prop · GO03129 · 2001-05-30 00:00:00 — SO anser att arbetslöshetskassorna bör bli kompenserade för de utbildningskostnader och kostnader för arkivering som förslagen medför för kassorna. och Statskontoret efterlyser en kompletterande ekonomisk analys av förslagen. Skälen för regeringens bedömning: I kapitel 5 har regeringen . 2000/01:129 redovisat sin bedömning vad gäller förslagets statsfinansiella konsek- Utredningen har uppskattat att samtliga informationsutbyten, dvs. såväl de som sker som de som blir möjliga genom författningsförslagen, därutöver genom ökad effektivitet i myndigheterna, de allmänna försäkringskassorna och arbetslöshetskassorna kan leda till minskade kostnader på i vart fall . Initialt kan förslagen medföra vissa kostnader, främst till följd av behovet av utbildningsinsatser men även till följd av nya rutiner för diarieföring och arkivering. Förslagen kan vidare medföra vissa utvecklingskostnader av de tekniska systemen, exempelvis kostnader för maskinvara, programvara och för upprättande av nya åtkomstrutiner. Sistnämnda kostnader är dock svåra att särskilja från kostnaderna för det IT-stöd som redan finns inom respektive verksamhet och är beroende av den utveckling av IT-stödet som kontinuerligt sker där. De utvecklingskostnader som föranleds av förslagen ingår i de allmänna utvecklingskostnaderna för myndigheternas, de allmänna försäkrings- kassornas och arbetslöshetskassornas IT-system. Regeringen anser det därför inte motiverat med en sådan komplettering som Ekonomi- styrningsverket och Statskontoret efterlyst. Regeringen anser att de merkostnader som förslagen initialt medför inte är större än att de kan täckas inom myndigheternas och arbetslöshetskassornas ordinarie resurser. För de flesta av de elektroniska informationsöverföringarna har dessutom kostnaderna redan uppkommit. På något kommer förslagen att medföra besparingar genom den ökade effektivitet som kan åstadkommas med informations- överföringarna. Detta gäller i synnerhet för arbetslöshetskassorna, men självfallet även för de allmänna försäkringskassorna, Riksförsäkrings- verket, och länsarbetsnämnderna. 14.1Förslaget till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Sekretess med hänsyn främst till skyddet för enskilds personliga förhållanden I paragrafen införs ett nytt andra stycke. Bakgrunden och syftet med bestämmelsen behandlas i den allmänna motiveringen (avsnitt 7.2). Bestämmelsen blir tillämplig i första hand hos arbetslöshetskassorna och (). Av kommentaren till bilagan till sekretesslagen framgår vad som avses med ärende om arbetslöshetsersättning. Ärende rörande medlemskap i en arbetslöshetskassa är inte ett sådant ärende. Den uppgift om medlemskap som förekommer i ett ärende om arbetslöshetsersättning kommer emellertid att omfattas av såväl handlingsoffentlighet som av sekretess i Prop. 2000/01:129 det ärendet. Andra stycket är heltäckande och utesluter en tillämpning av första stycket när det gäller ärenden om arbetslöshetsersättning. Begreppet personliga förhållanden innefattar även enskilds ekonomiska förhållanden. Med personliga förhållanden avses bl.a. medlemskap i en arbetslöshetskassa. Med ekonomiska förhållanden avses exempelvis uppgift om inkomst och om beviljad dagpenning. Sekretess gäller med ett rakt skaderekvisit. Det föreligger således en presumtion för att uppgifter i ärenden om arbetslöshetsersättning är offentliga. Om det finns anledning anta att den som uppgiften rör eller någon honom närstående lider men om uppgiften röjs gäller sekretess och uppgiften i fråga får inte lämnas ut. Men kan föreligga om ett utlämnande av en uppgift typiskt sett kan innebära en påtaglig nackdel för den enskilde. När det gäller t.ex. uppgifter om en persons ekonomi, arbetslöshetsperioder eller eventuella fackföreningstillhörighet torde det i regel finnas skäl att anta att det är en sådan risk förenad med ett utlämnande att sekretess gäller för uppgiften. Detta gäller särskilt i ett sådant fall där