prop · GP031d24 · 2001-09-20 00:00:00 — Anslaget får också tillföras kursvinster och belastas med kursförluster som uppstår till följd av att medlemsstaten bär kursrisken inom . Anslaget får dessutom belastas med s.k. tekniska kostnader för offentlig lagring i den mån ersättning inte erhålls från EU-budgeten. Vid ett omvänt förhållande, dvs. om EU:s schablonersättning för de tekniska kostnaderna överstiger de faktiska kostnaderna, tillförs anslaget medel från inkomsttitel Offentlig lagring. Ersättningar för stöd m.m. som finansieras från jordbruksfondens garantisektion men som förskotteras från statsbudgeten avräknas i princip . De stöd som är aktuella är arealersättning, djurbidrag, intervention, produktions- och konsumtionsstöd m.m. samt miljöersättningar, kompensationsbidrag och övriga stöd inom förordningen för landsbygdsutveckling i den mån utbetalningar av dessa sker till stödmottagare utanför Mål 1-området. Medelsbehovet på anslaget kan variera mycket mellan olika år. Det beror på svårigheter att uppskatta i vilken utsträckning jordbrukarna kommer att utnyttja aktuella stödformer, osäkerhet om framtida växelkursnivåer samt på eventuella finansiella korrigeringar. Regeringen bedömer anslagsbehovet till . beräknas behovet vara oförändrat. Tabell 5.23 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Överföring andra anslag m.m. Förslag/beräknat anslag 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen . 1Varav 21 625 tkr på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 91 054 tkr prisnivå. 3Motsvarar 87 054 tkr prisnivå. skall verka för en ansvarsfull hushållning med fisktillgångarna på ett sätt som långsiktigt medverkar till livsmedelsförsörjningen och vårt välstånd i övrigt. Verket skall i enlighet med sitt sektorsansvar för miljön och i 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 samråd med naturvårdsmyndigheterna verka för en biologisk mångfald och därmed för ett rikt och varierat fiskbestånd. I detta ingår att skapa förutsättningar för en livskraftig fiskerinäring, till vilken också vattenbruket hör, och underlätta näringens anpassning till och utveckling på en fri marknad. Vidare skall verket medverka i arbetet med internationella fiskefrågor och förhandlingar samt främja forskning och bedriva utvecklingsverksamhet på fiskets område. Budget för avgiftsbelagd verksamhet bedriver uppdragsverksamhet och tjänsteexport. För erhöll i avgiftsintäkter från sin uppdragsverksamhet och tjänsteexport. Avgiftsintäkterna får disponeras av . Avgiftsintäkterna i uppdragsverksamheten (se tabell 5.25) härrör från undersökningsfartyg och utredningskontoren. tjänsteexport är hänförlig till Swedmars (of ) internationella konsultverksamhet, bl.a. grundat på ett avtal med Sida. En fortsatt minskning av omslutningen har skett . För budgetåren 2001 och 2002 förväntas en fortsatt minskning avseende Swedmar. kommer Swedmars verksamhet till största delen vara EU-finansierad. (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 har utförligt redovisat sina prestationer, resultatet av dessa och kopplingen till de operativa målen. Av resultatredovisningen framgår att verket har arbetat i linje med de övergripande målen i regleringsbrevet. Regeringen föreslår att anslaget tillförs ytterligare medel för arbetet med de svenska miljömålen samt för att genomföra det av EG beslutade programmet för insamling av fiskeridata. hotade arter och bestånd och för verksamhet förknippad med datainsamlingen enligt rådets förordning (EG) nr 1543/2000 med avseende nationella kostnader. Medfinansieringen från EU anvisas under anslaget 43:6 Intervention och exportbidrag för jordbruksprodukter. Vidare föreslår regeringen att anslaget tillförs i enlighet med prop. 1999/2000:100, avsnitt 5.4.21. Regeringen bedömer anslagsbehovet till för . Anslagsbehoven beräknas till 93 281 000 respektive . Tabell 5.26 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Överföring andra anslag m.m.2 Förslag/beräknat anslag 1Inklusive en ökning med 21 625 tkr i samband med budgetpropositionen . 