prop · GO0399 · 2001-01-01 00:00:00 — Vid bemanning skall bestämmelserna i 6 b § i lagen (1982:80) om anställningsskydd om övergång av verksamhet beaktas. Kvarvarande medel från Alkoholinspektionens ramanslag skall från samma datum disponeras av institutet. De nya uppgifterna innebär att institutet i stället för Alkoholinspektionen skall arbeta med att ge ut föreskrifter och allmänna råd, följa rättstillämpningen samt följa upp och utvärdera utvecklingen inom området, t.ex. genom att följa upp och utvärdera vilka konsekvenser nya regler får. I uppgifterna ingår också rådgivning, information och utbildning, som t.ex. att ta fram informationsmaterial till stöd för de tillsynsansvariga på länsstyrelserna och kommunerna. En särskild uppgift är att följa upp att kommunernas tillståndsgivning på serveringsområdet utvecklas i överensstämmelse med lagens intentioner. De lagändringar som föranleds av att institutet tar över Alkoholinspektionens uppgifter enligt alkohollagen presenteras i propositionen Vissa ändringar i alkohollagen (prop. 2000/01:97), som regeringen beslutat denna dag. Förslagen i nämnda proposition bygger på de förslag som har lämnats av i betänkandet Bestämmelser om alkoholdrycker (SOU 2000:59). I det avlämnade betänkandet Bestämmelser om teknisk sprit m.m. (SOU 2000:60) har lämnat förslag till ny lagstiftning för handeln med tekniska alkoholprodukter. I syfte att ytterligare rationalisera och samordna tillsynsinsatserna på alkoholområdet avser regeringen att återkomma med förslag om att uppgifter avseende tillsyn m.m. över hanteringen av teknisk sprit och alkoholhaltiga preparat skall föras över till institutet. Institutet har regeringens uppdrag att vara nationell kontaktpunkt för det Europeiska centret för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk (ECNN). Institutet har även ansvar för att bevaka och utreda behovet av narkotikaklassificering av sådana varor som inte är läkemedel samt för att bevaka och utreda behovet av kontroll av varor enligt lagen (1999:42) om förbud mot vissa hälsofarliga varor. Institutet har vidare att samråda och samverka med och när det gäller frågor som rör missbruksmedel. Institutet har således ansvar för vissa tillsynsliknande uppgifter inom narkotikaområdet och regeringen bedömer att dessa uppgifter bör ligga kvar på institutet. Tillsynen enligt tobakslagen (1993:581) kan i huvudsak indelas i tillsyn av rökfria miljöer och lokaler, tillsyn av åldersgränsen för inköp av tobaksvaror, tillsyn av produktkontroll och varningstexter, tillsyn avseende rökfri arbetsmiljö samt tillsyn av marknadsföring. utförs den direkta tillsynen av rökfria miljöer och lokaler och åldersgränsen av kommunen. har ansvaret för den övergripande tillsynen på dessa områden. När det gäller tillsyn av produktkontroll och varningstexter finns endast en direkt central tillsyn, som utförs av . ansvarar för tillsyn avseende rökfri arbetsmiljö och ansvarar för tillsyn över bestämmelserna för marknadsföring av tobaksvaror. Regeringen anser att de frågor som ligger på , dvs. tillsyn avseende rökfri arbetsmiljö, och på , dvs. tillsyn av marknadsföring, bör ligga kvar på dessa myndigheter. Dessa myndigheter är sektorsansvariga myndigheter för frågor avseende arbetsmiljö respektive marknadsföring och de bör även fortsättningsvis ha detta sektorsansvar. Regeringen anser däremot att den tillsyn enligt tobakslagen som bedrivs av skall föras över till institutet . Detta hindrar inte att även fortsättningsvis kan ägna sig åt hälsoskyddsrelaterade frågor inom tobaksområdet. I samband med de ändringar som måste göras i tobakslagen till följd av att institutet tar över uppgifter anser regeringen det lämpligt att förtydliga ansvar för tillsyn över bestämmelserna för marknadsföring av tobaksvaror, se förslaget till lag om ändring i 19 § tobakslagen. Regeringen anser, som framgått, att det är angeläget att tillsynen av tobak, alkohol och narkotika i möjligaste mån hanteras av en och samma statliga myndighet. På