prop · GO031D15 · 2001-01-01 00:00:00 — utbildningsstöd (Sisus) skall bidra till att uppnå målet för handikappolitiken genom att förbättra förutsättningarna för utbildning och studier för unga och vuxna personer med funktionshinder samt genom att med god kvalitet och kostnadseffektivitet administrera och utveckla olika stöd som behövs i och omkring studiesituationen för personer med funktionshinder. Sisus ger också kansliservice till . Av årsredovisningen för framgår att Sisus anslagssparande när det gäller förvaltningsanslaget vid utgången av uppgick till , bl.a. beroende på lägre personalkostnader än vad som budgeterats. Regeringens överväganden I sin årsredovisning för redovisar Sisus sin verksamhet under verk- samhetsgrenarna stöd inom folkhögskole- området, stöd inom universitet och högskolor samt stöd inom riksgymnasieverksamheten för svårt rörelsehindrade ungdomar. Sisus får efter regeringsbeslut ta ut avgift av för att registrera ansökningar och redovisningar samt bereda rådets beslut avseende förstärkningsbidraget till folkhögskolor. Insatsen innebär att Sisus får en helhetsbild av handikappinsatserna på folkhögskolorna. Den bidragsfinansierade verksamheten skall ha som mål full kostnadstäckning. Sisus fick av för att sköta denna administration. Sisus måluppfyllelse har varit god . Sisus kunskapsstrategi visar fortsatt behov av systematisering av kunskap av relevans för ansvarsområdet. Myndigheten kommer att få ökade arbetsuppgifter i enlighet med regeringens proposition (1999/2000:79, bet. 1999/2000:SoU14, rskr. 1999/2000:240)) Från patient till medborgare en nationell handlingsplan för handikappolitiken. Anslaget höjdes i tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposion med . tillförs anslaget sammanlagt för kompetensutvecklingsinsatser i enlighet med inriktningen i handikappropositionen, varav avser stimulansbidrag till särskilda projekt 2003. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 16:9 utbildningsstöd . beräknas anslaget till re- spektive . Tabell 6.16 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 8 663 1 Pris- och löneomräkning 118 Ökat resursbehov 12 000 Förslag 2001 20 781 1 Exklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten 6.7.10 16:10 Handikappombudsmannen 6.17 Anslagsutveckling 16:10 Handikappombuds- mannen Tusental kronor 8 137 2001 Förslag 15 247 2002 Beräknat 15 553 1 2003 Beräknat 15 887 1 1 Motsvarar 15 247 tkr prisnivå. skall bidra till att uppnå målet för handikappolitiken genom att bevaka frågor som angår funktionshindrade personers rättigheter och intressen samt verka för att personer med funktionshinder uppnår full delaktighet i samhällslivet och jämlikhet i levnadsvillkoren. Målen för verksamhet omfattar således handikappolitik inom alla politikområden och samhällssektorer. Regeringens överväganden I årsredovisningen för redovisar sin verksamhet under verksamhetsgrenarna ärendehandläggning, uppföljning och analys samt information och kunskapsöverföring. har utvecklat effektiva och ändamålsenliga hand- läggningsrutiner. har i särskild ordning lämnat en rapport till regeringen om sin verksamhet och om utvecklingen inom handikappområdet samt givit förslag till åtgärder. Vidare har man utarbetat en kunskapsstrategi med tonvikt på en omvärldsanalys. Han- dikappombudsmannens måluppfyllelse har varit god . I enlighet med regeringens proposition (1999/2000:79, bet. 1999/2000:SoU14, rskr. 1999/2000:240)) Från patient till medborgare en nationell handlingsplan för handikappolitiken höjs anslaget med för inrättande av ett nationellt tillgänglighetscenter. För att bidra till finansieringen av överförs till Utgiftsområde 8 anslaget 10:5 Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO). Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 16:10 . beräknas anslaget till respektive . Tabell 6.18 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 8 159 Pris- och löneomräkning 113 Överföring till DO 25 Ökat resursbehov 7 000 Förslag 2001 15 247 7.1 Omfattning Politikområdet omfattar insatser som syftar till att ge äldre människor förutsättningar att leva ett självständigt liv med god livskvalitet. Det gäller t.ex. insatser som bidrar till att höja kvaliteten inom äldreomsorg och äldrevård samt stöd till IT-utbildning för äldre. Samhällets insatser inom äldrepolitiken ligger inom ett flertal områden, bl.a. inom den generella socialpolitiken i form av pensionsförmåner, hälso- och sjukvård, äldreomsorg (inom ), bostadspolitik, kommunikationer (inkl. färdtjänst), tillgänglighet (såväl fysisk som tillgång till information m.m.), äldre på arbetsmarknaden, demokrati och inflytande samt kultur och fritid. Ansvaret för äldreomsorg och hälso- och sjukvård åvilar i första hand landsting och kommuner. Statens stöd lämnas i huvudsak från utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. Politikområdet omfattar medel för stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken. Pensioner och övriga pensionsförmåner redovisas under politikområdet Ekonomisk äldrepolitik. Tabell 7.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet Miljoner kronor Utfall 1999 Anslag 2000 1 Utgifts- prognos 2000 Förslag anslag 2001 Beräknat anslag 2002 Beräknat anslag 2003 17:1 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken. 112,9 Totalt för Politikområdet Äldrepolitik 208,9 259,0 280,1 252,0 112,9 112,9 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. Regeringens förslag: Äldre skall kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande i samhället och över sin vardag, kunna åldras i trygghet och med bibehållet oberoende, bemötas med respekt samt ha tillgång till god vård och omsorg. 7.4 Politikens inriktning Äldrepolitiken står inför en rad utmaningar. Kortsiktigt handlar det om att komma tillrätta med problem och brister inom äldreomsorgen. Långsiktigt är det fråga om att anpassa samhället till en annan befolkningsstruktur med en betydligt större andel av invånarna . Det innebär att det finns behov av en ny syn på åldrandet och på äldre människors roll som samhällsmedborgare. Regeringen har vidtagit flera åtgärder för att skapa bättre förutsättningar för kommuner och landsting att ytterligare utveckla verksamheten inom socialtjänst och hälso- och sjukvård. Regeringen har bl.a. höjt det generella statsbidraget till kommunsektorn. fortsätter regeringen sitt arbete med att genomföra den nationella handlingsplanen för äldrepolitiken (prop. 1997/98:113, bet. 1997/1998SoU24, rskr. 1997/98:307). är det tredje och då särskilda satsningar görs inom vissa prioriterade områden. Regeringen avser att lämna en redogörelse till avseende genomförandet av handlingsplanen. Den parlamentariska äldreberedningen, som tillsattes , har som uppgift att skapa förutsättningar för en långsiktig utveckling av äldrepolitiken. Beredningens arbete inriktar sig på tre huvudområden; äldre i arbetslivet, det friska pensionärslivet och äldre inom vård och omsorg. Äldreberedningen kommer att avsluta sitt arbete . Uppföljningen av genomförandet av hand- lingsplanen samt den parlamentariska äldrebe- redningens förslag kommer att vara viktiga underlag när regeringen förbereder insatser för att utveckla äldrepolitikens innehåll. Samhällets insatser inom äldrepolitiken behöver även i fortsättningen inriktas dels på att ge äldre förutsättningar att leva ett självständigt liv med god livskvalitet, dels att ge äldre med behov service, vård och omsorg av god kvalitet. Ett område som behöver särskild uppmärk- samhet är de äldres situation i IT-samhället. Som exempel kan nämnas äldres möjligheter att få tillgång till information eller att sköta post- och bankärenden. 