prop · GO031D20 · 2001-01-01 00:00:00 — En mätning av kundtillfredsställelsen visar på nöjda kunder samt att statspensionärer är mer nöjda än de yrkesverksamma. En ny stickprovskontroll av att rätt belopp betalas ut till rätt person visar att av ärendena har inneburit korrigering av utbetalade belopp, vilket är bättre än . Det ekonomiska målet inom Pension Försäkring är att generera ett verksamhetsutfall motsvarande av verksamhetens intäkter på lång sikt. Vinstmarginalen uppgår till och myndighetskapitalet till ca 28,9 miljjoner kronor. SPV har beräknat slutliga och gjort bokslut för försäkringsrörelsens första år. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 5.3 Uppdragsverksamhet Tusental kronor Uppdragsverksamhet Intäkter Kostnader Resultat (Intäkt -kostnad) Utfall 1999 199 311 187 181 12 130 (varav tjänsteexport) Prognos 2000 218 963 218 270 693 (varav tjänsteexport) Budget 2001 209 103 197 580 11 523 (varav tjänsteexport) Regeringens överväganden Medelsbehovet för anslaget styrs främst av antalet förmånstagare, medelvärdet av den statliga kompletteringspensionen samt av basbeloppsförändringar. Löneutvecklingen har betydelse för nytillkomna förmåners storlek. Beräknat utfall underskrider anvisat anslag med . Skillnaden förklaras i huvudsak av beslut om att hela basbeloppet fr.o.m. skall ligga till grund för utbetalning av den allmänna pensionen. Genom den höjning som skedde av allmänpensionen sänktes den statliga tjänstepensionsandelen för de grupper som har pension efter det gamla avtalet PA- SPR. Denna grupp har en s.k. samordnad pension. Detta innebär att belastningen av D2 anslaget minskar och i gengäld belastas folkpensionsanslaget till större delen avseende denna grupp pensionärer. Beträffande framtida utbetalning av nya pensionsersättningar saknas tillförlitligt underlag för en prognos. Stora förändringar av finansieringen har genomförts som innebär att anställnings-myndigheten ska betala för all pensionsersättning till den egna personalen. Särskild pensionsersättning, som utgör en dryg tredjedel av all pensionsersättning, kommer dock att fortsätta att finansieras över anslaget. Ersättning för statlig personskadeförsäkring beräknas öka med . Ökningen är föranledd av att AMF rekvirerat felaktig ersättning från SPV tidigare. Detta har korrigerats retroaktivt samt får effekt fortlöpande avseende dessa utbetalningar. Pensionskostnadsreglering mot kommer att medföra en beräknad nettobelastning på anslaget om ca . SPV har påbörjat utveckling av en ny prognosmodell för pensionsutbetalningar och premieinkomster vars syfte är att skapa säkrare prognoser framförallt på lång sikt. Det finns dock ett antal osäkerhetsfaktorer. En är att de förmåner som är utformade enligt bruttosystem påverkas av förändringar i de allmänna pensionsförmånerna. Annat som kan komma att påverka beloppen är strukturförändringar, såsom bolagiseringar eller andra händelser som kan leda till att pensionsåtaganden överlåts på annan eller, omvänt, tas över av staten. Årets anslag 7 har minskats med till 7 (prop. 1999/2000:100, bet. 1999/2000:FiU27, rskr. 1999/2000:262). visar prognosen att anslaget kommer att belastas med 7 , vilket innebär att av disponibla 7 990 914 000 beräknas att överföras till 2001. Med ledning av ovanstående antaganden föreslår regeringen att anslaget för blir 7 . Anslaget för har beräknats till 7 och för till 7 . Bilaga 1 Könsfördelningen i statliga lekmannastyrelser Bilaga 1 Könsfördelningen i statliga lekmannastyrelser Innehållsförteckning Könsfördelningen i statliga