nivå arbetar man samlat med dessa frågor. Även inom bedrivs ett samordnat arbete med frågorna. Att alkohol-, narkotika- och tobaksarbetet hålls ihop såväl på nivå som på regeringsnivå talar för en samordning även på den statliga myndighetsnivån. Ett annat motiv är att det ur ett målgruppsperspektiv också ofta är lämpligt att se samlat på dessa frågor. Att följa utvecklingen i nära samarbete med bl.a. kommuner och länsstyrelser ökar institutets förutsättningar att följa upp och utvärdera insatserna på området. Tillsynen blir således en naturlig del av uppföljningen och utvärderingen av området. utger tillsammans med () den årliga redogörelsen för alkohol- och narkotikasituationen i . Institutet fick också regeringens uppdrag att skapa ett samrådsforum med uppgift att se över det samlade behovet av statistik på alkoholområdet. Institutet ansvarar, som tidigare nämnts, också för rapportering till EU om narkotika. Dessutom har regeringen givit och drogforskning vid i uppdrag att utveckla vissa statistiska metoder. Inom narkotikaområdet hämtas även uppgifter från t.ex. tullens och polisens beslagsstatistik samt från kriminalvårdens, och sjukvårdens statistik om vård och behandling. Dessutom svarar för statistik om narkotikaklassade läkemedel samt substanser och beredningar som används i industrin och som kan användas vid framställning av narkotika. Ytterligare statistik inom narkotikaområdet kan hämtas från och de olika polismyndigheterna, , samt övriga myndigheter inom rättsväsendet. Ingen myndighet är samordnare av all statistik om narkotika. anser i betänkandet Narkotikastatistik (SOU 1999:90) att det behövs ett uttalat och tydligt ansvar för en samlad analys av den nationella narkotikastatistiken, utan att det inkräktar på enskilda myndigheters statistikansvar. Bristen när det gäller narkotikastatistiken ligger i att ingen myndighet har ett övergripande ansvar för eller kunskap om narkotikastatistiken. Motsvarande förhållanden gäller för alkoholstatistiken. Det finns inte heller någon myndighet som har ansvar för att driva på metodutvecklingen. Som en del av arbetet med tillsyn och med uppföljning och utvärdering av insatser inom folkhälsoområdet kommer institutet att behöva tillförlitlig statistik. Regeringen anser att institutet är den myndighet som är bäst lämpad att samordna alkohol- och narkotikastatistiken. kommer att ha ett ansvar för den övergripande tillsynen inom alkoholområdet och redan har ett tillsynsansvar inom narkotikaområdet är det lämpligt att myndigheten även har ett samordnande ansvar för statistiken inom dessa områden. Institutet kommer också att ha det övergripande tillsynsansvaret för delar av tobakslagen, varför institutet även bör ha ett samordnande ansvar för tobaksstatistiken. Som en inledande åtgärd avser regeringen därför att ge institutet i uppdrag att ta fram en modell för att bättre kunna samordna statistiken på alkohol-, narkotika- och tobaksområdena. Sammanfattningsvis anser således regeringen att institutet skall utföra tillsynsuppgifter enligt alkohol-, narkotika- och tobakslagstiftningen men också ha ansvaret för statistiksamordning inom dessa områden. Ansvaret för de övergripande tillsynsuppgifterna skall ses som en del i uppföljningen av de nationella insatserna på folkhälsoområdet. Det är angeläget att uppföljningen inom ANT-området ingår som en del i den övriga sektorsövergripande uppföljningen och utvärderingen och redovisas i den folkhälsopolitiska rapporteringen till regeringen. Särskilda regeringsuppdrag I regeringens förvaltningspolitiska proposition (prop. 1997/98:136) framhålls att en renodling och avgränsning av statens uppgifter skall eftersträvas. Regeringen anser att det inte bör ingå i Statens folkhälsoinstituts löpande verksamhet att initiera och genomföra kampanjer eller annan attitydpåverkande verksamhet. Det kan dock finnas behov av en nationell samverkan i ett aktionsinriktat folkhälsoarbete för att påverka utvecklingen i en viss folkhälsofråga även