prop · GO03136 · 2001-01-01 00:00:00 — Ovan nämnda lagar har i vissa fall ersatts av nya lagar med huvudsakligen samma syfte som den äldre regleringen. Ekonomiska förmåner enligt dessa nya lagar omfattas av uttrycket "annan jämförbar ekonomisk förmån" (jfr m.fl. Sekretesslagen, s. 7:39 f.). Ytterligare ett exempel på ärenden som omfattas av sistnämnda uttryck är ärenden om bilstöd till handikappade och ärenden om underhållsstöd (jfr aa s 7:40). Regeringen anser att äldreförsörjningsstödet är en sådan ekonomisk ersättning som faller under begreppet "annan jämförbar ekonomisk förmån för enskild". Någon lagstiftningsåtgärd för att tillförsäkra enskilda sekretess för uppgifter om deras personliga förhållanden vid handläggningen av ärenden om äldreförsörjningsstöd bedöms därför inte vara nödvändig. 6 Ikraftträdande och ekonomiska konsekvenser 6.1 Ikraftträdande Lagen om äldreförsörjningsstöd föreslås samordnas med ikraftträdandet av den nya pensionsreformen och bör därför träda i kraft . 6.2 Ekonomiska konsekvenser Merkostnaden för att införa ett statligt äldreförsörjningsstöd beräknas till och därefter . Befintliga kostnader för socialbidrag beräknas uppgå till . Beloppet är baserat på faktiskt utbetalt socialbidrag 1998 för personer som är och som beräknas komma i fråga för äldreförsörjningsstödet. belopp har uppräknats enligt KPI-prognos för . De befintliga kostnaderna föreslås finansieras dels genom en minskning av det riktade statsbidraget till kommunerna för flyktingmottagandet, dels genom en minskning av det generella statsbidraget till kommunerna. Merkostnaden föreslås finansieras genom medel antagna ekonomiska vårproposition (prop. 2000/01:100). Det riktade statsbidraget Genom att införa ett särskilt statligt försörjningsstöd för äldre personer som erhåller långvarigt försörjningsstöd enligt socialtjänstlagen (1980:620) avlastas kommunerna motsvarande kostnader för personer som är eller äldre. För dem som omfattas av det kommunala flyktingmottagandet får kommunerna ersättning av staten. Statsbidraget utbetalas i form av ett schablonbelopp för varje mottagen person och skall täcka kommunens genomsnittliga kostnader för svenskundervisning och försörjning samt vissa andra merkostnader som följer av flyktingmottagandet. Cirka hälften av dem som kommer att få äldreförsörjningsstöd bedöms omfattas av det kommunala flyktingmottagandet. Den statliga schablonersättningen beräknas genomsnittligt täcka kostnaderna för de äldre . Därefter kan kommunerna återsöka de faktiska kostnaderna för utgivet socialbidrag och introduktionsersättning fram till tidpunkten då personerna i fråga blir svenska medborgare, lämnar landet eller avlider. När äldreförsörjningsstödet införs bör schablonersättningen för personer minskas så att den fortsättningsvis endast täcker de kostnader som inte hänförs till försörjningen. Detta beräknas minska statens kostnader för nämnda schablonersättning med ca . Den direkta statliga ersättningen till kommunerna för utbetalat bistånd enligt socialtjänstlagen (1980:620) till flyktingar uppgick till ca . De totalt som på detta sätt frigörs inom anslaget 10:3 Kommunersättningar vid flyktingmottagande skall användas som delfinansiering av äldreförsörjningsstödet. Nuvarande statsbidragsregler innebär att kommunerna återsöker utgivet socialbidrag kalenderårsvis i efterskott och att det ovan nämnda anslaget belastas året efter det att kommunernas kostnader uppstått. Konsekvensen av detta är att av de totalt 330 miljonerna, kan överföras och överföras först . överförs därför engångsvis från utgiftsområde 25, anslaget 91:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting, till utgiftsområde 11. Föreslagna förändringar medför behov av ändringar i Förordningen (1990:927) om statlig ersättning för flyktingmottagande m.m. Regeringen avser att återkomma med förslag till konkreta förändringar i ersättningsreglerna. Generella statsbidraget Då staten tar över försörjningskostnaderna för dem som kommer att omfattas av