lekmannastyrelser 37 Centrala myndigheters styrelser 37 Regionala myndigheters styrelser 37 1 Könsfördelningen i centrala statliga lekmannastyrelser fördelade på departement; ordinarie ledamöter exkl. personalföreträdare 37 2 Könsfördelningen i centrala statliga lekmannastyrelser fördelade på myndighet; ordinarie ledamöter exkl. personalföreträdare 38 3 Andelen kvinnor i regionala myndigheters styrelser; ordinarie ledamöter exkl. Könsfördelningen i statliga lekmanna- styrelser har könsfördelningen i statliga myndighetsstyrelser på central och regional nivå redovisats för att ge möjlighet att kunna följa utvecklingen. Bakgrunden är de mål för kvinnorepresentationen i statliga organ som föreslogs i propositionen Jämställdhetspolitiken inför 90-talet (prop. 1987/88:105, bet. 1987/88:AU17, rskr. 1987/88:364). Det första etappmålet som angavs i propositionen om kvinnor uppnåddes och redovisades budgetproposition (1992/93:100, bil. 12, s. 337 f.). Det andra delmålet om kvinnor uppnåddes i de centrala styrelserna. Antalet kvinnor uppgick då till . De regionala styrelserna hade kvinnor. Redovisningen av det andra delmålet redovisades i Regeringens skrivelse om Jämställdhetspolitiken (1996/97:41, bil. 2, s. 96). Slutmålet om kvinnliga ledamöter i de statliga lekmannastyrelserna har inte uppnåtts. Arbetet för att öka andelen kvinnliga ledamöter i de centrala och regionala styrelserna har totalt sett ändå utvecklats mycket positivt. hade de centrala styrelserna och de regionala kvinnliga ledamöter. , , hade de centrala styrelserna och de regionala kvinnor i sina styrelser. Årets redovisning avser förhållanden per . Då uppgick andelen kvinnor till i de centrala och i de regionala styrelserna. Andelen kvinnor i statliga kommittéer redovisas i kommittéberättelsen. Centrala myndigheters styrelser Centrala myndighetsstyrelser, nämnder m.m. ingår i redovisningen. Av tabell 1 och 2 nedan framgår att andelen kvinnor bland de ordinarie ledamöterna ökat sedan 1998 års sammanställning. Andelen kvinnor uppgår nu till (med ordinarie ledamöter avses även ordförande). Högst andel kvinnliga ledamöter finns i styrelser under , och . Andelen kvinnliga ordförande har dock minskat sedan föregående år och är . Det finns kvinnor som ordförande i styrelser under alla departement. har störst andel kvinnor som ordförande, . Regionala myndigheters styrelser I tabell 3 redovisas andelen kvinnor i sex regionala myndighetsgrupper. Uppgifterna omfattar samtliga län och avser även här förhållanden per . Kvinnorna utgjorde av de ordinarie ledamöterna (inkl. ordförande). Motsvarande andel för var . Av tabell 3 framgår att den högsta andelen kvinnliga ledamöter återfanns i försäkringskassornas styrelser, . Lägst andel hade länsstyrelsernas styrelser kvinnor, en ökning jämfört med föregående år då andelen kvinnor uppgick till . Tabell 1 Könsfördelningen i centrala statliga lekmannastyrelser fördelade på departement; ordinarie ledamöter exkl. personalföreträdare ORDFÖRANDE LEDAMÖTER INKL. KV M ANTAL % % ANTAL % % ANTAL % 1999 1999 1999 1999 1998 1999 1999 1998 1999 1999 Ju 6 27 107 45 46 129 55 54 236 100 UD 1 3 50 50 39 50 50 61 100 100 Fö 5 15 62 32 32 133 68 68 195 100 S 9 10 86 55 49 69 45 51 155 100 Fi 2 9 43 47 40 49 53 60 92 100 U 2 11 53 49 52 56 51 48 109 100 Jo 1 5 25 48 46 27 52 54 52 100 Ku 11 17 110 47 50 126 53 50 236 100 N 13 22 122 45 38* 150 55 62* 273 100 M 2 18 84 43 42 110 57 58 194 100 Totalt 52 137 742 46 44 899 54 56 1642 100 * Avser före den omorganisation av som ägde rum (bl.a. slogs