prop · GP031d18 · 2001-09-20 00:00:00 — Regeringen avser vidare att förlänga Föreningen nationella uppdrag inom form och design för 20022004. Att göra konsten tillgänglig för så många människor som möjligt är en viktig uppgift för den statliga kulturpolitiken. Folkrörelsernas Konstfrämjande arbetar för att sprida och öka intresset för bild- och formkonst hos grupper i samhället som vanligen inte kommer i kontakt med dessa konstformer. I samarbete med RiksSkådebanan planerar Konstfrämjandet att bedriva uppsökande verksamhet i bl.a. storstädernas ytterområden. Som nämnts under avsnittet om teater, dans och musik har organisationerna sökt särskilda medel för detta projekt, men också basverksamheterna behöver förstärkning. Regeringen föreslår därför att Konstfrämjandets verksamhetsstöd ökas med . Att förbättra konstnärernas villkor är en fortsatt prioriterad fråga inom kulturpolitiken. Syftet är att skapa sådana villkor för de professionella konstnärerna att de kan basera sin försörjning på ersättning för utfört konstnärligt arbete. Det finns behov av att följa upp senare års insatser för bildkonstnärer genom en förstärkning av den individuella visningsersättningen. Ersättningen är en väl fungerande ersättningsform till bildkonstnärer för att deras verk i offentliga institutioners ägo visas för allmänheten. Regeringen föreslår att den individuella visningsersättningen ökar med till sammanlagt . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Regeringen har godkänt en överenskommelse med m.fl. om biblioteksersättningen . Enligt denna skall grundbeloppet för hemlån av originalverk vara 2002 och 2003. Detta innebär en höjning med totalt jämfört med nivån . Medelsberäkningen utgår från den senaste slutgiltigt fastställda biblioteksstatistiken . Biblioteksersättning lämnas till upphovsmän av litterära verk författare, översättare, tecknare och fotografer för användningen av deras böcker genom landets alla folk- och skolbibliotek. Er- sättningen som fördelas av styrelsen för utgår dels som individuella, statistiskt beräknade ersättningar, direkt till författare m.fl. för den utlåning som skett, dels i form av stipendier och bidrag. Ersättningarna från fonden har stor betydelse för många upphovsmäns försörjning under sammanhängande arbetsperioder. Den totala biblioteksersättningen beräknas till . Regeringen föreslår i avsnitt 4.11 att och styrelsen för på sina respektive områden skall besluta om innehavare av inkomstgaranti till konstnärer. Den ordning som gäller innebär att och författarfonds styrelse lämnar in gemensamma förslag om innehavare av inkomstgaranti till regeringen och att förslagen regelmässigt godtas av regeringen utan en innehållslig prövning. Regeringen bekräftar därmed i praktiken beslut den inte påverkar. Ändringen av beslutanderätten föreslås träda i kraft . Kulturarvet är en viktig del av den grund vårt samhälle vilar på. Det kan bidra till ökad förståelse för sambandet med tidigare epoker, andra länder och andra kulturer. Kulturarvsfrågornas betydelse i samhället behöver tydliggöras. Kulturmiljösektorns aktörer har ett stort ansvar för att i bred samverkan sprida de kunskaper och perspektiv som kulturarvet möjliggör. Det är också viktigt att förankra de nya målen för kul- turmiljöarbetet om allas förståelse, delaktighet och ansvarstagande för den egna kulturmiljön. () och länsstyrelserna har höjt ambitionsnivån inom kulturmiljöområdet. Detta har lett till att konsekvenser för kulturmiljön beaktas i allt större utsträckning inom olika samhällsområden. Vidare har det allmänna intresset och förståelsen för kulturmiljöfrågor ökat. Bland annat har möjligheten att inrätta kulturreservat mötts av stort intresse över hela landet. Detsamma gäller satsningarna på industrisamhällets och storstadsområdenas kulturmiljövärden. Insatserna i denna del koncentreras till industriminnen och arbetslivsmuseer samt efterkrigstidens arkitektur och kulturmiljöer i storstäderna. För att möjliggöra ökade insatser på kulturmiljöområdet föreslår