prop · GO031D25 · 2001-01-01 00:00:00 — Ökning1 Beräknad subvention per arbetstillfäll e1 (mkr) Såddfinan- siering (mkr) Stöd till kommersiell service (mkr) Regional pro- jektverksam- het och med- finansiering av strukturfonds projekt (mkr) Summa (mkr) 0 1,9 0 0 5 0,38 0 0,3 3,6 6,2 0 0 0 0 0 0 0 0,07 3,4 3,5 0 0,2 0 0 0 0 0 0,17 6,7 7,1 4,0 6,8 0,9 0 222 0,05 0 1,1 7,8 20,6 0 0 0,5 0 8 0,06 0,6 17,1 18,2 0 6,2 0 0 90 0,07 0 0,3 7,9 14,4 0 0 0 0 0 0 0 0 2,0 2,0 Regionförbun- det i 20,4 10,4 0,8 0 327 0,10 0 1,5 26,3 59,4 0 0 0 0 0 0 0 0 0,3 0,3 Regionförbun- det i 0 0,9 0 0 0 0 0 0,7 16,3 17,9 0 0,8 0 0 13 0,06 0 0,3 6,6 7,7 0 0 0 0 0 0 0 0 11,7 11,7 Västra 20,3 16,7 5,0 57,6 1 023 0,10 0,17 1,1 44,5 145,4 0 0 0 0 0 0 0 0 2,6 2,6 0 6,6 0,5 0 75 0,09 0 0,2 14,1 21,4 12,3 10,1 4,1 0 306 0,09 0 0,5 22,8 49,8 21,4 19,3 4,7 1,0 404 0,11 0 1,9 16,4 64,7 43,8 23,7 3,1 9,3 577 0,14 0 2,4 39,0 121,3 8,1 5,6 2,3 2,7 199 0,09 0,02 0,8 14,3 34,0 25,5 27,4 4,1 14,5 606 0,12 0 1,0 32,3 104,8 35,9 38,7 2,9 0 627 0,12 0 2,0 52,4 131,9 28,5 48,3 0,3 12,2 471 0,19 0 3,4 89,3 182,0 74,1 37,4 3,4 32,0 918 0,16 0 4,5 57,5 208,9 33,2 23,2 0 13,4 493 0,14 0 4,2 56,9 130,9 74,0 38,2 2,6 30,6 847 0,17 0 3,0 62,7 211,1 Summa 401,5 322,4 35,2 173,3 7 211 0,125 0,19 30,04 614,5 1 577 1 Avser regionalt utvecklingsstöd, landsbygdsstöd, småföretagsstöd och sysselsättningsbidrag. Tabell 3.9 Utbetalt transportbidrag fördelat på län Län 1999 1,0 4,2 5,3 31,9 45,6 140,7 91,8 Summa 320,5 Källa: Tabell 3.10 Uppskattad bedömning av utbetalda nedsatta socialavgifter på län Län 381,9 Anm: För många företag framgår inte av statistiken var den nedsättningsberättigade verksamheten bedrivs. Dessa företag redovisas vid . Länsstyrelserna och självstyrelseorganen har enligt regeringens bedömning uppfyllt målen för verksamheten. Detta har bl.a. skett genom att länsstyrelserna och självstyrelseorganen bedrivit omfattande samordningsinsatser framför allt genom de regionala tillväxtavtalen och de samlade programdokumenten för . Regeringen gör bedömningen att har uppfyllt målen för verksamheten. har framför allt på ett tillfredsställande sätt bidragit till arbetet med de regionala tillväxtavtalen och att genomförandet av program inom sker effektivt . och har enligt regeringens bedömning uppfyllt målen för verksamheterna. Såväl som GBV har stärkt sina roller som expertmyndigheter och bidragit till att gles- och landsbygdsfrågor samt regionala frågor uppmärksammats i samhällsdebatten. Bägge myndigheterna har vidare bidragit med relevanta underlag för regionalpolitiska beslut. Uppföljningar/utvärderingar som gjorts av åtgärder inom utgiftsområdet Regeringens bedömning avseende måluppfyllelsen beträffande målet för utgiftsområde 19 grundar sig på följande uppföljningar/utvärderingar som gjorts av de regionalpolitiska företagsstöden och projektverksamheten . Regeringen har givit i uppdrag att utvärdera vilka effekter som regionalt utvecklingsstöd, landsbygdsstöd och småföretagsstöd har haft på företagens utveckling beträffande sysselsättning och ekonomisk tillväxt. I rapporten av resultatmått (1998) har visat att förväntad sysselsättningsökning i företag som beviljats regionalt utvecklingsstöd, landsbygdsstöd och småföretagsstöd, i mycket stor utsträckning sammanfaller med faktisk sysselsättningsökning på aggregerad nivå. Detta är en viktig slutsats eftersom regeringen i allt väsentligt i resultatinformationen för utgiftsområdet använder sig av måttet förväntad och inte faktisk sysselsättningsökning. I rapporten i stödföretag och i näringslivet (1999) framgår att sysselsättningen har utvecklats mer positivt i stödföretag än den genomsnittliga utvecklingen i svenskt näringsliv. När det gäller måtten förädlingsvärde och omsättning per anställd är inte bilden lika entydig. I några fall, framför allt i den kunskapsintensiva industrin, har den procentuella förändringen varit lägre i stödföretagen jämfört med den genomsnittliga utvecklingen inom olika sektorer. I andra fall, framför allt