prop · GO031D28 · 2001-01-01 00:00:00 — Övriga rörelsekostnader, inklusive kostna- der om till följd av IT- anpassningar inför , ökade med . treårsplan Intäkterna förväntas minska med 2003 till följd av öppnande och ökat genomslag av miljörabatterna. Även vid en beräknad tra- fikökning med i genomsnitt blir intäktsminskningen betydande. Flera rationaliseringsåtgärder har vidtagits för att förbättra verkets ekonomi. De viktigaste in- satserna är försäljningen av ett sjömätningsfar- tyg, inrättandet av en rederifunktion och ett nytt arbetstidsavtal för lotsar. Verket har även påbör- jat en omfattande organisationsförändring. Enligt råder en obalans om ca mellan kostnaderna för fri- tidsbåtsverksamheten och det tilldelade anslaget. Statsmakternas mål för sjösäkerheten är samti- digt oförändrat. Handelssjöfartens intressenter framför kritik mot att finansierar fritidsbåtsverksamheten med farledsavgifter. Det beräknade resultatet efter finansiella pos- ter för perioden 2003 blir 110, 71 respek- tive . Resultatprognoserna förutsätter en ytterligare höjning av lotsavgiften från . Sjöfartsver- ket föreslår oförändrat soliditetsmål om lägst och poängterar därvid vikten av att de positiva effekterna av en minskad soliditet kom- mer handelssjöfarten och till godo. anser att nuvarande låga ränteni- våer ger utrymme för en sänkning av räntabili- tetskravet och föreslår att räntabilitetsmålet änd- ras från . Den totala inleveransen (utdelning + skatte- motsvarighet) beräknas till och för perioden 2003 till ca 57, 37 respek- tive . föreslår att utdelningsnivå och prisrestriktion behålls oförändrade. För perioden 2003 föreslås en investe- ringsnivå på sammanlagt och avser huvudsakligen återanskaffningar. In- vesteringsnivån för farleder och utmärkning lig- ger runt . Investering- arna i den flytande utmärkningen minskas till ca till följd av tidigare sats- ningar. I planeras investeringar för ca . Investeringarna i koncentreras till förstärkning av slussarna och nya portar till en kostnad av ca . avses 17 lotsbåtar levereras. Investeringarna inom sjö- kartläggning uppgår till och avser främst återanskaffning av utrustning. Av tabell 4.50 framgår hur investeringarna fördelas på verksamhetsområde. och hamn har träffat en principöverenskommelse rörande farlederna till och från hamn (se avsnitt 4.12.4). har i sin treårsplan för perioden 2003 hemställt - att anslaget 36:6 Ersättning för fritidsbåts- ändamål m.m. anvisas ett anslag om , - att anslaget 36:7 Ersättning för viss kanal- trafik m.m. anvisas ett anslag om , - att få bemyndigande att uppta lång- och kortfristiga lån inom en total ram på , - att få sätta in kassamässigt överskott på räntebärande konto i eller affärsbank. Mervärdesskattetvist mellan och i har i en skrivelse till Näringsde- partementet informerat om en pågående tvist mellan i och Sjö- fartsverket. I anledning av en skatterevisionen har skattemyndigheten beslutat att sätta ned av- draget för ingående skatt med 62 miljoner kro- nor för och med för . Skälet är att verkets avdragsrätt för ingående moms är begränsad till verksamhet där skatt- skyldighet föreligger enligt mervärdesskatte- lagen. menar att uttag av farledsavgifter ingår som ett led i myndighets- utövning och således inte utgör en omsättning som är yrkesmässig verksamhet enligt mervär- desskattelagen. har överklagat be- slutet till länsrätten där beslut väntas under hös- ten 2000. Om domen går emot har en ackumulerad skuld som uppgår till ca . Analys och slutsatser De verksamhetsmål som formulerats inom del- området Sjöfart har i huvudsak uppfyllts. Målet för soliditet uppfylldes medan räntabiliteten inte nådde det uppsatta målet. Prishöjningen rymdes under pristaket. ekonomi kommer att vara an- strängd . Or- sakerna står att finna på såväl intäktssidan som kostnadssidan. Omvärldsfaktorer, såsom pen- sionsskuldsberäkningen och den nämnda moms- tvisten, skapar osäkerhet för verkets ekonomi. Verket har vidtagit åtgärder för att effektivisera