i fortsättningen. När regeringen anser att det är befogat med en nationell samordning på folkhälsoområdet är institutet i många fall den myndighet som är den mest lämpade att svara för en sådan samordning. Institutet skall därför kunna genomföra nationellt samordnade insatser efter beslut av regeringen. Programverksamheten verksamhet har huvudsakligen varit indelad i program. Mycket av det arbete som bedrivits inom ramen för programmen har varit bra. Det har visat sig att mycket av folkhälsoarbetet i landet har kommit i gång med hjälp från institutets programverksamhet. Det kan dock befaras att programformen har medfört vissa brister i samordning och resursutnyttjande. Institutets nuvarande ledning har påbörjat ett förändringsarbete och funnit att en programorganisation är mindre lämplig för institutets framtida roll och uppgifter. Regeringen delar denna bedömning och stödjer således den förändring av institutets organisation som redan har inletts. De nuvarande programmens expertfunktion bör även fortsättningsvis vara en viktig uppgift för institutet och rymmas inom rollen som , dock i en annan organisatorisk form. Programverksamheten bör förändras på så sätt att av de aktiviteter som bedrivs inom ramen för programmen bör opinionsbildning och attitydpåverkan eller masskommunikativa insatser lyftas bort från institutet. Kvar blir de delar som ryms inom institutets tre huvuduppgifter som beskrivits ovan, t.ex. utformning av kunskaps- och faktaunderlag, metodutvecklingsinsatser, utbildningsinsatser, regeringsuppdrag och samverkan med andra aktörer på nationell, regional och lokal nivå. För vissa av de delar av programmen som institutet inte längre bör ansvara för men som ändå är angelägna ur folkhälsosynpunkt bör institutet inleda diskussioner med avnämare i syfte överföra verksamheten i annan regi. Regeringen kommer att ge institutet i uppdrag att föreslå hur vissa av de uppgifter som bedrivits inom ramen för nuvarande program inom institutet skall hanteras . Institutet byter namn Med anledning av myndighetens ombildning föreslår regeringen att namn ändras till . 5.2 Administration av organisationsstöd Regeringens bedömning: Det bör övervägas att administrationen av de organisationsstöd som hanteras av bör föras över till . Tills vidare bör de ifrågavarande organisationsstöden administreras av . Institutet skall även kunna fördela projektmedel till organisationer i samband med regeringsuppdrag att samordna nationella insatser. Kommitténs förslag: Kommittén föreslog att , som ansvarar för att betala ut stöd till flera organisationer inom folkhälsoområdet, bör överta administrationen av organisationsstöd. Remissinsatserna: stöder principiellt ett sådant övertagande men framför viss avvikande mening avseende bl.a. tidpunkten för ikraftträdande. och anser att styrelsen inte är rätt myndighet att hantera bidrag till organisationer vars huvuduppgift ligger utanför styrelsens direkta ansvarsområde. kan tillstyrka förslaget under förutsättning att man på något sätt garanterar att inriktningen mot förebyggande och hälsofrämjande arbete kan bibehållas även . för folkhälsoarbetet anser att en sådan åtgärd är förenad med vissa risker, eftersom man för över ett ansvar från en folkhälsomyndighet till en med ansvar för hälso- och sjukvård. Erfarenhetsmässigt har folkhälsoarbetet haft svårt att hävda sig i förhållande till sjukvårdsområdet i andra sammanhang. Skälen för regeringens bedömning: Uppgiften att fördela organisationsstöd faller inte inom någon av institutets föreslagna huvuduppgifter. Det finns dock ett flertal organisationer som arbetar inom det hälsofrämjande området och som får stöd av institutet . Det bör enligt regeringen övervägas om dessa stöd kan administreras av någon annan instans. Det bör även övervägas att formalisera hanteringen av organisationsstöden inom folkhälsoområdet. Institutet skall däremot kunna fördela projektmedel till organisationer i samband med regeringsuppdrag att samordna nationella