i den arbetsintensiva industrin men till viss del även inom arbetsintensiva tjänster, har den procentuella förändringen varit högre i stödföretagen jämfört med den genomsnittliga utvecklingen inom olika sektorer. kan dock inte fastslå om de skillnader som framkommer mellan stödföretagen och näringslivet är en effekt av stödet eller inte, bl.a. eftersom en kontrollgrupp (dvs. en jämförelsegrupp av företag som inte har fått stöd) inte har tagits fram. infördes nya resultatmått för att lättare kunna mäta både tillväxt- och sysselsättningseffekter av det regionala utvecklingsbidraget som beviljas av länsstyrelser, regionala självstyrelseorgan, och regeringen. har gjort en utvärdering av landsbygdsstödet (arbetspapper 1/2000). I utvärderingen studeras förändringen av antal sysselsatta, omsättning, förädlingsvärde och resultat per anställd i företag som fått landsbygdsstöd 1998. Dessa företag jämförs med andra företag i stödberättigade kommuner som inte fått stödet. Resultaten visar att de företag som fick landsbygdsstöd har en högre överlevnadsgrad och en mer positiv sysselsättningsutveckling än övriga företag. Relativt många stödföretag återfinns inom den arbetsintensiva industrin och dessa företag har överlag en mer positiv utveckling i alla de mått som studerats jämfört med totalpopulationen. Landsbygdsstödet fungerar enligt bra som företagsstöd, bl.a. därför att det är flexibelt och därmed väl lämpat att forma efter lokala och regionala behov. konstaterar utifrån tidigare genomförda utvärderingar (bl.a. Nordlandsforskningsrapporter "Sysselsättningsvekst gjennom småföretaksutvikling", 1995:47, 1997:50 och 1997:82) att verksamheten med bl.a. tillfälligt småföretagsstöd (nuvarande småföretagsstödet) har haft betydande positiva effekter. Företag som fått stöd från programmet har haft en hög bruttosysselsättningstillväxt. Nettosysselsättningstillväxten uppskattas emellertid till av bruttosysselsättningstillväxten. Nordlandsforskning understryker också att tillväxt i sysselsättning bara är en av flera effekter som stödet har haft. Företagen har också investerat, utvecklat nya marknader och produkter samt fått ny kompetens. Regionalpolitiska företagsstöd lämnas enligt en rapport från RRV (RRV 1999:40 Hur fördelas företagsstödet) till investeringar som ändå skulle komma till stånd och skapar därmed merutgifter för staten. Även om RRV konstaterar att det är svårt att bevisa sambandet mellan gjorda investeringar och/eller sysselsättningsökning och beviljat stöd kan självfallet merutgifter uppstå på grund av svårigheter att bedöma vilka investeringar som kommer till stånd. Enligt t.ex. förordning (2000:279) om regionalt utvecklingsbidrag får stöd endast lämnas till investeringar som annars inte hade kommit till stånd. Men eftersom beslutsutrymmet för olika typer av regionalpolitiska företagsstöd inom anslaget 33:1 har krympt torde problemet ha minskat något jämfört med det av RRV studerade året (1997). Regeringen avser att ytterligare förbättra stödhanteringen och kontrollen av beviljade stöd. Enligt RRV förekommer även, i begränsad volym, inom regionalpolitiken en kombination av flera stöd till ett mindre antal företag. har emellertid dessa möjligheter minskat t.ex. avseende möjligheten att bevilja regionalt utvecklingsbidrag och sysselsättningsbidrag till samma företag. Enligt RRV går stöden i huvudsak till traditionella branscher. Eftersom dessa branscher är rikt representerade i de regionalpolitiskt prioriterade områdena är detta naturligt. Dessutom sker det även inom dessa branscher utveckling och tillväxt. Företagsstöden bidrar, enligt regeringen, framför allt till att öka tillväxten och sysselsättningen i existerande företag. Enligt gjorda undersökningar av vissa företagsstöd så kan konstateras att företag som har beviljats stöd inte har lägre tillväxt än andra företag. Stödens avsikt är inte primärt att öka tillväxten i hela utan i regionalpolitiskt prioriterade områden. Enligt har stöd till kommersiell service bidragit till