verksamheten, men man kommer ändå inte att kunna uppfylla alla ägarens ekonomiska mål. I kapitel 4.12.5 Budgetförslag lägger regeringen fram förslag rörande investeringar, anslag och ekonomiska mål. 4.12.4 Insatser hamn Regeringen uppdrog åt Sjöfartsver- ket att klarlägga de ekonomiska förutsättning- arna för åtgärder som syftar till att stegvis höja säkerheten och öka tillgängligheten i farlederna till och från hamn. I avsnitt 4.12.5 lägger regeringen förslag om att avtalet godkänns och hur finansieringen skall ske. Investeringarna i de båda farlederna Tors- hamnsleden och Böttöleden har som primärt syf- te att stärka hamnens roll, framför allt i fråga om den transoceana containertrafiken, samt att öka tillgängligheten och säkerheten i farlederna. Projektet har kostnadsberäknats till ca . har redovisat ett förslag till kostnadsfördelning mellan verket och och ett förslag till över- enskommelse, som för del förut- sätter regeringens godkännande, om finansiering av ett etappvis genomförande av åtgärderna. Farledsavgifterna har på regeringens uppdrag utvär- derat effekterna av det reviderade systemet. konstaterar att det lett till väsentliga miljöförbättringar och att målet om en 75-procentig reduktion av svavel- och kväve- oxidutsläppen från sjöfarten på jämfört med nivå bör vara möjligt att uppnå inom femårsperioden. Det är dock av största betydelse att även andra länder inför ekonomiska styrmedel för att begränsa sjöfartens luftförore- ningar. konstaterar också att om- läggningen av avgiftssystemet inte medfört några större förändringar av sjöfartens transportmön- ster. överväger smärre justeringar av farledsavgifterna inom det nuvarande systemets ram. Förändringar av mer genomgripande karak- tär är inte aktuella att överväga förrän Gods- transportdelegationen, som enligt sitt direktiv ska överlämna en övergripande godstransport- strategi, presenterar sina slutsatser i en slutrapport. Fritidsbåtsregister Frågan om registrering av fritidsbåtar behandla- des senast i budgetpropositionen . Rege- ringen uttalade då att ett allmänt register borde bygga vidare på det frivilliga fritidsbåtsregister som administreras av . Regeringen har fortsatt den dialog med för- säkringsbranschen som inleddes och har därvid stärkts i sin uppfattning att det frivil- liga registret bör ligga till grund för ett allmänt fritidsbåtsregister. För att förbättra ersättningsmöjligheterna för skadelidande vid olyckor med fritidsbåtar avser regeringen att införa en obligatorisk ansvarsför- säkring för ägare av fritidsbåtar. En särskild utre- dare skall ges i uppdrag att utreda de närmare förutsättningarna för en sådan försäkring och för hur ett allmänt fritidsbåtsregister bör vara ut- format. Vänersjöfarten På regeringens uppdrag har en utredare presen- terat en rad åtgärder vars syfte är att skapa lång- siktiga förutsättningar för en kommersiellt bär- kraftig utveckling av Vänersjöfarten. I departementsskrivelsen (Ds 2000:18), Vänerupp- draget Förslag för utvecklingen av Vänersjö- farten, föreslås bl.a. att lotsavgiften sänks , att statligt transportbidrag utgår för sjöfarten i de fall landtransporter till kombineras med Vänersjöfart samt att rege- ringen avsätter till för utvecklingsprojekt. Enligt förslaget ska också berörda länsstyrelser avsätta samma belopp. har till regeringen inkommit med en framställan om regionalpolitiska medel för ut- vecklingsprojekt avseende Vänersjöfarten. An- sökan är föremål för beredning. har efter en ge- nerell höjning och omläggning av lotstaxan in- fört en generell rabatt på på lotsav- giften för all Vänertrafik genom Trollhätte ka- nals sjötrafikområde. Det kan vidare konstateras att det statliga transportbidraget i dess nuvarande form inte kommer Vänersjöfarten till godo. Bak- grunden är att 1998 beslutade (prop. 1997/98:62, bet. 1997/98:AU11, rskr. 1997/98:204) om vissa förändringar i stödformen regionalpolitiskt transportbidrag. Ändringen in- nebar att även transporter som utfördes sjövägen skulle