2Inklusive slutjustering med anledning av de statliga avtalsförsäkringarna. En närmare beskrivning finns i tilläggsbudgeten i samband med budgetpropositionen, avsnitt 9.2. 5.8.943:9 Strukturstöd till fisket m.m. Från anslaget lämnas framför allt nationellt stöd till åtgärder som medfinansieras av EU inom ramen för såväl de tidigare gemenskapsprogrammen som för strukturåtgärder inom fiskerinäringen under den nya programperioden 20002006. Anslaget kan även användas för medfinansiering av andra EG-projekt som ligger i linje med strukturprogrammen. Anslaget får också disponeras för äldre stödformer som inte omfattas av strukturprogrammen. Bestämmelser finns i förordningen (1994:1716) om fisket, vattenbruket och fiskerinäringen. Anslaget kan bl.a. användas för att täcka förluster vid statlig kreditgaranti till fiske- och fiskberedningsföretag. En jämförelse mellan budget och utfall för visar på ett underutnyttjande på , medan det ackumulerade anslagssparandet uppgår till . Skälet till det låga utnyttjandet är att har tilldelade prisregleringsmedel utnyttjats. Anslagssparandet avser dock medfinansiering av den nya programperioden för vilken utbetalningar ännu inte påbörjats. Tillgängliga medel beräknas således komma att utnyttjas. Anslaget disponeras för offentlig medfinansiering av strukturprogram. Anslaget får även användas för att täcka eventuella förluster orsakade av lämnade fiskerilån och kreditgarantier för lån. skall förluster i den statliga kreditgarantigivningen täckas från en garantireserv förvaltad av . Vid en värdering av förlustriskerna för garantier på fiskets område har dessa uppskattats till . Garantireserven bör tillföras detta belopp från de disponibla medel som finns under detta anslag. kan därmed anslaget reduceras (Se vidare volym 1, kap. 7, avsnitt 7.2.) Garantiavgiften vid garantigivningen bör anpassas till förlustriskerna. Regeringen bedömer anslagsbehovet till för . Anslagsbehoven beräknas vara oförändrade. Tabell 5.28 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Överföring andra anslag m.m. Förslag/beräknat anslag 5.8.1043:10 Från EG-budgeten finansierade strukturstöd till fisket m.m. Under anslaget anvisas det belopp som motsvarar EU:s medfinansiering av strukturstöd till fisket m.m. som redovisas under anslaget 43:9 Strukturstöd till fisket m.m. har tilldelats från Fonden för fiskets utveckling 2006. Med en eurokurs på uppgår detta till , vilket är . Härtill kommer även EU-medel till fiskerinäringen inom Mål 1 med . Då programmet för den nya perioden inte godkändes förrän har ännu inga utbetalningar gjorts. En jämförelse mellan budget och utfall för , visar på ett underutnyttjande på medan det ackumulerade anslagssparandet uppgår till knappt 130 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Anslagssparandet avser dock beslutade men inte utbetalda medel. Tillgängliga medel beräknas således komma att utnyttjas. Regeringen bedömer anslagsbehovet till för . Anslagsbehoven beräknas vara oförändrade. Tabell 5.30 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Överföring andra anslag m.m. Förslag/beräknat anslag Allmän fiskevård finansieras delvis av anslaget för fiskevård men också av vattenavgiftsmedel i enlighet med vattendomar. Anslaget används till fiskevård, främst i allmänna och enskilda vatten med fritt handredskapsfiske i kustområdena och i sjöarna i . Regeringen redovisade i propositionen Hållbart fiske och jordbruk (prop. 1997/98:2, bet. 1997/98:JoU9, rskr. 1997/98:116) en ökad satsning på en förbättrad fiskevård. I detta sammanhang bör även kulturmiljövärden beaktas. An- slaget för fiskevård disponeras av och används bl.a. för bildande av fiskevårdsområden, fisketillsyn, främjande av den biologiska mångfalden och biotopvård, insatser för bevarandet av hotade arter och utsättning av fisk. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 En jämförelse mellan budget och utfall för visar på ett anslagssparande på , vilket avser beslutade men ej utbetalda medel. Tillgängliga medel beräknas således komma att utnyttjas. Regeringen beräknar anslagsbehovet till för . bedöms behovet vara oförändrat. Tabell 5.32 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Överföring andra anslag m.m. Förslag/beräknat anslag 1Motsvarar 126 759 tkr prisnivå. 2Motsvarar 124 717 tkr prisnivå. skall i konsumenternas intresse verka för säkra livsmedel av god kvalitet, ärlighet i livsmedelshanteringen och bra matvanor. Dess främsta uppgifter är att utarbeta föreskrifter inom livsmedelsområdet, utöva tillsyn enligt livsmedelslagen (1971:511) samt leda och samordna livsmedelskontrollen, informera om viktiga förhållanden på livsmedelsområdet, aktivt medverka till att och regeringens riktlinjer i fråga om kost och hälsa fullföljs, verkställa utredningar och vetenskapliga undersökningar om livsmedel och matvanor samt att utveckla metoder för livsmedelskontrollen. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 5.34 Offentligrättslig verksamhet 1 Underskott på 3 000 tkr för området tillsyn av livsmedelsanläggningar ingår inte i resultatet eftersom detta täcks med anslagsmedel. anslag bör ökas med för bl.a. en central kontroll av genetiskt modifierade livsmedel. Regeringen bedömer anslagsbehovet till för . Anslagsbehoven beräknas till 129 786 000 respektive . Tabell 5.36 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1 Motsvarar 8 304 tkr prisnivå. Livsmedelsekonomiska institutets verksamhet omfattar analyser och utredningar inom det jordbrukspolitiska området. Arbetet på institutet syftar till att belysa frågor bl.a. rörande landsbygdens utveckling, strukturutvecklingen, miljön, djurskyddet, konsumentintresset, den globala livsmedelssituationen, handeln med livsmedel samt utvidgningen av EU. Målet är att institutet skall förse regeringen med kvalificerat analytiskt underlag inför ställningstagande inom jordbruks- och livsmedelsområdet samt öka kunskapen om dessa frågor bland allmänheten. uppfyller de övergripande mål som regeringen satt upp för myndigheten. Livsmedelsekonomiska institutets analyser efterfrågas, förutom av , i allt större utsträckning av allmänheten och media. Genom medverkan i olika former av media, vid föredrag och dylikt har resultatet av verksamheten fått en god spridning. De rapporter och slutsatser som publicerats har också fungerat som inlägg i den jordbrukspolitiska debatten. kan denna funktion utvecklas ytterligare, bl.a. genom institutets årsrapport där man analyserar det gångna årets händelser på jordbruks- och livsmedelsområdet. Myndighetens styrka ligger i att de analyser som genomförs både kan fungera som underlag för beslutsfattande och förhandlingar inom EU och presenteras för en bred allmänhet. På detta sätt medverkar rapporterna och resultaten till att främja en löpande diskussion i samhället om effektiviteten i jordbruks- och livsmedelspolitiken. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Utvecklingen på det jordbrukspolitiska området innebär dock att behovet av analyser av olika reformalternativ ökat inom . Konsumentperspektiv och integreringen av djurskydds- och miljöfrågorna inom politiken på jordbruks- och livsmedelsområdet kräver bl.a. en utvidgning av det ekonomiska analysarbetet på livsmedelsområdet. Ett ökat behov av analyser följer också av de översynsklausuler som beslutades om inom ramen för Agenda 2000 och därefter. Studier av mer omfattande karaktär kommer bl.a. att kräva kvantitativa analyser, som kan tjäna som underlag vid förhandlingar inom EU. Detta är en förutsättning för att de kommande förhandlingarna om EU:s jordbrukspolitik skall kunna genomföras på ett effektivt sätt av regeringen. Regeringen anser att det finns ett starkt behov av att fortsätta utveckla den långsiktiga analyskompetensen. Detta skulle möjliggöra att institutets verksamhet kan utvidgas till att omfatta hela livsmedelskedjan och därmed få en mer heltäckande karaktär. Ytterligare ett skäl för att utveckla