den som begär att få del av uppgifterna inte vill tala om ändamålet med sin förfrågan eller uppträder anonymt. Det är ännu klarare att det kan innebära men för den enskilde om uppgifter om dennes ekonomi, arbetslöshetsperioder eller eventuella fackförenings- tillhörighet lämnas ut till en arbetsgivare som överväger att anställa personen i fråga. Uppgifter om medlemskap i eller anslutning till en arbetslöshetskassa torde dock inte vara sådana uppgifter som det typiskt sett finns anledning anta kan innebära men för den enskilde om de lämnas ut. Vidare torde uppgifter t.ex. om en persons namn, adress och civilstånd i regel betraktas som harmlösa uppgifter som inte omfattas av sekretess. Till skillnad från vad som gäller för ärenden enligt första stycket gäller sekretess enligt andra stycket även för uppgifter i beslut. Ändringen i bilagan innebär att reglerna om handlingsoffentlighet och sekretess tillämpas på den del av arbetslöshetskassornas verksamhet som avser prövning av ärenden om arbetslöshetsersättning. Bakgrunden och syftet med förslaget har behandlats i den allmänna motiveringen (avsnitt 7.1). Den verksamhet som avses är den som regleras i lagen om arbets- löshetsförsäkring. Verksamhet som avser ärenden om arbetslöshets- ersättning omfattar även de ärenden som arbetslöshetskassorna hanterar för att genom beräkning av dagpenning från arbetslöshetsförsäkringen förenkla ärendehanteringen hos de allmänna försäkringskassorna och () och det även i de fall där någon ersättning inte betalas ut av arbetslöshetskassorna. Ärenden om medlemskap i en arbetslöshetskassa omfattas inte av reglerna om handlingsoffentlighet och sekretess. 14.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring Paragrafen är ny. Den innehåller en uppgiftsskyldighet för länsarbets- nämnderna gentemot arbetslöshetskassorna vad gäller arbetssökande. Bakgrunden och syftet med bestämmelsen behandlas i den allmänna motiveringen (avsnitt 8.1-8.2). Uppgiftsskyldigheten innebär att sekretessen i ärenden om arbetsförmedling m.m. enligt 7 kap. 10 § första stycket sekretesslagen viker enligt 14 kap. 1 § samma lag. Det är endast uppgifter som har betydelse för arbetslöshetskassornas tillämpning av lagen om arbetslöshetsförsäkring som skall lämnas ut. Det är exempelvis uppgifter om att den enskilde är anmäld som arbetssökande vid arbetsförmedlingen, avanmäld därifrån eller att denne har anvisats ett arbetsmarknadspolitiskt program. Regeringen meddelar ytterligare föreskrifter om vilka uppgifter som skall lämnas ut, se vidare kommentaren till 48 e §. Andra uppgifter än de som omfattas av uppgiftsskyldigheten får endast lämnas ut efter det att en sekretessprövning gjorts, eventuellt med tillämpning av 1 kap. 5 § och 14 kap. 3 § sekretesslagen. Ett avslag på en begäran om utlämnande kan enligt bestämmelsen i 15 kap. 7 § samma lag överklagas till kammarrätten. Den aktuella paragrafen är utformad så att uppgifter skall lämnas utan att en uttrycklig begäran framställts i varje enskilt fall. En rutinmässig överföring av uppgifter föregås dock alltid av en begäran i anslutning till att en rutin för överföringen upprättas. Detta gäller oavsett om information skall överföras i elektronisk form eller manuellt. skall pröva om de uppgifter arbetslöshetskassan begär att få överförda omfattas av den föreskrivna uppgiftsskyldigheten. Det är endast sådana uppgifter som skall lämnas ut utan hinder av sekretess. Uppgiftsskyldigheten avser inte de administrativa och tekniska uppgifter som överförs i samband med elektroniska informations- överföringar rörande förmåner, ersättningar eller andra stöd, t.ex. uppgifter om till vilken enhet inom en myndighet eller arbetslöshetskassa ett visst ärende hör eller uppgift om vem som är handläggare. Behandlingen av sådana uppgifter ingår som ett led i myndigheternas och de enskilda organens administrativa verksamhet och i de fall det är fråga om personuppgifter avser uppgifterna inte de registrerade i ett ärende. Något