prop · GP031d30 · 2001-09-20 00:00:00 — Banksektorn brottas med stora svårigheter på grund av en stor andel problemkrediter. Ut- rymmet för en expansiv finanspolitik är litet till följd av svaga statsfinanser. Tillväxten bedöms uppgå till och till . Risken för en betydligt sämre utveckling är dock stor. Ett flertal av de övriga har drabbats hårt av krisen inom IKT-sektorn och industriproduktionen minskar därför i flera länder. Det inhemska efterfrågeläget är dock avsevärt bättre än under den s.k. Asienkrisen. Särskilt och har en stark tillväxt i den inhemska efterfrågan. I (exklusive ) bedöms tillväxten uppgå till och . I är konjunkturförsvagningen mer påtaglig. Tillväxten väntas där sjunka från till och stiga till . Den försvagade internationella industrikonjunkturen har medfört att tillväxten i euroområdet har dämpats sedan slutet av . Särskilt och länder med en stor IKT- sektor, t.ex. , och , har uppvisat en kraftig inbromsning av tillväxten. Positiva effekter på hushållens reala disponibla inkomster av skattesänkningar och en gynnsam sysselsättningsutveckling har i viss mån motverkats av snabbt stigande inflation . I har exporten mattats av ordentligt, investeringarna har fallit medan konsumtionen har utvecklats relativt gynnsamt. Tillväxten i väntas uppgå till . Tillväxten i euroområdet som helhet väntas uppgå till . Den väntade förstärkningen av det internationella konjunkturläget och positiva effekter av genomförda och antagna räntesänkningar är två viktiga faktorer som bedöms bidra till att tillväxten i euroområdet förutses stiga något till . 2001/02:1 BILAGA 2 begränsas dock av att sysselsättningstillväxten förutses försvagas. I väntas den inhemska konsumtionen fortsätta att utvecklas väl. I förutses en viss återhämtning i hushållens konsumtion ske under slutet av innevarande år. Den internationella avmattningen medför att exporttillväxten minskar i båda länderna. I förutses en dämpad investeringstillväxt, vilken bl.a. beror på att investeringarna var höga till följd av den storm som drabbade landet . Tillväxten väntas i uppgå till och i till . bedöms tillväxten öka till i och till i . I har tillväxten dämpats genom en kraftig åtstramning av penningpolitiken och svag tillväxt i oljesektorn. BNP förutses öka och . Räntor, valutor och inflation Den globala avmattningen har haft kraftiga återverkningar på räntor och penningpolitik. Nedgången i de långa obligationsräntorna har varit särskilt omfattande i . låg den amerikanska 10- årsräntan på , vilket var högre än den tyska 10-årsräntan. Den kraftiga relativa försämringen av tillväxten i i förhållande till euroområdet har inneburit att den skillnaden nästan har försvunnit. Även den tyska räntenivån har fallit från under inledningen av 2000 till . Den tyska 10-årsräntan bedöms ligga kvar . Den svenska 10- årsräntan har legat några tiondelar över den tyska, vilket den väntas fortsätta göra . Konjunkturavmattningen i har också inneburit att den amerikanska har sänkt styrräntan från till . En ytterligare styrräntesänkning till antas . I takt med att den amerikanska konjunkturen förstärks väntas den amerikanska inleda styrräntehöjningar. Den () har sänkt den s.k. refiräntan till . har inflationen legat högre än ECB:s tak för inflationen, vilket sannolikt har bidragit till ECB:s återhållsamhet med räntesänkningar. flationen väntas dock minska som konjunkturen i euroområdet bedöms vara förhållandevis svag framöver. Mot denna bakgrund bedöms ECB sänka styrräntan till . Trots avmattningen i den amerikanska ekonomin stärktes dollarn mot de flesta andra valutor . Någon förklaring till detta är svår att finna. I ett lite längre tidsperspektiv krävs det sannolikt en kraftig försvagning av dollarn för att de ackumulerade bytesbalansunderskotten inte skall bli ohållbart stora. Prognosen bygger därför på ett antagande om en dollarförsvagning i ett medelfristigt perspektiv. Vid utgången av 2002 antas dollarn ligga runt /euro. Den svenska kronan har successivt försvagats i