prop · GO031D15 · 2001-01-01 00:00:00 — Kostnaden för insatsen, som uppgick till ca , finansieras till hälften av staten och till hälften av branschorganisatio- nerna. Kommitténs arbete upphör dock . De statliga insatserna vad gäller narkotika har varit inriktade på att hålla tillbaka missbruket samt upprätthålla en negativ attityd till användningen av narkotika. har även ett särskilt ansvar för narkotikaprevention. Institutet följer konsumtions- och skadeutvecklingen, fördelar stöd till lokalt förebyggande arbete samt stödjer forskning och utvärdering inom området. Institutet har dis- ponerat extra medel för stöd till drogförebyg- gande verksamhet, utöver de utvecklingsmedel som finns i myndighetens ordinarie budget. hade institutet ett stort antal lokala projekt igång i organisationslivet. trädde lagen (1999:42) om förbud mot vissa hälsofarliga varor i kraft. Lagen ger möjlighet till kontroll av varor som, utan att vara narkotika, medför fara för människors liv eller hälsa och som används för att uppnå berusning eller annan påverkan. Narkotikadefinitionen i narkotikastrafflagen (1968:64) ändrades bl.a. för att den klart skall täcka alla de varor som anses vara narkotika. deltar aktivt i FN:s narkotikakontrollprogram UNDCP men även i samarbetsgrupp för narkotikafrågor, den s.k. Pompidougruppen. I Pompidougruppen deltar bl.a. aktivt i ett uppföljningsprojektet som startade och som handlar om förebyggande arbete och vård och behandling i . Genom medlemskapet i EU har fått tillgång till ett utökat europeiskt samarbete kring narkotikafrågorna. presenterade Europeiska kommissionen en handlingsplan för narkotikabekämpning 2000 2004. En strategi för narkoti- kabekämpning inom EU antogs vid i . har ett arbete pågått med att ta fram en handlingsplan för implementering av . Handlingsplanen antogs vid toppmötet . har ett flertal insatser inom tobaksområdet genomförts. En proposition om förbud av direkt och indirekt tobaksreklam har bl.a. lagts fram till (prop. 1999/2000:111). Inom EU har och ett omfattande arbete pågått med att omarbeta tre befintliga inre marknadsdirektiv inom området tillverkning, presentation och försäljning av tobaksvaror. har även inletts ett arbete inför WHO:s förhandling med att arbeta fram en ramkonvention mot tobak. överlämnade underlag till en nationell handlingsplan mot tobak. Förslaget har överlämnats till . Särskilda resurser, för- delade ur Allmänna Arvsfonden, har anslagits till frivilliga organisationers arbete mot rökning bland barn och ungdomar. beviljades stöd till 17 projekt och har ytterligare 25 projekt beviljats stöd. har flera stora satsningar gjorts för att underlätta för människor att sluta röka. Några exempel är Sluta röka-linjen som haft cirka 100 000 hjälpsökande samt ett självhjälpsmaterial för företag. Inom ramen för Innemiljöårets aktiviteter gjordes bl.a. särskilda insatser för att stimulera till fler rökfria restauranger. genomförde 1999 en uppföljning av den enkätstudie som gjordes 1997 om det tobakspreventiva arbetet på landets mödra- och barnavårdscentraler. Den nu genomförda studien visar att det skett relativt stora förändringar av det tobaksförebyggande arbetet och då nästan undantagslöst till det bättre. Faktorer som bidragit till de positiva förändringarna har bl.a. varit den utbildning i de båda samtalsmetoderna Rökfri graviditet och Rökfria barn som m.fl. genomfört. Det internationella samarbetet i folkhälsofrågor har successivt utvecklats inom såväl EU som och . för antog 1998 ett reviderat ramverk med riktlinjer och mål till ledning för medlemsstaternas folkhälsoarbete, Hälsa- för-alla HÄLSA 21. Plattformen för de förnyade Hälsa för alla -målen är en jämlikare hälsa. Både regeringen och har deltagit i arbetet med den nya Hälsa för alla strategin. blev folkhälsa formellt ett samarbetsområde inom EU genom . I och med Amsterdamfördraget vidgades gemen- skapskompetensen i frågor som rör folkhälsa. I det ramprogram för folkhälsa som löper ingår följande områden; cancer, aids