prop · GO031D11 · 2001-01-01 00:00:00 — 1 Förslag till riksdagsbeslut 7 2 och internationell samverkan 9 2.1 Omfattning 9 2.2 Utgiftsutvecklingen 9 3 Utrikes- och säkerhetspolitik 11 3.1 Omfattning 11 3.2 Utgiftsutveckling 12 3.3 Mål 12 3.4 Politikens inriktning 12 3.5 Insatser 14 3.6 Resultatbedömning 22 3.7 Revisionens iakttagelser 24 3.8 Budgetförslag 24 3.8.1 5:1 24 3.8.2 5:2 Nordiskt samarbete 26 3.8.3 5:3 Ekonomiskt bistånd till svenska medborgare i utlandet m.m. samt diverse kostnader för rättsväsendet 26 3.8.4 5:4 Bidrag till vissa internationella organisationer 27 3.8.5 5:5 29 3.8.6 5:6 och utveckling () 30 3.8.7 5:7 Fredsfrämjande verksamhet 31 3.8.8 5:8 32 3.8.9 5:9 Övrig information om i utlandet 33 3.8.10 5:10 Utredningar och andra insatser på det utrikespolitiska området 34 3.8.11 5:11 Information och studier om säkerhetspolitik och fredsfrämjande utveckling 35 3.8.12 5:12 Bidrag till internationella fredsforskningsinstitut () 35 3.8.13 5:13 Forskning till stöd för nedrustning och internationell säkerhet 36 3.8.14 5:14 37 3.8.15 5:15 Forskningsverksamhet av särskild utrikes- och säkerhetspolitisk betydelse 38 3.8.16 5:16 38 3.8.17 5:17 Europainformation m.m. 39 3.8.18 5:18 40 Anslagsbelopp 7 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 5 9 3.1 Utgiftsutveckling inom politikområde 5 12 3.2 Anslagsutveckling för 5:1 24 3.3 Offentligrättslig verksamhet 24 3.4 Uppdragsverksamhet 24 3.5 Beräkning av anslaget 5:1 25 3.6 Anslagsutveckling för 5:2 Nordiskt samarbete 26 3.7 Beräkning av anslaget 5:2 26 3.8 Anslagsutveckling för 5:3 Ekonomiskt bistånd till svenska medborgare i utlandet m.m. samt diverse kostnader för rättsväsendet 26 3.9 Beräkning av anslaget 5:3 27 3.10 Anslagsutveckling för 5:4 Bidrag till vissa internationella organisationer 27 3.11 Beräkning av anslaget 5:4 29 3.12 Anslagsutveckling för 5:5 29 3.13 Beräkning av anslaget 5:5 30 3.14 Anslagsutveckling för 5:6 och utveckling () 30 3.15 Beräkning av anslaget 5:6 31 3.16 Anslagsutveckling för 5:7 Fredsfrämjande verksamhet 31 3.17 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser 31 3.18 Beräkning av anslaget 5:7 32 3.19 Anslagsutveckling för 5:8 32 3.20 Uppdragsverksamhet 33 3.21 Beräkning av anslaget 5:8 33 3.22 Anslagsutveckling för 5:9 Övrig information om i utlandet 33 3.23 Beräkning av anslaget 5:9 34 3.24 Anslagsutveckling för 5:10 Utredningar och andra insatser på det utrikespolitiska området 34 3.25 Beräkning av anslaget 5:10 35 3.26 Anslagsutveckling för 5:11 Information och studier om säkerhetspolitik och fredsfrämjande utveckling 35 3.27 Beräkning av anslaget 5:11 35 3.28 Anslagsutveckling för 5:12 Bidrag till internationella fredsforskningsinstitut () 35 3.29 Beräkning av anslaget 5:12 36 3.30 Anslagsutveckling för 5:13 Forskning till stöd för nedrustning och internationell säkerhet 36 3.31 Beräkning av anslaget 5:13 37 3.32 Anslagsutveckling för 5:14 37 3.33 Beräkning av anslaget 5:14 38 3.34 Anslagsutveckling för 5:15 Forskningsverksamhet av särskild utrikes- och säkerhetspolitisk betydelse 38 3.35 Beräkning av anslaget 5:15 38 3.36 Anslagsutveckling för 5:16 38 3.37 Offentligrättslig verksamhet 39 3.38 Beräkning av anslaget 5:16 39 3.39 Anslagsutveckling för 5:17 Europainformation m.m. 39 3.40 Beräkning av anslaget 5:17 40 3.41 Anslagsutveckling för 5:18 40 3.42 Beräkning av anslaget 5:18 40 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslaget 5:7 Fredsfrämjande verksamhet, besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden innebär utgifter på högst . 