Arbetsmarknads-, Kommunikations- samt Närings- och handelsdepartementen samman till nuvarande ). Tabell 2 Könsfördelningen i centrala statliga lekmannastyrelser fördelade på myndighet; ordinarie ledamöter exkl. personalföreträdare ANTAL LEDAMÖTER INKL. ORDFÖRANDE CENTRALA MYNDIGHETER KV M 5 6 11 Datainspektionen 3 6 9 Nämnden vid 1 3 3 6 vid 3 2 5 1 3 4 7 Kammarkollegiet ANTAL LEDAMÖTER INKL. ORDFÖRANDE CENTRALA MYNDIGHETER KV M 3 6 9 Offentliga sektorns särskilda nämnd 0 4 4 Statens tjänstepensions- och grupplivnämnd 4 1 5 1 1 5 6 1 1 2 3 i vissa trygghetsfrågor 1 2 1 3 Stiftelsen 1 5 3 8 SIDA, 4 5 9 SIDA 17 13 30 Rådet för flykting- och invandringsfrågor 2 3 5 1 3 6 9 Styrelsen för psykologiskt försvar 2 6 8 FOA 3 8 11 Försvarshögskolan 4 7 11 Flygtekniska försöksanstalten 3 4 7 för totalförsvarspliktiga 3 5 8 1 3 8 11 Vapenprojektdelegationen 2 5 7 Rådet för räddningstjänst 3 17 20 Försvarsmakten 2 4 6 1 ANTAL LEDAMÖTER INKL. ORDFÖRANDE CENTRALA MYNDIGHETER KV M 6 5 11 1 6 6 12 råd 1 4 3 7 för internationella adoptioner 1 7 2 9 Arvsfondsdelegationen 1 4 3 7 utbildningsstöd 1 4 3 7 1 1 4 5 Alkoholinspektionen 2 4 6 av medicinsk metodik 2 2 4 1 4 0 4 Rådet för medicinsk-etiska frågor 3 6 9 råd 1 3 5 8 Lotteriinspektionen 1 4 1 5 råd 4 7 11 CSN, Delegationen för utländska studerande 1 3 4 7 Arkivet för ljud och bild ANTAL LEDAMÖTER INKL. ORDFÖRANDE CENTRALA MYNDIGHETER KV M 4 4 8 Internationella programkontoret för utbildningsområdet 3 4 7 Statens utsädeskontroll 4 5 9 Livrustkammaren, och 3 4 7 Statens musiksamlingar 1 4 5 9 Talboks- och 1 6 2 8 Svenskt biografiskt lexikon 3 4 7 1 4 3 7 och TV 3 3 6 1 4 5 9 1 4 5 9 med 3 4 7 Riksutställningar 4 5 9 Statens museer för världskultur 1 5 3 8 till trossamfund 4 6 10 1 3 4 7 1 ANTAL LEDAMÖTER INKL. ORDFÖRANDE CENTRALA MYNDIGHETER KV M 3 4 7 Delegationen för främjande av miljöanpassad teknik 1 1 9 10 1 3 3 6 1 4 4 8 Patentbesvärsrätten 4 4 8 Rymdstyrelsen 3 4 7 1 2 3 5 geologiska undersökning 2 4 6 Turistdelegationen 1 3 4 7 1 6 3 9 1 4 2 6 Arbetarskyddsstyrelsen 3 4 7 1 4 3 7 1 4 5 9 Statens förlikningsmannaexpedition 1 2 3 för arbetstagares uppfinningar 3 5 8 1 4 5 9 1 5 3 8 1 4 6 10 Kommunikationsforskningsberedningen 2 4 6 Rikstrafiken 3 4 7 1 ANTAL LEDAMÖTER INKL. ORDFÖRANDE CENTRALA MYNDIGHETER KV M 4 5 9 Kemikalieinspektionen: 5 4 9 : 4 6 10 : 5 5 10 : 6 6 12 : Tillsyns- och föreskriftsrådet 4 13 17 : Vetenskapliga rådet för biologisk mångfald 5 4 9 : 1 5 4 9 om ekologisk hållbarhet 3 4 7 Fonden för fukt- och mögelskador Tabell 3 Andelen kvinnor i regionala myndigheters styrelser; ordinarie ledamöter exkl. personalföreträdare % 1999 1998 PROCENTENHETER Försäkringskassor 50 47 +3 Länsskattemyndigheter 44 35 +9 Kronofogdemyndigheter 41 47 -6 Länsarbetsnämnder 45 46 -1 Länsstyrelser 36 34 +2 Skogsvårdsstyrelser 45 43 +2 Samtliga 43 40 +3 Bilaga 2 Nya anslagsbenämningar Nya anslagsbenämningar Av tabellen nedan framgår benämningen på anslagen . Syftet med tabellen är att underlätta övergången till de nya benämningarna som följer av att politikområden införts. Tabell 1 Anslagsbenämningar 2000 och 2001 Benämning 2000 Benämning 2001 Anslagets namn D1 1:1 Stabsuppgifter vid D2 1:2 Statliga tjänstepensioner m.m. B1 23:1 B2 23:2 23:3 Särskilda utbildningsinsatser B8 23:4 23:6 för arbetstagares uppfinningar B12 23:7 Internationella arbetsorganisationen () B13 23:8 Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning B14 23:9 24:1 Jämställdhetsombudsmannen 24:2 Särskilda jämställdhetsåtgärder 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 14