insatser. administrerar stöd som regleras i förordningen (1998:1814) om statsbidrag till vissa organisationer inom det sociala området. Organisationer som åsyftas i förordningen är de som arbetar inom områdena utsatta kvinnor och barn samt alkohol och narkotika. I förordningen regleras även att stödet skall vara ett verksamhetsbidrag. administrerar stöd till organisationer inom det hälsofrämjande området. Flera av de organisationer som ger organisationsstöd till skulle med andra ord inte rymmas inom den definition som anges i förordningen. Definitionen skiljer sig sålunda i två avseenden. Det ena är att det folkhälsofrämjande området är bredare än de områden som förordningen avser, nämligen utsatta kvinnor och barn samt narkotika och alkohol. Vissa organisationer som får stöd från ryms inte inom nuvarande lydelse i förordningen. Stödet som regleras i förordningen är ett verksamhetsbidrag medan de stöd som institutet administrerar är ett organisationsstöd. För att kunna föra över ansvar och administration av ifrågavarande stöd krävs att dessa olikheter ses över och ges adekvat formulering i förordningstext. I förordningen finns angivet att skall höras i samband med bidragsbeslut. Regeringen avser att återkomma med närmare ändringsförslag. Tills vidare administreras stöden av . 5.3 Aidsprogrammet Regeringens bedömning: Aidsprogrammet bör ligga kvar på institutet tills vidare. Kommitténs förslag: Kommittén ansåg att frågan om gränsdragningen mellan berörda myndigheter inom området hiv/aids låg utanför kommitténs uppdrag. Kommittén lämnade således inget förslag utan hänvisade till en kommande proposition med anledning av betänkande. Remissinsatserna: understryker att en ny smittskyddslag inte löser några problem beträffande gränssnittet mellan , och . konstaterar att inga sakförhållanden har förändrats sedan lämnade sitt betänkande och stödjer därför förslag att lägga samordningsansvaret på . Skälen för regeringens bedömning: Statens ansvar för smittskydd och hiv-preventivt arbete vilar huvudsakligen på , och . På regional nivå har smittskyddsläkarorganisationen centrala uppgifter. Kommuner, landsting och frivilligorganisationer utför vissa delar av arbetet med bidrag från staten. har regeringen avsatt särskilda medel via anslaget Insatser mot aids i syfte att förhindra ytterligare smittspridning av hiv/aids. Medlen har disponerats av . Regeringen har uppmärksammat att det finns effektivitetsvinster att vinna genom att berörda statliga myndigheter tillsammans med organisationer m.fl. samlas och enas om en handlingsplan för det framtida arbetet. Regeringen har gett i uppdrag att i samverkan med andra berörda samla myndigheterna och organisationerna i arbetet med handlingsplanen. Uppdraget skall redovisas till regeringen . Regeringen ser därefter flera tänkbara alternativ för det fortsatta hiv-preventiva arbetet. Ett alternativ är att institutet får ett särskilt uppdrag att i projektform bedriva förebyggande arbete mot hiv/aids i nära samarbete med berörda myndigheter och organisationer. Ett annat alternativ är att det nuvarande Aidsprogrammet, inklusive anslaget Insatser mot aids, överförs till . Regeringen avser att återkomma i frågan. Aidsprogrammet ligger således kvar på institutet tills vidare. 5.4 Samverkan mellan institutet och () Regeringens bedömning: Alla statliga bidrag och arvoden till () bör föras samman i ett statligt anslag som tilldelas organisationen. Anslaget bör täcka såväl det allmänna informationsarbetet som arbetet med bibliotek, drogvaneundersökningar, webbsidan Drugsmart samt den löpande verksamheten. Kommitténs förslag: överensstämmer i huvudsak med regeringens bedömning. Remissinstanserna: har inga särskilda invändningar i fråga om CAN:s finansiering och organisatoriska tillhörighet. instämmer i att samarbetet och finansieringen bör ses över. föreslår dock att man i stället för ett samarbetsavtal överväger möjligheten att organisatoriskt sammanföra CAN med institutet och att man överför nuvarande