termer av det handelsvägda TCW-indexet. stödköpte kronor och höjde styrräntan till . låg TCW-index runt 140, vilket är den svagaste noteringen efter övergången till rörlig växelkurs 1992. Kronan har påverkats negativt av att utländska placerare sålt svenska aktier. har svenska placerare, bl.a. i samband med att och startade sin verksamhet, köpt utländska finansiella tillgångar. Dessa flöden bör inte innebära en varaktig försvagning av kronan. Prognosen bygger på ett antagande om att kronan gradvis förstärks så att TCW-index ligger på 133 och på 128 . Därefter antas kronan fortsätta att appreciera och 2004 antas TCW-index ligga på 120. Osäkerheten om kronans utveckling är emellertid mycket stor. Det är dock svårt att med ekonomiska argument motivera en utveckling där kronan ligger kvar på nuvarande nivå. En omfattande real depreciering av växelkursen, i förhållande till prognosen, skulle innebära en kraftig förstärkning av konkurrenskraften och därmed sannolikt även av handelsbalansen och bytesbalansen. Den svenska penningpolitiken vägleds av ett inflationsmål. Inflationen, mätt som förändringen i konsumentprisindex (KPI) , skall uppgå till med ett toleransintervall på +/ . har förtydligat att det är UND1X som styr utformningen av penningpolitiken. UND1X är mått på den underliggande inflatio- 2001/02:1 BILAGA 2 2Exklusive effekten av att överfördes från kommunsektorn till hushållssektorn i nationalräkenskaperna. Inklusive denna effekt är utvecklingstalen för för hushållens konsumtion , för offentlig konsumtion och för konsumtion . 3Förändring uttryckt i procent av BNP föregående år nen där de direkta effekterna av förändrade räntor, indirekta skatter och subventioner har exkluderats från KPI. har inflationen ökat. För perioden maj t.o.m. juli uppgick inflationen enligt både KPI och UND1X till , vilket kan jämföras med en inflationstakt på . Bakom den kraftiga prisuppgången ligger prisökningar på villaolja, el och kött som i huvudsak bedöms ha tillfälliga effekter på inflationen, dvs. priserna för dessa varugrupper bedöms inte ligga avsevärt högre än . bedöms inflationen, mätt med KPI och UND1X, ligga något . Den största risken för en högre inflation och än prognoserat är att kronan inte förstärks på det sätt som antagits. Genomslaget av kronans hittillsvarande svaghet är en annan osäkerhetsfaktor. Inflationsprognosen bygger på att handeln i betydande omfattning höjer sina vinstmarginaler , vilket delvis kompenserar för årets ökade kostnader för importerade varor. Avmattningen i den svenska ekonomin och indikationer på att bristen på arbetskraft generellt sett har minskat innebär att resursläget i ekonomin har blivit mindre ansträngt, vilket bör reducera inflationsriskerna. Efter en varuexportuppgång på visar de preliminära nationalräkenskaperna en minskning av varuexporten i jämförelse med . Framför allt två faktorer förklarar den kraftiga avmattningen. För det första har den internationella konjunkturnedgången varit särskilt påtaglig på viktiga svenska exportmarknader. På några av dessa, t.ex. i och i , har dessutom importtillväxten varit svag i förhållande till BNP-tillväxten. Sannolikt beror detta på ett minskat importbehov i industrin på grund av lagerkorrigering och försämrad industrikonjunktur. För det andra har några viktiga svenska exportbranscher, teleproduktindustrin och motorfordonsindustrin, varit särskilt hårt drabbade av en sjunkande global efterfrågan. Den förväntade internationella återhämtningen , en mindre negativ utveckling inom teleproduktindustrin och ett gott konkurrensläge till följd av den svaga kronan förutses innebära att exporten successivt ökar . Ett visst stöd för en sådan utveckling ges av senaste kvartalsbarometer där nedgången i exportorderingången förefaller ha bromsats upp och företagen förväntar sig en svag ökning i exportorderingången framöver. 