äldreförsörjningsstödet föreslås återstoden av de befintliga kostnaderna , finansieras genom en minskning av det generella statsbidraget till kommunerna. Merkostnad Eftersom äldreförsörjningsstödets skäliga levnadsnivå ligger på en högre nivå jämfört med den nivå som gäller för socialbidrag uppkommer en merkostnad. Därutöver beräknas de allmänna försäkringskassorna få en initial administrationskostnad på . När systemet väl är etablerat uppskattas administrationskostnaderna till . Sammanfattningsvis föreslås att äldreförsörjningsstödet finansieras genom att: - överförs från Uo 8, anslag 10:3 till Uo 11, varav och ytterligare . - överförs från Uo 25, anslag 91:1 till Uo 11. - överförs engångsvis från anslaget 91:2,Uo 25 till Uo 11 - tillförs Uo 11. - tillförs Uo 2003 och därefter . 7 Författningskommentar 7.1 Förslaget till lag om äldreförsörjningsstöd Förslaget till lag om äldreförsörjningsstöd överensstämmer i stora delar med förslaget till lag om bostadstillägg till pensionärer m.fl. (BTPL) som regeringen överlämnat till (prop. 2000/01:140). Stödet skall administreras av försäkringskassorna och ha en likartad konstruktion och hantering som gäller för BTPL. Lagen om äldreförsörjningsstöd har därför endast kommit att omfatta de särbestämmelser som gäller för äldreförsörjningsstödet. I övrigt görs hänvisningar till angivna bestämmelser i som skall tillämpas på motsvarande sätt i ärenden om äldreförsörjningsstöd. Beträffande innebörden av dessa bestämmelser hänvisas till författningskommentaren till BTPL. 1 § Lagen inleds med en hänvisning till socialförsäkringslagen (1999:799), SofL. Vissa för socialförsäkringarna generella bestämmelser, som är tillämpliga på bl.a. äldreförsörjningsstödet, finns i den lagen. I SofL anges de grundläggande villkoren för att en person skall vara försäkrad för förmåner enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring eller omfattas av de särskilda förmånslagar, till vilka bl.a. den nu föreslagna lagen om äldreförsörjningsstöd kommer att höra, och som hänförs till socialförsäkringarna. Bedömningen av om en person uppfyller grundvillkoren för att ingå i den skyddade personkretsen skall således göras med tillämpning av bestämmelserna i . Beträffande det närmare innehållet i SofL hänvisas till författningskommentaren till den lagen (jfr. 1998/99:119). Äldreförsörjningsstöd skall endast utges till den som är bosatt i . Ett tillägg skall göras i 3 kap. 2 § SofL så att äldreförsörjningsstödet hänförs till den bosättningsbaserade grenen av socialförsäkringarna. Se närmare i författningskommentaren till den ändringen, nedan i avsnitt 7.4. I SofL finns också bestämmelser om i vilka situationer en person skall anses bosatt i och således ingå i den personkrets som kan vara berättigad till äldreförsörjningsstöd. För att sådant stöd skall lämnas krävs därutöver att de materiella villkoren i denna lag är uppfyllda. I SofL finns även bestämmelser om utbetalning av förmåner vid utlandsvistelse. 4 kap. 2 § SofL skall kompletteras med en särskild regel om att äldreförsörjningsstöd får utges om en vistelse utanför EES-området kan antas vara längst . Se närmare i författningskommentaren till den ändringen, nedan i avsnitt 7.3. SofL innehåller även regler om handläggning av ärenden m.m. Bestämmelser om vilken försäkringskassa som är behörig att fatta beslut finns i 5 kap. SofL. SofL innehåller även bestämmelser om anmälningsskyldighet till vid vissa utlandsvistelser m.m. 2 § Paragrafen behandlas i avsnitten 5.1 och 5.7. Grunderna för rätten till äldreförsörjningsstöd framgår av första stycket av paragrafen. Att bosättning i är en förutsättning för rätt till äldreförsörjningsstöd framgår av 1 § genom hänvisningen till socialförsäkringslagen (1999:799). Äldreförsörjningsstöd kommer att kunna utges först från och med den månad då den stödberättigade fyller . Den som före den månaden inte själv kan tillgodose sitt behov av försörjning kommer att vara hänvisad till för prövning av rätt till ekonomiskt bistånd