prop · GP032 · 2001-09-17 00:00:00 — Regeringens proposition 2001/02:2 FoU och samverkan i innovationssystemet Regeringen överlämnar denna proposition till . Regeringen redovisar i propositionen principer för att utveckla behovs- motiverad forskning inom det nationella innovationssystemet och åtgärder för att stärka innovationssystemet. Därvid behandlas frågor rörande industriforskningsinstituten och deras roll i innovationssystemet. Regeringen redovisar förslag till hur staten kan medverka till en om- strukturering av industriforskningsinstituten. Målet är att skapa en stark sammanhållen struktur som är effektiv och flexibel med färre och större institut som är internationellt konkurrenskraftiga och har en stark förankring hos näringslivet. Regeringen redovisar också förslag till prin- ciper för bildandet av holdingbolag vid universitet och högskolor samt vilka förändringar som bör göras beträffande holdingbolagen. Proposi- tionen innehåller även en bedömning av den verksamhet som bedrivs av teknikbrostiftelserna. Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Ärendet och dess beredning.............................................................. Forsknings- och innovationspolitikens principiella utgångspunkter 5 Begreppen innovationssystem och innovationspolitik....... 3.2Grundläggande principer för forskningspolitiken och Sammanfattning av förslagen i denna proposition............. Faktorer som påverkar innovationssystemet.................... Globalisering av ekonomin ............................ En kunskapsbaserad ekonomi utvecklas........ Kunskapsflöden i innovationssystemet ............................ Samarbete i nätverk........................................ Aktörer i det svenska innovationssystemet ...................... Aktörer som utför forskning........................... Organisationer för samverkan mellan högskola Aktörer som finansierar forskning ................. Finansiärer av teknikutveckling ..................... Innovationspolitik i olika länder ...................................... satsningar på kunskap och kompetens för tillväxt ........... Satsningar på FoU ............................................................ Den behovsmotiverade forskningen inom det nationella Principer för den behovsmotiverade forskningen ............ Verket för Innovationssystem .................... Informationsteknik och elektronik ................. Kommersialisering av forskningsresultat......................... Holdingbolag vid universitet och högskolor.. Andra insatser för utveckling av innovationssystemet..... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 49 Regeringen föreslår att godkänner 1.vad regeringen föreslår om den huvudsakliga inriktningen för statens medverkan till omstrukturering av industriforsknings- instituten (avsnitt 6.4), 2.vad regeringen föreslår om principerna för bildande av holding- bolag knutna till universitet och högskolor (avsnitt 6.5.1). 2 Ärendet och dess beredning I den forskningspolitiska propositionen Forskning och förnyelse (prop. 2000/01:3) redogjorde regeringen för sin syn på industriforskningsinsti- tuten och förklarade att den avsåg att ta upp en diskussion med berörda parter om den fortsatta utvecklingen av industriforskningsinstituten. Samtal har förts mellan regeringen och och Kompetensutveckling () och med representanter för organi- sationen om instituten. I övrigt har kontakter före- kommit med bl.a. företrädare för olika industriforskningsinstitut. I ett flertal utredningar och rapporter, bl.a. i betänkandet Forsknings- politik (SOU 1998:128), revisorers förstudie Styrningen av bolag under myndigheter och stiftelser bildade av myndigheter (1998/99:3), årliga rapport (1999:22) samt arbete med sin samverkansuppgift (2000:2 AR), har behovet av en översyn av verksamheten som bedrivs vid teknikbrostiftelser och holdingbolag, inklusive hel- och delägda bolag, som inrättats vid vissa universitet och högskolor lyfts fram. I regeringens proposition Vissa