2001/02:1 BILAGA 2 Ökningen av omvärldens efterfrågan på bearbetade varor, dvs. världsmarknadstillväxten, väntas uppgå till . Den svenska exporten av bearbetade varor bedöms emellertid minska . Förlusten av marknadsandelar förklaras i hög grad av nedgången i teleproduktindustrin. Den totala varuexporten, dvs. bearbetade varor och råvaror, beräknas minska . väntas det internationella efterfrågeläget stärkas något och världsmarknadstillväxten beräknas öka till . Inriktningen av den internationella efterfrågan förutses också bli mer fördelaktig för . Bland annat bedöms efterfrågan på insatsvaror öka, vilket gynnar svensk exportindustri. Exporten av teleprodukter bedöms åter visa positiva tillväxttal, dock betydligt lägre än . Sammantaget väntas varuexporten öka . Varuimporten ökade med jämfört med . överskattade industriföretagen och handeln hushållens och omvärldens efterfrågan vilket bidrog till en ofrivillig lageruppbyggnad. har importen anpassats till minskade behov av importerade insatsvaror i industrin och lägre efterfrågan på importvaror, särskilt varaktiga konsumtionsvaror, från hushållen. Därutöver har en lagerkorrigering inletts, vilket betyder att företag och handel i högre grad har utnyttjat lagervaror i stället för att importera. Den svaga kronan har fördyrat importen och kan ha inneburit att företag har skjutit importbeslut eller ersatt importerade varor med inhemskt producerade varor. Av dessa skäl har varuimporten utvecklats mycket svagt och för hela 2001 väntas varuimporten minska jämfört med . I takt med att exporten och hushållens konsumtion ökar snabbare igen stiger även importen. Varuimporten förutses öka . Trots att varuimporten i volymtermer procentuellt sett väntas minska mer än varuexporten försämras handelsbalansen från ett överskott på ca 2000 till ca . Det beror dels på att exportvolymen i utgångsläget är högre än importvolymen och dels på att importpriserna väntas stiga snabbare än exportpriserna. Liksom varuhandeln har såväl tjänsteexporten som tjänsteimporten försvagats . Den svaga kronan bedöms dock påverka turistinkomsterna positivt och turistutgifterna negativt. Tjänstebalansen väntas därför ge ett positivt bidrag till BNP-tillväxten. väntas tjänstebalansen åter ge ett negativt BNP-bidrag. Investeringarna ökade och har fortsatt att öka . En- ligt SCB:s investeringsenkät planerar industrin att öka sina investeringar med . Risken är dock påtaglig att dessa planer avspeglar förväntningar om en betydligt starkare industrikonjunktur än den som har realiserats. Industriinvesteringarna bedöms därför bli svagare än planerna och öka . Det svaga konjunkturläget väntas medföra att det finns ledig kapacitet i industrin . Industriinvesteringarna väntas därför ligga kvar på samma nivå som . Om förbättringen i industrikonjunkturen uteblir är risken stor för att investeringstillväxten i industrin blir kraftigt negativ. Investeringsutvecklingen i övrigt näringsliv har under varit mycket stark och en fortsatt god utveckling förutses. Investeringstillväxten i industrirelaterade tjänstesektorer väntas dock på grund av avmattningen inom industrin bli lägre än . Detta kompenseras av en hög investeringstillväxt inom byggindustrin och utbyggnaden av tredje generationens mobiltelefonnät. Utbyggnadens omfattning och fördelning över tiden är mycket osäker. Prognosen bygger på ett antagande om att investeras och . Totalt sett väntas investeringarna i övrigt näringsliv öka och . Förutsättningarna för en fortsatt hög tillväxt i bostadsinvesteringarna är gynnsamma. Hushållens ekonomiska situation är god och bostadsräntorna är låga. Därutöver stimuleras bostadsbyggandet av regeringens stöd till byggande av hyresrätter, studentbostäder och ekologiska bostäder. Dessutom är nivån på bostadsbyggandet mycket låg både i förhållande till den bostadsbrist som, enligt enkäter, råder i flera av landets kommuner och i förhållande till de långsiktiga behoven. väntas bostadsinvesteringarna öka med och med . Statliga satsningar på vägar och järnvägar och ökade investeringar i kommunerna innebär att offentliga myndigheters investeringar, efter att ha fallit kraftigt , väntas öka och . Sammantaget väntas investeringarna i hela ekonomin öka och Lagerinvesteringarna ger ett negativt bidrag till BNP-tillväxten på . Även väntas lagerbidraget bli negativt och uppgå till av BNP. har hushållens konsumtionsutgifter visat höga tillväxttal. Ett antal faktorer förklarar den goda konsumtionstillväxten. Hushållens förmögenhetsställning förbättrades snabbt, t.ex. steg hushållens finansiella nettoförmögenhet mellan tredje kvartalet 1999 och med ca . Därutöver ökade även hushållens reala förmögenhet, bl.a. till följd av snabbt stigande småhuspriser. Hushållens inkomster och tillförsikt påverkades vidare positivt av en mycket god sysselsättningstillväxt. Efter en period med en låg tillväxt av hushållens inköp av kapitalvaror ökade kapitalvaruinköpen kraftigt. Den goda förmögenhetstillväxten och det förhållandet att kapitalvaruinköp kan betraktas som en form av sparande bidrog till att hushållens sparkvot gradvis sjönk och blev negativ3 1998. En del av de faktorer som påverkade konsumtionen i positiv riktning har givit upphov till negativa effekter. Hushållens finansiella förmögenhet var på grund av fallande aktiepriser ca lägre än . blev det också tydligt att tillväxten i hushållens inköp av kapitalvaror började sjunka. Särskilt nybilsförsäljningen försämrades mycket snabbt och låg hushållens inköp av bilar under nivån . Därtill har första halvårets uppgång i inflationen urholkat hushållens köpkraft. Ett minskat sparande i kapitalvaror i kombination med att hushållens finansiella förmögenhet har reducerats, har bidragit till en uppgång i sparkvoten. Tillväxten i hushållens konsumtionsutgifter bedöms mot denna bakgrund halveras från 2000 till . Det finns dock skäl att förvänta sig en starkare konsumtionstillväxt . Tillväxten i hushållens reala disponibelinkomster bedöms då uppgå till . Senast hushållen hade en realinkomstökning på var i mitten av 1960- talet. Tillväxten i nästa års disponibla inkomster 3 Avser nettosparkvoten exklusive sparande i avtalspensioner (se avsnitt 9.1). 2001/02:1 BILAGA 2 stärks såväl av reformer, t.ex. maxtaxan inom barnomsorgen, som av skattesänkningar motsvarande riktade till hushållen. Arbetsmarknadsläget som bedöms utvecklas svagt väntas stärkas igen . Trots att den senaste tidens fallande börsvärden sannolikt på kort sikt har haft en negativ påverkan på konsumtionen är hushållens förmögenhetsställning i grunden god. Givet dessa förutsättningar bedöms hushållens konsumtion öka . Två osäkerhetsmoment, utöver börsutvecklingen, bör särskilt framhållas. Risken för en sämre utveckling ligger i att hushållen i högre grad än förväntat fortsätter att minska sina inköp av bl.a. kapitalvaror. Med den mycket kraftiga ökning av de reala disponibelinkomsterna som förutses finns det dock utrymme både för en hög konsumtionstillväxt och en snabbt stigande sparkvot. Det kan inte uteslutas att hushållen i högre grad än vad som antas i prognosen väljer att använda sina inkomster till konsumtion. Tabell 1.5 Bidrag till BNP-tillväxt Anm: Bidragen för redovisas exklusive effekten av att ingår i hushållssektorn. Den statliga konsumtionen har ökat något och för beräknas en ökning på . Även väntas en ökning , delvis till följd av att staten övertar ansvaret för vårdhögskolorna. Utgifterna för konsumtion steg (exklusive kyrkoeffekten). En- ligt kommunallagen är kommuner och landsting skyldiga att uppnå balans i budgeten . Om kostnaderna överstiger intäkterna skall detta underskott täckas . Balanskravet har tagits i beaktande i prognosen för den kommunala konsumtionsutveck- 2001/02:1 BILAGA 2 Den kommunala skattesatsen antas vara oförändrad nivå. Tillfälligt höga skatteinkomster och 2002 möjliggör en något högre ökningstakt av den kommunala konsumtionen än vad som bedöms vara långsiktigt hållbart. Kommunerna antas dock ej öka sin konsumtion i proportion till de tillfälligt höga skatteinkomsterna utan anpassar sig till balanskravet. Konsumtionsutgifterna prognoseras öka med och sektorn