enligt socialtjänstlagen i dess lydelse enligt prop. 2000/01:80. Från och med den månad då personen fyller skall behovet i första hand tillgodoses genom äldreförsörjningsstöd. Äldreförsörjningsstödet skall vara inkomstprövat. Rätten till äldreförsörjningsstöd och stödets storlek är beroende av den stödberättigades, och om han eller hon är gift, även makens inkomster. Vem som är att betrakta som gift samt likställd med gift framgår av avsnitt 5.7.1 ovan. Inkomstprövningen sker enligt särskilda regler som i stort anknyter till den inkomstprövning som föreslagits i lagen om bostadstillägg till pensionärer m.fl. (prop. 2000/01:140). Den närmare innebörden av inkomstprövningen framgår av 7 § förslaget till lag om äldreförsörjningsstöd, se nedan i författningskommentaren till den paragrafen. Enligt andra stycket avses med inkomst den inkomst, för år räknat, som någon kan antas komma att erhålla . 3 § Paragrafen behandlas i avsnitt 5.4. Bestämmelsen innebär att äldreförsörjningsstöd endast utges om den stödberättigade tar ut samtliga sådana förmåner som han eller hon har rätt till i form av inkomstgrundad ålderspension enligt lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension, garantipension enligt lagen (1998:702) om garantipension eller bostadstillägg eller särskilt bostadstillägg enligt den föreslagna lagen om bostadstillägg till pensionärer m.fl. (prop. 2000/01:140). Det skall således inte vara möjligt att avstå från dessa förmåner och istället erhålla äldreförsörjningstöd . 4 § Paragrafen behandlas i avsnitt 5.6. Paragrafen innehåller bestämmelser om äldreförsörjningsstödets nivå och innehåll. Äldreförsörjningsstödet skall enligt första stycket dels tillförsäkra den stödberättigade en skälig levnadsnivå, dels tillförsäkra den stödberättigade medel för att täcka en skälig bostadskostnad. Andra stycket anger vad som avses med begreppet skälig levnadsnivå enligt lagen. Den skäliga levnadsnivån skall motsvara en tolftedel av 1,294 gånger prisbasbeloppet för den som är ogift och 1,084 gånger prisbasbeloppet för den som är gift. Nivån är densamma som den som skall gälla för beräkning av särskilt bostadstillägg enligt den föreslagna lagen om bostadstillägg till pensionärer m.fl. (prop. 2000/01:140). Den skäliga levnadsnivån är fastställd med hänsyn till att de som är permanent beroende av äldreförsörjningsstöd kommer att vara det under en inte alltför utan möjligheter till annan försörjning. Nivåbestämningen innebär att äldreförsörjningsstöd aldrig kan lämnas med högre belopp än den del av prisbasbeloppet som lagen anger. Nivån för äldreförsörjningsstödet är beräknad att täcka de kostnader som ingår i riksnormen enligt socialtjänstlagen i dess lydelse enligt regeringens proposition 2000/01:80 samt därutöver skäliga kostnader för hushållsel, hemförsäkring, läkarvård och läkemedel upp till högkostnadsskydd, viss tandvård, resor och nyanskaffning av möbler och husgeråd. Utgångspunkten vid fastställande av nivån för äldreförsörjningsstöd har varit att personer som beviljas stödet inte skall behöva ansöka om ekonomiskt bistånd enligt socialtjänstlagen för sin grundläggande försörjning. I undantagsfall kan den sökande ha andra godtagbara kostnader än vad som ingår i äldreförsörjningsstödet eller ha särskilt höga kostnader för någon ingående post. I dessa fall är han eller hon hänvisad till att söka ekonomiskt bistånd enligt socialtjänstlagen. Det ankommer då på att pröva om den sökande är i behov av bistånd enligt socialtjänstlagen för att uppnå en skälig levnadsnivå i socialtjänstlagens mening. Äldreförsörjningsstödet innebär således inte någon förändring av det yttersta ansvaret för medborgarnas försörjning enligt socialtjänstlagen. I tredje stycket anges nivån för den högsta godtagbara bostadskostnaden, för den som är ogift och för den som är gift. För boende i tvåbäddsrum i särskilt boende skall en bostadskostnad som för var och en av de boende uppgår till högst anses som en skälig bostadskostnad. Denna regel blir tillämplig när andra än makar är bosatta i tvåbäddsrum i särskilt boende. Nivån överensstämmer med vad som skall gälla för beräkning av särskilt bostadstillägg enligt den föreslagna lagen om bostadstillägg till pensionärer m.fl. För makar och med dem likställda skall bostadskostnaden beräknas till hälften av deras sammanlagda bostadskostnad. Detta innebär att den som är gift kan få äldreförsörjningsstöd för bostadskostnaden med högst och aldrig mer än halva verkliga bostadskostnaden. Vem som är att betrakta som gift respektive likställd med gift framgår ovan av avsnitt 5.7.1. 