7.5 Insatser 7.5.1 Statliga insatser inom politikområdet Statens insatser inom äldrepolitiken omfattar främst lagstiftning, tillsyn samt olika åtgärder för att stimulera utvecklingen inom äldreområdet. Regeringen gav 1996 i upp- drag att följa utvecklingen på äldreområdet. lämnade en slutredovisning av uppdraget . antog regeringens proposition Nationell handlingsplan för äldrepolitiken. Riksdagsbeslutet innebar bl.a. nya nationella mål för äldrepolitiken samt vissa ändringar och tillägg i socialtjänstlagen. tog ett beslut om att skall fördelas 2001 för att stödja och påskynda kvalitetsutvecklingen inom äldreområdet. Bl.a. har och länsstyrelserna fått en resursförstärkning för att kunna bedriva fördjupad tillsyn inom äldreområdet. Forskning och kun- skapsutveckling inom äldreområdet, fortbildning av arbetsledare och förtroendevalda samt utveckling av stödet till anhöriga är exempel på andra insatser som er- håller statligt stöd. presenterade regeringens Äldre- projekt en halvtidsuppföljning av genomförandet av den nationella handlingsplanen för äldrepolitiken. 7.5.2 Insatser utanför politikområdet Regeringen har tillfört extra medel till kommuner och landsting bl.a för att skapa bättre förutsättningar för verksamhetsutveckling inom socialtjänst och hälso- och sjukvård. I regeringens skrivelse Utvecklingen inom den kommunala sektorn (skr. 1999/2000:102) redogörs närmare för kommunernas insatser inom äldreomsorgen. Regeringens proposition Nationell handlingsplan för handikappolitiken (prop. 1999/2000:79, bet. 1999/2000:SoU14, rskr. 1999/2000:240) antogs av . Målen och de åtgärder som beslutades omfattar personer med funktionshinder i alla åldrar och är också av betydelse för många äldre. Som exempel kan nämnas åtgärder mot domstolstrots samt åtgärder som ökar tillgängligheten i samhället, både vad gäller fysisk tillgänglighet och tillgång till infor- mation. Regeringen anser att det är angeläget att komma tillrätta med de brister som finns i det medicinska omhändertagandet av äldre inom den kommunala vården och omsorgen. Ett mål för resurstillskottet till vården och omsorgen 2004 är att säkra tillgången till läkare, sjuksköterskor, undersköterskor och annan rehabilite- ringspersonal, liksom tillgång till den samlade sjukvårdens resurser. Genom tillskottet kommer satsningen på stöd till anhöriga som vårdar långvarigt sjuka, äldre eller människor med funktionshinder att förlängas 2004. Ett annat prioriterat område är att i ökad utsträckning uppmärksamma psykisk ohälsa hos äldre. Dessutom innebär medelstillskottet en fortsatt satsning på FoU- center inom äldreområdet 2004. Frågor om färdtjänst och riksfärdtjänst hanteras inom det trafikpolitiska området under utgiftsområde 22. Inom ramen för en utvärdering av handikappolitiken inom transportområdet, med särskild inriktning på färdtjänst och kollektivtrafik, har regeringen givit i uppdrag att redovisa tillståndet och utvecklingen inom färdtjänsten. Uppdraget skall redovisas . 7.6 Resultatbedömning Målet som angavs i budgetpropositionen är att äldre skall kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande i samhället och över sin var- dag, kunna åldras i trygghet och med bibehållet oberoende, bemötas med respekt samt ha tillgång till god vård och omsorg. 7.7 Resultat I bl.a. från Äldre- uppdraget (följer upp och utvärderar 2000:4) framgår att andelen personer som får hjälp av den offentliga äldreomsorgen har fortsatt att minska. Enligt fortsätter omstruktureringen inom , vilket medför att personer med mindre behov ställs utanför det offentliga åtagandet. Äldres behov av service tillgodoses i större omfattning genom anhöriga eller tjänsteköp på den privata marknaden. Det är de äldre kvinnorna samt döttrar och svärdöttrar som i högre ut- sträckning än de äldre männen och sönerna och svärsönerna kompenserar bortfallet av insatserna för make/maka eller (svär)föräldrar. gör bedömningen att den allt mer restriktiva tilldelningen av hemtjänst drabbar ett stort antal äldre med välfärdsförluster och sänkt livskvalitet som följd. Tabell 7.2 Antalet äldre totalt som erhållit hjälp av kommunens äldreomsorg 1999 Ordinärt boende förändring från föregående år Särskilt boende inkl. landstingens långvård/geriatrik förändring från föregående år Service, vård och omsorg, totalt förändring från föregående 145 100 4 600 132 