organisationsfrågor inom närings- politiken (prop. 1999/00:71) framgår att de statliga åtgärderna inom innovationspolitikens område är svåra att överblicka och att det finns en otydlig ansvarsfördelning och delvis överlappande uppgifter. Vidare sägs att regeringen avser att återkomma till angående de statliga stödinsatserna på regional nivå. Även i den forskningspolitiska proposi- tionen Forskning och förnyelse (prop. 2000/01:3) gjorde regeringen be- dömningen att en översyn av verksamheten som bedrivs vid teknikbro- stiftelser och holdingbolag, inklusive hel- och delägda bolag, som inrät- tats vid vissa universitet och högskolor, var behövlig. Med anledning av det konstaterade behovet av översyn gav regeringen i uppdrag att göra en sådan över- syn av teknikbrostiftelserna och holdingbolagen. Uppdraget redovisades i forskning till tillväxt statligt stöd till samverkan mellan högskola och näringsliv (RRV 2001:11, dnr N2001/4928/ITFoU). Därefter har rapporten beretts inom . 3Forsknings- och innovationspolitikens principiella utgångspunkter Samhällets ekonomiska, kulturella och sociala utveckling beror alltmer på tillgången till kunskap och förmågan att tillämpa denna. Forskning och utveckling (FoU) och innovationer är en fundamental drivkraft för ekonomisk tillväxt och bidrar till ett ökat materiellt välstånd. Detta för med sig att frågor som rör utbildning, FoU och innovationer i allt fler länder har hamnat i tillväxt- och välfärdspolitikens fokus. De har också lyfts fram tydligare inom EU-samarbetet. Forskning och annan kunskapsproduktion är en viktig bas för att lösa praktiska och teoretiska problem, ta vara på utvecklingsmöjligheter och föra kunskapsutvecklingen framåt inom alla samhällsområden. Forskning producerar ny kunskap i form av vetenskapliga resultat och är även viktig för högskolans utbildning. Genom forskningsanknytningen i undervis- ningen kan kvaliteten i den högre utbildningen utvecklas och närings- livets och andra samhällssektorers behov av välutbildad personal bättre tillgodoses. Av mycket stor betydelse för innovationsverksamheten är den kunskap som forskare tillägnar sig och använder vid problemlösning och i dialogen med andra forskare. Dessutom bidrar forskning med vetenskapliga resultat som kan ge upphov till nya produkter och nya företag. Tillkomsten av kunskapsintensiva företag i anslutning till uni- versitet och högskolor, eller som avknoppningar från företag, är beroende av bl.a. välutbildad personal och kommersiellt användbara idéer. Därtill behövs ett välutvecklat entreprenörskap. Inom näringslivet är det de kunskapsintensiva verksamheterna som växer snabbast. Även traditionella industribranscher och den offentliga sektorn genomgår dramatiska förändringar och blir alltmer beroende av nya kunskaper och välutbildad arbetskraft för att utvecklas. Näringslivet behöver ofta tillgång till hög kompetens, goda forskningsmiljöer och nya vetenskapliga resultat från forskningsfronten för att kunna öka sin kon- kurrenskraft och utveckla nya produkter och tjänster. Den starka och konkurrenskraftiga forskningsbas som finns inom de svenska uni- versiteten, högskolorna och företagen spelar en central roll för utveck- lingen av det svenska innovationssystemet. Inomvetenskapligt motiverad forskning samt kunskap om för näringslivet och offentlig sektor relevanta och konkreta problem är av central betydelse för en kunskapsintensiv ekonomi. I takt med att ny kunskap och innovationer får allt större bety- delse för konkurrenskraft och ekonomisk tillväxt, ökar betydelsen av behovsmotiverad forskning. Behovsmotiverad forskning bidrar till inno- vationsverksamhet och utvecklingskraft i näringslivet och i den offent- liga sektorn. identifierar behovsmotiverad forskning nya frågor och bidrar till att föra in dessa i den inomvetenskapligt drivna forsk- ningen. Forskningssamarbete mellan universitet, högskolor och närings- liv resulterar i ett ömsesidigt kunskapsutbyte och lärande. Universiteten och högskolornas