5 § Vid tillämpningen av lagen om äldreförsörjningsstöd avses med prisbasbelopp det enligt 1 kap. 6 § lagen (1962:381) om allmän försäkring fastställda prisbasbeloppet. 6 § Paragrafen behandlas i avsnitt 5.6.2. Paragrafen anger att vissa bestämmelser i den föreslagna lagen om bostadstillägg till pensionärer m.fl. (prop. 2000/01:140) skall tillämpas på motsvarande sätt vid beräkning av godtagbara bostadskostnader för rätt till äldreförsörjningsstöd. Dessa bestämmelser innebär följande. Äldreförsörjningsstöd utges endast för kostnad för bostad där den stödberättigade har sitt huvudsakliga boende (permanentbostaden). För bostad i särskild boendeform utges äldreförsörjningsstöd endast för boende i lägenhet eller för boende i en- och tvåbäddsrum. Den som vistas eller bor i en särskild boendeform eller i ett liknande boende har rätt till äldreförsörjningsstöd för sin ursprungliga permanentbostad från det att bedömt vistelsen eller boendet i den särskilda boendeformen som stadigvarande. Äldreförsörjningsstöd utges inte för sådan bostadskostnad som fastställts med beaktande av den stödberättigades inkomst. Bestämmelsen har utformats i enlighet med vad Lagrådet föreslagit. 7 § Paragrafen behandlas i avsnitt 5.7. Första stycket innehåller bestämmelser om hur den sökandes inkomster påverkar rätten till äldreförsörjningsstöd. Beräkningen av den stödberättigades inkomster skall ske enligt 21 § första stycket förslaget till lag om bostadstillägg till pensionärer m.fl. (prop. 2000/01:140), BTPL. Vid beräkning av rätt till äldreförsörjningsstöd skall vidare även det särskilda bostadstillägget enligt 20 § BTPL samt bostadsbidrag enligt lagen (1993:737) om bostadsbidrag räknas som inkomst. Som inkomst vid prövning av rätt till äldreförsörjningsstöd skall enligt 21 § första stycket BTPL således hänföras inkomster enligt 12 § första stycket 1-3 BTPL efter avdrag för skatt, inkomster som avses i 15-17 §§ BTPL samt bostadstillägg enligt BTPL. Därtill skall även särskilt bostadstillägg samt bostadsbidrag räknas som inkomst, om sådant utbetalats. Av andra stycket framgår för den som är gift eller likställd med gift person att inkomsterna respektive värdet av förmögenhet skall beräknas utgöra hälften av deras sammanlagda inkomster. Vem som är att betrakta som gift respektive likställd med gift framgår ovan av avsnitt 5.7.1. 8 § Paragrafen behandlas i avsnitt 5.6.1. Paragrafen anger med vilket belopp äldreförsörjningsstöd skall utges. Den stödberättigade skall garanteras medel för att dels täcka sin faktiska boendekostnad, upp till den angivna högsta godtagbara nivån, dels tillförsäkras en skälig levnadsnivå. Hänsyn skall därefter tas till de inkomster den stödberättigade har, beräknade enligt 7 §. Äldreförsörjningsstödet skall därefter motsvara mellanskillnaden mellan den garanterade nivån och de inkomster den stödberättigade har. 9 § Paragrafen behandlas i avsnitt 5.8.1. Enligt första stycket lämnas äldreförsörjningsstöd från och med den månad då rätt till förmånen inträtt, dock tidigast från och med ansökningsmånaden. Det innebär, till skillnad mot vad som föreslås gälla för bostadstillägg och särskilt bostadstillägg enligt den föreslagna lagen om bostadstillägg till pensionärer m.fl. (prop. 2000/01:140), att äldreförsörjningsstöd inte kan utgå för tid före ansökningsmånaden. Enligt andra stycket kan äldreförsörjningsstöd betalas ut under högst tolv sammanhängande månader. Därefter krävs en ny ansökan. Av tredje stycket framgår att rätten till äldreförsörjningsstöd upphör månaden efter att den berättigade avlidit eller då rätten till stödet annars har upphört. Bestämmelsen motsvarar i sak 16 kap. 9 § lagen (1962:381) om allmän försäkring om när pensionsförmån upphör. 