de långsiktiga samhällsekonomiska analyserna på dessa områden är att de ianspråktar såväl finansiella som reala resurser av en sådan omfattning att det ur ett samhällsekonomiskt perspektiv är nödvändigt att bedöma hur effektivt resurserna används. Regeringen bedömer anslagsbehovet till för . Tabell 5.38 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Överföring andra anslag m.m. Förslag/beräknat anslag 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 1 Motsvarar 22 895 tkr prisnivå. Anslaget disponeras av för statistik inom jordbruksområdet inklusive kostnader för en statistisk årsbok inom jordbruks- och livsmedelsområdet samt sammanställningar av statistik i senare led i livsmedelskedjan. I anslaget ingår även framtagandet av statistik över prisutvecklingen i konsument- och producentled på jordbruksprodukter. 1999 fick disponeras av myndigheten till uppbyggnaden av ett nytt lantbruksregister. Uppbyggnaden av lantbruksregistret är i sin slutfas och återstående arbete ryms inom befintligt Tabell 5.40 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Överföring andra anslag m.m. Förslag/beräknat anslag 5.8.1543:15 Jordbruks- och livsmedelsstatistik finansierad från EG-budgeten Anslaget disponeras av . An- slagsbeloppet motsvarar EU:s finansiering av jordbruks- och livsmedelsstatistiken. Anslaget används för att bekosta medfinansieringen till EU av den årliga bokföringsundersökningen. Enligt rådets förordning (EG) nr 2467/96 av skall i varje medlemsland en särskild gemenskapsundersökning om företagsstrukturen i jordbruket genomföras . Undersökningen är betydligt mer omfattande än den löpande strukturstatistik som produceras i . kommer att få ersättning från för denna undersökning. Ersättningen betalas ut tidigast . Liksom övrig medfinansiering från EG tillförs även dessa medel inkomsttitel , Övriga bidrag från EU. Tabell 5.42 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Överföring andra anslag m.m. Förslag/beräknat anslag 5.8.1643:16 Åtgärder inom livsmedelsområdet 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen . Anslaget disponeras för att främja export av livsmedel samt för andra åtgärder på livsmedelsområdet med särskild tonvikt på konsumentperspektivet . På tilläggsbudget för har sammanlagt föreslagits bli överförda till andra anslag, bl.a. för omval till . Regeringen föreslår att sammanlagt förs till andra anslag för finansiering av olika åtgärder. Regeringen bedömer anslagsbehovet till för . beräknas behovet till vardera år. Tabell 5.44 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Överföring andra anslag m.m. Förslag/beräknat anslag 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och i samband med budgetpropositionen . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 5.8.1743:17 Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. De utgifter som belastar anslaget är huvudsakligen medlemsavgifter och kostnader för deltagande i olika möten som de internationella organisationerna anordnar. Den dominerande posten är kostnaden för FAO-medlemskapet. Anslaget används även till att finansiera deltagande i vissa obligatoriska internationella konferenser och dylikt. En del av anslaget avser kostnader för bilateralt forskarutbyte med länder i . Regeringen bedömer anslagsbehovet till för . Anslagsbehoven beräknas vara oförändrade. Tabell 5.46 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Överföring andra anslag m.m. Förslag/beräknat anslag 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Politikområdet omfattar verksamhet för en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar utveckling av landsbygden. Åtgärderna är i stor utsträckning riktade till lantbruksföretag men också andra företag på landsbygden. Avgränsningen följer i huvudsak rådets förordning (EG) nr 1257/99 av om stöd till utveckling av landsbygden samt åtgärder som syftar till att underlätta genomförandet av denna (LBU-program). Politikområdet omfattar också försöks- och utvecklingsverksamhet inom ramen för de skilda nationella handlingsprogrammen för jordbrukets miljöpåverkan. Politikområdet omfattar verksamhet vid och länsstyrelserna. Tabell 6.