och andra smittsamma sjukdomar, narkotika, hälsofrämjande insatser, hälsoövervakning, förebyggande av personskador, miljörelaterade sjukdomar samt sällsynta sjukdomar. presenterade Kommissionen ett meddelande om den framtida hälsovårdsstrategin inom den Europeiska gemenskapen samt ett förslag till ramprogram för folkhälsa åren 2001 2006. Det nya ramprogrammet för folkhälsa föreslås löpa och den nuvarande strukturen med flera separata program föreslås ersättas av ett enda sammanhållet program. I avvaktan på att det nya ramprogrammet skall träda ikraft har Kommissionen presenterat ett förslag till förlängning av de program som löper ut . Regeringen deltar aktivt i det europeiska folkhälsoarbetet och i utarbetandet av det nya ramprogrammet. Inom ramen för det internationella smitt- skyddsarbetet sker samarbete bl.a. i WHO och EU samt inom Östersjösamarbetet. Samarbetet inom EU är inriktat på informations- och utbildningsinsatser samt kompetensuppbyggnad. Inom EU har arbetet med att utveckla nätverket för epidemiologisk övervakning och kontroll av smittsamma sjukdomar fortsatt. Inom Östersjösamarbetet hölls en konferens i om att bekämpa smittsamma sjukdomar i Östersjö- och Barentsregionerna. Vid mötet i råd () i enades statsministrarna om att inrätta en särskild aktionsgrupp för smittsamma sjukdomar i . 4.5.2 Insatser utanför politikområdet En stor del av folkhälsoarbetet utförs av kom- muner och landsting samt frivilligorganisationer. Kommuner och landsting har ett lagstadgat ansvar för att förebygga ohälsa genom bl.a. hälso- och sjuk- vårdslagen och socialtjänstlagen. Kommunernas engagemang för folkhälsofrågor har successivt ökat . Lokala folkhälsoråd finns i en majoritet av landets kommuner. Många kommuner har arbetat fram och fattat beslut om folkhälsoprogram för kommunens invånare. Dessutom har flertalet kommuner påbörjat arbetet med hälsokonsekvensbeskrivningar av politiska beslut och med att ta fram s.k. lokala välfärdsbokslut. I hälso- och sjukvårdens ansvar ingår att medicinskt förebygga, utreda och behandla sjukdomar och skador. Dessa insatser är individ-, befolknings- och samhällsinriktade. De flesta landsting har samhällsmedicinska enheter eller mot- svarande. De har uppgifter som t.ex. epidemiologisk bevakning, folkhälsorapportering och hälsopolitiska program. Inom många landsting har man tagit fram hälsopolitiska mål och program och i några fall har man tillsatt s.k. folkhälso- landstingsråd och politiskt tillsatta folkhälso- utskott. Kommuner och landsting har dessutom ökat det lokala tvärsektoriella samverkansarbetet mellan kommuner, landsting och övriga aktörer. Det finns en mängd frivilligorganisationer som bedriver ett betydelsefullt arbete inom området med bidrag från antingen stat, kom- mun, landsting eller privata intressenter. Idrottsrörelsen med sina mer än 20 000 föreningar är t.ex. en viktig resurs i samhällets folkhälsoarbete. Utöver detta finns aktörer som har andra mål för sin verksamhet än att påverka hälsan, och där effekter uppstår som påverkar folkhälsan på ett önskat eller i värsta fall oönskat sätt. Det kan t.ex. handla om livsmedel, trafiksäkerhet, skolan, arbetsplatsen eller kemikaliehantering. Insatser för en god hälsa bland befolkningen utgör ett centralt inslag i arbetet mot en hållbar samhällsutveckling. Att minska exponeringen för potentiellt hälsofarliga faktorer i miljön och att skydda och tillföra positiva faktorer för hälsa och välbefinnande som t.ex. tillgången till natur och kultur har varit ett av syftena med de förslag som redovisat i sitt slutbetänkande Framtidens miljö allas vårt ansvar (SOU 2000:52). har dessutom gjort betydande insatser för att frågor som rör skydd av människors hälsa skall lyftas fram inom miljömålsarbetet. När det gäller alkohol-, narkotika- och to- baksområdet är det främst polis och tull m.fl. som genom sina insatser försöker minska till- gången på narkotika, svartsprit och smuggelcigaretter. De förebyggande insat- serna som utförs inom kommuner, landsting och länsstyrelser är emellertid också mycket betydelsefulla. 