vara bidragsberättigade, men då endast från och till hamnar inom stödområdet. Rege- ringen avser att följa Vänertrafikens utveckling för att försäkra sig om att det även kommer att finnas infrastrukturella förutsätt- ningar att bedriva handelssjöfart på . Re- geringen vill också påpeka att Vänersjöfarten rent allmänt är föremål för vidare överväganden inom Godstransportdelegationen. Östersjöfrågor På regeringens uppdrag har utar- betat en handlingsplan för att utveckla handel och sjöfart i . Infrastruktur- frågor för hamnarna lämnas för behandling i annat sammanhang. Som en uppföljning av handlingsplanen har kartlagt sjö- fart, hamnverksamhet, spelregler, avgiftssystem och institutionella frågor som påverkar närings- verksamheten i regionen. Resultaten har sam- manställts i skriften Baltic Outlook som enligt planerna skall uppdateras vart- annat år. deltar aktivt i det samarbete som sker inom ramen för de båda arbetsgrupper för hamnverksamhet respektive vattenburna trans- porter inom som den Europe- iska kommissionen leder och i vilket alla länder runt deltar. rapporter används i detta arbete och kommissionen vill medverka till att bl.a. Baltic Outlook kan hållas aktuell som ett gemensamt refe- rensmaterial. Regeringen instämmer i rapportens slutsats att åtgärder bör övervägas inom ett brett fält av områden som sträcker sig utanför Sjö- fartsverkets kompetensområde. Regeringen avser därför att samlat bereda sådana förslag som spänner över flera politikområden och vid behov återkomma med förslag i olika frågor. Den positiva ekonomiska utvecklingen i med ökande handel stöds på- tagligt av det pågående arbetet med att utvidga EU. Arbetet inom sjöfarts- och hamnområdet bidrar till att konkretisera den nordliga dimen- sionen och är ett sätt att definiera transporternas centrala betydelse i detta sammanhang. Arbetet ligger helt i linje med EU:s prioritering av när- sjöfart, , inom . Sjö- fartsverket och Sjöfartsforum har tillsammans utsetts att vara s.k. focal points i för att stödja detta arbete och kommissionen har gett Sjöfartsforum status av s.k. SSS-promotion i . Liknande arrangemang utveck- las nu inom de flesta medlemsländer. Verksamhetsöversyn Regeringen har beslutat om en översyn av Sjö- fartsverkets verksamhetsstruktur med syftet att identifiera eventuella mål- och rollkonflikter samt för att förbättra effektiviteten och under- laget för statsmakternas styrning. Med anledning av översynen har tagit initiativ till en omorganisation som kommer att slutföras . I enlighet med utredningens rekom- mendation kommer sektors- och myndighets- rollen att skiljas från producentrollen. Den regio- nala organisationen förändras så att sjötrafikområdena blir färre. I utredningsrappor- ten föreslogs även att statsmakterna inrättar s.k. stomfarleder vilket innebär att de allmänna farlederna och farleder till de hamnar som bedöms vara av störst nationell betydelse pekas ut. Regeringen har för avsikt att ge i uppdrag att utreda de närmare förutsättning- arna för inrättandet av stomfarleder. Även HKF omfattades av översynen. Rege- ringen har för avsikt att ge HKF i uppdrag att utreda förutsättningarna för och de ekonomiska konsekvenserna av att lägga ut tjänster på externa utförare. Civil bemanning av isbrytarna isbrytare och sjömätningsfartyg har varit bemannade med militär personal vilket reglerats i ett ramavtal mellan Försvarsmakten och . Mot bak- grund av besparingarna inom Försvarsmakten och att fartygen planeras utgå ur krigsorganisa- tionen 2004 har en övergång till civil bemanning utretts utifrån ekonomiska och praktiska ut- gångspunkter. Utredningen har remitterats. Re- geringen konstaterade i ett nytt utredningsupp- drag till och Försvarsmakten att det inte finns några avgörande praktiska eller ekonomiska hinder för en övergång till civil be- manning, men att de närtida bemanningsfor- merna och övergångsbestämmelser borde stude- ras närmare. Försvarsmakten och har träffat ett nytt ramavtal in- nebärande att övergången till civil bemanning skall vara avslutad . har träffat avtal med ett företag om bemanning av isbrytare och sjömät- ningsfartyg. 