samverkan med näringslivet och det omgivande sam- hället är därför viktig även för den inomvetenskapligt motiverade forsk- Prop. 2001/02:2 ningen. Effektiviteten hos det nationella innovationssystemet avgörs i hög grad av att företag, forskningsorganisationer, universitet och högskolor och finansiärer av behovsmotiverad forskning samverkar som delar av ett system för kunskapsproduktion och kunskapsanvändning. Det är viktigt att utveckla strukturer som gör att ny kunskap effektivt kan omsättas i innovationer och andra praktiska tillämpningar. Ett ökat entreprenörskap och kreativa miljöer, där möjligheterna att växa och samverka är särskilt uttalade, gör att goda idéer kan gro och skapa nya arbetstillfällen och nya företag. En viktig uppgift är därför att stimulera entreprenörskap och ny- företagande och skapa goda villkor för företag att gro och växa. I miljö- erna kring universiteten och högskolorna finns en stor potential för ny- företagande och entreprenörskap, varför de insatser som görs för att sti- mulera till ökat akademiskt entreprenörskap måste utvecklas. Högskolans s.k. tredje uppgift, att samverka med det omgivande samhället och informera om sin verksamhet, har bidragit till det entreprenörskap som vuxit fram vid landets universitet och högskolor. Utformningen av den statliga innovationspolitiken har stor betydelse för tillväxten och utvecklingen i landet. Företag inom de expansiva och kunskapsintensiva framtidsbranscherna söker sig ofta till länder med effektiva innovationssystem, högkvalitativ forskning och välutbildad arbetskraft. måste därför vara internationellt konkurrenskraftig på dessa områden. Liksom all annan politik måste innovationspolitiken bidra till en ekonomiskt, socialt och ekologiskt hållbar utveckling. Den måste bygga på ett tydligt definierat statligt ansvar, bl.a. därför att en tydlig ansvarsfördelning kan bidra till att frigöra initiativkraft hos andra aktörer. Staten har ett ansvar för att skapa förutsättningar för tillväxt och utveckling i alla delar av landet. Det förutsätter bl.a. en god infrastruktur, väl utbyggda välfärdstjänster och samhällsstrukturer som ger möjlighet att ta till vara den kunskap och initiativkraft som finns på lokal och regi- onal nivå. 3.1Begreppen innovationssystem och innovationspolitik Innovationssystem och innovationspolitik är två begrepp som allt oftare förekommer i diskussioner om tillväxt och välstånd. Med innovationer avses vanligen nya produkter, tjänster eller processer som introduceras på marknaden. Ofta har fokus varit på tekniska innovationer, men be- greppet innovation har en bredare innebörd och inkluderar exempelvis organisatoriska förändringar och marknadsmässig förnyelse. Användningen av de nya begreppen och det bredare synsättet är resul- tatet av en process som framförallt ägt rum . har varit drivande i att lyfta fram innovationsfrågorna. Detta har bl.a. tagit sig uttryck i organisationens arbete med nationella innovations- system. Också Europeiska kommissionen har alltmer kommit att betona vikten av att innovationsperspektivet genomsyrar till- växtpolitiken. En viktig drivkraft har varit den låga tillväxt och den höga arbetslöshet som präglat . Forskare definierar begreppet innovationssystem på olika sätt beroende Prop. 2001/02:2 på vilka frågor de försöker besvara, men det finns ett antal gemensamma och generella drag. Centralt är uppfattningen att företag och forskare inte skapar innovationer i ensamhet, utan att innovationer uppstår i ett system där olika aktörer samspelar. Samspelet karaktäriseras av ömsesidigt lärande, och sker till exempel mellan ett företag å ena sidan och kunder, underleverantörer, konkurrenter, universitet och högskolor eller forsk- ningsinstitut å den andra. Aktörernas handlande styrs av rådande institu- tioner eller spelregler, som exempelvis lagar och andra regler, rutiner och attityder. Innovationsförmågan beror på hur väl samverkan mellan aktö- rerna fungerar, liksom på de institutionella förhållandena. Genom