4.6 Resultatbedömning Målen för folkhälsopolitiken som angavs i budgetpropositionen var: - Folkhälsan skall förbättras för de grupper i samhället som är mest eftersatta ur hälsosynpunkt - Tobaksbruket skall minska - Den totala alkoholkonsumtionen skall minska för att begränsa alkoholens skadeverkningar - Att verka för ett narkotikafritt samhälle genom insatser för att minska tillgången och efterfrågan på narkotika samt genom att få fler missbrukare att upphöra med sitt missbruk. 4.6.1 Resultat har antalet döda till följd av skador minskat. Minskningen gäller såväl för kvinnor och män som för barn och ungdomar, personer i yrkesaktiv ålder samt för äldre kvinnor. Skador utgör dock fortfarande den vanligaste dödsorsaken för barn, ungdomar och yngre vuxna. Antalet döda i självmord har minskat för både kvinnor och män under de senaste tioårsperioden. Antalet självmordsförsök har också minskat. Kvarstår dock att självmord är en betydande dödsorsak bland barn och ungdomar. Andelen normalviktiga i befolkningen har minskat . Den genomsnittliga kroppsvikten ökar i samtliga samhällsklasser, dock mest bland lågutbildade. Felaktiga matvanor, övervikt och fysisk inaktivitet bidrar väsentligt till de stora folksjukdomarna hjärt- kärlsjukdomar, diabetes, rörelseorganens sjukdomar och cancer. Det epidemiologiska läget i följs bl.a. genom den rapportering av inträffande sjukdomsfall som görs vid . Enligt denna rapportering har den epidemiologiska situationen avseende smittsamma sjukdomar i inte genomgått några dramatiska förändringar . Det totala antalet anmälda sjukdomar uppgick till drygt 72 000, vilket är en ökning med 1 500 jämfört med föregående år. Vissa oroande inslag finns i bilden. Antalet inhemska fall av salmonella fördubblades nästan jämfört med året innan. Utbrott med calicivirus, ett mycket smittsamt virus som sprids via livsmedel, har blivit vanligare. Antalet rapporterade fall av infektion med campylobacter har ökat. inträffade en för svenska förhållanden ovanligt omfattande mässlingsepidemi med mer än 60 fall. har ett gynnsamt läge i beträffande antibiotikaresistens. Den svenska modellen för övervakning och strategier för minskad och rationell användning av antibiotika har vunnit gehör inom många EU-länder. I en internationell jämförelse har haft en mycket gynnsam utveckling när det gäller spridning av hiv och andra STD. En varningssignal utgör dock den registrerade ökningen av infektioner föranledda av klamydia och gonorré. Orsaken till den gynnsamma utvecklingen i är främst tidiga förebyggande insatser, en god hälso- och sjukvård och socialvård samt ett relativt öppet samhälleligt klimat för att diskutera sex och samlevnad. beräknas närmare 50 miljoner människor ha smittats av hiv sedan epidemins början. I har endast cirka 5 000 fall av hivinfektion anmälts, varav cirka 3000 finns i livet. Antalet nyanmäl- ningar har varit ganska med i genomsnitt 5 . Det är få barn och ungdomar som smittats i och medelåldern för diagnos ligger på omkring . De flesta av männen har smittats homosexuellt och kvinnorna heterosexuellt. Cirka en tredjedel av de smittade är kvinnor. Många av dessa kvinnor kommer från andra länder och var smittade redan när de kom till . Tack vare den effektiva kombinationsbehandlingen med bromsmediciner har antalet hivinfekterade som utvecklat aids minskat avsevärt. har antalet rapporter om medicinernas svåra biverkningar, bland annat ökad risk för infarkt och slaganfall ökat. Alkoholkonsumtionen har ökat totalt sett i landet . Ökningen sker framför allt bland ungdomar. Flera undersökningar visar att andelen ungdomar som ofta berusar sig ökar och andelen som aldrig berusar sig minskar. Flickornas andel av den totala alko- holkonsumtionen har också ökat kraftigt sett i ett längre tidsperspektiv. Förutom ungdomens spritkonsumtion och speciellt konsumtion av hembränt och smug- gelsprit inger också deras folköls- och starkölskonsumtion