prop · GP031d22 · 2001-09-20 00:00:00 — Regeringen föreslår även att bemyndigandet om ekonomiska åtaganden under anslaget får uppgå till för åren 2003 2006. Utestående åtaganden vid årets årets slutet av 2002 Erhållen/föreslagen bemyndigan- 1 Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 8.1.735:7 Introduktion av ny energiteknik Anslaget avser bidrag för att främja utvecklingen av teknik som baserar sig på förnybara energislag och effektiv energianvändning i industriella processer i försöks- eller fullskaleanläggningar. An- slaget är även avsett för svenskt och internationellt forsknings- och utvecklingssamarbete. Tabell 8.18 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Utfallet var lägre än anslagna resurser för budgetåret. Därtill finns ett stort ackumulerat anslagssparande. Det låga utfallet beror till stor del på de långa tider som krävs för att initiera projekt av den karaktär som stöds inom ramen för anslaget. Regeringen föreslår att anslagsbeloppet uppgår till , 2003 respektive 2004. Regeringen föreslår även att bemyndigandet om ekonomiska åtaganden under anslaget får uppgå till för åren 2003 2006. Utestående åtaganden vid årets Utestående förpliktelser vid slu- Erhållen/föreslagen bemyndigan- 1 Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 8.1.835:8 Energipolitiskt motiverade randet, beror främst på att förhandlingsproces- sen för att formalisera regler riktlinjer, villkor och avtal för att beräkna och kreditera utsläppsminskningar har försvårat och fördröjt investeringsprojekten. Klimatöverenskommelsen i undanröjde delvis osäkerheten om regelverket, men utfallet kan komma att bli lägre än anslaget belopp . Anslaget avser insatser för att förbereda, genomföra, utvärdera och utveckla metoder för s.k. genomförande och överlåtbara utsläppsrätter inom klimatområdet. Utfallet var lägre än anslagna resurser för budgetåret. Det begränsade utfallet, liksom det betydande anslagsspa- Regeringen föreslår att anslagsbeloppet uppgår till , 2003 respektive 2004. Regeringen föreslår även att bemyndigandet om ekonomiska åtaganden under anslaget får uppgå till för åren 2003- 2005. Tabell 8.20 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Utestående åtaganden vid årets Utestående förpliktelser vid slu- Erhållen/föreslagen bemyndigan- 1 Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 8.1.935:9 Skydd för småskalig elproduktion Anslaget disponeras av och avser stöd till småskalig elproduktion. Stödet utbetalas med per kWh el som produceras i elproduktionsanläggningar med en effekt om högst 1 500 kW. Utgifterna var lägre än anslagna resurser för budgetåret. Det lägre utfallet beror på att utbetalningarna sker ett kvartal efter det att kraften producerats. Prognosen är ett utslag av att elproduktionen från vindkraft beräknas öka genom att nya anläggningar tas i drift. Regeringen vill betona att de avsatta och beräknade resurserna för skyddet är knappa. Prognoserna för både 2001 och 2002 överstiger de resurser som har anslagits respektive föreslås anslås. Regeringen avser att återkomma i denna fråga i den energipolitiska proposition som regeringen planerar . Regeringen föreslår därför att anslagsbeloppet oförändrat uppgår till . Tabell 8.22 Härledning av nivån 2002 2004 8.1.1035:10 Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av en reaktor vid 1Motsvarar 335 000 tkr prisnivå. 2Motsvarar 299 000 tkr prisnivå. Det skall täcka statens åtaganden om ersättning av vissa merkostnader som uppstår till följd av att driften av att den första reaktorn i Barsebäcksverken har upphört enligt det avtal som träffats mellan staten, och . Avtalet framgår av regeringens propositionen Godkännande av avtal om ersättning i samband med stängning av , m.m. (prop. 1999/2000:63). Ersättningen skall täcka merkostnader för dels avställnings- och servicedrift av den första reaktorn i Barsebäcksverken, dels singeldrift av den andra reaktorn i Barsebäcksverken, och kan lämnas längst . Utgifterna översteg det anslagna beloppet med . Detta beror på att anslaget har räknats upp felaktigt, vilket har justerats i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2001 (prop. 2000/01:100, s. 130). Prognosen tyder på ett ytterligare överskridande. Anslagskrediten beräknas komma att utnyttjas med , vilket ryms inom anslagskrediten. Regeringen föreslår, i enlighet med de förslag som lämnats i samband med den ekonomiska vårpropositionen , att anslagsbeloppet uppgår till , och . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Tabell 8.24 Härledning av nivån 2002 2004 Äldre anslaget B 9 Åtgärder för el- och värmeförsörjning i Anslaget B 9 Åtgärder för el- och värmeförsörjning i avser åtgärder som stärker el- och värmeförsörjningen i området. Anslaget fördes senast upp på statsbudgeten 1999. Utfallet blev , vilket kan jämföras med den prognos om som lämnades vid ingången av budgetåret. Anslagssparandet uppgick till vid utgången av 2000. An- ledningen till att anslaget belopp ännu inte har förbrukats beror på att förordningen (1999:213) om statligt stöd till energiförsörjningen i inte trädde i kraft förrän efter att anslaget inrättades 1998. Därtill har ett antal projekt och investeringar har blivit försenade. Vidare har anslaget haft utgiftsbegränsningar . Prognosen uppgår till . Regeringens bedömning: Verksamheten vid De- legationen för Energianvändning i bör fortsätta och avsluta sin verksamhet . bör ha dispositionsrätten till anslaget , för att kunna betala ut vissa kvarstående kostnader . 8.2Förslag avseende svenska kraftnäts verksamhet har redovisat sin treårsplan inklusive investeringsplan på koncernnivå för perioden 2004 till regeringen. Svenska kraftnäts förslag till investeringsplan för affärsverkskoncernen för åren 2002 2004 omfattar åtgärder i stamnätet, inklusive utlandsförbindelserna och utrustning för telekommunikation. De planerade investeringarna beräknas till , varav avser 2002. Investeringarna i stamnätet avser dels åtgärder i befintliga anläggningar, s.k. reinvesteringar om , dels nyinvesteringar om . Av nyinvesteringarna avser investeringar i utrustning för telekommunikation. Reinvesteringarna syftar till att dels behålla driftsäkerheten och överföringskapaciteten i elsystemen, dels uppfylla gällande säkerhetskrav i befintliga anläggningar. Avvecklingen av kärnkraftsblocken i innebär ett ökat behov av investeringar för att klara det större överföringsbehovet till , vilket bl.a. föranlett investeringar i ett nytt ställverk i Hemsjö (). avser också investera i ytterligare kapacitetsförstärkningar i om cirka 200 miljoner. Kapacitetsförstärkningar görs även för att eliminera de överföringsbegränsningar som finns mot och i överföringssnitten i . kommer i huvudsak att kunna finansiera investeringarna med egna medel . En sammanfattande investeringsplan för ges i tabell 4.23 för budgetåren 2002 2004. Planen stämmer överens med Svenska kraftnäts hemställan till regeringen. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Amortering av externa lån, Amortering av externa lån Extern upplåning, affärs- Extern upplåning, SwePol Extern upplåning, övriga hemställer i sin verksamhetsplan för treårsperioden 2004 att regeringen godkänner den föreslagna investeringsplanen Regeringens förslag: Den investeringsplan godkänns som har föreslagit för treårsperioden 2004. Skälen för regeringens förslag: Regeringen anser att den nu redovisade investeringsplanen för Svenska kraftnäts verksamhetsområde för treårsperioden 2004 skall godkännas. Investeringsverksamheten inom kan därför planeras med relativt god framförhållning. Regeringen är medveten om att tidsmässiga förskjutningar, som kan påverka investeringsnivåerna de enskilda åren, kan förekomma. Regeringen har inget att erinra mot de överväganden och förslag om verksamhetens mål och inriktning som presenteras i Svenska kraftnäts treårsplan. Avkastningskravet för affärsverkskoncernen är på justerat eget kapital