prop · GO03125 · 2001-03-08 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2000/01:125 Redovisning av fördelningen av medel från Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen lämnas en beskrivning av förvaltningen av Allmänna arvs- fonden och en översiktlig beskrivning av fördelningen av medel ur fonden. Vidare redovisas hur regeringen och Arvsfondsdelegationen för- delat medlen ur Allmänna arvsfonden under . Slutligen anges några områden som enligt regeringens mening bör uppmärksam- mas vid kommande fördelning av stöd ur Allmänna arvsfonden. Allmänna arvsfondens förvaltning m.m ........................................... När arvsfonden får egendom .............................................. När arvsfonden avstår från egendom ................................. Kostnader för fonden.......................................................... Fördelningen av stöd ur Allmänna arvsfonden................................. Nyskapande och utvecklande verksamhet.......................... Redovisning och utvärdering av beviljat stöd.................... 3.3Fördelningen av stöd ur Allmänna arvsfonden Registrering och handläggning........................................... Redogörelse för fördelat projektstöd................................ Fördelat till organisationers egna initiativ ...................................... 4.1Verksamhet till förmån för barn (Förteckning med projektbeskrivningar redovisas i bilaga 2).......................................................................... 4.2Verksamhet till förmån för ungdomar 12 (Förteckning med projektbeskrivningar redovisas i bilaga 2).......................................................................... 4.3Verksamhet till förmån för personer med funktionshinder (Förteckning med projektbeskrivningar redovisas i bilaga 2).......................................................................... Särskilda satsningar för de olika målgrupperna.............................. Satsning för alla målgrupper ............................................ Satsningar till förmån för barn ...................... 5.2.1Stöd till projekt som motverkar användningen av tobak (1998) ............................................................................. Satsningar till förmån för ungdomar mellan .... Ungdomars Europainflytande (2000)............................. Ungdomars egna kulturverksamheter (1999)................. 5.3.3Lokal utveckling av ungdomars fritidsverksamhet (1999) ............................................................................. 5.3.4Ungdomars egna visioner inför 2000-talet (19992000) ..................................................................... Utveckling av ungdomars egen organisering (1998) ..... Talangsatsning inom handikappidrotten (1998)............. 5.3.7Utveckling av ungdomssamarbete inom Östersjö- och (1998).................................................. 5.3.8Utveckling av samordnade insatser för utsatta ungdomar (1997) ............................................................................. 5.4Satsningar till förmån för personer med funktions- Personligt brukarstöd (2000).......................................... 5.4.2Kultur för att minska fördomar om personer med funktionshinder (2000)................................................... IT Handikapp (1998)...................................................... Alternativa stöd- och boendeformer (1997)................... Kommande inriktning för stöd ur Allmänna arvsfonden................ Verksamhet till förmån för barn....................................... Verksamhet till förmån för ungdomar.............................. 6.3Verksamhet till förmån för personer med Information, uppföljning, utvärdering och erfarenhetsspridning ... Uppföljning och utvärdering ............................................ Bilaga 3 Mottagare av stöd ur Allmänna arvsfonden........................ Utdrag ur protokollet vid regeringssammanträde ...... Allmänna arvsfonden tillkom enligt ett beslut av riksdag i sam- band med att kusiner och avlägsnare släktingar genom ändringar i ärvda- balken uteslöts från arvsrätt. Kvarlåtenskap efter personer utan nära släk- tingar, och som inte har skrivit testamente, skall i stället tillfalla All- männa arvsfonden. Fonden har till ändamål att främja verksamhet av ideell karaktär till förmån för barn, ungdomar och personer med funk- tionshinder. Närmare bestämmelser om Allmänna arvsfonden finns i lagen (1994:243) om Allmänna arvsfonden. Vid behandling av regeringens skrivelse (skr. 1999/2000:125) om fördelningen av medel från Allmänna arvsfonden under och revisorers förslag (1999/2000:RR9) angående All- männa arvsfonden, hemställde utskottet (bet. 2000/01:SoU2) att riks- dagen skulle ge regeringen till känna att en översyn av flera olika fråge- ställningar i anslutning till Allmänna arvsfonden och Arvsfondsdele- gationen, borde göras bland annat när det gäller frågor kring deras rättsliga ställning och revision. biföll vad utskottet hemställt (rskr. 2000/01:21). Regeringen beslutade att utfärda direktiv för en särskild utredare med uppdrag att göra en översyn av Allmänna arvsfondens och Arvsfondsdelegationens rättsliga ställning m.m. (Dir. 2000:91). Ut- redaren skall redovisa sitt arbete till regeringen . I denna skrivelse lämnas en redogörelse för förvaltningen av Allmänna arvsfonden samt en översiktlig beskrivning av fördelningen av stöd ur fonden. Vidare redovisas hur regeringen och Arvsfondsdelegationen för- delat medlen ur Allmänna arvsfonden under . Slutligen anges några områden som enligt regeringens mening särskilt bör uppmärksammas vid kommande fördelning av stöd ur Allmänna arvsfonden. 2 Allmänna arvsfondens förvaltning m.m. Allmänna arvsfonden förvaltas av Kammarkollegiet som en särskild Kollegiet betalar ut beviljat stöd efter rekvisition. talförvaltning sker i syfte att tillgodose såväl behovet av en god direktav- kastning som önskemålet om värdebeständighet. En tiondel av de medel som tillfallit fonden läggs till fonden. mans med direktavkastningen delas ut. Fondens bokförda värde uppgick till ca och marknadsvärdet Fondens tillgångar är placerade i andelar i Kammarkollegiets aktie- och räntekonsortier. totalavkastningen varit (direktavkastningen ) i aktiekonsortiet och (direktavkastningen ) i ränte- Med totalavkastning avses direktavkastning samt såväl reali- serade som orealiserade värdeförändringar i respektive värdepappersport- För finns det ca att dela ut. slut för för Allmänna arvsfonden bifogas som bilaga 1. När arvsfonden får egendom Om någon avlider utan att efterlämna make eller närmare släktingar än kusiner får arvsfonden egendomen i arv om egendomen inte testamente- rats till någon annan och detta testamente godkänns av Kammarkollegiet för fondens räkning. Om den avlidne var änka eller änkling tillfaller arvet arvsfonden endast om det därutöver inte finns några arvsberättigade släk- tingar efter den först avlidne maken. En förutsättning är att dessa t.ex. inte uteslutits från arv på grund av testamente eller att de inte tidigare fått ut vad de är berättigade till. Förutom genom arv kan fonden också få egendom genom bl.a. gåva eller testamente. När det inte finns någon annan arvinge än Allmänna arvsfonden, när dödsfall inträffar, och fonden inte uteslutits från arv genom testamente skall Kammarkollegiet förordna en god man. Den gode mannen före- träder fonden vid boutredningen och sköter det praktiska arbetet med boet. Vidare står den gode mannen under kollegiets tillsyn. När boutred- ningen är klar redovisar den gode mannen sin förvaltning till Kammar- kollegiet och betalar in de medel som finns kvar till fonden. Medlen tas upp i fondens redovisning de betalas in till fonden. Kammarkollegiet företräder arvsfondens intressen och ser till att boet avvecklas på ett riktigt sätt. Under kom det in 1 692 arvsfondsärenden till kollegiet. Av dessa var 1 153 testamentsärenden, dvs. en begäran att kollegiet skulle godkänna ett testamente till förmån för någon annan än fonden. De flesta testamentena godkändes av kolle- giet. Antalet ärenden där dödsboets egendom skulle avvecklas för arvs- fondens räkning uppgick till 567. Under kom det in netto till arvsfonden. En strävan är att dödsbona skall avvecklas så snabbt som möjligt så att likvida medel kommer arvsfonden tillgodo och kan delas ut för dess ändamål. 