700 3 100 277 800 1 500 1995 137 600 7 500 134 000 1 300 271 600 6 200 1996 133 800 3 800 133 800 200 267 600 4 000 1997 130 100 3 700 133 500 4300 263 600 4 000 1998 1 130 000 100 128 200 5 300 258 200 5 400 1999 142 421 12 421 127 Källa: och kompletterande skattningar från och 1 För att kompensera ett stort bortfall avseende har mer omfattande skattningar gjorts Den i tabellen redovisade ökningen av antalet personer som erhåller hjälp i ordinärt boende utgörs i första hand av personer som enbart erhåller hemsjukvård, medan personer med hjälp från ökat i betydligt mindre omfattning. När det gäller särskilt boende har antalet personer i permanent boende minskat medan antalet i korttidsboende har ökat något. De äldre som erhåller vård och omsorg, i såväl ordinärt som särskilt boende, har betydligt större vårdbehov jämfört med tidigare. Färre personer får hjälp men omfattningen per hjälpt person har ökat. Även innehållet i vård och omsorg har förändrats. Utvecklingen inom äldreområdet är till största delen beroende av kommunala resurser, prioriteringar och insatser. och regeringens intention med de utökade statsbidragen är att de skall användas för att förbättra förutsättningarna för att bibehålla och utveckla kvaliteten inom skola, vård och omsorg. Statistik från (Personal 1999) visar att sysselsättningen inom vård och omsorg har ökat . Länsstyrelsernas förstärkning av tillsynsverksamheten har möjliggjort en fördjupad verksamhetstillsyn i både särskilda boenden och i . Samarbetet med Socialstyrelsernas regionala tillsynsenheter har utvecklats. Länsstyrelsernas tillsynsarbete visar att om- vårdnaden i både särskilda boenden och i i huvudsak är av god kvalitet. Många kommuner har börjat utveckla metoder för att följa upp och säkra kvaliteten inom äldreomsorgen, bl.a. till följd av den nya lagstiftningen inom området. uppger dock i sin årsredovisning att i princip ingen kommun ännu har ett fungerande kvalitetssystem, som möjliggör egenkontroll. Flera länsstyrelser framhåller att de som er- håller äldreomsorg i stort sett är nöjda med bemötande och insatser. De äldre uppger dock i olika undersökningar att personalen ofta är alltför tidspressad, vilket resulterar i att utrymmet för den sociala dimensionen i omvårdnaden begränsas. I av Äldreuppdraget framkommer även att det finns brister i in- dividanpassningen av den hjälp äldre får och i brukarinflytandet, både vad gäller de äldres och anhörigas möjligheter till inflytande. Flera länsstyrelser tar i sina årsredovisningar upp svårigheterna för kommuner och privata vårdgivare att rekrytera och behålla personal med rätt kompetens. Situationen påverkar möjlighe- terna att kunna tillgodose äldres behov av vård och omsorg av god kvalitet. uppger att många kommuner och landsting har vidtagit åtgärder för att förbättra personal- och kompe- tensförsörjning. I många kommuner råder det brist på platser i särskilda boendeformer. Detta medför att beslut inte alltid verkställs inom rimlig tid eller att den enskilde erhåller ett avslagsbeslut trots bedömt behov. Enligt rapporter från landets länsstyrelser, som inkommit till regeringen , fanns cirka 2 500 ej verkställda bifallsbeslut och cirka 1 600 avslagsbeslut trots behov av insatsen. Av länsstyrelsernas årsredovisningar framgår att boendestandarden i det särskilda boendet har förbättras. framhåller flera länsstyrelser att det fortfarande finns problem med låg boendestandard och stora sjukhusliknande boendeenheter. Resultatet av tillsynen visar att det finns kvarvarande brister i handläggning och dokumentation av ärenden inom äldreomsorgen, brister som riskerar att eftersätta enskildas rättssäkerhet. Enligt länsstyrelsernas årsredovisningar har den nya bestämmelsen i 5 § socialtjänstlagen (1980:620)om kommuners ansvar att underlätta för den som vårdar en närstående långvarigt sjuk, äldre eller funktionshindrad lett till att kommunernas insatser för stöd till anhöriga utvecklats. De vanligaste formerna för anhörigstöd är