2. för anvisar anslagen under utgiftsområde 5 och internationell samverkan enligt följande uppställning. Anslagsbelopp Tusental kronor Anslag Anslagstyp 5:1 ramanslag 1 816 068 5:2 Nordiskt samarbete ramanslag 1 511 5:3 Ekonomiskt bistånd till svenska medborgare i utlandet m.m. samt diverse kostnader för rättsväsendet ramanslag 5 573 5:4 Bidrag till vissa internationella organisationer ramanslag 452 817 5:5 ramanslag 281 094 5:6 och utveckling () ramanslag 25 997 5:7 Fredsfrämjande verksamhet ramanslag 149 453 5:8 ramanslag 55 451 5:9 Övrig information om i utlandet ramanslag 13 863 5:10 Utredningar och andra insatser på det utrikespolitiska området ramanslag 2 259 5:11 Information och studier om säkerhetspolitik och fredsfrämjande utveckling ramanslag 9 000 5:12 Bidrag till internationella fredsforskningsinstitut () obetecknat anslag 21 373 5:13 Forskning till stöd för nedrustning och internationell säkerhet ramanslag 10 781 5:14 obetecknat anslag 11 710 5:15 Forskningsverksamhet av särskild utrikes- och säkerhetspolitisk betydelse ramanslag 4 603 5:16 ramanslag 17 404 5:17 Europainformation m.m. ramanslag 21 800 5:18 ramanslag 7 128 Summa 2 och internationell samverkan 2.1 Omfattning Utgiftsområdet och internationell samverkan omfattar politikområdet Utrikes- och säkerhetspolitik. Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde Utfall 1999 Anslag 2000 1 Utgifts- prognos 2000 Förslag anslag 2001 Beräknat anslag 2002 Beräknat anslag 2003 Politikområde 5 2 877 2 808 3 089 2 908 2 881 2 926 Totalt för utgiftsområde 5 2 877 2 808 3 089 2 908 2 881 2 926 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. 3 Utrikes- och säkerhetspolitik 3.1 Omfattning Politikområdet Utrikes- och säkerhetspolitik består av 18 anslag fördelade på följande delområden: , internationella organisationer, information om i utlandet, nedrustnings- och säkerhetspolitiska frågor samt övriga utrikespolitiska frågor. Inom politikområdet verkar två myndigheter: och . Politikområdets verksamhet omfattar frågor som gäller förhållande till och överenskommelser med andra stater och internationella organisationer. Nedan följer en kort beskrivning av den verksamhet som bedrivs inom politikområdet. omfattar såväl som utrikesrepresentationen, vissa kostnader för deltagande i det nordiska samarbetet och ekonomiskt bistånd till svenska medborgare i utlandet samt diverse kostnader för rättsväsendet. uppgift är att ansvara för hanteringen av förbindelser med andra länder och internationella organisationer samt att förbereda och samordna verksamheter och beslut inom de politikområden som svarar för. Internationella organisationer omfattar obligatoriska bidrag till vissa internationella organisationer, i första hand , , (), den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken inom EU (GUSP), och och utveckling () samt fredsfrämjande verksamhet. Information om i utlandet omfattar dels vars verksamhet syftar till att sprida kunskap om i utlandet och svara för utbyte med andra länder inom kultur, utbildning, forskning och samhällsliv i övrigt, dels anslaget Övrig information om i utlandet som fördelas på de svenska utlandsmyndigheternas informations- och kulturutbytesverksamhet, pressverksamhet och integrerade främjandeinsatser inklusive medel till i utlandet (NSU) för strategiska insatser. Nedrustnings och säkerhetspolitiska frågor omfattar anslag vilka finansierar information och forskning om nedrustnings och säkerhetspolitiska frågor. Syftet är att ta fram och föra ut studier och utredningar som dels kan utgöra den tekniska vetenskapliga sakkunskap som är nödvändig i internationella förhandlingar i det pågående nedrustningsarbetet, dels öka allmänhetens engagemang och förståelse för nedrustnings- och säkerhetspolitiska frågor. Övriga utrikespolitiska frågor omfattar anslagen: med syfte att ansvara för kontroll av krigsmaterial och strategiska produkter, Europainformation vilket finansierar EU- information vid UD:s press och informationsenhet, och det statliga bidraget till verksamhet. Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom politikområde Utfall 1999 Anslag 2000 1 Utgifts- prognos 2000 Förslag anslag 2001 Beräknat anslag 2002 Beräknat anslag 2003 5:1 1 908,9 1 715,4 1 934,0 1 816,1 1 800,2 1 838,8 5:2 Nordiskt samarbete 1,4 1,5 2,0 1,5 1,5 1,6 5:3 Ekonomiskt bistånd till svenska medborgare i utlandet m.m. samt diverse kostnader för rättsväsendet 6,3 5:4 Bidrag till vissa internationella organisationer 279,4 441,6 420,0 452,8 452,8 452,8 5:5 268,8 291,7 261,2 281,1 281,1 281,1 5:6 och utveckling () 26,0 5:7 Fredsfrämjande verksamhet 173,1 147,4 245,0 149,4 152,6 155,9 5:8 52,2 55,7 55,0 55,4 56,6 57,8 5:9 Övrig information om i utlandet 12,8 15,2 17,6 13,9 11,2 11,2 5:10 Utredningar och andra insatser på det utrikes politiska området 2,3 5:11 Information och studier om säkerhetspolitik och fredsfrämjande utveckling 9,0 5:12 Bidrag till internationella freds forskningsinstitut () 22,2 5:13 Forskning till stöd för nedrustning och inter- nationell säkerhet 11,3 5:14 10,2 11,6 11,5 11,7 10,7 10,9 5:15 Forskningsverksamhet av särskild utrikes- och säkerhetspolitisk betydelse 6,0 5:16 16,1 17,4 18,0 17,4 17,8 18,1 5:17 Europainformation m.m. 18,3 21,8 30,6 21,8 7,8 7,8 5:18 7,1 7,1 7,1 7,1 7,1 7,1 Totalt för politikområde 5 2 8772 2 807,8 3 088,7 2 908,4 2 881,4 2 926,2 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. 2 Inklusive äldre anlag: 95/96 03A5 Utredningar m.m, r 1 262 tkr, 95/96 03B9 Fredsbevarande verksamhet, r 52 000 tkr, 95/96 03D2 Övrig information om i utlandet, r 57 tkr, 95/96 03E6 Europainformation m.m, r 4 831 tk 3.3 Mål Målet för politikområdet är att säkerställa intressen i förbindelserna med andra länder. 3.4 Politikens inriktning Den europeiska integrationen och den ekonomiska globaliseringen med den snabba informationsteknologiska utvecklingen medför ett växande svenskt beroende av omvärlden och ger ökade möjligheter att tillsammans med andra länder påverka den europeiska och internationella utvecklingen i för vårt land viktiga avseenden. Vårt medlemskap i unionen (EU) påverkar svenskt samhällsliv och svensk politik på de flesta områden. Svensk utrikespolitik samverkar nära med övriga medlemsländers inom den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (GUSP). Därigenom stärks vårt lands medansvar för och inflytande över europeisk och även global utveckling. deltar aktivt i EU:s gemensamma handelspolitik och i utvecklingen av unionens bistånds- och migrationspolitik. EU:s centrala roll i svensk utrikespolitik kommer att betonas särskilt , då svensk utrikespolitik och utrikesfö valtning i hög grad inriktas på genomförandet av det första svenska ordförandeskapet i unionen. EU är den ojämförligt främsta drivkraften i den europeiska integrationen och det europeiska samarbetet. Den europeiska integrationen befrämjar ekonomisk och social utveckling, befäster demokratin och långsiktig fred och säkerhet. Därför är unionens utvidgning med nya medlemmar av central betydelse i svensk utrikes- och europapolitik. Det är också av största vikt att unionen anpassas och utvecklas så att dess handlingskraft stärks och medborgarnas Europaengagemang förstärks. Det är därför viktigt att regeringskonferensen om EU:s institutioner kan avslutas framgångsrikt och att arbetet för modernisering och öppenhet fortsätter. En väl fungerande inre marknad är en viktig del av vårt lands strävanden att bibehålla hög tillväxt och låg inflation samt att öka sysselsättningsgraden. Den ekonomiska och monetära unionen (EMU) är de senaste årens viktigaste steg mot en vidare integration mellan EU:s medlemmar. Att EMU blir framgångsrikt är av största betydelse för hela . Ett svenskt deltagande kommer att underställas det svenska folket för avgörande. Risken för ett förödande stormaktskrig har upphört för överskådlig tid. säkerhetspolitiska läge är tryggare än på mycket . militära alliansfrihet, som syftar till att vårt land skall kunna vara neutralt i händelse av krig i vårt närområde, består. Den gagnar vår egen säkerhet bäst, befäster säkerheten i vårt när-område och vår förmåga att medverka i uppbyggnaden av en alleuropeisk säkerhetsstruktur. Att medverka till att förebygga och förhindra väpnade konflikter blir en alltmer central uppgift för svensk utrikes- och säkerhetspolitik i och utanför . deltar i militärt och civilt samarbete med