10 § Paragrafen behandlas i avsnitt 5.9. Enligt paragrafen skall äldreförsörjningsstöd betalas ut . Årsbeloppet skall avrundas till närmaste hela krontal som är delbart med tolv. 11 § Paragrafen hänvisar till regler i den föreslagna lagen om bostadstillägg till pensionärer m.fl. (prop. 2000/01:140), BTPL, som skall tillämpas på motsvarande sätt i ärenden om äldreförsörjningsstöd. Beträffande tilllämpningen av dessa regler hänvisas till författningskommentaren till den lagen. Av 5 § BTPL framgår vem som är att betrakta som gift, likställd med gift person och likställd med ogift person vid tillämpningen av lagen om äldreförsörjningsstöd (bestämmelsen behandlas ovan i avsnitt 5.7.1). 22 § BTPL innehåller bestämmelser om vad en ansökan skall innehålla och var den skall lämnas (bestämmelsen behandlas ovan i avsnitt 5.8.1). 25 § BTPL reglerar utbetalning av bostadstillägg för förfluten tid (bestämmelsen behandlas ovan i avsnitt 5.9.). Av 26 § BTPL framgår i vilka situationer den enskilde är anmälningsskyldig till vid ändrade förhållanden. Sådan anmälningsskyldighet föreligger vid väsentligt ökade inkomster av vissa angivna slag, vid bostadsbyte eller ändrade boendeförhållanden eller om den stödberättigade gifter sig eller äktenskapet upplöses. Bestämmelsen är införd efter Lagrådets synpunkter. I 5 kap. 3 § socialförsäkringslagen (1999:799), SofL, finns kompletterande regler om anmälningsskyldighet som blir tillämpliga i ärenden om äldreförsörjningsstöd. Detta framgår av hänvisningen i 1 § till SofL. Enligt 5 kap. 3 § SofL skall den som lämnar för som kan antas ha betydelse för rätten till förmåner enligt 2 eller 4 kap. anmäla detta till . Bestämmelsen innebär bl.a. att anmälningsskyldighet föreligger för den som lämnar än samt för den som avser att vistas i ett land utanför EES-området (bestämmelserna behandlas ovan i avsnitt 5.5, 5.5.1 och 5.9.1). I 27 och 28 §§ BTPL finns bestämmelser om omprövning och ändring av bostadstillägg (bestämmelserna behandlas ovan i avsnitt 5.10.1). I 29 § BTPL finns bestämmelser om uppgiftsskyldighet för banker och andra penninginrättningar (bestämmelsen behandlas i avsnitt 5.7.3). 30 och 31 §§ BTPL reglerar återbetalningsskyldighet och avdrag på bostadstillägg (bestämmelserna behandlas ovan i avsnitt 5.9.2). 12 § I paragrafen anges att vissa bestämmelser i lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL) skall tillämpas på motsvarande sätt vid tillämpningen av lagen om äldreförsörjningsstöd. Av 17 kap. 1 § AFL framgår bl.a. att socialnämnden från får uppbära retroaktivt beviljad periodisk ersättning till den del den motsvarar vad socialnämnden sammanlagt har betalat ut till dennes samt hans makes och minderåriga barns försörjning för den tid som den retroaktiva ersättningen avser, om någon i väsentlig mån har fått sin försörjning genom ekonomiskt bistånd enligt socialtjänstlagen (1980:620). I 18 kap. 46-47 §§ AFL finns bestämmelser om tillsyn. 20 kap. AFL innehåller bestämmelser om provisoriska beslut, om preskription av bidrag, om utredningsåtgärder, indragning och nedsättning av ersättning, om förbud mot överlåtelse av ersättning och om uppgiftsskyldighet. Dessa bestämmelser skall tillämpas även i ärenden om äldreförsörjningsstöd. I 20 kap. 10-13 §§ AFL finns bestämmelser om omprövning, ändring samt överklagande av beslut som skall tillämpas i ärenden om äldreförsörjningsstöd. 7.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:000) om bostadstillägg till pensionärer m.fl. 24 § Paragrafen skall kompletteras med att bostadstillägg enligt förslaget till lag om bostadstillägg till pensionärer m.fl. oavsett bostadstilläggets storlek alltid skall betalas ut om äldreförsörjningsstöd betalas ut. Ändringen är en följd av att propositionerna Reformerade regler för bostadstillägg till pensionärer m.fl. och äldreförsörjningsstöd inte lämnats . 