efter skatt. Som riktlinje för affärsverkskoncernen gäller krav på utdelning och skattemotsvarighet på av årets resultat. Justerat eget kapital skall vara lägst av totalt kapital (soliditeten). Kostnadseffektiviteten bör vara minst lika hög som i jämförbara företag. Avgiftsinkomsterna för Svenska kraftnäts avgiftsfinansierade verksamhet prognostiseras för åren 2002 2004 i tabell 8.24. Beräknade inleveranser från affärsverk Enligt Svenska kraftnäts verksamhetsplan 2004 framgår ett beräknat resultat på 467, 479 respektive vid ett avkastningskrav på av justerat eget kapital. Aktuellt års utdelning levereras in nästkommande verksamhetsår. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 samt utdelningen och skattemotsvarigheten från under budgetåren 2002 2004 redovisas i tabell 4.25, givet prognosen , ett avkastningskrav på och ett utdelningskrav på . Tabell 8.27 Beräknade inleveranser Miljoner kronor (löpande priser) 1 Inleverans nästföljande år hemställer i sin verksamhetsplan för treårsperioden 2004 om finansiella befogenheter. Regeringen föreslår att godkänner följande finansiella befogenheter för affärsverket. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att teckna borgen för lån och lämna kreditgarantier till bolag, i vilka förvaltar statens aktier till ett sammanlagt belopp om högst 1 . Re- geringen bemyndigas att dels förvärva aktier i aktiebolag som verkar inom svenska kraftnäts verksamhetsområde, dels bilda aktiebolag som skall verka inom svenska kraftnäts verksamhetsområde till ett sammanlagt belopp om högst . Regeringen bemyndigas att låta Af- färsverket ta upp lån i och utanför till ett sammanlagt belopp om högst 1 . Regeringen bemyndigas även att dels låta placera likvida medel i och utanför , dels besluta om förvärv och avyttring av aktier samt bildande av bolag, allt inom en ram av . Regeringen bemyndigas att ge Af- färsverket rätten att lämna delägarlån och teckna borgen för lån som upptagits av bolag, i vilka förvaltar statens aktier, till ett sammanlagt belopp om högst . Skälen för regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att teckna borgen för lån och lämna kreditgarantier till bolag där förvaltar statens aktier. Bemyndigandet är avsett för större projekt, såsom för borgensåtaganden eller kreditgarantier för likströmslänken till Po- len, vilken ägs av SwePol Link. Regeringen föreslås även bemyndigas att besluta om förvärv av aktier eller bildande av bolag inom Svenska kraftnäts verksamhetsområde till ett sammanlagt belopp om högst . Regeringen föreslås vidare att kunna låta lämna delägarlån eller teckna borgen för lån till bolag där förvaltar statens aktier. Vid utgången av 2002 får Svenska kraftnäts borgensåtaganden uppgå till ett belopp om högst . Full ersättning för statens risk i samband med borgensteckning eller långivning skall erhållas. De höjda bemyndiganderamarna för förvärv av aktier samt lämnande av delägarlån eller tecknande av borgen skall användas för att stärka det egna kapitalet i den nordiska elbörsen (). ägs till vardera av och norska Statnett. har drivit sin verksamhet under så kallad omsättningskoncession enligt den norska ellagen. Ändringar har gjorts i norsk börslagstiftning och lag om handel med varuderivat. Ändringarna innebär att elbörsverksamheten kan drivas under börskoncession med regler och villkor som gäller för aktiebörser. har ansökt om börskoncession enligt den nya norska lagstiftningen. Ett villkor för att koncession som elbörs och clearinghus skall medges är att det egna kapitalet är tillräckligt stort i förhållande till verksamhetens omfattning. Ägarna behöver därför stärka det egna kapitalet i , vilket för Svenska kraftnäts del innebär , fördelat på aktieförvärv och delägarlån. De två ägarna bidrar med lika delar till finansiella situation. Regeringen föreslås få låta ta upp lån i och utanför till ett sammanlagt belopp om högst . Regeringen föreslår även att bemyndigar regeringen att låta placera likvida