4.12.5 Budgetförslag 36:6 Ersättning för fritidsbåtsändamål m.m. Tabell 4.48 Anslagsutveckling Tusental kronor 61 000 Utgifts- prognos 61 000 2001 Förslag 61 000 2002 Beräknat 61 000 2003 Beräknat 61 000 Anslaget är avsett att finansiera tjänster inom ansvarsområde, bl.a. för fritids- båtssektorn, som inte finansieras via handelssjö- farten. Från anslaget betalas kostnader för informationsinsatser för att för- bättra sjösäkerheten, främst avseende fritidsbåts- trafiken. Vidare ingår vissa kostnader för sjö- räddning, farledsverksamhet, bemanning av fyrar av regionalpolitiska skäl samt vissa övriga kost- nader för fritidsbåtstrafiken och yrkesfisket m.m., vilka inte skall belasta handelssjöfarten. Anslaget får även användas till utredningar med anknytning till fritidsbåtsverksamheten. Regeringens överväganden har under en följd av år anfört att anslaget inte täcker de kostnader som främst fri- tidsbåtssektorn åsamkar . Under- skottet har måst täckas med intäkter från handelssjöfartens farledsavgifter. Den praktiska konsekvensen är att handelssjöfarten belastas med kostnader för en verksamhet som inte kommer den till godo. Kostnaderna för fritids- båtsverksamheten beräknas till totalt ca . Regeringen är från tillgänglig- hets- och sjösäkerhetssynpunkt angelägen om att infrastrukturen som används av skärgårdsbor och fritidsbåtsägare även i fortsättningen håller en god standard. gjordes därför en första uppjustering av anslaget med . Regeringen anser att det finns goda skäl att successivt höja anslaget till en nivå som mot- svarar de kostnader som har för verksamheten. Enligt regeringens bedömning finns inte möjlighet att finansiera en höjning inom ramen för utgiftsområdet . Regeringen har dock för avsikt att återkomma till frågan. 36:7 Ersättning för viss kanaltrafik m.m. 62 660 Utgifts- prognos 62 660 2001 Förslag 62 660 2002 Beräknat 62 660 2003 Beräknat 62 660 Under anslaget utgår bidrag till täckande av underskott för drift av Trollhätte och ka- naler samt ersättning till för utmärkning av fritidsbåtsleder m.m. Anslaget får även användas för utredningar med anknytning till kanaltrafiken. Regeringens överväganden Regeringen föreslår inte några förändringar av anslaget. Investeringsplan för föreslår en investeringsnivå 2003 på sammanlagt ca , till övervägande del åter- anskaffningar. De största investeringarna görs inom områdena lotsning samt farleder och utmärkning. Åtgärder i och på sammanlagt planeras. kommer lotsbåtsflottan att förnyas för ca och utrustning för sjömät-ning och sjökortsframställning återanskaffas till en kostnad av ca . In- vesteringarnas fördelning på verksamhetsområde framgår av nedanstående tabell. Tabellen inklu- derar inte de ovan nämnda investeringarna i far- leder till hamn. Tabell 4.50 Investeringsplan Miljoner kronor Total kostnad Utfall 1999 Prognos 2000 Budget 2001 Beräknat 2002 Beräknat 2003 Administration 1,2 0,5 0,2 0,3 0,2 0 Farleder1 212,6 30 45,3 66,1 40,8 30,4 Lotsning 367,8 58,1 111,4 105,5 56,7 36,1 Sjöräddning 7,4 2 1,3 1,5 1,3 1,3 Sjökartläggning 45,8 4,7 13,5 9,2 14,3 4,1 Isbrytning 7,5 7,5 0 0 0 0 Tekniska avdelningen 16,6 2,6 2,4 3,5 3,8 4,3 0 0 0 0 0 0 Summa investeringar 658,9 105,4 174,1 186,1 117,1 76,2 1 Exkl. investeringar i farleder till hamn Investeringar i farleder till och från hamn och har träffat en överenskommelse om gemensam finansiering av investeringar i farleder till och från hamn. Avtalet innebär att par- terna enats om att genomföra en första etapp till en kostnad av ca där staten skall svara för av kostnaderna och för . Enligt avta- let förutsätts därutöver in- vestera i nuvarande kajan- läggningar tillhöriga hamn. Parterna skall senast göra en bedömning av behovet att genomföra den andra etappen av projektet. Kostnaderna för en eventuell andra etapp skall åvila staten. har påpekat att utgången av den