hinder att på grund av sekretessreglerna lämna ut sådana uppgifter finns inte och därför behövs inte någon särskild bestämmelse om uppgiftsskyldighet beträffande sådana uppgifter för att de skall få lämnas ut. Paragrafen är ny. Den innehåller en uppgiftsskyldighet för arbetslöshetskassorna gentemot länsarbetsnämnderna. Bakgrunden och syftet med bestämmelsen behandlas i den allmänna motiveringen (se avsnitt 8.1-8.2). Uppgiftsskyldigheten innebär att sekretessen i ärenden om arbets- löshetsersättning enligt 7 kap. 10 § andra stycket sekretesslagen viker enligt 14 kap. 1 § samma lag. Det är endast uppgifter som är av betydelse i ett ärende om arbetsförmedling som skall lämnas ut. Det är exempelvis vissa uppgifter som behövs för att bedöma om sökområdet för en arbetssökande bör utökas eller för att bedöma om denne skall erbjudas aktivitetsgaranti eller inte. Regeringen meddelar närmare föreskrifter om vilka uppgifter som skall lämnas ut, se vidare kommentaren till 48 e §. Angående utlämnande av andra uppgifter än de som omfattas av uppgiftsskyldigheten, överklagande av avslag på begäran om utlämnande, utlämnande av uppgifter utan en föregående begäran och överföring av administrativa och tekniska uppgifter, se kommentaren till 48 a §. Paragrafen är ny. Den innehåller en uppgiftsskyldighet för de allmänna försäkringskassorna, () och CSN gentemot arbetslöshetskassorna. Bakgrunden och syftet med bestämmelsen behandlas i den allmänna motiveringen (se avsnitt 8.1-8.2). Uppgiftsskyldigheten innebär att sekretessen i ärenden om socialförsäkringsförmåner och studiestöd enligt 7 kap. 7 § och 9 kap. 5 § sekretesslagen viker enligt bestämmelsen i 14 kap. 1 § samma lag. Arbetslöshetskassorna kan därmed utan hinder av sekretess få sådan information från de allmänna försäkringskassorna, RFV och CSN som är av betydelse för tillämpningen av lagen om arbetslöshetsförsäkring. Detta gäller såväl inför ett beslut om rätt till arbetslöshetsersättning som inför beslut om utbetalning av ersättning. Det är endast uppgifter i ärenden som avser förmån, ersättning eller annat stöd åt enskild som skall lämnas ut. Uppgiftsskyldigheten gäller således uppgifter i de skilda ärenden hos RFV och de allmänna försäkringskassorna om socialförsäkringsförmåner och andra ersättningar som dessa administrerar samt i de skilda studiestödsärenden som CSN administrerar. En förutsättning är att uppgifterna är av betydelse för tillämpningen av lagen om arbetslöshetsförsäkring. Det är exempelvis uppgifter om att en förmån, ersättning eller annat stöd beviljats och om aktuell tidsperiod och omfattning av den beviljade förmånen, ersättningen eller stödet. Regeringen meddelar närmare föreskrifter om vilka uppgifter som skall lämnas ut, se vidare kommentaren till 48 e §. Angående utlämnande av andra uppgifter än de som omfattas av uppgiftsskyldigheten, överklagande av avslag på begäran om utlämnande, utlämnande av uppgifter utan en föregående begäran och överföring av administrativa och tekniska uppgifter, se kommentaren till 48 a §. Paragrafen är ny. Den innehåller en uppgiftsskyldighet för arbetslöshetskassorna gentemot de allmänna försäkringskassorna, RFV och CSN. Bakgrunden och syftet med bestämmelsen behandlas i den allmänna motiveringen (se avsnitt 8.1-8.2). Uppgiftsskyldigheten innebär att sekretessen i ärenden om Prop. 2000/01:129 arbetslöshetsersättning enligt 7 kap. 10 § andra stycket sekretesslagen viker enligt bestämmelsen i 14 kap. 1 § samma lag. Uppgifter skall lämnas avseende ersättning enligt lagen om arbetslöshetsförsäkring endast under förutsättning att de är av betydelse i de allmänna försäkringskassornas och RFV:s eller CSN:s handläggning av ärenden rörande skilda förmåner, ersättningar eller andra stöd åt enskild. Det är exempelvis uppgifter om att arbetslöshetsersättning beviljats, aktuell tidsperiod och om i vilken omfattning ersättningen utgår. Det är endast sådana uppgifter som skall lämnas ut utan hinder av sekretess. Uppgiftsskyldigheten