att bevara butiker som är särskilt viktiga för hushållens dagligvaruförsörjning på landsbygden och i glesbygd. Länsstyrelsernas och de regionala självstyrelseorganens möjlighet att bevilja såddfinansiering är ny och ett mycket litet antal stöd har beviljats. erfarenheter och utvärderingar av deras verksamhet med såddfinansiering visar att verksamheten leder till goda effekter bl.a. nystart av teknikföretag och nya utvecklingsprojekt i existerande mindre företag. En tidigare studie av IMIT () visar att den såddfinansiering har beviljat är av stor betydelse för teknikbaserade företag i tidiga utvecklingsfaser. Detta torde även gälla det stöd som har lämnats för samma ändamål inom regionalpolitiken. har gjort en utvärdering av innehåll och utfall av länsstyrelsernas regionala projektverksamhet /91 1997 (Länens projektverksamhet 1990 1997 En utvärderares syn, R 1999:9). Utvärderingen visar bl.a. att projekt som beviljats bidrag till stor del genomförts och att måluppfyllelsen för enskilda projekt varit hög. Det kvarstår emellertid osäkerhet om de faktiska effekterna på den regionala utvecklingen. De projekt som har avslutats inom EG:s strukturfondsprogram för regionalpolitiskt inriktade åtgärder bedöms ha bidragit till att skapa 20 000 nya arbetstillfällen 1999. På grund av brister i statistiken kan effekter av de regionalpolitiska företagsstöden ingå i dessa arbetstillfällen. beslutade projekt inom för regionalpolitiskt inriktade åtgärder beräknas enligt uppgifter som redovisats i ansökningarna om stöd bidra till uppskattningsvis 50 000 nya arbetstillfällen (dvs inkl. ovan nämnda 20 000 nya arbetstillfällen). Enligt regeringens bedömning, som baseras på ett antal utvärderingsrapporter kan detta vara en viss överskattning. Strukturfondsprogrammen utvärderas före programstart, efter halva tiden och efter programperiodens slut. I strukturfondsarbetet har utvärderingar blivit en viktig del i genomförandet av programmen. En mer sammanfattande bedömning av strukturfondsprogrammens effekter lämnas i en slutlig programutvärdering som kommer att redovisas efter programperiodens slut. För mål 5b-programmen och Leader II har slututvärderingen startat och en delrapport lämnades vilken främst inriktas på sättet att genomföra programmen. För 5b- program-men konstateras att det främst är etablerade organisationer på regional nivå som har drivit projekten. De horisontella målen om jämställdhet och miljö har varit dåligt förankrade och detta bör utvecklas under den nya programperioden. För Leader II-programmen konstateras att de har goda förutsättningar att utveckla nya arbetsformer, partnerskap, lokal mobilisering, under-ifrånperspektiv och ett stort ideellt engagemang. Resultaten är dock ännu svåra att mäta eftersom programmen befinner sig i en genomförandefas. Inom vissa av strukturfondsprogrammen har några tematiska utvärderingar gjorts. I mål 6- programmet har studien av mål 6- programmets sysselsättningseffekter genomförts. Den visar att projekten har hög måluppfyllelse avseende antal arbetstillfällen. Det finns dock risk för en överskattning av effekterna eftersom det redovisas även arbetstillfällen som skapats genom andra medel än strukturfondsmedlen. I mål 2-programmen har en tematisk utvärdering gjorts om nätverk och samverkansprojekt. I utvärderingen framkommer att projekt inom mål 2 har varit ett viktigt incitament för företagen att arbeta i nätverk. Företagen framhåller att det är möjligheten till att utveckla affärer och produkter som är den viktigaste faktorn för att delta i olika projekt. () utvärderade på regeringens uppdrag vilka tillväxt- och sysselsättningseffekter stödformen nedsatta socialavgifter har på stödberättigade företag (Nedsatta socialavgifter och stödberättigade företag, 1999). utvärderade också om det på ett tydligt sätt kan beläggas att stödformen har en högre effektivitet än andra stödformer riktade till stödberättigade företag. konstaterade bl.a. att hälften av alla företag som fått nedsatta socialavgifter har