att använda ett systemperspektiv beaktas alla faktorer som har betydelse i innovationsprocesser såväl ekonomiska som institutionella, sociala och politiska samt relationerna mellan dessa. Begreppet innovationspolitik kan förklaras som politik vars syfte är att skapa goda villkor för innovationsverksamhet. Detta innebär att flera politikområden som har betydelse för innovationsklimatet berörs, såsom näringspolitik, utbildningspolitik, forskningspolitik, regional utveck- lingspolitik, ekonomisk politik och arbetsmarknadspolitik. Exempel på innovationspolitiska åtgärder är utveckling av utbildnings- och forsk- ningsinfrastrukturen, åtgärder som stimulerar till lärande samarbeten mellan aktörer i innovationssystemet, samt utformning av regelverk så att de underlättar innovationsverksamhet. Innovationssystem finns på olika nivåer Begreppet innovationssystem rymmer flera olika dimensioner och kan användas på olika nivåer. Studier av nationella innovationssystem tar sin utgångspunkt i att länder skiljer sig åt vad gäller institutioner, resurser, prestationsförmåga och innovationspolitik. Åtgärder som syftar till att förbättra innovationssystemets sätt att fungera måste utformas med hän- syn till dessa skillnader. De måste också inrymma ett ömsesidigt lärande mellan länder. Ett nationellt innovationssystem kan beskrivas i termer av viktiga komponenter och aktörer, t.ex. universitet, högskolor, institut, företag, riskkapital och regelverk. Staten spelar en viktig roll i nationella innova- tionssystem. Staten tillhandahåller i stor utsträckning regelverk, infra- struktur, sammanlänkande organ och utbildnings- och forskningsorgani- sationer. Ett problem med den nationella ansatsen är att olika sektorer av eko- nomin fungerar på olika sätt. Genom att fokusera på sektoriella innova- tionssystem såsom innovationssystem för IT eller bioteknik är det möjligt att skapa förståelse hos beslutsfattare för hur förutsättningar, drivkrafter och hinder för innovation skiljer sig åt mellan olika system. Offentliga åtgärder kan därigenom anpassas till det enskilda innovations- systemet för att få önskad verkan. Utöver nationella respektive sektoriella angreppssätt är det fruktbart att studera lokala eller regionala innovationssystem. Innovationsprocesser sker ofta i miljöer där just den geografiska närheten, och därmed för- knippade faktorer, är avgörande. Exempel på faktorer som är unika för en viss plats eller region kan vara förekomsten av specialiserad kunskap, Prop. 2001/02:2 lokala sociala nätverk och förtroende mellan berörda parter. 3.2Grundläggande principer för forskningspolitiken och vidtagna åtgärder De grundläggande principerna för den svenska forskningspolitiken slogs fast av i samband med propositionen Vissa forskningsfrågor (prop. 1998/99:94, bet. 1999/2000:UbU3, rskr. 200/01:5) och utvecklades i behandlingen av den forskningspolitiska propositionen Forskning och förnyelse (prop. 2000/01:3, bet. 2000/01:UbU6, rskr. 2000/01:98). Målet för regeringens forsknings- politik är att skall vara en ledande forskningsnation där all forskning håller hög kvalitet och forskningsinsatserna rymmer både bredd och specialisering. skall vara ett av världens mest FoU- Detta kräver fortsatt stora insatser av både staten och Regeringen lyfte i den forskningspolitiska propositionen också fram frågan om hur sambanden ser ut mellan forskningen och innovationssystemet, och pekade på att kunskap i ökad omfattning pro- duceras i ett samspel mellan forskare och företag. Den starka betoningen på kunskap inom innovationssystemet gör att statens roll i att tillhandahålla och utveckla en utbildnings- och forsk- ningsinfrastruktur är central. Som regering och riksdag har slagit fast, har staten ett övergripande ansvar för att det svenska samhället utvecklar och tar tillvara ny kunskap. Staten har ett särskilt ansvar för att garantera forskningens frihet och att stödja grundforskning och forskar- Genom att grundforskning och forskarutbildning är