7.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:000) om ändring i socialförsäkringslagen (1999:799) 4 kap. 2 § Paragrafen anger utgivande av bosättningsbaserade förmåner vid vistelse utanför EES-området. Enligt första stycket får sådana förmåner endast utges om utlandsvistelsen kan antas vara längst . Första stycket skall kompletteras med en bestämmelse om att äldreförsörjningsstödet endast får utges om utlandsvistelsen kan antas vara längst . Bedömningen av utlandsvistelsens längd skall göras i samband med utresan. Bedöms vistelsen vara kan äldreförsörjningsstöd inte utges under utlandsvistelsen. 7.4 Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:000) om ändring i lagen (2001:000) om ändring i socialförsäkringslagen (1999:799) 3 kap. 2 § I paragrafen anges den lagstiftning utanför lagen (1962:381) om allmän försäkring om bosättningsbaserade socialförsäkringsförmåner som en i bosatt person omfattas av. Äldreförsörjningsstödet skall utgöra en bosättningsbaserad socialförsäkringsförmån och skall därför förtecknas i paragrafen. 7.5 Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Äldreförsörjningsstödet skall, på samma sätt som gäller för ekonomiskt bistånd enligt socialtjänstlagen (1980:620) och bostadstillägg till pensionärer m.fl., vara en skattefri ersättning. Inkomstskattelagen skall kompletteras med en sådan regel. Sammanfattning av betänkandet Socialtjänst i utveckling (SOU 1999:97) fick jag regeringens uppdrag att se över vissa frågor om socialtjänstlagen, dess uppgifter och tillsynen över den. Mot bakgrund av de lagändringar och organisatoriska eller ekonomiska förändringar som skett i samhället skulle förslag lämnas om bl.a. lagens struktur och konstruktion, sambandet mellan socialbidrag och övriga trygghetssystem, finansiering och tillsynen över . Genom tilläggsdirektiv utvidgades uppdraget till att även lämna förslag till hur den ekonomiska tryggheten för vissa äldre invandrare ska utformas. Vidare uppdrog regeringen åt utredningen att överväga en tydligare reglering av anhörigstödet och att analysera effektiviteten i tillsynen av vård, service och stöd till psykiskt störda. Som stöd i utredningsarbetet har förutom sekretariatet funnits sakkunniga och experter. Flera departement, myndigheter och intresseorganisationer har varit representerade. Till största delen råder enighet om de förslag som läggs. I vissa delar har dock särskilda yttranden lämnats. Grundläggande principer för Översyn av socialtjänstlagen och uppgifter har skett med utgångspunkten att grundläggande målsättningar och värderingar för ska ligga fast. Detta anges i direktiven. Det gäller principerna om helhetssyn, det förebyggande perspektivet och att den enskildes resurser ska tas tillvara. Men förutsättningarna för kommunala verksamheter är annorlunda än när förarbetena till socialtjänstlagen (1980:682) utarbetades. Det gäller såväl ansvarsfördelning som organisatoriska och ekonomiska förhållanden. Med hänsyn till detta har utredningen funnit skäl att närmare analysera begreppet helhetssyn, som har varit ett centralt begrepp när vårdsektorn successivt har reformerats. När socialtjänstreformen genomfördes innebar helhetssynen ett uppbrott från den traditionella socialvårdens arbetsmetoder med dess uppdelning på olika funktioner. Helhetssynen innebär att en individs totala situation och omgivning ska beaktas i skilda behandlings- och servicesammanhang. För att underlätta ett sådant förhållningssätt skulle huvudansvaret för ligga på en nämnd. indelning i verksamhetsnivåer - individinriktade, allmänt inriktade och strukturinriktade insatser - var också ett uttryck för det inflytande helhetssynen hade, liksom socialtjänstlagens karaktär av ramlag. har kommunerna stor frihet att själva utforma sin nämnd- och förvaltningsorganisation. Det är t.ex. inte längre obligatoriskt att ha en socialnämnd.