med det övriga folkhälsoarbetet. Regeringen anser således att institutet skall vara central tillsyns- och uppföljningsmyndighet när det gäller bestämmelserna i alkohollagen (1994:1738). Uppgiften skall övertas från Alkoholinspektionen då Alkoholinspektionen upphör som myndighet.