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet 44:1 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur 44:2 Från EG-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur 44:3 Miljöförbättrande åtgärder inom jordbruket 44:4 Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. 44:5 Stöd till innehavare av fjällägenheter m.m. 44:6 Återföring av skatt på bekämpningsmedel och Totalt för politikområde Landsbygdspolitik 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Målet är en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar utveckling av landsbygden. Målet omfattar en hållbar livsmedelsproduktion med ökad miljöanpassning, sysselsättning, regional balans och uthållig tillväxt. Vidare skall jordbrukets natur- och kulturvärden värnas samt jordbrukets negativa miljöpåverkan minimeras i syfte att bidra till att de nationella miljökvalitetsmålen uppnås inom en generation. Viktiga instrument i arbetet för att nå målet är åtgärderna inom ramen för miljö- och landsbygdsprogrammet 20002006. Dagens jordbruk medverkar till en omfattande miljöbelastning, bl.a. på grund av användningen av bekämpningsmedel och genom förluster av näringsämnen till omgivande miljö. bidrar jordbruket till positiva miljöeffekter i form av biologisk mångfald, bevarande av värdefulla kulturmiljöer och ett öppet odlingslandskap. Eftersom hållbar jordbruks- och livsmedelsproduktion förutsätter ett brukande av naturresurserna på ett resursbevarande, miljöanpassat och etiskt godtagbart sätt är jordbrukssektorn viktig i omställningen till ett ekologiskt hållbart samhälle. bör ersättning i högre utsträckning än utgå för produktion av kollektiva nyttigheter som samhället efterfrågar t.ex. miljötjänster. Åtgärder som gör det möjligt att bedriva jordbruk även i mindre gynnade områden är också viktiga. För att bevara en levande landsbygd krävs utveckling som skapar förutsättningar för ett differentierat näringsliv och en integrerad utveckling av hela landsbygden. Denna utveckling stöds bl.a. av åtgärdsprogram inom ramen för LBU-programmet. Inom har ett arbete inletts med att analysera aktuella frågor kring utformningen av framtidens jordbrukspolitik samt hur de positiva effekter jordbruket bidrar till skall kunna värderas. Detta arbete kommer att ligga till grund för position i den diskussion om EU:s framtida jordbrukspolitik som påbörjades vid det informella ministerrådet i . verkar för en jordbruks- och livsmedelspolitik inom EU vars övergripande mål bl.a. är att främja en hållbar produktion. I rådsslutsatserna från toppmötet i pekades jordbrukssektorn ut som en av de sektorer inom vilka en strategi för integrering av miljöhänsyn och hållbar utveckling skulle utvecklas. antog en strategi för integrering av miljöhänsyn i jordbrukspolitiken. Under det svenska ordförandeskapet har antagit slutsatser som bl.a. innebär att den gemensamma jordbrukspolitikens effekter för miljön och för hållbar utveckling skall bedömas i anslutning till halvtidsöversynen av Agenda 20022003. Dessutom skall miljökonsekvenserna och konsekvenserna för hållbar utveckling bedömas då nya förslag läggs fram. Åtgärder för landsbygdsutveckling skall komplettera andra delar i den gemensamma jordbrukspolitiken. I rådets förordning (EG) nr 1257/99 om stöd till utveckling av landsbygden fastställs ramarna för EU:s stöd till en hållbar utveckling av landsbygden. har bemyndigat regeringen att tillämpa ett miljö- och landsbygdsprogram, omfattande en rad miljö- och strukturåtgärder, för perioden 2006. Vidare genomförs vissa av struktur- och miljöåtgärderna i norra inom ramen för de två Mål 1-programmen för och Södra skogslänsregionen. Miljö- och landsbygdsprogrammet samt nationella handlingsprogram för jordbrukets miljöpåverkan, bl.a. försöks- och utvecklingsverksamhet, bidrar till att de av beslutade