regeringen att området tillförs . Ökningen gör det möjligt att möta de krav som nytillkomna enskilda byggnadsminnen och ett bredare miljötänkande ställer. Regeringen föreslår därför för detta ändamål och ytterligare 2003. Inom anslaget ges en möjlighet att nyttja för projektet , ett utvecklingsarbete mellan länsstyrelserna, länsmuseerna och RAÄ i bred samverkan med omgivande samhälle i syfte att förnya kulturmiljövårdens arbete, inriktning, demokratiska förankring och slagkraft. Under 19992001 genomför regeringen en särskild satsning på industrisamhällets kulturarv. En särskild delegation (Ku 1999:06) har fått i uppdrag att i samverkan med berörda myndigheter och institutioner inom kulturarvsområdet svara för den närmare utformningen och genomförandet av satsningen (dir. 1999:60). Arbetet har visat sig ge möjligheter att åstadkomma en högre grad av delaktighet i bevarandefrågor genom ökade kontakter mellan allmänheten, kulturarvssektorn och andra aktörer. I syfte att ge förutsättningar för fortsatta insatser för bevarande, gestaltande och brukande av industrisamhällets kulturarv föreslår regeringen att anslås . Totalt satsas under 20022004. har bidrag utgått till arbetslivsmuseer, som en del av satsningen på industrisamhällets kulturarv. Bidragen som uppgått till har fördelats av RAÄ. Av de närmare 400 ansökningarna som inkom till RAÄ fick ca 80 olika projekt del av bidraget. Bidraget har fått en spridning över hela landet och har utnyttjats bland annat till renovering av ångbåtspannor, restaurering av historiska järnvägar, utveckling av publik verksamhet vid gruvor, tvätterier, repslagerier och spinnerier m.m. Det finns nära 1 800 registrerade arbetslivsmuseer. Museerna är utspridda över landet, oftast utanför storstadsregionerna och de har i flera fall en stark förankring i och betydelse för orten. Arbetslivsmuseerna kan ge en helhetssyn där arbetsliv, teknik, produktionsprocesser, sociala förhållanden, folkbildning, kultur, fackligt och politiskt arbete tydliggörs. En fortsatt fördelning av bidrag till arbetslivsmuseer ger förutsättningar till att främja och utveckla bevarandet, gestaltandet och brukandet av industrisamhällets kulturarv. Regeringen föreslår därför att ett belopp på anslås för bidragsgivning till arbetslivsmuseer även . Regeringen har i propositionen Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130) slagit fast en rad mål med stor inverkan på kulturmiljöarbetet. Bland annat rör detta insatser för god bebyggd miljö, levande sjöar och vattendrag, hav i balans samt levande kust och skärgård, ett rikt odlingslandskap, levande skogar samt storslagen fjällnatur. Regeringen föreslår att överförs från utgiftsområde 20 för insatser inom miljömålsarbetet som kunskapsuppbyggnad samt strategi- och programutveckling. Bidrag till organisationer inom kulturmiljöområdet fördelar bidrag till ideella organisationer inom kulturmiljövårdens område. Dessa organisationer bidrar till att utveckla samverkan mellan den professionella kulturmiljövården, hantverkare, entreprenörer och allmänheten. För avsattes för detta ändamål. Medborgare som engagerar sig för den egna kulturmiljön är en 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 viktig grund för kulturmiljöarbetet. När medlemsantalet nu ökar för dessa organisationer såväl som deras intresse för att vidareutveckla sina verksamheter vill regeringen stödja det ökade ideella engagemanget. Regeringen föreslår en höjning av anslaget med . Regeringen avser att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att bl.a. utreda och lämna förslag om ett förbättrat skydd för kulturhistoriskt värdefull bebyggelse. I uppdraget bör bl.a. ingå frågan om skydd för kyrkstäder. I enlighet med beslut om kyrkoantikvarisk ersättning skall erhålla en viss ersättning av staten för kulturhistoriskt motiverade kostnader i samband med vård och underhåll av de kyrkliga kulturminnena (prop. 1998/99:38, bet. 1998/99:KU18, rskr. 1998/99:176). uppgår ersättningen till . Er- sättningen, som