avser i första hand uppgifter om ersättning åt enskild när personen i fråga är aktuell i ett ärende hos en arbetslöshetskassa. Med verksamhet som avser arbetslöshetsersättning avses, som nämnts i kommentaren till bilagan till sekretesslagen, även de ärenden som arbetslöshetskassorna hanterar för att genom beräkning av dagpenning från arbetslöshetsförsäkringen förenkla ärendehanteringen hos de allmänna försäkringskassorna och CSN och det även i de fall då någon ersättning inte betalas ut av arbetslöshetskassorna. Regeringen meddelar närmare föreskrifter om vilka uppgifter som skall lämnas ut, se vidare kommentaren till 48 e §. Angående utlämnande av andra uppgifter än de som omfattas av uppgiftsskyldigheten, överklagande av avslag på begäran om utlämnande, utlämnande av uppgifter utan en föregående begäran och överföring av administrativa och tekniska uppgifter, se kommentaren till 48 a §. Paragrafen är ny. Den innehåller en informationsregel om regeringens rätt att meddela föreskrifter om vilka uppgifter som får lämnas ut. Bestämmelsen har utformats i enlighet med Lagrådets synpunkter. 14.3Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:459) om arbetsförmedlingsregister Paragrafen är ny. Genom paragrafen införs en ändamålsbestämning för den behandling av personuppgifter i länsarbetsnämndernas verksamhet som består i att lämna information till RFV, de allmänna försäkringskassorna, CSN och arbetslöshetskassorna. Information får lämnas i syfte att hos mottagaren utgöra underlag för beslut om och kontroll av förmåner, ersättningar och andra stöd åt enskild. Bakgrunden och syftet med bestämmelsen behandlas i den allmänna motiveringen (se kapitel 9). Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets synpunkter. Paragrafen är ny. Bakgrunden och syftet med bestämmelsen behandlas i den allmänna motiveringen (se kapitel 11). I första stycket anges att uppgifter får lämnas ut genom direktåtkomst endast i det syfte som föreskrivs i 2 a §, dvs. för att utgöra underlag för beslut om och kontroll av förmåner, ersättningar och andra stöd åt enskild. Direktåtkomsten avser endast åtkomst till vissa elektroniskt lagrade uppgifter, inte till hela arbetsförmedlingsregister. I paragrafen föreskrivs att direktåtkomst får avse uppgifter i 5 och 11 §§ samma lag, dvs. sådana uppgifter som även får lämnas ut på medium för automatiserad behandling i annan form enligt 17 § tredje stycket samma lag. I paragrafen regleras endast vilka som får ha direktåtkomst till uppgifter som behandlas i verksamheten. Vilka uppgifter länsarbetsnämnderna är skyldiga att lämna ut till RFV, de allmänna försäkringskassorna, CSN och arbetslöshetskassorna bestäms av reglerna i sekretesslagen och av skilda bestämmelser om uppgiftsskyldighet för länsarbetsnämnderna. En sådan uppgiftsskyldighet är föreskriven i exempelvis 20 kap. 9 § lagen (1962:381) om allmän försäkring gentemot RFV och de allmänna försäkringskassorna, i 6 kap. 7 § nya studiestöds- lagen (1999:1395) gentemot CSN och i 48 a § lagen om arbetslöshets- försäkring gentemot arbetslöshetskassorna. I andra stycket finns en informationsregel om regeringens rätt att meddela föreskrifter om vilka av de uppgifter som anges i 5 och 11 §§ lagen om arbetsförmedlingsregister direktåtkomsten får omfatta. I paragrafen har arbetslöshetskassorna förts in i uppräkningen i tredje stycket. Bakgrunden och syftet med bestämmelsen har behandlats i den allmänna motiveringen (se kapitel 10). Paragrafen reglerar endast de uppgifter länsarbetsnämnderna får lämna ut på medium för automatiserad behandling. Vilka uppgifter länsarbetsnämnderna är skyldiga att lämna ut följer av reglerna i sekretesslagen och av skilda bestämmelser om uppgiftsskyldighet för länsarbetsnämnderna. Gentemot arbetslöshetskassorna gäller därvid 48 a § lagen om arbetslöshetsförsäkring och de föreskrifter regeringen meddelar med stöd av den bestämmelsen. Regeringen meddelar föreskrifter om vilka av uppgifterna i 5 och 