stöd till myndighetens primärbudget. anser det väsentligt att CAN:s oberoende säkras. Skälen för regeringens bedömning: () har till uppgift att förmedla basfakta samt följa och informera om förändringar på drogområdet. Förbundet samarbetar med när det gäller att följa alkohol- och narkotikautvecklingen och sprida saklig information på drogområdet. CAN finansieras främst genom statliga bidrag. Organisationen tilldelas för sitt arbete med att bedriva och främja upplysning och information inom alkohol- och narkotikaområdet samt för att vara ett serviceorgan för folkrörelser och organisationer i deras droginformation. Detta statliga verksamhetsbidrag utbetalas via anslaget som disponeras av . Dessutom har träffats avtal om ytterligare från skall följa utvecklingen inom drogområdet, driva ett bibliotek med litteratur om alkohol och narkotika samt göra årliga drogvaneundersökningar. CAN har därutöver fått i ersättning för andra uppdrag åt . Resterande intäkter utgjordes av som organisationen fått i intäkter för tidningsprenumerationer, försäljning av trycksaker, kursavgifter m.m. flyttades ansvaret för webbsidan Drugsmart från till CAN och för detta utgår en ersättning med . Vad gäller tilldelning av bidrag till frivilligorganisationer inom området alkohol och narkotika har CAN givits en särställning genom att vara den enda organisation som får en egen öronmärkt summa. Regeringen anser att det vore lämpligt om alla statliga bidrag och arvoden till CAN förs samman. CAN bör finansieras genom ett särskilt anslag från statsbudgeten. Anslaget skall täcka såväl det allmänna informationsarbetet som arbetet med bibliotek, drogvaneundersökningar, Drugsmart samt den löpande verksamheten. Regeringen avser att återkomma i frågan i samband med budgetpropositionen för . 6 Ekonomiska konsekvenser Regeringen bedömer att institutets framtida uppgifter kommer att kunna bedrivas inom nuvarande ekonomiska ramar. Det kommer dock att kräva en omprioritering av resurserna till de nya uppgifterna, bl.a. uppföljning och utvärdering av folkhälsan och insatser på folkhälsoområdet samt rollen som . Den nya rollen kräver att institutet utvecklar strategier och system för samverkan och analys på sektorsövergripande nivå. Dessutom krävs att resurser avsätts för att bygga upp den stödjande funktionen i förhållande till . Tillsynsuppgifterna inom alkoholområdet och tobaksområdet skall utvecklas i förhållande till den tillsyn som bedrivs inom Alkoholinspektionen och . Detta kräver även att en ändamålsenlig statistiksamordning byggs upp. När det gäller Alkoholinspektionens uppgifter överförs dessa till . Därmed avvecklas Alkoholinspektionen som myndighet. Processen med att förbereda avvecklingen av Alkoholinspektionen har inletts och fortgår . kommer kvarvarande medel från det under utgiftsområde 9 uppförda anslaget 14:9 Alkoholinspektionen att disponeras av . De avgifter som Alkoholinspektionen tar ut skall även fortsättningsvis inlevereras på inkomsttitel. Som tidigare nämnts förväntas tillsynsuppgifterna inom institutet bedrivas på ett mer effektivt sätt genom kopplingen till uppföljnings- och utvärderingsverksamheten. Anslagets ändamål ändras dock inte nämnvärt. Bestämmelserna i alkohollagen (1994:1738) kommer även fortsättningsvis att vara styrande för tillsynsarbetet. I övrigt skall institutet finansiera de tillkommande uppgifterna och ambitionsnivåhöjningarna genom omprioriteringar av befintliga resurser. Sammanfattning av betänkandet (SOU 2000:57) - roll och uppgifter föreslår att i fortsättningen skall ha två huvuduppgifter. Den första uppgiften är att ansvara för sektorsövergripande uppföljning och utvärdering av insatser på folkhälsoområdet och lämna förslag till åtgärder. Den andra uppgiften är att vara ett nationellt för metoder och strategier inom folkhälsoområdet. Därtill föreslås att skall ansvara för övergripande tillsyn av lagbestämmelser som rör förebyggande insatser när det gäller alkohol, tobak och narkotika. Dessutom föreslås