andra stater rörande krishantering och fredsfrämjande verksamhet. I den organisation för militär och civil krishantering, som EU är i färd med att bygga upp, skall medverka aktivt. Förutom i () fullföljer också sitt fredsfrämjande samarbete i () och i de till (Nato) anknutna () och Partnerskap för fred (PFF). Den fortsatta utbyggnaden av samarbetet i vårt lands närmaste grannskap, , och , är en huvuduppgift för svensk utrikespolitik. Områdets integration i ett vidare europeiskt samarbete är av stor ekonomisk och säkerhetspolitisk betydelse för . Av särskild vikt är . Utbyggnaden av förbindelser med EU och förankring i ett brett europeiskt säkerhetssamarbete är en förutsättning för framväxten av en långsiktig, stabil alleuropeisk fredsordning. Den globala utvecklingen präglas av motstridiga tendenser. Å ena sidan skapar växande världshandel, världsvida kapitalrörelser och snabba informationsteknologiska framsteg ökat välstånd såväl i de gamla industriländerna som i många utvecklingsländer. Å andra sidan växer klyftorna både mellan och inom länderna. Styrkan hos de globalt verkande marknadskrafterna reser allt tydligare krav på internationell politisk samverkan för att hävda gemensamma intressen till försvar för miljön och den kulturella mångfalden liksom för ekonomisk utveckling och kunskapsuppbyggnad i eftersatta länder. Som enskild nation och EU-medlem verkar för en fri världshandel med överenskomna spelregler. () är här av grundläggande betydelse. fullföljer i och utanför FN sitt aktiva engagemang för internationellt miljöansvar och är ett av de ytterst få länder, som uppfyller FN:s norm för utvecklingsbistånd. Mot bakgrund av de globala tendenserna blir det än mera angeläget att fortsätta den traditionella svenska utrikespolitik, som förenar strävan efter fri världshandel med förnyat utvecklingssamarbete och arbete för en miljömässigt hållbar global utveckling. Det internationella politiska utveckling har i många avseenden varit hoppingivande. Antalet mellanstatliga krig har minskat, viktiga nedrustningsöverenskommelser har träffats, och demokratins frammarsch har fortsatt. Detta har vidgat möjligheterna för en internationell samverkan, där konfliktförebyggande, krishantering och konfliktlösning sätts i fokus och där mänskliga rättigheter och individens säkerhet på ett annat sätt än tidigare blir en gemensam angelägenhet. uppvisar utvecklingen emellertid oroande tendenser. Hotet från kärnvapen och andra massförstörelsevapen och risken för spridning av dem består. Även inomstatliga konflikter får svåra humanitära konsekvenser. FN brottas med allvarliga problem. Det åvilar FN att upprätthålla internationell fred och säkerhet. FN står som garant för att rätt skall gå före makt i världspolitiken. är kärnan i den internationella rättsordningen. Medlemmarna har dock inte förmått eller velat att fullt ut tillförsäkra världsorganisationen den ställning, som borde tillkomma den i dagens förändrade internationella situation. Detta understryker med förnyad skärpa alla medlemmars och främst de ledande staternas gemensamma ansvar för FN liksom vikten av den pågående reformeringen av FN-systemet. För är stödet till FN och reformeringen av FN-systemet en primär utrikespolitisk uppgift. Insikten om nödvändigheten av långsiktigt konfliktförebyggande arbete växer i det internationella samfundet. Att förebygga väpnade konflikter är ett av motiven till det internationella och svenska arbetet på att främja demokrati och en rättfärdig social och ekonomisk utveckling och på att stärka respekten för folkrätten och de mänskliga rättigheterna. De mänskliga rättigheterna och människors säkerhet vinner allt större tyngd i folkrätt och politik. Mänskliga rättigheter är en angelägenhet för hela världssamfundet. Att främja de mänskliga rättigheterna och att stärka den enskilda människans säkerhet kommer i än högre grad att vara en ledstjärna i internationella arbete på skiftande områden och i olika fora. och fördjupning, intensifierat