11 §§ lagen om arbetsförmedlingsregister som får lämnas ut på detta sätt. 14.4Förslaget till lag om ändring i socialförsäkringsregisterlagen (1997:934) Paragrafen är ny. Genom paragrafen införs en ändamålsbestämning för den behandling av personuppgifter i de allmänna försäkringskassornas och RFV:s verksamhet som består i att lämna information till CSN och arbetslöshetskassorna. Information får lämnas i syfte att hos mottagaren utgöra underlag för beslut om och kontroll av förmåner, ersättningar och andra stöd åt enskild. Bakgrunden och syftet med bestämmelsen Prop. 2000/01:129 behandlas i den allmänna motiveringen (se kapitel 9). Paragrafen är ny. Bakgrunden och syftet med bestämmelsen behandlas i den allmänna motiveringen (se kapitel 11). Den närmare innebörden av bestämmelsen framgår av kommentaren till 16 a § lagen om arbets- förmedlingsregister. Vilka uppgifter de allmänna försäkringskassorna och RFV är skyldiga att lämna ut följer av reglerna i sekretesslagen och av skilda bestämmelser om uppgiftsskyldighet för dem. Gentemot arbetslöshetskassorna gäller därvid den bestämmelse som föreslås i 48 c § lagen om arbetslöshetsförsäkring och de föreskrifter regeringen meddelar med stöd av bestämmelsen. I andra stycket finns en informationsregel om regeringens rätt att meddela föreskrifter om vilka av de uppgifter som anges i 6 § och 7 § socialförsäkringsregisterlagen direktåtkomsten får omfatta. 14.5Förslaget till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring 20 kap. Övriga bestämmelser Bakgrunden och syftet med ändringarna i bestämmelsen behandlas i den allmänna motiveringen (avsnitt 8.3). Uppgiftsskyldigheten för de allmänna försäkringskassorna och RFV gentemot arbetslöshetskassorna finns i 48 c § lagen om arbetslöshets- försäkring. 14.6Förslaget till lag om ändring i lag (1986:378) om förlängt barnbidrag Paragrafen är ny. Bakgrunden och syftet med bestämmelsen behandlas i den allmänna motiveringen (se avsnitt 8.3). 14.7 Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension 15 kap. Övriga bestämmelser Bakgrunden och syftet med ändringarna i bestämmelsen behandlas i den allmänna motiveringen (avsnitt 8.3). löshetskassorna gentemot RFV och de allmänna försäkringskassorna regleras i 48 d § lagen om arbetslöshetsförsäkring. Bakgrunden och syftet med ändringarna i bestämmelsen behandlas i den allmänna motiveringen (avsnitt 8.3). Uppgiftsskyldigheten för de allmänna försäkringskassorna och RFV gentemot arbetslöshetskassorna regleras i 48 c § lagen om arbetslöshetsförsäkring. Sammanfattning av betänkande Rätt underlag rätt beslut, Ökat informationsutbyte mellan de allmänna försäkringskassorna, , , länsarbetsnämnderna och arbetslöshetskassorna (SOU 2000:97) Utredningen har haft i uppdrag att se över förutsättningarna för ett ökat utbyte av information i elektronisk form mellan de allmänna försäkringskassorna, (), (), länsarbetsnämnderna och arbetslöshetskassorna. Syftet med ett sådant informationsutbyte skall vara att öka servicen för den enskilde, säkerställa ett korrekt beslutsunderlag samt förebygga felaktiga utbetalningar. Frågor utredningen haft att ta ställning till Den övergripande frågan utredningen haft att ta ställning till är om ett utökat informationsutbyte i elektronisk form mellan nämnda myndigheter, allmänna försäkringskassor och arbetslöshetskassor går att förena med kraven på skydd mot oacceptabla intrång i den personliga integriteten. Därutöver har utredning haft tre huvudsakliga frågor att ta ställning till. Den första frågan är hur arbetslöshetskassorna skall få tillgång till ett utökat informationsutbyte med nämnda myndigheter och de allmänna försäkringskassorna. Den andra frågan är om alla de informationsflöden som sker i elektronisk form bör författningsregleras i de fall en sådan reglering saknas. Den tredje frågan är om det är lämpligt att göra information som finns lagrad elektroniskt hos en aktör tillgänglig för övriga aktörer i informationsutbytet genom direktåtkomst. Vi