haft ökad lönsamhet, samt att tjänsteföretag anger en mera positiv utveckling än industriföretag och även tillmäter nedsättningen större betydelse. Både industri- och tjänsteföretag menar att nedsättningen bidrar till en positiv företagsutveckling, och således inte verkar konserverande i strukturomvandlingshänseende. Hälften av de företag som lokaliserats till stödområdet efter det att nedsättningen infördes anger att nedsättningen var av stor eller avgörande betydelse för val av lokaliseringsort. Företagen framhåller även nedsatta socialavgifter som något positivt i jämförelse med andra stödformer, och vid fritt val av stödformer framstår, enligt , nedsatta socialavgifter som den av företagen oftast önskade stödformen. SIR:s slutsats av utvärderingen är att stödformen nedsatta socialavgifter är minst lika effektiv som övriga regionalpolitiska stödformer. Detta gäller framför allt tjänsteföretagen. Utredningen transportbidrag (SOU 1997:94) visar att dagens transportbidrag har en kompenserande effekt vad gäller företagens kostnader för varutransporter. Bidraget har en tydlig koppling till ett för företagen konkret problem. Dessutom har transportbidraget en hög legitimitet bland företagen eftersom det är ett generellt stöd som inte upplevs styrande för företagens verksamhet. Konstruktionen av transportbidraget gynnar tillverkande företag och huvuddelen av transportbidraget går till större företag. Ekonomiskt resultat De resultat som regeringen redovisar i denna budgetproposition avseende åtgärder som finansierats av medel inom utgiftsområdet avser beträffande de selektiva företagsstöden och den regionala projektverksamheten inte en redovisning av resultaten på grund av utgifter . Istället redovisas de förväntade resultaten på grund av beslut som fattats 1999. finns det nämligen bl.a. inget redovisningssystem som är uppbyggt enligt principen utgifter ett visst år och resultat. I resultatredovisningen avseende strukturfondsprojekten och de generella företagsstöden redovisas däremot utgifterna relaterade till uppnådda effekter. Utgifterna inom utgiftsområde 19 uppgick totalt till ca . De verksamhetsresultat som förväntas uppnås och som har finansierats av medel inom utgiftsområde 19 redovisas således till största delen inte i förhållande till utgifterna . Resursåtgången har ökat med ca jämfört med utgifter, som upgick till ca . Det beror främst på att utbetalningarna från anslaget A8 Europeiska regionala utvecklingsfonden ökade med ca och att det gjordes en engångsutbetalning på från anslaget A9 Kapitaltillskott till stiftelsen . Det beror även på att utgifterna beträffande anslagna medel inom olika anslag för regionalpolitiska åtgärder (dvs. anslaget A1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder , äldreanslaget A1 Regionalpolitiska åtgärder samt de under tionde huvudtiteln upptagna äldreanslagen C1 Lokaliseringsbidrag m.m. och C2 Regionala utvecklingsinsatser m.m. från /96) minskade från ca 1998 till ca 1999. har av anslagssparandet på ca på anslaget A1 Regionalpolitiska åtgärder ca tagits i anspråk. Vidare har av anslagssparandet på totalt ca på äldreanslagen C1 Lokaliseringsbidrag m.m. och C2 Regionala utvecklingsinsatser m.m. ca tagits i anspråk. har dock ett anslagssparande på ca på anslaget A1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder byggts upp. Av detta anslagssparande har regeringen genom beslut dragit in ca . Återstående anslagssparande beräknas tas i anspråk . Utgifterna för de generella företagsstöden uppgick till ca . Dessa stöd bedöms enligt regeringen bl.a. ha bidragit till att upprätthålla sysselsättningen i regionalpolitiskt prioriterade områden. Utgifterna för de regionalpolitiskt inriktade strukturfondsprojekten 1999 uppgår till ca från . I dessa utgifter inräknas utgifter om ca från anslaget A8 Europeiska regional utvecklingsfonden. Effekten av dessa insatser bedöms vara ca 20 000 nya arbetstillfällen i de avslutade projekten avseende perioden 1999. Insatserna beräknas även bl.a. medverkat till att ha skapat ca 5 000 nya företag. 