växelvård, hemtjänst, dagverksamhet och stöd från frivilliga organisationer. Det statliga stimulansbidraget till landets samtliga kommuner har medverkat till denna utveckling. Flera länsstyrelser har genomfört uppföljningar av tidigare tillsyn och detta visar att synpunkter/kritik tagits emot av kommunerna och aktuella problem har rättats till. har påtalat brister i de medicinska insatserna inom den kommunala äldreomsorgen. Situationen har förbättrats något, men det finns fortfarande ett stort behov av utökade läkarinsatser. Fr.o.m. har avgiftsbestämmelserna i 35 § socialtjänstlagen avseende äldre- och handikappomsorg förtydligats vad gäller beräkning av omsorgstagares förbehållsbelopp. Även kommunernas jämkningsskyldighet med avseende på make/maka/sambos situation har tydliggjorts. Effekterna av förändringarna har varit begränsade. Problemen med låga förbehållsbelopp, make/maka/sambos ekono- miska situation samt stora olikheter vad gäller nivåer på avgifterna såväl inom som mellan kommuner kvarstår. Skillnaderna har dessutom ökat (Äldreuppdraget 2000:1). Inom ramen för beslutade stimulansbidrag till äldrebostäder m.m. har beviljat medel till 168 projekt för nybyggnation av drygt 1 800 lägenheter och ombyggnad av cirka 3 700 lägenheter. Av dessa har ca 3 500 lägenheter färdigställts t.o.m. . Den nya bestämmelsen i 71 a § socialtjänst- lagen om anmälningsplikt för personal avseende missförhållanden inom äldreomsorgen och omsorgen om personer med funktionshinder har upplevts som svårtolkad av dem som skall tillämpa den. Med anledning av detta har meddelat föreskrifter och all- männa råd angående tillämpningen av , gällande . Enligt en rapport från har förekomsten av hälsofrämjande arbete bland äldre ökat . Det är också vanligare att kommuner, landsting och frivilligorganisa-tioner samverkar i detta arbete. När det gäller handlingsplanens åtgärd fort- bildning av arbetsledande personal inom äldreomsorgen visar uppföljning avseende 1999 att endast ett fåtal personer påbörjat utbildning . Orsaken är främst att det har tagit tid att planera och upphandla utbildningarna. Uppgifter tyder på att satsningen i större utsträckning riktats till arbetsledare än till biståndshandläggare. Inom ramen för regeringens satsning på forskning om äldre och åldrande har () beslutat att anslå medel för inrättandet av två nationella forskningsinstitut, det ena vid och det andra i där och är huvudmän. Sammanfattningsvis visar halvtidsuppfölj- ningen (dnr S2000/4746/ST) av den nationella handlingsplanen för äldrepolitiken att förstärkningen av det statliga stödet inom ramen för handlingsplanen har bidragit till att man på lokal och regional nivå har börjat arbeta aktivt med de prioriterade insatserna i syfte att förverkliga målen. Många satsningar som gjorts i enlighet med handlingsplanen har kommit igång först men nästan samtliga aktiviteter var i gång 2000. I de flesta fall är det ännu för tidigt att kunna se resultatet av de satsningar som gjorts. 7.7.1 Analys och slutsatser Regeringen konstaterar att det i huvudsak bedrivs bra äldreomsorg i landet och att de flesta äldre som är i behov av vård och omsorg erhåller sådan med god kvalitet. Det finns dock brister. Vissa äldres behov tillgodoses inte på ett tillfredsställande sätt, vilket bl.a. det stora antalet ej verkställda beslut och avslagsbeslut visar. Målet för äldrepolitiken omfattar dessutom fler aspek- ter på åldrandet än vården och omsorgen. Ännu återstår mycket arbete för att målen för äldrepolitiken skall uppnås. Antalet platser för permanent särskilt boende har minskat . Rapporter från landets länsstyrelser visar att det i många kommuner råder brist på platser i det särskilda boendet. Regeringen anser det vara oacceptabelt med det stora antalet ej verkställda beslut och avslagsbeslut trots bedömt behov. Intresset har varit stort för de stimulansbidrag som tilldelats kommuner för ny- och ombyggnad av särskilt boende i enlighet med den nationella handlingsplanen för äldrepolitiken. En stor del av