2.2När arvsfonden avstår från egendom I vissa fall får arv, som arvsfonden fått, avstås till någon annan. Det får ske om det med hänsyn till uttalanden av arvlåtaren eller till andra sär- skilda omständigheter kan anses stämma överens med arvlåtarens yttersta vilja. Arv får också avstås till arvlåtarens släkting eller någon annan per- son som har stått arvlåtaren nära, om det kan anses skäligt. Vidare får arv som utgörs av egendom, vilken är av väsentlig betydelse från kulturhistorisk synpunkt eller från natur- eller kulturvårdssynpunkt, avstås till juridisk person som har särskilda förutsättningar att ta hand om egendomen på lämpligt sätt. Om det finns särskilda skäl får till den som tar emot egendomen ett belopp av det arv, som tillfallit fonden, avstås för sådana omedelbara åtgärder som är nödvändiga för att bevara egendomen. Under kom det in 70 ansökningar om avstående till Kammarkollegiet. En sådan ansökan skall ges in till kollegiet senast efter dödsfallet eller efter det att arvet genom preskription tillfallit fon- den. Kollegiet beslutar om avstående när värdet av den egendom som ansökan avser inte överstiger enligt bouppteck- I övrigt beslutar regeringen om avstående. Under budgetåret Skr. 2000/01:125 2000 har beslut fattats om avstående från arv till ett bouppteckningsvärde Ur fonden har under betalats följande kostnader: - Utbetalning av beviljat stöd - Handläggning av ärenden om stöd ur Allmänna arvsfonden, informations insatser m.m. 5,8* * av detta belopp är kostnader som avser . De sammanlagda förvaltnings- och administrationskostnaderna för fon- den avseende uppgick till , vilket motsvarade av fondens marknadsvärde vid slutet av bud- getåret. Fördelningen av stöd ur Allmänna Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, Arvsfondsdelega- tionen eller annan myndighet beslutar om fördelningen av stöd ur All- männa arvsfonden enligt 8 § lagen (1994:243) om Allmänna arvsfonden (arvsfondslagen). I förordningen (1994:952) om Allmänna arvsfonden regleras Arvs- Delegationen skall fördela stöd ur fonden, följa upp projekt som beviljats stöd samt informera allmänheten om fondens ändamål och användningsområde. lämna till regeringen att avgöra ärenden som är av principiell betydelse eller annars är av större vikt eller när delegationen anser att stöd bör läm- nas med mer än . Regeringen kan i fråga om fördelning av stöd för ett särskilt ändamål bestämma att Arvsfondsdelegationen får besluta om stöd överstigande . Arvsfondsdelegationen består av sju ledamöter som utses av reger- Ordföranden är statssekreterare i och vice ordföranden är statssekreterare i . är tjänstemän inom och . fondsdelegationens sekretariat består av dels ett kansli knutet till Social- departementet för beredning av ärenden som rör verksamhet till förmån för barn och personer med funktionshinder, dels ett kansli knutet till för beredning av ärenden som rör verk- samhet till förmån för ungdomar i åldern . För beredningen av Skr. 2000/01:125 ärenden har tjänstemän inom berörda departement förordnats att biträda Alla ärenden som rör Allmänna arvsfonden registreras i Arvsfonds- delegationens diarium som också fungerar som en projektdatabas. Diariet är placerat inom i . 