miljökvalitetsmålen samt de av regeringen preciserade delmålen (prop. 2000/01:130) som har relevans för jordbruket bör kunna uppnås inom en generation. Programmet bidrar även till att uppnå kulturmiljöområdets mål. I samverkan med Mål 1- och Mål 2-programmen, LEA- DER+ och det nationella stödet till jordbruket i norra medverkar miljö- och landsbygdsprogrammet till en utveckling av en livskraftig landsbygd liksom till en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar utveckling av jordbruket i landets alla delar. Det pågår en strukturförändring i jordbruket. Genom åtgärder i landsbygdsprogrammet och de båda Mål 1-programmen kan stöd lämnas för investeringar som är angelägna för att förbättra miljön och djurmiljön samt påskynda en diversifiering av företagen vilket leder till allmän förbättring av företagens konkurrensförmåga. Regeringen har i skrivelse 1999/2000:14 till angett att målet är att den ekologiskt odlade arealen skall fördubblas och att den ekologiska animalieproduktionen bör öka. Detta innebär att av arealen bör odlas ekologiskt samt att av antalet mjölkkor och slaktdjur av nöt och lamm bör finnas i ekologisk produktion . En förutsättning för att målen skall uppnås är att det finns en efterfrågan som motsvarar utbudet. har i rapport 2001:11 lämnat förslag till åtgärder för hur målen skall uppnås. Verket bedömer att det kommer att krävas intensifierade insatser för att uppnå de nya målen samt att fokus för insatserna i högre utsträckning bör riktas mot konsumentsidan. Rapporten har remissbehandlats och en majoritet av remissinstanserna stödjer i huvudsak de förslag lämnar. Regeringen bedömer att insatser avseende försök och utveckling samt forskning bör prioriteras inom den ekologiska sektorn. Medel för detta kan bidra till att effektivisera produktionen och bättre tydliggöra den ekologiska produktionens miljöeffekter. Regeringen anser att en ökad kunskapsuppbyggnad är angelägen inom den ekologiska produktionen. Vidare behöver marknadsföring och informationen till konsumenterna förbättras. Regeringen föreslår därför bl.a. att tillförs för sådana åtgärder. förslag behandlas närmare i avsnitt 6.7.3. En ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar utveckling av landsbygden Åtgärder som syftar till att ta till vara jordbrukets positiva miljöeffekter och minimera dess negativa miljöeffekter har störst tyngd i miljö- och landsbygdsprogrammet. I programmet ingår också åtgärder som syftar till att förbättra landsbygdens konkurrenskraft genom att underlätta en nödvändig anpassning av jordbrukssektorn till nya förutsättningar och därtill kopplat företagande på landsbygden. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 för landsbygdsprogrammet är uppdelade på två insatsområden. Under insatsområde I, åtgärder för ett ekologiskt hållbart jordbruk, ingår miljöersättningar, kompetensutveckling, kompensationsbidrag i mindre gynnade områden, stöd till investeringar i förbättrad miljö och ökat djurskydd i jordbruksföretag, miljöåtgärder som syftar till att främja en anpassning och utveckling av landsbygden samt åtgärder för att öka skogsmarkens ekologiska värde. Insatsområde I har en beräknad kostnadsram på för hela programperioden, inklusive kvarvarande utbetalningar från förra programperioden. Insatsområde II, åtgärder för ekonomiskt och socialt hållbar utveckling på landsbygden, innehåller startstöd till unga jordbrukare, stöd till investeringar i jordbruksföretag, åtgärder för förbättrad bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter, kompetensutveckling samt åtgärder som syftar till att främja en anpassning och utveckling av landsbygden. Kostnadsramen för insatsområde II är för hela programperioden, inklusive kvarvarande utbetalningar från förra programperioden. Landsbygdsprogrammet kompletteras av det nationella stödet till norra , Mål 1- och Mål 2-programmen och gemenskapsinitiativet LEADER+. Miljö- och landsbygdsprogrammet för perioden 20002006 har en beräknad kostnadsram på totalt .