som helhet bedöms uppfylla balanskravet från och med innevarande år. Enskilda kommuner och landsting visar dock fortfarande underskott. beräknas de kommunala konsumtionsutgifterna öka med . Tillväxten och sparandets sammansättning Nedgången i BNP-tillväxten från till förklaras till stor del av minskade tillväxtbidrag från hushållens konsumtionsutgifter och lager (se tabell 1.5). Trots att exporttillväxten väntas bli negativ beräknas utrikeshandeln ge ett positivt bidrag till tillväxten motsvarande . Detta beror på att fallet i importen är kraftigare än exportminskningen. isolerat minskar dock exportens bidrag till tillväxten mycket kraftigt från år . förutses en förstärkning av såväl export som import och därför ett fortsatt svagt positivt tillväxtbidrag. Den högre BNP-tillväxten förklaras i stället nästan helt av en starkare tillväxt i hushållens konsumtionsutgifter. Tabell 1.6 Sparandets sammansättning Löpande priser, procent av BNP Källor: , och Den goda investeringsutvecklingen innebär att investeringarnas andel av BNP väntas öka från till 2004 (se tabell Även det finansiella sparandet i den offentliga sektorn och i hushållssektorn väntas öka relativt kraftigt . Det totala finansiella sparandet, vilket i stort överensstämmer med bytesbalansens saldo, bedöms ligga . ökade sysselsättningen med 103 000 personer eller jämfört med , enligt SCB:s arbetskraftsundersökningar. Ökningstakten i sysselsättningen har dock tenderat att minska . Liksom tidigare är det framför allt i näringslivets tjänstesektorer som sysselsättningen har ökat snabbt, men även i byggindustrin har sysselsättningen ökat påtagligt. Den svagare industrikonjunkturen har dock medfört att sysselsättningen inom industrin har minskat kraftigt. Ett flertal faktorer talar för en avmattning av sysselsättningen . Det förhållandet att sysselsättningstillväxten ökade snabbt trots att den samlade efterfrågan försvagades innebär sannolikt att en del företag har kapacitet att framöver möta en starkare efterfrågan utan att öka antalet sysselsatta. Företagens anställningsplaner, enligt KI:s senaste kvartalsbarometer, och utvecklingen av antalet nyanmälda lediga platser till landets arbetsförmedlingar tyder också på en försvagad tillväxt i sysselsättningen. Därtill har antalet varsel stigit kraftigt. har antalet varsel uppgått till 31 000 vilket kan jämföras med 16 000 2000. Nivån är dock låg jämfört med . Mätt som årsgenomsnitt bedöms sysselsättningen öka . Den förutsedda konjunkturförstärkningen väntas innebära att sysselsättningstillväxten tar fart. Mätt som årsgenomsnitt ökar sysselsättningen 2002 dock . Anledningen till att årsgenomsnittet 2001 är högt är att sysselsättningen steg kraftigt . Nästa års låga årsgenomsnitt påverkas i stället kraftigt av en förväntad sysselsättningsminskning . Av dessa skäl skiljer sig sysselsättningens förändring under loppet av 2001 och 2002 kraftigt från årsgenomsnitten. Antalet arbetade timmar har inte ökat i samma omfattning som antalet sysselsatta. året ökade antalet arbetade timmar en- dast , enligt nationalräkenskaperna, jämfört med året innan. Medelarbetstiden minskade således . Den främsta orsaken till den lägre arbetstiden är en kraftigt ökad sjukfrånvaro, men minskad övertid och lägre s.k. vanligen arbetad tid har också bidragit. väntas medelarbetstiden minska . väntas sjukfrånvaron fortsätta att öka. Maxtaxan inom barnomsorgen, det höjda s.k. fribeloppet i det nya studiemedelssystemet och åtgärder för att minska deltidsarbetslösheten väntas dock ha positiva effekter . Sammantaget väntas medelarbetstiden minska 2002. Arbetskraftsutbudet beräknas, liksom sysselsättningen, visa en svagare tillväxt för att sedan återigen öka . Totalt sett väntas arbetsutbudet öka med 56 000 personer , och den öppna arbetslösheten bedöms minska från till 2002. fram påverkas arbetsutbudet i positiv riktning av att antalet platser i arbetsmarknadspolitiska program och i vuxenutbildning minskar. väntas arbetsutbudet stiga något snabbare