samarbete i , gemensam säkerhet och konfliktförebyggande, frihandel och utvecklingsbistånd, ett stärkt FN, nedrustning, demokrati, folkrätt och mänskliga rättigheter är delar i en samlad svensk utrikespolitik. Den förs i olika former - bilateralt, genom EU och i EU, i FN och andra organisationer - som blir alltmera ömsesidigt beroende. Detta ställer nya och ökande krav på svensk utrikesförvaltning att tillvarata svenska intressen och hävda svenska ståndpunkter. Regeringen lägger stor vikt vid information om i utlandet. Verksamheten syftar till att ge ett gott anseende och skapa förtroende för som samarbetspartner och därmed främja svenska intressen och bidra till tillväxt och sysselsättning. profileras som en modern industrination med teknologisk spjutspetskompetens, med en framgångsrik musikindustri och som en erkänd mode- och designnation. Kulturen är ett naturligt inslag i presentationen av i utlandet. Ett omfattande utbyte inom kultur, forskning och utbildning berikar vårt land och ger oss möjligheter att ta till oss impulser och erfarenheter från andra länder. Arbetet med att främja svensk export och utländska investeringar i är av stor betydelse, och utrikesförvaltningen har här viktiga uppgifter. Regeringen lägger stor vikt vid ett offensivt, slagkraftigt och integrerat Sverigefrämjande. Inom ramen för export- och investeringsfrämjandet genomförs särskilda satsningar på informationsteknologi (IT), miljö och andra spjutspetsområden. Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande utgör ett politikområde inom utgiftsområde 24 Näringsliv. 3.5 Insatser EU. Samarbete och säkerhet i Ordförandeskapet i EU är den högst prioriterade uppgiften för utrikesförvaltningen . EU-politik och EU-arbete kommer och att domineras av ordförandeskapet, utvidgningsförhandlingarna och de institutionella och andra reformer, som är en av förutsättningarna för utvidgningen och för ett ökat förtroende från medborgarnas sida. Den svenska anslutningen till beräknas ske . Ordförandeskapet innebär att skall leda alla möten i rådet och dess underorgan, representera rådet inför och företräda EU gentemot andra stater och internationella organisationer, främst FN. Som ordförande ansvarar för dagordningen, vilken dock till stor del bestäms av tidigare beslut och oförutsedda händelser. Vår uppgift är främst att se till hela unionens intressen. Detta hindrar inte att som andra ordförandeländer kan lägga särskild tonvikt vid av oss prioriterade områden som utvidgningen, sysselsättningen och miljön. Ett utkast till program för ordförandeskapet presenterades , och överläggningar pågår med respektive för att få en smidig övergång före och efter ordförandeskapet. Ordförandeskapet blir mycket resurskrävande. skall bl.a. leda omkring 1 500 möten på olika nivåer, varav ett stort antal i och dagliga möten i FN. För att sköta den planerade mötesverksamheten i under ordförandeskapet har ett särskilt 2001-sekretariat upprättats inom . Departementet har liksom övriga delar av tilldelats särskilda medel inför det svenska EU-ordförandeskapet. Det omfattande arbete som ordförandeskapet medför kräver därutöver omprioriteringar av tillgängliga resurser inom utrikesförvaltningen. UD:s press-, informations- och kulturenhet (PIK) har givits det samlade ansvaret inom för genomförandet av omfattande informations- och kulturaktiviteter under ordförandeskapet. resurser för näringslivsfrämjande har förstärkts avsevärt . Europeiska rådets extra möte i ägnades sysselsättning, ekonomiska reformer och social sammanhållning och lade fast omfattande målsättningar för tillväxt och sysselsättning i ett tioårsperspektiv. Vikten av livslångt lärande, entreprenörskap och IT för att förverkliga dem framhölls. Årliga uppföljningsmöten skall hållas, det första i under svenskt ordförandeskap . Det ordinarie toppmötet i kommer bl.a. att präglas av miljöfrågor och utvidgningen. Den inre marknaden är en av grundstenarna i EU-samarbetet, och en