mervärdesskattetvist som föreligger också kan komma att påverka de totala kostnaderna för projektet och finansieringen. Regeringens överväganden Regeringen har ingen erinran mot investerings- planens nivå eller inriktning. När det gäller in- vesteringar i farlederna till vill rege- ringen anföra följande. är den enda hamnen i med ett världsomspännande nät av direktanlöpande linjetrafik. Hamnen är av stor betydelse för den svenska in- dustrin, av den svenska ex- porten passerar genom hamn. Rege- ringen anser att en satsning på förbättrade farleder till och från hamn är en viktig åtgärd för att dels åstadkomma ökad samverkan mellan transportslagen, dels ge näringslivet för- bättrade transportförutsättningar och tillväxt- möjligheter. Det finns gemensamma motiv och intressen från hamnen, regionen och staten att genomföra ett sådant projekt. Regeringen anser att den principöverenskommelse som Sjöfarts- verket och träffat skall god- kännas. Regeringen anser att skall finan- siera med eget kapital och resterande med upptagande av lån. Denna finansieringslösning får effekter på verkets ekonomi i termer av försämrat resultat, lägre soliditet och lägre räntabilitet vilket framgår av tabellen i nedanstående avsnitt. Förslag rörande ekonomiska mål m.m. Regeringen föreslår följande ekonomiska mål för 2003: Målet för räntabilitet är att resultatet efter skattemotsvarighet skall uppgå till av eget kapital. Det långsiktiga målet för soliditet är att den skall uppgå till lägst . Som restriktion för prishöjningar av farledsav- gifterna gäller att avgifterna får öka med högst nettoprisindex räknat . Beträffande utdelningskravet anser regeringen att detta bör vara en tredjedel av vinsten, räknat som resultatet efter skattemotsvarighet. Utdel- ning och skattemotsvarighet bör även fortsätt- ningsvis fastställas slutligt av regeringen i samband med bokslutet. Regeringen föreslår att den föreslagna investe- ringsplanen godkänns. Regeringen föreslår att får be- myndigande att uppta lång- och kortfristiga lån inom en total ram på för fi- nansieringar av investeringar. Med hänvisning till vad som sagts om finansi- eringen av farledsinvesteringarna i bör regeringen bemyndigas att senare besluta om re- videring av ekonomiska mål och låneram. Regeringen föreslår att får sätta in kassamässigt överskott på räntebärande konto i eller affärsbank. Mot bakgrund av regeringens överväganden redovisas följande prognoser över resultat m.m. 2003. Siffrorna i tabellen är beräknade med hänsyn till den föreslagna finan- sieringen av farleder till hamn. Regeringen har för avsikt att uppdra åt att i nästa års treårsplan närmare redogöra för effekterna av den föreslagna finansieringslösningen. Tabell 4.51 Prognos över resultat m.m. Miljoner kronor 2000 2001 2002 2003 Årets resultat efter skatt och skattemot- svarighet -30,3 3,2 Räntabilitet på eget kapital (%) -3,9 0,4 Soliditet 37,6 40,9 39,5 37,3 Beräknad skattemot- svarighet 0 30,7 14,1 1,3 Beräknad utdelning 0 26,3 12,1 1,1 Kostnader med anledning av förlisning Regeringen beslutade att uppdra åt att låta genomföra en övertäck- ning av . beslutade (prop. 1995/96:105, bet. 1995/1996:TU15, rskr. 1995/96:205 ) på tilläggsbudget till statsbudgeten för /96 att anvisa ett förslagsan- slag för övertäckningsarbetet. beslutade regeringen att övertäckningsarbetet skulle avbrytas. beslöt re- geringen att övertäckningsarbetet inte skulle återupptas. har i en skrivelse redogjort för förhandlingar mellan Sjöfarts- verket och det konsortium som ombesörjde den sedermera avbrutna övertäckningen. Förhand- lingarna rörde ersättningsanspråk med anledning av att avtalet mellan och konsor- tiet sades upp då övertäckningsarbetet avbröts. Parterna har träffat ett avtal som innebär att har en fordran på konsortiet som garanterar en ersättning om . Regeringens överväganden , och andra stat- liga myndigheter har haft och kommer sannolikt även att ha kostnader med anknyt- ning till förlisning. Såväl kostna- dernas storlek som dess