än sysselsättningen vilket gör att arbetslösheten temporärt ökar till . De offentliga finanserna förstärks ytterligare . Skatteinkomsterna ökar som andel av BNP, trots skattesänkningar och en svagare konjunktur, och inkomsterna bedöms bli betydligt större än vad som beräknades i den ekonomiska vårpropositionen. Ränteutgifterna minskar kraftigt till följd av minskad statsskuld och av att lån omsätts till lägre räntor. Den offentliga sektorns finansiella sparande beräknas till nära eller av BNP, vilket är högre än prognosen i vårpropositionen. Det finansiella sparandet stiger av BNP . De oväntat stora skatteinkomsterna beror emellertid till större delen på periodiseringseffekter, som inte höjer nivån . Det medför att skatteinkomsterna även före de nu föreslagna skattesänkningarna 2002 minskar kraftigt som andel av BNP. Därtill kommer att de föreslagna skattesänkningarna reducerar inkomsterna med ytterligare av BNP. Ut- gifterna minskar marginellt som andel av BNP. Den offentliga sektorns finansiella sparande beräknas uppgå till eller 2001/02:1 BILAGA 2 av BNP 2002. Det är i stort sett oförändrat jämfört med vårpropositionen efter att hänsyn tagits till skattesänkningarna. sjunker skatteinkomsterna som andel av BNP ytterligare när skattesänkningarna successivt får genomslag i de offentliga finanserna. Även utgifterna minskar något som andel av BNP, trots att införandet av en beskattad garantipension höjer utgifterna (och skatterna) av BNP. Det finansiella sparandet beräknas till av BNP och till av BNP 2004. Tabell 1.7 De offentliga finanserna 1 Givet ett finansiellt sparande enligt mål. Fördelningen av sparandet mellan staten och ålderspensionssystemet påverkas av den finansiella infasningen av det reformerade ålderspensionssystemet. Åren 20022004, när effekten av infasningen upphör, beräknas sparandet i pensionssystemet, dvs. AP- fonden och premiepensionssystemet, uppgå till av BNP. Det innebär att mer än hela det finansiella överskottsmålet för den samlade offentliga sektorn används för att bygga upp pensionsfonderna inför den belastning som väntar . kommer statens finansiella sparande visa underskott. Överskotten i den offentliga sektorn medför en stadig förbättring av den finansiella ställningen. Nettoskulden vänds till en positiv förmögenhet på av BNP. Denna förmögenhet växer i takt med det finansiella sparandet. Genom att överskotten ligger i ålderspensionssystemet kommer förmögenheten att växa genom ackumulering av finansiella tillgångar både i fördelningssystemet och i premiepensionssystemet. 2001/02:1 BILAGA 2 Den globala konjunkturnedgången har snabbt fördjupats, inte minst i OECD-området. En viktig faktor i sammanhanget är att den ekonomiska aktiviteten i flertalet regioner och länder nu dämpas , vilket förstärker djupet i avmattningen. Konjunkturavmattningen i har åtföljts av sjunkande tillväxt i framför allt , och . Ett gemensamt drag i flertalet regioner har varit en snabb och kraftig konjunkturavmattning i tillverkningsindustrin, inte minst inom sektorn för informations- och kommunikationsteknik (IKT). har hushållssektorn utvecklats förhållandevis gynnsamt, framför allt i , men också i EU-området. Avmattningen i har bl.a. yttrat sig i en snabb och kraftig lageranpassning samt fallande investeringar och då särskilt investeringar i IKT. Trots den snabba och kraftiga avmattningen har hushållens efterfrågan utvecklats anmärkningsvärt positivt, vilket sannolikt till en del kan förklaras av att arbetslösheten varit fortsatt låg i ett historiskt perspektiv. I prognosen förutses BNP-tillväxten i uppgå till där hushållens konsumtion utgör den avgörande drivkraften. Som en anpassning till den minskade efterfrågan inom IKT-sektorn bedöms näringslivets investeringar minska samtliga kvartal . väntas tillväxten återhämta sig till , bl.a. som en följd av tidigare och i prognosen antagna räntesänkningar. Prognosen innebär att den amerikanska ekonomin antas växa under sin långsiktiga potentiella tillväxttakt både och .