avser kyrkobyggnader, kyrkotomter, kyrkliga inventarier och begravningsplatser, skall fördelas av efter samråd med myndigheter inom kulturmiljöområdet, se 4 kap. 16 § lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. Regeringen avser att återkomma i regleringsbrevet med närmare villkor för bl.a. redovisning av ersättningen. Etablering av en filmvårdscentral i En filmvårdscentral för icke-fiktiv film etableras i . Filmvårdscentralen skall ha till uppgift att ta hand om, bevara och tillgängliggöra icke-fiktiv film samt erbjuda olika vårdtekniska tjänster m.m. samt arkivering av film och videoband. De moment som inledningsvis bör prioriteras är insamling, identifiering, registrering och olika bevarandeåtgärder. Filmvårdscentralen bör vara en integrerad del av en befintlig institutions verksamhet och enligt regeringens bedömning är Stiftelsen en lämplig sådant ansvar. Det finns runt om i landet en stor mängd s.k. icke-fiktiv film, dvs. dokumentärfilm av olika art och karaktär, lokala hembygdsfilmer, industrifilmer, folkrörelsefilmer, kortfilmer och undervisningsfilmer. Eftersom det saknas ett samlat 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 ansvar för insamling, vård och bevarande riskerar dessa filmer att förstöras. Genom etableringen av en filmvårdscentral kan denna viktiga del av kulturarvet bevaras och göras mer tillgänglig. Vidare har en etablering i stor betydelse ur regionalpolitiskt perspektiv, bl.a. genom att ett 20-tal nya arbetstillfällen kan skapas i regionen. Regeringen avser att inledningsvis anvisa för en filmvårdscentral i . Regeringen avser att återkomma i annat sammanhang när det gäller investeringar i samband med uppbyggnaden av verksamheten. De offentligt finansierade museerna spelar en central roll när det gäller att bevara, förmedla och bygga upp kunskap om kulturarvet. För att säkerställa en fortsatt god utveckling föreslår regeringen medelsförstärkningar för vissa institutioner. Regeringen har beslutat att inom tillsätta en arbetsgrupp med uppgift att ta fram förslag till hur genusperspektivet kan få större genomslagskraft i museernas verksamhet och föreslå åtgärder och insatser. Arbetsgruppens arbete skall avslutas . De regionala museerna bedriver en omfattande verksamhet som innefattar regionens kulturarv, konstutveckling, samhälle och miljö. De regionala museernas kunskaps- och kompetensnivå är viktig inte minst i samband med infrastrukturplanering och samhällsplanering som berör kulturmiljö, kulturhistoriskt värdefull bebyggelse m.m. För att stärka och vidareutveckla de regionala museernas roll som en drivande och positiv kraft i regionerna föreslår regeringen att anslaget till de regionala museerna höjs med . Av detta belopp föreslås avsättas till det särskilda utvecklingsbidraget. Statens museer för världskultur Statens museer för världskultur befinner sig i en viktig utvecklingsfas. Bland annat förbereds öppnandet av det nya , som planeras stå färdigt i Göte- arbetar myndigheten med att utveckla verksamheten vid , och . För att förstärka de nämnda Stockholmsmuseernas möjligheter att genomföra ytterligare satsningar på bl.a. utställningar, vård och digitalisering föreslår regeringen att anslaget höjs med . med har utvecklat en utställningsverksamhet som fått en bred publik att söka sig till museet. blev utsatt för ett väpnat rån. Mot bakgrund av denna händelse har museet nu sett över och planlagt en förbättring av sin säkerhet. För att öka förutsättningarna för en större säkerhet för samlingarna, personalen och allmänheten föreslår regeringen att med tillförs . har fortsatt att utvecklas till en ledande institution inom samtidskonsten både nationellt och internationellt. Den moderna samtidskonsten ställer ständigt nya krav på ett konstmuseums tillhandahållande av bl.a. ny teknik och innovationer av olika slag. För att kunna befästa sin ställning som en ledande institution på området bör tillföras ytterligare medel. Regeringen föreslår att anslget höjs med . Fukt- och mögelskador har