fungerande inre marknad är en förutsättning för att målen vid toppmötet i skall uppnås. samordnar de svenska ansträngningarna att åstadkomma en effektiv marknad i konsumenternas intresse. Stor vikt kommer att läggas vid de gemensamt prioriterade åtgärderna i kommissionens strategi för den inre marknaden. Den största uppgiften under vårt ordförandeskap blir att leda de pågående förhandlingarna om . Vid Europeiska rådets möte i beslöt man att inleda förhandlingar med återstående sex kandidatländer i , vilket innebar att förhandlingar nu förs med tolv länder. Man beslöt också att inkludera bland kandidatländerna, men något beslut att inleda förhandlingar har inte fattats. Inträde förutsätter att nya medlemmar övertar och förmår uppfylla ett medlemskaps förpliktelser. Varje land skall bedömas på egna meriter. EU skall för sin del ha genomfört de interna reformer, som krävs för utvidgningen, så att unionen är redo . Strävan är att den pågående regeringskonferensen om institutionella reformer skall slutföras till Europeiska rådets möte i . och en majoritet av medlemsländerna anser att denna konferens skall begränsas till de frågor, som måste lösas före en första utvidgning, dvs. främst röstningsreglerna i rådet, kommissionens sammansättning och möjligheter att fatta beslut med kvalificerad majoritet på flera områden. Även möjligheterna att förenkla reglerna om s.k. förstärkt samarbete mellan medlemmar, som inom ett område vill gå fram snabbare än hela unionen, kommer att undersökas av regeringskonferensen. Parallellt med regeringskonferensen pågår också utarbetandet av en stadga för grundläggande rättigheter inom EU. Det sker i ett s.k. konvent med företrädare för medlemsregeringar, nationella parlament och . vill modernisera EU. Vi eftersträvar ett modernt och öppet EU nära medborgarna. Det innebär att effektiv förvaltning, begripliga beslutsprocedurer, största möjliga öppenhet, finansiell disciplin och ett stort mått av ansvarstagande skall vara ledstjärnor i arbetet för både enskilda aktörer och EU-systemet som sådant. Arbetet med utvidgningen av EU är prioriterat i svensk Europapolitik. Genom utvidgningen skapas och befästs långsiktig fred och säkerhet i . Efter slut råder fred i fram till gräns, men det är på många håll, främst i västra , en ömtålig fred. bekräftade med skärpa nödvändigheten för EU att effektivt kunna ingripa både militärt och civilt i uppflammande kriser. Arbetet med att inom EU utveckla den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken (ESDP) har fortskridit snabbt efter Europeiska rådets möte i . Politiken omfattar militär och civil krishantering och konfliktförebyggande. Den politiska och militära organisationen för krishantering förutses vara klar vid det svenska ordförandeskapets början, medan de militära kapacitetsmålen inte kommer att vara uppnådda . Då skall EU:s medlemsländer kunna ställa upp med sammanlagt 60 000 man för militär krishantering. På det civila området ställs motsvarande kapacitetsmål upp, bl.a. för civilpoliser. Samarbetet med FN och länder utanför EU skall utvecklas. beslöt i Feira att EU skall förstärka sitt arbete med att förebygga väpnade konflikter. En rapport skall föreligga till dess möte i och ligga till grund för det fortsatta arbetet under det svenska ordförandeskapet. Vårt mål är att en EU-politik för konfliktförebyggande skall utformas för att läggas fast vid i . EU skall för sin krishantering kunna använda Nato-resurser i enlighet med de beslut Nato fattade i . Detta gör en formalisering av relationerna mellan EU och Nato nödvändig, som Västeuropeiska unionen (VEU) successivt upphör som organisation och i sammanhanget relevanta funktioner överförs till EU. Kandidatländer och andra europeiska länder skall ges möjlighet att delta i EU:s krishantering. Nato förblir den viktigaste militära samarbetsorganisationen i . En av Nato:s huvuduppgifter är militär krishantering. deltar aktivt i samarbetet och övningsverksamheten inom EAPR och PFF.