en källa till annan kunskapsutveckling och kunskapsförmedling, är dessa verk- samheter av betydelse för samhällets, inklusive näringslivets, behov av kunskap och kompetens. Nyttan av långsiktig forskning kan inte bedömas i förväg. Grundforskning kan därför inte bedrivas i rimlig om- fattning utan offentlig finansiering. Forskarutbildningen har blivit strate- giskt viktig i kunskapssamhället, eftersom behovet av forskarutbildade ökar både inom högskolan och i det övriga samhället. forskarutbildade ökar främjas spridningen av kunskaper och forsknings- resultat i hela samhället. fördubblades det årliga antalet forskarexaminerade (licentiater och doktorer) i , från ca 1 500 till 3 000 personer, och regeringens ambition är att ytterligare höja exami- ökar de statliga anslagen till forskning och forskarutbildning med . Övriga av specificerade statliga forskningspolitiska upp- gifter är att främja forskning till stöd för offentlig verksamhet och för andra samhällssektorer där det är befogat att staten bidrar med finansie- ring, att skapa organisatoriska ramar för den offentliga forskningen, att ge förutsättningar för svenskt deltagande i internationellt forsknings- samarbete samt att utveckla former för forskningsinformation och med- verka till att ny kunskap kan tas till vara i alla delar av det svenska sam- I den forskningspolitiska propositionen Forskning och förnyelse (prop. 2000/01:3) markerade regeringen också att det krävs mer av kraftsamling inom svensk forskning för att skall befästa sin ställning som Prop. 2001/02:2 ledande forskningsnation. Svensk forskning måste bli bättre på att prio- ritera och profilera sig inom angelägna forskningsområden, satsa på unga forskartalanger, fortsätta öka andelen kvinnor på alla nivåer inom fors- karvärlden och bygga upp konkurrenskraftiga och dynamiska forsk- ningsmiljöer. För att utveckla kvaliteten i svensk forskning är det också angeläget att uppmuntra rörlighet i forskarvärlden inom och över landets gränser, liksom mellan näringsliv och högskola. Industrins konkurrenskraft avgörs i hög grad av förmågan att utveckla och tillhandahålla produkter med högt kunskapsinnehåll. Utvecklingen och utnyttjandet av ny teknik är central för strävan att vara en konkurrenskraftig industrination. För att tillgodose näringslivets behov av ny kunskap, för att föra in nya frågeställningar i forskningen och för att omsätta forskningsresultat i industriella tillämpningar är det angeläget att stödja behovsmotiverad forskning och utveckling samt att bidra till att skapa arenor där akademi och näringsliv kan mötas. 3.3Sammanfattning av förslagen i denna proposition Innovationspolitik omfattar ett stort antal politikområden. Regeringen redovisar i denna proposition sin syn på den behovsmotiverade forsk- ningen och vissa samverkansfrågor. Regeringen utvecklar vissa principer som bör vara vägledande för behovsmotiverad forskning som stödjer det nationella innovations- systemet. Propositionen berör huvudsakligen satsningar på industriforsk- ningsinstituten, verksamhet vid Verket för innovationssystem, () och frågor som har betydelse för kommersialisering av forskningsresultat. Kvalitet, relevans, betoning av områden där framtids- utsikterna bedöms intressanta, samfinansiering, åtgärder för att underlätta kommersialisering av forskningsresultat, behov hos små och medelstora företag, personrörlighet, främjandet av miljöanpassning av produkter och processer samt internationellt samarbete lyfts i propositionen fram som särskilt viktiga principer. Ett av statens viktigaste instrument för finansiering av behovsmoti- verad forskning är Verket för innovationssystem (). En grundläggande uppgift för är att initiera och finansiera behovsmotiverad FoU till stöd för innovationssystemet samt att åstad- komma synergieffekter genom integration och gränsöverskridande arbete mellan de verksamhetsområden som myndigheten byggts upp av. skall också stimulera rörlighet mellan olika miljöer samt stimulera uppbyggnad av