konstaterats i lokaler. Det pågår undersökningar om skadornas omfattning. Regeringen ser allvarligt på det inträffade och förutsätter att berörda parter vidtar sådana åtgärder att planerad verksamhet i största möjliga utsträckning kan genomföras. Regeringen förutsätter vidare att de ekonomiska konsekvenserna regleras mellan berörda parter. har av regeringen utnämnts till ett särskilt Arkitekturår (prop. 1997/98:165). En rad aktiviteter har med gott resultat genomförts över hela landet med som inspiratör och samordnare. Viss verksamhet kommer att sträcka sig en bit in . har omfattat allt från stadsvandringar till arkitekttävlingar och FOU-projekt inom sakområdet. har tilldelats särskilda medel för ändamålet. har på regeringens förslag beslutat att av de medel som anvisats under kampanjen för skall permanentas. Regeringen föreslår nu att anslag höjs med ytterligare . Fukt- och mögelskador har konstaterats i . pågår undersökningar om skadornas omfattning. Med hänsyn till att det konstaterats att mögelsvampen är hälsovådlig har beslutat att stänga museet fr.o.m. . Regeringen ser allvarligt på det inträffade och förutsätter att berörda parter vidtar sådana åtgärder att planerad verksamhet i största möjliga utsträckning kan genomföras. Regeringen förutsätter vidare att de ekonomiska konsekvenserna regleras mellan berörda parter. i är fortfarande en verksamhet under uppbyggnad. Regeringen föreslår att de museerna tillförs för att stärka verksamheten vid i . har i ett tillkännagivande (bet. 1999/2000:KrU1) uttalat att ledningen för bör lokaliseras till . Regeringen har mot denna bakgrund lämnat ett uppdrag till myndigheten att redogöra för vilka åtgärder som vidtagits och planeras för att organisationsförändringen skall kunna genomföras. En sådan redogörelse har inkommit till regeringen. I tilläggsbudgeten föreslås att tilldelas myndigheten engångsvis för att täcka kostnader för flytt av ledning och kansli till . bedriver en omfattande utställnings- och forskningsverksamhet. Inom skall en särskild översyn göras bland annat av magasinsbehov. I avvaktan på utfallet av denna föreslår regeringen att museet tilldelas , för att förbättra 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 förutsättningarna för en ändamålsenlig förvaring av bland annat botaniska samling. minskades tillfälligt anslaget till . Neddragningen kompenseras nu genom en engångsanvisning på . Sammantaget föreslås alltså museet tillföras ytterligare . Livrustkammaren, och har en verksamhet som omfattar tre museer. Museerna har satsat på en breddning av verksamheten och varit särskilt framgångsrika när det gäller att lyfta fram olika gruppers kulturarv, att samarbeta internationellt och i sin satsning på att nå barn och unga. För att ge myndigheten fortsatta möjligheter till utveckling av verksamheten i enlighet med de kulturpolitiska målen föreslår regeringen att anslaget höjs med . har under föregående år arbetat ambitiöst med att tillgängliggöra kulturarvet. Museet har bl.a. under två perioder gjort försök med fri entré. Motivet har varit att undersöka vilka effekter en sådan satsning har på antalet besökare och om man kan nå nya målgrupper. Resultatet från den utvärdering som museet gjort visar att museet lockade fler besökare och dessutom många som besökt museet. Regeringen anser att försöken är intressanta och föreslår att anvisas i syfte att ytterligare pröva förutsättningarna för fri entré. Riksutställningar har genomfört ett flertal uppmärksammade och nyskapande utställningsprojekt. Riksutställningar har 2001 utsetts till Årets Museum. Vandringsutställningar i mobila rum har varit en viktig del av verksamheten. De mobila utställningarna har särskilt goda förutsättningar att nå en publik som normalt inte besöker kulturinstitutioner. Anslaget till Riksutställningar föreslås ökas med för att utvecklingen av denna verksamhet skall kunna fortsätta. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Frågan om etablering av ett i har tidigare behandlats av en särskild utredare. Utredarens förslag presenterades (SOU 1997:117). Av olika skäl, bl.a. oklarheter om placering, ledde inte förslaget till vidare åtgärder från regeringens sida. I samband med hundraårsjubileet av öppnades ett temporärt i . Som regeringen redogjorde för budgetproposition (prop. 2001/01:1 utg.omr. 17, bet. 2000/01:KrU1, rskr. 2000/01:59) förs nu diskussioner mellan , och representanter för i syfte att klargöra vilket ansvar dessa parter har för skapandet av ett permanent och dess framtida finansiering. Den treåriga försöksverksamheten Kulturarvs- IT påbörjades i syfte att erbjuda personer med arbetshandikapp arbete och att öka tillgängligheten till kulturarvet. Stiftelsen i är samordnare för den del av verksamheten som bedrivs i , och Ulriksfors. Stiftelsen utför inom satsningen uppdrag åt i första hand de centrala kulturinstitutionerna. samordnar den del av satsningen som berör de regionala museerna. Satsningen har utvärderats och resultaten uppvisar positiva effekter såväl ur sysselsättningssynpunkt som ur tillgänglighets- och bevarandesynpunkt. Regeringen föreslår att satsningen förlängs (se prop. 2001/02:1 utg.omr. För att täcka de kostnader som detta innebär föreslås att Stiftelsen anvisas ett engångsbelopp om . Forum för Levande historia Regeringen avser att inrätta en ny myndighet 2003, Forum för Levande historia, utifrån det initiativ som statminister tog 1997 i form av informationsinsatsen Levande historia. Forumets uppdrag skall vara att främja arbete med, diskussion om och reflektion över demokrati, tolerans och mänskliga rättigheter i samtiden med utgångspunkt i Förintelsen. Verksamheten skall syfta till att stärka människors vilja att aktivt verka för alla människors lika värde. Forum för Levande historia bör ha sitt säte i men verka i hela landet genom samverkan med andra kulturinstitutioner, skolor, universitet och högskolor, folkbildningsorganisationer och andra folkrörelser. Barn och ungdom i grund- och gymnasieskolan samt lärare och andra vuxna i barns och ungdomars närmiljö är särskilt viktiga målgrupper för forumets verksamhet. Genom historieförmedling, till exempel i form av utställningar, genom konstnärliga uttrycksformer som musik, bildkonst, dans, teater, film och litteratur, genom utbildning, föreläsningar och debatt, skall människor kunna få ett fördjupat historiemedvetande. Det framtida forumet skall också kunna spela en roll för utbildningsinsatser i de mänskliga rättigheterna, i samband med den nationella handlingsplan för de mänskliga rättigheterna som regeringen kommer att presentera . Det framtida forumet skall främja högtidlighållandet av som en svensk minnesdag över Förintelsen. Regeringen föreslår att ett belopp om anvisas . Det omfattande arkivmaterial, bl.a. pappersmaterial och ca 1,5 miljoner kartor och ritningar, som förvaras hos och landsarkiven utgör en viktig del av kulturarvet. Den övervägande delen av materialet härrör från den statliga sektorn, men det finns också material från exempelvis enskilda institutioner, organisationer, personer och släkter. Det enskilda materialet utgör ett viktigt komplement till de offentliga arkiven, inte minst inom forskningen. För att bl.a. skapa förutsättningar för insatser i fråga om enskilda arkiv föreslås en förstärkning av anslaget till och landsarkiven med . Regeringen har tillkallat en särskild utredare med uppgift att se över vissa arkivfrågor (Ku 2001:02). Ett av syftena är att föreslå åtgärder som underlättar för nya grupper att använda arkiven och som förbättrar arkivens tillgänglighet (dir. 2000:104). Utredaren skall bl.a. över- väga frågor som rör det statliga arkivväsendets organisation, samverkan mellan statlig och arkivverksamhet, enskilda arkiv samt användandet av informationsteknik och digitalisering. Vidare skall en översyn göras av lämpliga former för bevarande av dokument på minoritetsspråken. Utredaren skall redovisa sitt uppdrag . bedriver verksamhet inom områdena dialekter, folkminnen, folkmusik, ortnamn och personnamn. Myndigheten