prop · GP031d7 · 2001-09-20 00:00:00 — Genom tilläggsdirektiv till utredningen om översyn av räddningstjänstlagen m.m. (Fö 1999:03) beslutade regeringen att utredningen med utgångspunkt i arbetsgruppens rapport skulle utarbeta ett delbetänkande med förslag till ett reformerat sotningsväsende. Utredningen överlämnade delbetänkandet Reformerat sotningsväsende (SOU 2001:42) till regeringen. Betänkandet har remissbehandlats och bereds inom . läggs ned till följd av beslut och verksamheten förs därefter över till . Syftet att genom organisationsändringen åstadkomma en tydligare och effektivare myndighetsstruktur till gagn för hela säkerhetsarbetet har hög prioritet och kommer att följas upp och redovisas för . Regeringen har för avsikt att förbättra räddningstjänstutbildningen och har på regeringens uppdrag redovisat ett förslag till nytt utbildningssystem som skall tillgodose behoven av grundutbildning, fortbildning och vidareutbildning för den kommunala räddningstjänstens personal. Regeringen har därför uppdragit åt att vidareutveckla det redovisade förslaget. Avsikten är att det nya systemet bättre skall tillgodose de kommunala behoven och utbildningen skall kunna anpassas efter kommunernas olika behov för samhällets skydd mot olyckor. Utbildningssystemet skall utformas så att en bredare rekrytering kan åstadkommas. pågår en översyn av huvudmannaskap och förbättrad styrning av utbildningen vid skolor. Ut- redningen beräknas vara klar . Den kommunala räddningstjänsten bygger till stor del på möjligheten att anlita deltidsbrandmän. Regeringen har därför uppdragit åt att redovisa förhållandena för deltidsanställda brandmän avseende rekrytering, ersättning, utbildning och arbetsvillkor. Uppdraget skall redovisas . Ytterligare en del i regeringens strävan att utveckla samhällets räddningstjänst är att reformera och modernisera lagstiftningen. Utredaren för en ny räddningstjänstlagstiftning kommer att redovisa sitt förslag . Vidare avser regeringen, som ett led i ambitionen att förenkla regelverken för små företag, lämna uppdrag till bl.a. att inkomma med förslag till förenklingar i politikområdets regelverk. Avsikten är att t.ex. den administrativa bördan för små företag skall minska utan negativa effekter på statsbudgeten. Behovet av förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor har ökat kraftigt. Regeringen avser därför att göra en översyn av bidragssystemet. Regeringen anser det viktigt att på olika områden samordna olycksinformation. Regeringen avser att uppdra till att leda en arbetsgrupp vad gäller förbättrad festivalsäkerhet, ett arbete som påbörjades av . Det finns även andra frågor som kräver omfattande informationsinsatser, bl.a. de nya reglerna för fyrverkerier. Tillsynsarbetet får en allt mer betydelsefull roll och det är en viktig uppgift för att utveckla metoderna för tillsyn. På regeringens uppdrag har , , , , i och , med bistånd från , gemensamt belyst behovet av och möjligheterna att samordna sina resurser vid hantering av allvarliga olyckor och särskilda samhälleliga kristillstånd på . Myndigheterna föreslår att ett samgrupperat centrum för samverkan inrättas på . Lokalen föreslås vara permanent bemannad med tjänstemän från deltagande myndigheter och kommunen. Vidare föreslås att en femårig försöksverksamhet inleds där möjligheterna till olika former av samverkan mellan myndigheterna kan prövas. Kostnaden beräknas till mellan sju och . Sårbarhets- och säkerhetsutredningen har i sitt betänkande tillstyrkt vad myndigheterna föreslagit. Även Försvarsberedningen har i sin rapport struktur för ökad säkerhet nätverksförsvar och krishantering (Ds 2001:44) tillstyrkt förslaget. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Regeringen anser att det kan vara av intresse att pröva om den av myndigheterna föreslagna modellen medför bättre samordning och effektivare resursutnyttjande. Innan en sådan försöksverksamhet kan påbörjas, måste dock tydliggöras vilka uppgifter som det samgrupperade centret skall ha och hur samarbetet mellan myndigheterna i praktiken skall se ut och hur finansieringen bör lösas. Regeringen kommer därför att låta myndigheterna genomföra en närmare planering av försöksverksamheten. Regeringen avser att återkomma till i denna fråga. Efter initiativ av i län bedrivs där en liknande samverkan vid eventuella större olyckor