de bidrag som beslutats har använts till standardhöjningar inom befintliga särskilda boenden. I viss utsträckning har bidraget använts för nybyggnad. Satsningen på att utveckla stödet till anhöriga är betydelsefull eftersom de anhöriga gör stora insatser inom vård och omsorg om äldre. Genom resurstillskottet till vården och omsorgen kommer satsningen att fortsätta 2004. Regeringen anser dock att det är viktigt att de anhörigas insatser även fortsättningsvis är av frivillig karaktär och ett komplement till den offentliga äldreomsorgen. och länsstyrelserna har efter beslutade resursförstärkningar kunnat intensifiera sina insatser inom tillsynsverksamheten och bidra till kunskapsutvecklingen i kommunerna. Den ökade tillsynen har inneburit att länsstyrel- serna fått bättre kunskap om vården av och omsorgen om äldre. Regeringen konstaterar att kvalitetsfrågor inom äldreomsorgen uppmärksammas i ökad omfattning i kommunerna. Det är positivt att så många av de äldre är nöjda med personalens bemötande. Regeringen bedömer att det är viktigt att satsningen på fortbildning av arbetsledare även kommer biståndshandläggare till del. De förtydliganden som gjordes i socialtjänstlagen 1999 angående avgifter inom vården och omsorgen om de äldre har inte varit tillräckliga för att komma till rätta med de problem som finns inom området. Det stora intresset för de tidigare redovisade stimulansbidragen tyder på att det i kommuner och landsting finns intresse för utveckling av äldrepolitiken. Den förändrande demografiska strukturen, med en ökande andel äldre i samhället, påverkar sannolikt intresset i kommuner och landsting för att arbeta med äldrefrågor utifrån ett bredare perspektiv. Av rapporter från och länsstyrelserna framgår att de statliga insatserna har bidragit till positiva effekter och att det första intrycket är att stimulansbidragen kommer att innebära en väsentlig kvalitetsutveckling på respektive område inom äldreomsorgen. Merparten av de åtgärder och det utvecklingsarbete som bedrivs i kommunerna ger dock effekter först på . 7.8 Budgetförslag 7.8.1 17:1 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken Tabell 7.3 Anslagsutveckling 17:1 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken Tusental kronor 280 104 2001 Förslag 251 946 2002 Beräknat 112 946 2003 Beräknat 112 946 1 Inklusive en minskning med 1 000 tkr i samband med den ekonomiska vårpro- positionen. I propositionen Nationell handlingsplan för äldrepolitiken aviserade regeringen att särskilda medel skulle avsättas för att genomföra prioriterade insatser för att förverkliga målen i handlingsplanen 2001. omfattar anslaget även bidraget till pensio- närsorganisationerna som tidigare ingick i an- slaget B5 Bidrag till handikapp- och pensionärsorganisationer. Avvikelsen mellan budget och utfall beror på att flertalet satsningar kom igång först . /2000 var dock flertalet aktiviteter i gång. Samtliga projekt m.m. kommer att ha startat . Det finns flera förklaringar till denna fördröjning på såväl nationell som lokal och regional nivå. Efter besluten på nationell nivå har det fordrats ett omfattande lokalt och regionalt förberedelsearbete. Tid för upp- handling, personalrekrytering samt i vissa fall kapacitetsbrister har bidragit till att aktiviteterna startat först . Regeringens överväganden Från anslaget har bidrag lämnats till följande aktiviteter . Dessa satsningar kommer att fortsätta . 2001 har sammanlagt avsatts för fortbildning av arbetsledare och förtroendevalda. Syftet med bidraget är att stödja kommunernas arbete med fortbildning av arbetsledare och biståndshandläggare inom äldreomsorgen. Då utbildningarna kommit igång först kommer hela satsningen inte att kunna slutredovisas förrän . beräknas anslaget för denna åtgärd till . Fortbildningen för förtroendevalda kommer att genomföras i form av sex regionala konferenser . Inbjudna till konferenserna är politiskt förtroendevalda samt förtroendevalda från kommunala och landstingskommunala pensionärsråd.