3.1Nyskapande och utvecklande verksamhet Stöd ur Allmänna arvsfonden skall enligt 57 §§ arvsfondslagen främja verksamhet av ideell karaktär till förmån för barn, ungdomar och perso- ner med funktionshinder. Verksamhet som beviljas stöd skall vara ny- skapande och utvecklande och kunna särskiljas från en organisations reguljära verksamhet. Stöd kan beviljas organisationer som bedriver ideell verksamhet. Offentlig huvudman kan beviljas stöd för utvecklings- verksamhet om det finns särskilda skäl. Så kan t.ex. en kommun tillsam- mans med en förening beviljas stöd för att genomföra ett projekt. I såda- na fall ställs särskilt höga krav på att projektet är nyskapande och av ideell karaktär. Utvecklingsverksamhet som redan finns som reguljär verksamhet på annan ort beviljas inte stöd. Ett projekt kan enligt praxis beviljas stöd ur Allmänna arvsfonden under högst . Stöd ges inte till reguljär föreningsverksamhet. Stöd får ej heller ges till enskilda personer. Bedömningen av ansökningar om stöd ur fonden görs utifrån såväl juridiska som samhällspolitiska aspekter. Projekt som beviljas stöd skall kunna bidra till att berörda målgruppers villkor och förutsättningar för- bättras och utvecklas. Analysen och bilden av målgruppens aktuella situation blir styrande för vad som bedöms vara nyskapande. Syftet är att ge stöd till projekt som kan verka framåtsyftande och inspirera andra organisationer att starta liknande verksamhet. Stöd kan även lämnas till del av kostnader för om-, till- och nybyggnad av ideella organisationers lokaler för barn- och ungdomsverksamhet och för handikapporganisationernas rekreationsanläggningar om sådana åt- gärder krävs för att en verksamhet skall kunna utvecklas. Detta stöd är villkorat på så sätt att det avskrivs och måste åter- betalas om anläggningen/lokalen används till annat ändamål under av- skrivningstiden. Lokalerna skall ägas av den sökande organisationen eller vara förhyrda med långtidskontrakt. Den som beviljas stöd skall också bidra till finansieringen av projektet med en inte oväsentlig del. Under beredningen av sådana ansökningar inhämtas uppgifter om tillgänglig- heten för personer med funktionshinder. 3.2Redovisning och utvärdering av beviljat stöd Varje mottagare av stöd ur Allmänna arvsfonden skall senast det datum som anges i beslutet om stöd ur fonden (vanligen efter tidpunkten för beslutet) lämna en skriftlig redogörelse för eller utvärde- ring av utvecklingsarbetet till Arvsfondsdelegationen. Dessutom skall en av revisor bestyrkt ekonomisk redovisning för hur det beviljade beloppet har använts lämnas. Dessa redovisningar granskas och måste godkännas innan nya beslut om stöd kan fattas. Särskilda satsningar blir vanligen Skr. 2000/01:125 föremål för mer omfattande utvärderingar (se vidare under avsnitt 7). 3.3Fördelningen av stöd ur Allmänna arvsfonden Totalt har ca fördelats . Av dessa medel har ca fördelats genom löpande handläggning av organisationernas ansökningar och resterande medel, ca , har fördelats inom ramen för de särskilda satsningar som Arvsfondsdelegationen ansvarat för. Vissa av de särskilda sats- ningarna är pågående och andra nya där medel ännu inte börjat fördelas. Efter redovisningen av den faktiska fördelningen framgår dessa beslut och de aktuella beloppen. Fördelning av stöd ur Allmänna arvsfonden Fördelning av stöd till organisationers egna initiativ: Verksamhet till förmån för barn (se 4.1) Verksamhet till förmån för ungdomar (se 4.2) Verksamhet till förmån för personer med funktionshinder (se 4.3) Fördelade medel ur pågående satsningar: Verksamhet för alla målgrupper (se 5.1) Verksamhet till förmån för barn (se 5.2) Verksamhet till förmån för personer med funktionshinder (se 5.3) Totalt fördelat , organisationers egna initiativ Totalt fördelat ur pågående satsningar Beslut om att avsätta medel ur Allmänna arvsfonden för särskilda satsningar Beslut tagna om att avsätta medel för särskilda satsningar där Arvsfondsdelegationen fördelar stöd: Verksamhet för alla målgrupper (se 5.1) Verksamhet till förmån för barn (se 5.2) Verksamhet till förmån för ungdomar (se 5.3) Verksamhet till förmån för personer med funktionshinder (se 5.4) Beslut tagna om att avsätta medel för särskilda satsningar där annan myndighet/organisation fördelar stöd: Verksamhet till förmån för ungdomar (se 5.3) Verksamhet till förmån för personer med funktionshinder (se 5.4) har till Arvsfondsdelegationen inkommit 