har stora samlingar av bl.a. uppteckningar och inspelningar som rör dessa områden. Samlingarna har börjat digitaliseras, men mycket återstår innan ett långsiktigt bevarande kan säkerställas. För att förbättra myndighetens förutsättningar att upprätthålla en hög kvalitativ verksamhet föreslår regeringen en ökning av anslaget med . har en samlad politik för nationella minoriteter. fick 1999 regeringens uppdrag att utreda hur de nationella minoriteterna i skulle få mer utrymme i svenskt kulturliv. Av redovisning till regeringen framgår att stora och olika behov finns inom minoritetsgrupperna när det gäller språkvård och kulturverksamhet. bedömer att de statliga insatserna för utvecklingen av en kulturpolitik för minoriteterna till en början bör satsas på vissa befintliga nyckelinstitutioner inom respektive minoritetsgrupp samt på romskt kulturverksamhet. Därutöver bör statliga medel finnas tillgängliga för olika behov av kulturstöd. Rådet pekar på vikten av att det finns tillgång till ett attraktivt kulturutbud och eget skapande för barn och unga. Regeringen föreslår att får fördela särskilda medel i syfte att främja de nationella minoriteternas språk och kultur. Regeringen beräknar för ändamålet. Bidragen bör inrymma allmänt kulturstöd, bl.a. med inriktning på barn och 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 unga, projektstöd till Tornedalsteatern i , till finskspråkig kulturverksamhet, stöd till romsk kultur samt förstärkt statsbidrag till samisk kultur. För att vidareutveckla kulturpolitiken för minoriteterna kommer ytterligare insatser på olika områden att behövas. De förslag som lämnas här skall ses som ett första steg. Regionala konsulenter för mångkultur Utgångspunkten för den genomförda försöksverksamheten med Forum för världskultur har varit att många sällan eller aldrig kommer i kontakt med den kulturella mångfald som senare decenniers invandring tillfört samhället. De nya kulturyttringarnas utövare måste få möjlighet att möta en stor och brett sammansatt publik. Det innebär att befintliga institutioner och organisationer måste öppna dörrarna för det mångkulturella samhällets skiftande uttrycksformer. Målet är att ge hela befolkningen nya möjligheter att framföra eller uppleva en mångfald av kulturella uttryck. Det handlar i hög grad om att öka kunskapen om osynliga kulturyttringar och inspirera till engagemang hos både kulturproducenter och publik. Det är en lång process, som för att ge resultat kräver ett pådrivande arbete i kulturens omedelbara närhet. Insatserna bör därför ha en stark lokal och regional förankring. Av det skälet bör den fortsatta verksamheten få en decentraliserad organisation med som samordnande instans. Regeringen avser därför att ge i uppdrag att samverka med regionala konsulenter för mångkultur. En väl fungerande modell till en sådan samverkan finns i den befintliga verksamheten med länskonsulenter (s.k. länskonstnärer) på olika konstområden. I likhet med länskonstnärerna skall konsulenterna för mångkultur ha till uppgift att verka som inspiratörer för utvecklingen i kontakt med beslutsfattare, institutioner och organisationer. De skall även ta till vara den kraft som finns i amatörkulturen. Konsulenterna skall ha en regional huvudman, som får ett statligt stöd för verksamheten men som förutsätts tillskjuta minst lika stort belopp som statsbidraget. Det statliga stödet skall ingå i det enhetliga stödsystemet för regional kulturverksamhet. Det ankommer på regeringen att besluta om tjänsternas antal och fördelning efter förslag av . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Regeringens föreslår att anvisas för verksamhet med regionala konsulenter för mångkultur. Härutöver bör få disponera inom ramen för sitt förvaltningsanslag för centrala utbildnings- och utvecklingsinsatser. fördelar medel för att främja en bred kulturverksamhet med arbetsplatsen och arbetsgemenskapen som utgångspunkt. Bidraget förutsätter en medfinansiering från arbetstagarorganisationer och arbetsgivare.