stor oro. av befolkningens totala spritkonsumtion är illegal. Även Systembolagets försäljning av alkoholdrycker har ökat . Siffror tyder på att Systembolaget tagit marknadsandelar från svartsprits- konsumtionen. Inrättandet av den Nationella ledningsgrup- pen för alkohol- och narkotikaförebyggande insatser och branschsamarbetet i OAS har till- sammans med och Alko- holinspektionens insatser lett till en ökad aktivitet på alkoholområdet liksom länsstyrelsernas insatser när det gäller . Erfarenheterna från de projekt på nationell nivå som ledningsgruppen har initierat är mycket goda. Utvärdering av de olika insatserna är inplanerad men det är ännu alltför tidigt att uttala sig om effekterna av de vidtagna åtgärderna. Från flera länder i kommer rapporter om en positivare inställning till droger bland ungdomar och en ökning av missbruket. Samma tendens finns också i . Enligt , , som genomför drogvaneundersökningar, pekar flera indikatorer på att det tunga missbruket har ökat . Kunskapen om det tunga missbrukets utveckling samt missbruksutvecklingen i marginaliserade grupper är fortfarande bristfällig. Trots den positivare inställningen till droger i vissa ungdomsgrupper visar tillgängliga undersökningar på att en överväldigande majoritet av svenska folket inte befattar sig med någon form av narkotika. Det finns en bred folklig och politisk uppslutning kring en restriktiv narkotikapo- litik. Någon legaliseringsdebatt liknande den som bedrivs i flera andra europeiska länder förekommer t.ex. inte i . Rökningen fortsätter att långsamt minska. är det första land i som uppnått WHO:s mål på tobaksområdet i strategin HFA-2000, dvs. att av befolkningen skall vara rökfri . Rökningen är mer utbredd bland kvinnor än bland män. har rökningen minskat påtagligt bland gravida kvinnor och bland småbarnföräldrar. Någon tydlig minskning av rökningen bland ungdomar kan dock inte skönjas. Den rökrelaterade sjuklig- och dödligheten har minskat bland män men ökar fortfarande bland kvinnor. Rökningen är fortsatt en orsak till ojämlikhet i hälsa genom att den minskar mest i mer gynnade socioekonomiska grupper men förblir utbredd i mindre gynnade grupper. 4.6.2 Analys och slutsatser Den generella slutsatsen när det gäller folkhälsan är att den har förbättrats i stort om man mäter i termer av dödlighet, sjuklighet och självrapporterad hälsa. Spädbarnsdödligheten är t.ex. bland de lägsta i världen och vi lever ett allt längre och friskare liv. Främsta skälet till längre livslängd antas vara nedgången i hjärt- och kärlsjukdomar, trots att dessa fortfarande kvarstår som främsta orsak till förtida död. Men det finns dock, , fortfarande tecken på ökade ohälsoproblem. En negativ tendens är att psykiska och psykosomatiska besvär ökar, t.ex. nervositet, oro, ångest, sömnbesvär, särskilt hos unga kvinnor med låg utbildning och hos barn och ungdomar. Den mentala ohälsan är ett växande folkhälsoproblem hos framför allt barn och ungdomar, där självmord är en betydande dödsorsak. Den ohälsorelaterade stressen framstår även allt tydligare som en av de viktigaste riskfaktorerna för ohälsa, både i allmänhet och i arbetslivet. Ett allvarligt tecken är t.ex. ökningen av stressrelaterade arbetsolyckor för kvinnor i och landstingskommunal sektor. Det är framöver viktigt att se hur arbetsplatsen som hälsofräm- jande arena skall kunna utnyttjas för att på så sätt kunna minska skillnader i ohälsa mellan olika grupper i samhället. En annan iakttagelse är att sociala skillnader i hälsa mellan sociala klasser inte tycks förändras utan ligger kvar på nivåer som återfinns i många andra europeiska länder. Allergier och övervikt är andra hälso- problem som ökar i omfattning. Nästan tre miljoner människor i har eller har haft någon form av allergi eller annan överkänslighet. Det syns ingen sjunkande trend i förekomst av allergi och annan överkänslighet. Detsamma gäller i den övriga västvärlden. pågår ett arbete med en nationell handlingsplan mot allergi under ledning