2 446 ärenden. Av dessa var 1 737 ansökningar om stöd ur fonden, 498 redovisningar av beviljat stöd samt 26 s.k. övriga ärenden (förfrågningar m.m.). Sammanlagt har 1 981 beslut fattats under budgetåret enligt följande: 1) Tre av besluten avser ej beslut om medel Arvsfondsdelegationen har beslutat avslå 1 379 ansökningar. Orsakerna till avslag har bl.a. varit att projekten inte bedömts vara tillräckligt nyskapande, att ansökan kommit från offentlig huvudman utan samarbete med ideell organisation, eller avsett verksamhet som redan finns som reguljär verksamhet på andra orter. Andra ansökningar har avslagits på grund av att de avsett kostnader för vanlig föreningsverksamhet, att de gällt enstaka arrangemang som tidigare finansierats med andra medel, att de gällt internationell verksamhet eller att ansökan kommit från enskilda Skr. 2000/01:125 personer eller nystartade föreningar. Av ansökningarna har 25 lagts ad acta (återkallats eller ersatts av an- nan ansökan) och 2 har lagts ad acta med brevsvar. Vidare har 24 övriga ärenden behandlats (förfrågningar m.m.). Dessutom har 453 redovisningar (från såväl ) granskats och godkänts. 3.6Redogörelse för fördelat projektstöd I genomsnitt har av ansökningarna (exkl. ansökningar från enskilda personer) beviljats stöd. 4 Fördelat till organisationers egna initiativ Här nedan redovisas hur arvsfondsmedlen fördelats till projekt för att utveckla verksamhet till förmån för barn, ungdomar och personer med funktionshinder. Många projekt har sammansatta syften och omfattar ibland också flera målgrupper. De har placerats under den ändamåls- gruppskategori som bäst motsvarar projektets huvudinriktning. 4.1Verksamhet till förmån för barn (Förteckning med projektbeskrivningar redovisas i bilaga 2) har sammanlagt 95 projekt beviljats stöd med totalt med syfte att utveckla och förnya verksamhet till förmån för barn . Barn 0 12 år Summa (kr) Utsatta barn och ungdomar Av det totala stödet har fördelats till följande fem ända- mål/områden: familjestöd, information/utbildning, utsatta barn och ung- domar, hjälpmedel och fritid/idrott. Under verksamhetsåret har 24 projekt med inriktning på familjestöd be- viljats stöd med ur fonden. Fem av projekten rör verksamhet med syfte att utveckla stöd till barn med funktionshinder och deras familjer. Av de projekt som rör föräldrautbildning kan nämnas Kriminellas Revansch i Samhället () Pappa-barn projekt. Man vill genom föräldautbildningsprojektet ge papporna en chans att vara just pappor med allt vad det innebär av glädje, sorg och ansvar. Detta kan ge dem en möjlighet att återta en del av sin självrespekt och självkänsla. Ett annat projekt som rör föräldraskap drivs av Samarbetsorgan för Etniska organisationer i (SIOS). Målet för detta projekt är bl.a. att diskutera barnuppfostran i olika länder samt att starta en dialog om unga invandrarkvinnors situation i . Stöd med sammanlagt ca har lämnats till 25 projekt som har anknytning till information och utbildning. som fått stöd är Föreningen för ett projekt om språket att kunna använda sig av det talade och skrivna språket som en förutsätt- ning för demokratin. Man vill lyfta fram läsning som ger sammanhang och fyller människors inre med bilder, associationer och lust. () har ett projekt med mål att hjälpa barn med autism att utveckla sitt språk, sin kommunikationsförmåga och sin Grunden till projektet är studier som visat ett en viss pedagogisk strategi (där multimediateknik kombineras med specifika samspelsstrategier) kan vara till stor hjälp för barn med autism. I ett del- Skr. 2000/01:125 projekt ska man undersöka om man kan sprida effekten på språk och kommunikation även till situationer där datorn inte är tillgänglig, t.ex. vid lekar, på skolgårdar eller i hemmet. Nio av projekten rör verksamhet med syfte att utveckla stöd till barn med funktionshinder och deras familjer. Utsatta barn och ungdomar Totalt sju projekt, varav ett genom två beslut, har fått stöd med sam- manlagt ca . i Samhället har