medel i och utanför i enlighet med nu gällande ordning. Ändringar av övergångsbestämmelser i ellagen Regeringens förslag: Mängden uttagen el hos de elanvändare vars uttag rätteligen skall mätas och mängden inmatad el hos de producenter vars inmatning rätteligen skall mätas får, enligt nuvarande regler, schablonberäknas till utgången av 2001. Regeringen föreslår att , såvitt avser producenter, utsträcks till utgången av 2002. Skälen för regeringens förslag: Genom ändringar i ellagen (1997:857), vilka trädde i kraft , infördes nya regler om mätning av överförd el. Huvudregeln är att mängden överförd el och dess fördelning över tiden skall mätas. Mätningen sker, vad gäller uttagen el, i elanvändarens uttagspunkt och, vad gäller inmatad el, i producentens inmatningspunkt. Nätkoncessionshavaren, dvs. innehavaren av det aktuella elnätet har ansvaret för mätningen. För att kunna fullgöra denna skyldighet måste därför nätkoncessionshavaren installera en mätutrustning i relevanta mätpunkter. med denna huvudregel infördes en undantagsregel, som i praktiken omfattar i stort sett alla elanvändare. Undantagsregeln innebär att mängden överförd el och dess fördelning över tiden inte behöver mätas i uttagspunkterna hos dessa elanvändare utan i stället får schablonberäknas på visst sätt. Innebörden av huvudregeln är därför i praktiken att mätningen skall ske dels i inmatningspunkten hos samtliga producenter, dels i uttagspunkten hos de allra största elanvändarna, som utgör cirka en halv procent av samtliga elanvändare. Innan dessa ändringar genomfördes hade regelverket om mätning av överförd el en annan utformning. Beträffande uttagspunkten hos de flesta elanvändare skedde mätningen på ett betydligt enklare sätt än enligt den nuvarande huvudregeln, vilket endast krävde en mycket enkel elmätare. Beträffande inmatningspunkten hos producenter saknades uttryckliga bestämmelser om mätning. I inmatningspunkten hos alla större 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 producenter skedde dock mätningen i enlighet med den nuvarande huvudregeln. Däremot var det vanligt att mätningen i inmatningspunkter sätt med en enkel mätare hos små elproducenter skedde på ett förenklat Genom de nämnda ändringarna i ellagen kom ett antal elanvändare och ett betydande antal små producenter, vilkas uttag respektive inmatning dittills mätts på ett förenklat sätt, att omfattas av den nya huvudregeln. Detta i sin tur medförde att berörda nätkoncessionshavare blev skyldiga att installera en avancerad och dyrbar mätutrustning i de berörda uttagsrespektive inmatningspunkterna. För att ge berörda nätkoncessionshavare en rimlig tid att genomföra dessa installationer föreskrevs i punkten 4 i övergångsbestämmelserna till ändringen i ellagen att uttagen respektive inmatningen hos dessa elkunder fick schablonberäknas enligt den nya undantagsregeln till utgången av 2001. Vad gäller berörda elanvändare är denna övergångstid väl avvägd. Vad gäller berörda producenter vill dock regeringen göra följande överväganden. I en rapport om uppföljning av reformen med schablonberäkning påtalade att kostnaden för mätutrustning, dess installation i berörda inmatningspunkter samt drift och underhåll av utrustningen inte står i rimlig proportion till den energimängd som produceras i små produktionsanläggningar. I rapporten föreslog därför att sådana produktionsanläggningar skall undantas från den nya huvudregeln om mätning. Regeringen avser att, på grundval av energimyndighetens förslag, förelägga förslag till nya regler om mätning av inmatad el från små produktionsanläggningar. Dessa regler kommer inte att kunna träda i kraft före utgången av 2001. Därför bör respittiden för nätkoncessionshavare att installera mätutrustning i dessa inmatningspunkter förlängas med . Det lagförslag som regeringen har utarbetat i ärendet är av så enkel beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Yttrande från Lagrådet har därför inte hämtats in.