3.6.2 Analys och slutsatser Målen för regionalpolitiken är att den skall skapa förutsättningar för hållbar ekonomisk tillväxt, rättvisa och valfrihet så att likvärdiga levnadsvillkor skapas för medborgarna i hela riket. Målet för utgiftsområde 19 är att verksamheten främst skall underlätta för näringslivet i regionalpolitiskt prioriterade områden att utvecklas så att det bidrar till att uppfylla målen för regionalpolitiken. För att nå målen måste åtgärder vidtas inom många olika politikområden. Regeringen bedömer att dessa mål, i den mån de i realiteten är uppföljningsbara, har blivit uppfyllda. Som regeringen senast framhöll ekonomiska vårproposition (prop. 1999/200:100) har den svenska regionalpolitiken framgångsrikt medverkat till att bevara den i jämförelse med andra länder viktiga tradition av solidaritet och sammanhållning som har präglat det svenska samhället. Det är viktigt att denna tradition inte bryts. Regionalpolitiken står nu åter, liksom när den infördes under 1960- talet, inför stora utmaningar vilket bl.a. den negativa befolkningsutvecklingen i de regionalpolitiskt prioriterade områdena och den fortsatt ojämna fördelningen av arbetslösheten över landet visar. Vad beträffar sysselsättnings- och arbetslöshetsutvecklingen är det fort-farande stora problem i framför allt skogslänen. Regeringen bedömer att den långsiktiga regio- nalpolitiska problembilden är förhållandevis oförändrad. Detta innebär att det är samma områden som haft den mest ogynnsamma utvecklingen. För att dessa regioner skall kunna få en bättre utveckling fordras att de får möjligheter att ta till vara sina egna resurser fullt ut. Därför är det fortfarande betydelsefullt att bl.a. regionalpolitiska insatser, både tillväxtfrämjande och välfärdsskapande, riktas till de regionalpolitiskt prioriterade områdena. Inom utgiftsområdet har insatserna främst varit inriktade mot att skapa förutsättningar för hållbar ekonomisk tillväxt genom att underlätta för näringslivet i regionalpolitiskt prioriterade områden att utvecklas. Syftet är således främst att det skall ske en hållbar ekonomisk tillväxt i de regionalpolitiskt prioriterade områdena. Genom olika typer av selektiva företagsstöd och projektverksamhet, bl.a. medfinansiering av strukturfondsprogrammen gör regeringen bedömningen att verksamheten bidragit till att utveckla framför allt näringslivet i regionalpolitiskt prioriterade områden. Bedömningen grundar sig bl.a. på den uppföljning som gör av företagsstöden och projektverksamheten samt den uppföljning som har gjorts av projekt inom för regionalpolitiskt inriktade åtgärder. Bedömningen av insatserna inom den regionala projektverksamheten försvåras av att det i princip inte funnits några resultatindikatorer. Detta kommer dock troligtvis bli ett mindre problem bl.a. eftersom en stor del av den regionala projektverksamheten kommer att ingå som en del av strukturfondsprogrammen och inom de regionala tillväxtavtalen till vilka resultatindikatorer kommer att finnas. En stor del av den regionala projektverksamheten förväntas leda till att förbättra företagsklimatet i stort och leda till att utveckla samarbetet mellan näringslivet och t.ex. universiteten och högskolorna. Enligt gjorda utredningar av vissa företagsstöd (regionalt utvecklingsstöd, landsbygdsstöd och småföretagsstöd) kan regeringen konstatera att företag som har beviljats stöd inte har lägre tillväxt än andra företag. Företagsstöden bedöms även i många fall bidra till att tidigarelägga betydelsefulla investeringar och nyanställningar inom näringslivet. Ytterligare analyser behövs dock för att på ett tillfredsställande sätt klarlägga vilka effekterna av företagsstöden och den regionala projektverksamheten är. Regeringen konstaterar att villkoret att av antalet nya arbetstillfällen skall avse vartdera könet nästan har uppfyllts för regionalt utvecklingsstöd. Däremot är inte villkoret uppfyllt avseende småföretagsstöd. Detta kan bl.a. bero på