utfall i tiden är svåra att prognostisera. Regeringen föreslår därför att dessa medel, som förvaltas av , skall kunna användas för framtida kostnader föran- ledda av utredningar och andra åtgärder med an- knytning till förlisning inom den kommande treårsperioden. Det bör ankomma på regeringen att besluta om medlens användning. HKF:s verksamhet finansieras genom en avräk- ning på farledsavgifter samt av egna avgiftsintäkter. Avräkningen på farledsav- gifterna är . HKF föreslår att av rådets totala kostnader skall finansieras genom avräkning av farledsavgifterna 2001. HKF beräknar att de egna avgiftsintäkterna uppgår till . Regeringens överväganden Regeringen tillstyrker HKF:s förslag att avräknas farledsavgifterna för rådets kostnader. 36:8 Bidrag till sjöfarten Tabell 4.52 Anslagsutveckling Tusental kronor 435 717 Anslags- sparande 405 000 Utgifts- prognos 526 000 2001 Förslag 409 000 2002 Beräknat 405 000 2003 Beräknat 405 000 antog ett sjöfartspolitiskt be- slut (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97:TU1, rskr. 1996/97:115) som innebär att staten är beredd att skapa långsiktiga och rimliga konkurrens- villkor för den svenska handelssjöfarten för åren 1997 2001. Statligt stöd lämnas till arbetsgiva- rens kostnader för skatt och sociala avgifter. Regeringens överväganden har i sin anslagsframställning begärt i anslag för budget- . framställning innebär en höjning av anslaget med . Anslagsnivån är beräknad efter en betydligt lägre nivå på bidraget till sociala avgifter än den som gäller . Detta innebär att anslagsnivån behöver höjas. Behovet av en ökning av anslaget beror också i hög grad på i vilken utsträckning tillfällig anställning av utländsk personal kommer att ske. Regeringen anser det viktigt att slå vakt om den svenska sjöfartsnäringen och att skapa ett positivt klimat för denna näring, detta gäller inte minst färjesjöfarten. Målsättningen är att ge den svenska sjöfarten likvärdiga konkurrensvillkor. Det samlade stödet bör utökas till att även omfatta färjenäringen. Regeringen avser att göra detta inom ramen för den totala översynen av lastsjöfartens och färjenäringens villkor, som påbörjats. Arbetet kommer att särskilt inriktas på införandet av ett s.k. nettostöd. Alternativet är ett s.k. bruttostöd. Frågan kräver dock ytterligare tid för beredning och regeringens avsikt är att lägga förslag om ett nytt stödsystem som kan träda i kraft . Tabell 4.53 Anslag 36:8 Bidrag till sjöfarten Tusental kronor Anslag 2000 405 000 Överföring från anslaget 36:9 4000 Förslag 2001 409 000 Bidrag till fartygsförlagd utbildning Tillgången på fartygsförlagda utbildningsplatser är central för tillgången på sjöbefäl. För att få ut examen efter genomgången utbildning till sjö- befäl krävs godkänd utbildning vid högskola och praktik i den omfattning som anges för den ifrågavarande utbildningen. Även elever på gym- nasiets energiprogram har behov av praktikplats. Den svenskflaggade handelsflottan räcker inte längre till för att garantera tillgången på praktik- platser. I den ekonomiska vårpropositionen 2000 meddelade regeringen att den avsåg återkomma med ett förslag om fartygsförlagda utbildnings- platser. På regeringens uppdrag har Sjöfartsver- ket i samråd med redovisat hur detta kan utformas. Utredningen har remissbe- handlats och flertalet remissinstanser är positiva till förslagen. Enligt förordning (1996:1559) om statligt bi- drag till svensk sjöfart gäller bl.a. att bidrag en- dast skall lämnas till den som ställer utbildnings- platser ombord till förfogande enligt anvisningar. De rederier som ställt en praktikplats till förfogande under vår- respektive hösttermin har ansetts uppfylla för- ordningens krav. Regeringen vill understryka vikten av att skyl- digheten att ställa praktikplats till förfogande iakttas så att antalet praktikplatser i första hand ökas genom att förordningens bestämmelser uppfylls. Beräkningar visar dock att detta inte kommer att räcka för att tillgodose antalet plat- ser.