kvalificerade forskningsmiljöer av betydelse för innovationssystemet. Industriforskningsinstituten spelar en viktig roll som stöd för företa- gens kunskapsutveckling. Deras FoU-arbete och kunskapsuppbyggnad är ett komplement till universitet och högskolor och företagen. Regeringen föreslår därför att staten medverkar till en omstrukturering av industri- forskningsinstituten med målet att skapa en flexibel och effektiv struktur med ett färre antal starka institut som är konkurrenskraftiga internatio- nellt och har en stark förankring hos näringslivet. stiftelsen avser att tillsammans avsätta till IRECO () för denna Prop. 2001/02:2 process. En viktig uppgift för är att långsiktigt delfinansiera industriforskningsinstituten. Myndighetens anslag förstärks därför med Statens engagemang i instituten kommer att vara långsiktigt genom att ges rollen att stödja industri- forskningsinstitutens långsiktiga kompetensutveckling. Statens roll som finansiär skiljs därmed från statens roll som ägare. Statens ägarroll bör efter den kommande omstruktureringsfasen anpassas till förutsätt- ningarna för det enskilda institutet. Regeringen betonar i propositionen att bioteknik, informationsteknik, särskilt mikroelektronik samt materialteknik bör prioriteras vid om- strukturering av industriforskningsinstituten. Därutöver bör FoU-insatser inriktade mot den tillverkande industrin samt områden som baseras på svenska råvaror prioriteras i syfte att stödja användningen av ny teknik och nya tillämpningar inom dessa sektorer. Som ett instrument för arbetet med kommersialisering av forsknings- resultat har några universitet och högskolor fått möjligheten att inrätta holdingbolag. Dessa har i sin tur bildat dotterbolag som hanterar exem- pelvis patentfrågor. Dessa verksamheter har varit ett viktigt instrument i processen att omsätta forskningsresultat i industriella tillämpningar. Regeringen föreslår att holdingbolagens verksamhet skall kunna utvidgas så att det skall vara möjligt att bilda och inneha dotterbolag som för- medlar uppdragsutbildning åt statliga universitet och högskolor. Reger- ingen föreslår vidare att även andra lärosäten än de universitet och hög- skolor som har holdingbolag skall få möjlighet att bilda holding- bolag efter regeringens medgivande. Mot denna bakgrund beräknar regeringen i budgetpropositionen (prop. 2001/02:1) att , högskolan i och vardera tilldelas för att bilda holdingbolag. Regeringen anser vidare att teknikbrostiftelserna har en avgörande betydelse för högskolornas möjligheter att skapa förutsättningar för en väl fungerande samverkan mellan forskare och företag. Det betydelse- fulla stöd som teknikbrostiftelserna ger bl.a. till. holdingbolagen bidrar till kommersialisering av forskningsresultat och främjar samverkan mel- lan näringsliv och universitet och högskolor. Regeringen avser att utvärdera effekterna av teknikbrostiftelsernas verksamhet för att därigenom få underlag för ställningstagande om och i så fall hur verksamheten skall bedrivas efter 2007. Genom det så kallade lärarundantaget har högskolelärare rättigheterna till sina uppfinningar. Regeringen anser att lärare och forskare bör upp- muntras att söka exploatering av sina resultat. Högskolan bör genom sina holdingbolag förenkla och underlätta denna process. 4.1Faktorer som påverkar innovationssystemet Kunskap och innovationer betraktas i allt större utsträckning som den mest betydelsefulla drivkraften för ekonomisk tillväxt och ett ökat mate- riellt välstånd. Det avspeglas i begrepp som kunskapsbaserad ekonomi och kunskapssamhälle. För att kunna bedriva en effektiv tillväxtpolitik är det viktigt att förstå vad som driver på denna utveckling, och hur kun- skap skapas och tas till vara i innovationssystemet. En rad stora förändringar i det ekonomiska systemet har ändrat förutsätt- ningarna för ekonomisk tillväxt och innovationspolitik. Till dessa hör ekonomins globalisering, den tekniska utvecklingen och förändringar i näringslivets funktionssätt.