att på regeringens uppdrag skall kunna samordna nationella insatser på folkhälsoområdet. Detta kan t.ex. gälla kampanjer och opinionsbildning inom folkhälsoområdet. Uppföljning, utvärdering och förslag till åtgärder Parallellt med arbete har arbetat med att ta fram förslag till nationella folkhälsomål. Ett slutligt förslag väntas . föreslår att bör följa upp och utvärdera insatser på folkhälsoområdet med utgångspunkt i de nationella folkhälsomål som väntas bli resultatet av arbete. Därmed kan Folkhälsoinsitutet medverka till en positiv utveckling av folkhälsan. föreslår att skall ha i uppgift att: * samla myndigheter i deras arbete med de nationella målen, * analysera i vilken utsträckning målen uppfylls och då bl.a. använda målgruppsperspektiv, * identifiera brister samt ge åtgärdsförslag, * löpande pröva och vid behov föreslå prioriteringar mellan målen, * vid behov föreslå nya mål, omformulering av mål och avveckling av mål, * utveckla indikatorer och mätmetoder för uppföljning av målen, * aktivt medverka i och följa utvecklingen av folkhälsoområdet och forskningen inom området nationellt och internationellt. Resultatet av uppföljning och utvärdering bör rapporteras till regeringen samt till andra aktörer och intressenter på folkhälsoområdet. Den folkhälsorapportering som är huvudansvarig för bör även i fortsättningen tas fram som ett gemensamt projekt mellan och . bör dock enligt kommitténs förslag ha huvudansvaret för att till regeringen parallellt med Folkhälsorapporten presentera en Folkhälsopolitisk rapport med förslag till åtgärder för att förbättra folkhälsan. Nationellt bör enligt ha i uppgift att samla erfarenheter och initiera forskning om metoder och strategier som är viktiga i folkhälsoarbetet. Dessutom bör institutet sprida kunskap och erfarenheter till aktörerna inom folkhälsoområdet. föreslår att skall ha i uppgift att * vara en resurs för kommuner och landsting som nationellt för metod- och strategifrågor inom folkhälsoområdet. * följa upp, utvärdera och initiera utvärdering av metoder och strategier för folkhälsoarbete, * utveckla och följa upp metoder för hälsokonsekvensbeskrivningar, * följa internationella erfarenheter av bl.a. metoder och strategier för folkhälsoarbete, * följa och värdera forskning och utveckling inom metodområdet nationellt och internationellt. bör enligt ha möjlighet att ge stöd till sådana utvecklingsprojekt som ökar kunskapen om metoder och strategier i folkhälsoarbetet. En förutsättning bör vara att den som är ansvarig för projektet också bidrar till finansieringen samt att projekten blir föremål för vetenskaplig prövning och utvärdering. , som ansvarar för att administrera och betala ut organisationsstöd till flera organisationer inom folkhälsoområdet, bör överta administration och utbetalning även av övrigt organisationsstöd inom området. Övergripande tillsyn av lagbestämmelser om alkohol, tobak och narkotika bör enligt överta uppgifter som rör tillsyn av alkohollagen och lagen om försäljning av teknisk sprit m.m. från Alkoholinspektionen respektive . Mot bakgrund av att alkoholutredningen väntas föreslå förändringar i dessa lagar väntas dock vissa av de nuvarande tillsynsuppgifterna falla bort och en del andra tillsynsuppgifter i fortsättningen handhas av . bör även ha ansvar för de tillsynsuppgifter enligt tobakslagen som ligger på . Den övergripande tillsyn har enligt lagen om hälsofarliga varor bör ligga kvar på institutet. Genom att samordna dessa tillsynsuppgifter uppnås enligt bl.a. effektivitetsvinster och förenklingar för kommunerna. föreslår att i arbetet med tillsynsuppgifterna skall ha i uppgift att: * ge ut föreskrifter och allmänna råd, * följa rättstillämpningen, * följa upp/utvärdera utvecklingen inom området, * ansvara för rådgivning och information. bör även ansvara för statistiksamordning inom alkohol- narkotika- och tobaksområdet. Institutet bör ansvara för en samlad nationell analys av utvecklingen inom alkohol- narkotika- och tobaksområdet.