av . Arbetet med att förebygga allergi och annan överkänslighet måste intensifieras genom mil- jöåtgärder och ökad information till bl.a. föräldrar och personal inom verksamheter som vänder sig till barn. När det gäller kraftig övervikt har den nu blivit så vanlig att man räknar med att av befolkningen, dvs. en halv miljon vuxna, hör till riskgruppen. Det är särskilt anmärkningsvärt att andelen överviktiga ökar bland barn och ungdomar. Övervikt är dessutom vanligare bland arbetare än bland tjänstemän. Regeringen har beviljat till landstingen för insatser mot övervikt. har det skett förändringar som påverkat smittskyddssituationen i . Människors alltmer omfattande resande, den ökade invandringen och handeln med livsmedel medför att den epidemiologiska utvecklingen såväl nationellt som i omvärlden måste följas med stor noggrannhet. Infektionssjukdomar som blossar upp i en del av världen har en mycket större spridningspotential än tidi- gare. I och finns det uppenbara risker med de totalresistenta tuberkulosbakterier som uppträder. När det gäller hiv/aids-epidemin ligger den för del på en mycket låg nivå tack vare omfattande förebyggande insatster, medan den fortsätter att expandera globalt, framför allt i och i . Det är dock inte enbart hot från omvärlden som gör att en hög beredskap mot infektions- sjukdomar måste bibehållas. Inhemsk spridning av tarmbakterier som Campylobakter och tarmpatogena E. coli har visat sig vara ett betydande problem och resistensutvecklingen mot antibiotika är ett reellt hot även mot svenska patienter. Vårdrelaterade sjukdomar samt spridningen av starkt smittsamma tarmvirus utgör ett be- tydande sjukvårdsproblem. I syfte att ytterligare förbättra smittskyddet i landet avser regeringen att utarbeta en proposition med ett förslag till ny smittskyddslag. Underlaget för propositionen utgör den utvärdering av det svenska smittskyddet med tonvikt på smittskyddslagen och övriga författningar som finns i slutbetänkande Smittskydd, samhälle och individ (SOU 1999:51). I smittskyddspropositionen kommer även problemen med vårdrelaterade infektioner att hanteras. inträde i EU har förändrat förutsättningarna för den svenska alkoholpolitiken. Målet att minska den totala konsumtionen av alkohol och begränsa alkoholens skadeverkningar ligger fast. EU- medlemskapet gör det dock nödvändigt att söka nya metoder för det förebyggande arbetet för att kunna upprätthålla målet. Situationen på alkoholpolitikens område kräver en hög grad av samordning, effektivitet och en ledningsorganisation med hög beredskap för olika varierande insatser. Regeringen bedömer att de insatser som genomförts inom den Nationella ledningsgruppen och OAS har fungerat bra och varit nödvändiga för att få igång en aktiv process. Insatserna är dock otillräckliga för att framöver kunna värja sig mot effekterna av ökad införsel och ökad illegal alkoholhantering. Därför kommer regeringen framöver att behöva vidta ytterligare åtgärder. I syfte att understödja ett långsiktigt alkohol- och narkotikaförebyggande arbete och för att kunna ha en hög handlingsberedskap gentemot de framtida utmaningarna behövs ytterligare medel till regeringens disposition. En nationell handlingsplan för det alkohol- skadeförebyggande arbetet kommer att överlämnas till och utgör ett viktigt instrument i det alkoholpolitiska arbetet framöver. Förslag kommer att ges på åtgärder på såväl central som regional och lokal nivå för att åstadkomma en kraftsamling och mobilisering på området. Huvudinriktningen för det nationella arbetet kommer att bestå av dels vissa regel- skärpningar och olika stimulansåtgärder på kommun- och landstingsnivå, dels förstärkt samarbete på EU- och WHO-nivå. föreslås att utöver befintliga medel för alkoholpolitiska åtgärder ytterligare avsätts för implementering av den nationella handlingsplanen för alkoholskade- förebyggande insatser. Regeringen har vidare för avsikt att utarbeta en proposition utifrån två slutbetänkanden (SOU 2000:59 och SOU 