föreslår att hanteringen av arbetslöshetsersättning omfattas av reglerna om handlingsoffentlighet och sekretess och att de allmänna försäkringskassorna, RFV, CSN och länsarbetsnämnderna skall vara skyldiga att lämna uppgifter till arbetslöshetskassorna. Därigenom kan arbetslöshetskassornas behov av ett ökat informationsutbyte tillgodoses. Vi föreslår vidare en författningsreglering av de oreglerade informationsöverföringar som sker , dvs. av information från länsarbetsnämnderna till arbetslöshetskassorna och av information från arbetslöshetskassorna till de allmänna försäkringskassorna, RFV och Vi föreslår slutligen att elektroniskt lagrad information skall få utbytas genom att mottagaren av informationen har direktåtkomst till sådan information hos utlämnaren. Bestämmelser i regelverk för skilda förmåner förutsätter att den som beslutar om förmånen, stödet eller ersättningen - vare sig det är en myndighet, en allmän försäkringskassa eller en arbetslöshetskassa - har tillgång till de uppgifter som krävs för att fatta ett beslut. ges dessa uppgifter in av den sökande. Men ofta behöver den som fattar ett beslut få in uppgifter från annat håll. Därför pågår informationsöverföringar mellan de i utredningen aktuella myndigheterna, försäkringskassorna och arbetslöshetskassorna. Arbetslöshetskassorna omfattas inte av sekretesslagen. Det stora hindret för en informationsöverföring till kassorna är att sekretess inte kan garanteras för uppgifter som överlämnas dit. Till följd av detta har arbetslöshetskassorna en mycket begränsad tillgång till elektroniskt överförd information. Det stora behovet av uppgifter som finns hos myndigheter, de allmänna försäkringskassorna och arbetslöshetskassorna har successivt tvingat fram olika informationsöverföringar. sällan föregåtts av aktiva ställningstaganden från statsmakternas sida. stället sker vissa informationsöverföringar utan stöd av en författningsreglering, och vad gäller de uppgifter arbetslöshetskassorna lämnar, på frivillig grund. Behov av ökat informationsutbyte Statsmakterna har vid ett flertal tillfällen ställt krav på en effektivare ärendehantering inom framför allt socialförsäkringssystemet men även inom studiestödssystemet och arbetslöshetsförsäkringen. att uppnå detta krävs att utredningen i ärendena har en hög kvalitet, att handläggningen är snabb och att besluten blir riktiga. statliga medel måste därför på ett rationellt och enkelt sätt kunna inhämta uppgifter såväl från den enskilde som från andra. Utvecklingen av IT och av elektroniska tjänster över Internet har i det sammanhanget öppnat nya möjligheter att förbättra ärendehanteringen. ärendehanteringssystem där alla handlingar i ett ärende skall kunna hanteras och lagras elektroniskt. Denna utveckling är svår att förena med dagens rutiner, som ofta innebär att skriftliga intyg utfärdas av en myndighet för att av den enskilde ges in till den beslutande myndigheten. De möjligheter till ett elektroniskt informationsutbyte som dagens teknik medger bör i ökad utsträckning tas till vara. Förbättrad service för den enskilde Med ett ökat informationsutbyte kan handläggningstiderna för ett ärende minskas och beslut om skilda förmåner fattas snabbare. I bidrags- och förmånsärenden är behovet av en skyndsam handläggning särskilt angelägen. För en sökande kan det vara mycket besvärande att behöva vänta på den första utbetalningen av exempelvis sjukpenning, föräldrapenning, arbetslöshetsersättning eller studiestöd. Med ett ökat informationsutbyte slipper den enskilde att själv ombesörja att myndigheter, allmänna försäkringskassor och arbetslöshetskassor har en fullständig utredning i ärendet och att uppgifterna är aktuella. Att den enskilde själv skall rekvirera intyg från en myndighet för att ge in till en annan kommer att kännas alltmer otidsenligt i takt med att den snabba tekniska utvecklingen gör att människor vänjer sig vid helt andra vägar för informationsöverföringar. Kontroll av statliga medel