branschmässiga skillnader mellan de företag som får småföretagsstöd jämfört med företag som får andra regionalpolitiska stöd. Att öka antalet kvinnor i traditionellt mansdominerade branscher, men också antalet män i kvinnodominerade branscher är ett av målen i regeringens jämställdhetspolitik. De generella stöden, nedsatta socialavgifter och transportbidrag, bedömer regeringen ha bidragit till att på olika sätt kompensera företagen i de regionalpolitisk prioriterade områdena för bl.a. långa transporter och permanenta merkostnader på grund av det geografiska läget. Därmed förväntas sysselsättningen upprätthållas i dessa företag. På grund av bl.a. långa avstånd, låg befolkningstäthet och liten hemmamarknad kan det enligt regeringen uppstå ett underutbud av finansieringskapital i vid bemärkelse i de regionalpolitiskt prioriterade områdena. Ett problem som uppstått är att långivarna, framför allt bankerna, har blivit allt mer restriktiva med sin utlåning. Men det finns även ett underutbud av kapital till små och medelstora företag i de regionalpolitiskt prioriterade områdena. Underutbudet täcks bl.a. av Norrlandsfondens låneverksamhet och till viss del även av de regional-politiska företagsstöden. Medel inom utgiftsområdet har även bidragit till att stimulera utvecklingen av gles- och landsbygden. Både kommersiell och samhällelig service har med hjälp av regionalpolitiska åtgärder, såsom stöd till kommersiell service, utvecklats. Även andra projekt med syfte att utveckla servicelösningar har finansierats med medel från politikområdet. Genom dessa insatser har i många fall samlokaliserade servicelösningar uppkommit anpassade efter lokala förutsättningar ofta drivna av lokala entreprenörer. Åtgärderna har enligt regeringen bidragit till att upprätthålla och i vissa fall även utveckla den tillgängliga servicen. De regionalpolitiska medlen inom utgiftsområdet kan, på grund av dess lilla omfattning, endast marginellt påverka utvecklingen i de regionalpolitiskt prioriterade områdena. De statliga och privata insatserna enligt ovan i strukturfondsprogrammen är ett viktigt exempel på att ytterligare resurser från andra, t.ex. myndigheter, kommuner och det privata näringslivet, skjuts till. Åtgärder som finansieras av medel inom utgiftsområdet fungerar ofta som en katalysator som medför att ytterligare åtgärder kommer till stånd som påverkar den regionala utvecklingen positivt. Åtgärder som finansieras inom utgiftsområdet bedöms därför medverka till att få igång processer och investeringar som troligtvis inte annars hade kommit till stånd. De geografiskt avgränsade strukturfondsprogrammen 2, 5b och 6 omfattar totalt 1999 inklusive EU, statlig, och privat finansiering dvs. Detta gör att resurstillgången har varit större än de medel som ingår inom utgiftsområde 19. Även investeringar till följd av företagsstöden måste till den största delen finansieras av företagen själva eller t.ex. via bank. Regeringen bedömer att målen inom strukturfondsprogrammen mot bakgrund av tillgängliga utvärderingsrapporter är på väg att uppfyllas. Två viktiga principer för strukturfondsarbetet är som tidigare nämnts programmering och partnerskap. Regeringen bedömer att arbetet med har positiva effekter. Programformen utgör ett genomtänkt sätt att utifrån en analys av en regions svaga och starka sidor formulera en strategi för att styra resurser till rätt sorts insatser. Regeringen bedömer vidare att arbetssättet med strukturfonderna liksom de regionala tillväxtavtalen inom den regionala näringspolitiken har många fördelar genom bl.a. arbetet i partnerskap där många aktörer blir involverade. Strukturfondsprogrammen skall utvärderas efter halva tiden och efter programperiodens slut. De oberoende utvärderingarna ger ökade möjligheter till en bred diskussion i partnerskapet om regionens utveckling. Dessa arbeten kommer enligt regeringen att leda till ett nytänkande och en effektivare regionalpolitik. Flera utvärderingar har genomförts av olika åtgärder inom utgiftsområdet.