tillsammans med , Unga Örnar och UngSIOS ett projekt där budskapet till barn och ungdomar är att de inte ska behöva utsättas för våld och kränkningar. Man har valt att använda sig av musik som kunskapsbärare. CD-skivor har skickats till skolorna tillsammans med en broschyr med information om vart man kan vända sig om man har problem. Kamratföreningen Convictus har fått stöd till ett projekt där målgruppen är socialt utsatta barn och föräldrar som inte lever tillsammans eller där barnet lever med endast en av föräldrarna. Föreningen vill erbjuda en mötesplats för föräldrar och barn. Man hoppas åstadkomma en grundstomme till en ny metod i socialt arbete där mötet på ett nytt sätt, mellan föräldrar och barn, blir en positiv utgångspunkt som kan leda till en återförening. genomför tillsammans med och Ungdomar, störda Barn, Ungdomar och Vuxna, , Hörsel- skadades och , Hörselskadade och Språkstörda Barn ett hjälpmedelsprojekt. Projektets mål är att i och , pröva och bygga upp en barnhjälpmedelsverksam- het där barns behov ska vara styrande och där man kan få möjlighet att pröva verksamhet. Bakgrunden är stora brister i funktionshindrade barns hjälpmedelssituation. Det krävs kompetensutveckling hos såväl personal som hos föräldrar om barnhjälpmedel och om hjälpmedlens betydelse för barnens utveckling. Stöd har lämnats till sex projekt med sammanlagt ca . vill med hjälp av idrottsrörelse och skolmyn- dighet sprida ett koncept om samarbete för att åstadkomma en ökning av graden av fysisk aktivitet lek och idrott hos skolbarn. Föreningen hoppas att en lustbetonad fysisk aktivitet ska avsätta spår i form av intresse och behov av fortsatt motion och idrott . Ambitionen är att stimulera och stödja så många skolor och idrotts- föreningar i som möjligt till att starta lokala projekt av samma eller liknande slag som i Bunkeflo. Verksamhet till förmån för ungdomar 12 25 år (Förteckning med projektbeskrivningar redovisas i bilaga 2) Under har ca fördelats ur Allmänna arvsfonden till verksamhet för ungdom genom sammanlagt 89 beslut. Ungdom 12 25 år Summa (kr) Utsatta barn och ungdomar Här nedan beskrivs några av de projekt som fått stöd . Demokrati och delaktighet (se Information/Utbildning, Ungdomars politiska delaktighet) för Ungdomsorganisationer (LSU) har fått stöd till ett projekt där ungdomsorganisationerna, inför det svenska EU-ordföran- deskapet , engageras i påverkansarbete som syftar till att unga människors kompetens och idéer tas till vara på europeisk nivå. LSU ser detta som en unik möjlighet att skapa intresse för europeisk po- litik bland ungdomar. Vidare har Föreningen ungdomsråd i fått stöd för att skapa en attraktiv, internationell mötesplats för ungdomar för att stimulera till ett ökat ansvarstagande i samhällsutveck- lingen och bidra till en ökad förståelse mellan nationer och kulturer, främst i . har fått stöd för att utveckla nya arbetssätt och metoder för att höja ungdomars studiemotivation. vill förbundet jämföra och förstå de effekter och skillnader som kan uppkomma mellan ungdomar som bor i integrerade och segregerade områden. Förebyggande (se brotts-, drog- och våldsförebyggande) För att förebygga våld, brott och rasism med hjälp av olika metoder har flera projekt fått stöd . Stiftelsen och Lugna Gatan bedriver ett omfattande brottsförebyggande arbete. I projektet vill man utveckla denna verksamhet genom att bygga upp möjligheter till medling mellan brottsoffer och unga förövare. Projektet får kontakt med offer och förövare genom skolan, socialtjäns- ten eller polisen. Medlarna är lite äldre ungdomar som är aktiva i Lugna Gatan med särskild utbildning för uppdraget. Brottsoffret erbjuds stöd både före, under och efter rättegången. Föreningen I Samhället () arbetar med unga pojkar i ett konsekvensbeskrivningsprogram. Detta program, som fick stöd ur Allmänna arvsfonden, visar unga våldsförbrytare de konsekven- ser som deras handlande kan leda till. Syftet är att de skall ta avstånd från våld och kriminalitet.