2000:60). Syftet med propositionen är att förtydliga och förändra alkohollagen så att tillämpningen kan underlättas och göra den mer anpassad till dagens krav. har tillsammans med erhållit medel från Europeiska kommissionen för att genomföra två länderjämförande studier om alkoholproblemens omfattning och dess hälsoeffekter samt om hur alkoholpolitiken ser ut i samtliga EU-länder. Studierna, som slutförs under det svenska ordförandeskapet i EU , utgör ett viktigt vetenskapligt underlag för Europeiska kommissionens fortsatta arbete med alkoholfrågan. Som ett led i förberedelserna inför det svenska ordförandeskapet har också tagit initiativ till gemensamma diskussioner med de närmast kommande ordförandeländerna i EU i syfte att tillsammans utarbeta en EU-strategi på alkoholområdet. hålls vidare en europeisk WHO- och om ungdom och alkohol där bl.a. EU-strategin presenteras och diskuteras. Ett förberedande internationellt ungdomsmöte arrangeras också i . Genomgripande politiska, tekniska, ekono- miska och sociala förändringar har starkt påverkat eller förändrat tillvaron för stora grupper människor som toleransen mot narkotika har ökat på många håll i världen. Tillgången till narkotika i samhället är också god och priserna relativt låga. Olika undersökningar pekar även på att fler unga prövar eller vill pröva narkotika och att nyrekryteringen till tungt missbruk tycks ha ökat. Sammantaget innebär utvecklingen att förebyggande insatser samt rehabilitering skall ha fortsatt hög prioritet. Det är både fråga om generella förebyggande insatser för ungdomar för att stärka motståndet mot droger samt riktade insatser och intervention bland ungdomar som löper särskilt stor risk att utveckla missbruk och beroende. Regeringen har mot bakgrund av ovanstående för avsikt att utarbeta en handlingsplan mot narkotika, delvis med utgångspunkt från arbete (dir. 1998:18). Kommissionen har till uppgift att utvärdera narkotikapolitiska insatser . Vid utgången av 2000 skall kommissionen lägga förslag till effektiviseringar av narkotikapolitiken. Genom det internationella samarbetet inom både FN och EU har polis och tull förbättrat sina möjligheter att begränsa utbudet av nar- kotika. bör även fortsättningsvis ha en framträdande roll i det internationella samarbetet. Detta samarbete är utomordentligt betydelsefullt, inte minst mot bakgrund av den pågående europeiska integrationen och de genomgripande förändringarna i . Den har ar- betat och har tagit fram två del- betänkanden och planerar lägga fram sitt slutbetänkande . Kommitténs förslag till nationella mål och strategier väntas beröra ett antal politikområden varav ett flertal områden ligger utanför politikområdet folkhälsa. Exempel på områden som berörs är arbetsliv och ekonomisk trygghet, sociala miljöer och uppväxtvillkor, inne- och utemiljöer, fysisk aktivitet och matvanor, alkohol, narkotika och tobak, personskador, hälso- och sjukvård och smittskydd. I samband med slutbetänkande har regeringen för avsikt att påbörja ett utvecklingsarbete inom folkhälsoområdet för att på så sätt förbättra förutsättningarna för folkhälsoarbetet i landet. I detta utvecklingsarbete kommer att ingå att ta ställning till vilka mål och områden som bör prioriteras samt även förbättra regeringens möjligheter att följa upp och utvärdera folkhälsoområdet. Även kommer, efter dess ombildning , att ha en viktig uppgift att fylla i detta utvecklingsarbete. för (dir. 1999:56) föreslår nämligen i sitt betänkande roll och uppgifter (SOU 2000:57) att institutet bör få i uppgift att ansvara för uppföljning och utvärdering av insatser på folkhälsoområdet och lämna förslag till åtgärder för en bättre folkhälsa, t.ex. i en folkhälsopolitisk rapport. Regeringens utvecklingsarbete, med utgångspunkt i arbete samt Folk- hälsoinstitutets nya roll, bör vara att få ett bättre beslutsunderlag i syfte att förbättra folkhälsan i landet och särskilt när det gäller hälsan för de grupper i samhället som är mest utsatta ur folkhälsosynpunkt.