eller inträffad händelse (CeSam). Samordningen omfattar såväl myndigheter som genom avtal mellan berörda intressenter. Enligt denna modell sker samgrupperingen först vid en inträffad händelse. Deltagarna utbildas och övas dock kontinuerligt. Regeringen avser låta följa den verksamhet som bedrivs i . har fattat ett principbeslut om inrättande av en s.k. mekanism i kommissionen för att underlätta katastrofbistånd till medlemsland som drabbats av en allvarlig olycka. Det kan vara t.ex. natur- och miljöolyckor till lands och till sjöss samt teknologiska och radiologiska olyckor. Mekanismen skall även kunna underlätta samordningen mellan ländernas räddningsinsatser utanför EU. Beslut om att genomföra räddningstjänstinsatser och tillhandahålla resurser kommer dock även att fattas av medlemsstaterna själva. Det har visat sig att räddningsinsatsernas effektivitet och förmågan att komma på plats så fort som möjligt kan höjas betydligt genom bättre samordning. De resurser som EU-länderna kan tillhandahålla för katastrofinsatser skall kartläggas. Ett system för gemensam utbildning och övning av insatspersonalen införs. Som stöd för biståndsinsatserna inrättas ett gemensamt operativt center i kommissionen. Ett europeiskt system för kommunikation, samband och information kommer att skapas. Expertgrupper för bedömning och samordning som kan sändas till en olycksplats skall etableras. Slutligen anser regeringen att det skulle vara önskvärt att kunna lämna en samlad bedömning av det offentliga olycksförebyggande och 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 skadeavhjälpande arbetet till . Därför bör förmågan att inhämta statistik och kunskap om olyckor utvecklas och samordnas så att en samlad bild kan fås för hela politikområdet. har fortsatt arbetet med att ge människor grundläggande kunskaper och färdigheter för att kunna hantera olycksrisker, bl.a. har en treårig kampanj mot olyckor i hemmet slutförts. Erfarenheterna från översvämningsinsatser bearbetas för att kunna förbättra förebyggande åtgärder mot naturolyckor. Arbetet med att öka säkerheten vid transport av farligt gods har intensifierats på lokal nivå genom införande av säkerhetsrådgivare vid företagen. Förbud har införts mot fyrverkeriprodukter av kategorin smällare och beslut har fattats om att införa en 18-årsgräns för övriga fyrverkerier. har intensifierat sjösäkerhetstillsynen. Verksamheten omfattar tillsyn av fartyg avseende bemanning, lastning av förpackat farligt gods, lastsäkring av lastbärare, kontroll av giltiga certifikat och deklarationer, kontroll av fartygets djupgående och kontroll av antalet passagerare. har vidare genomfört miljöskyddsoperationer avseende olja och kemikalier samt sjöräddningsinsatser. Inom området miljöräddningstjänst till sjöss har deltagit i det arbete som bedrivs inom (, IMO), inom ramen för , i EU:s rådgivande kommitté på området samt i det mer operativt inriktade arbetet inom tre regionala överenskommelser som reglerar frågor om bekämpning av utsläpp till sjöss: (), Helsingforskonventionen () och Bonnöverenskommelsen (). Den mest omfattande verksamheten utanför politikområdet genomförs av kommunerna inom ramen för den kommunala räddningstjänsten. Regeringen har redogjort för hur denna verksamhet bedrivits i skrivelsen Utvecklingen inom den kommunala sektorn (skr. 2000/01:102). Som exempel på andra myndigheters arbete kan nämnas att Polisen enligt räddningstjänstlagstiftningen har ansvaret för fjällräddning och efterforskning av försvunna personer. och ansvarar för sjörespektive flygräddningen. utreder svårare olyckor och olyckstillbud. () svarar för flödes- och driftinformation. Länsstyrelserna har, bl.a. med bistånd av , huvudansvar för insats vid utsläpp av radioaktiva ämnen. Vidare kan nämnas att för transport av farligt gods har bl.a. , och tillsynsansvar. Här har även länsstyrelserna vissa befogenheter. Dessutom har , , och ansvar för förebyggande av trafikolyckor. och rådet beslutade att upprätta en gemenskapsram för samarbete om oavsiktliga och avsiktliga föroreningar av havet (2850/2000/EG). Syftet är att i en rättsakt integrera de informationssystem och åtgärdsprogram som redan finns i drift. Ramen medför även att ansvarsområdet breddas till att täcka in avsiktliga utsläpp till havs och utsläpp från s.k. offshoreanläggningar. är sjuårigt och trädde i kraft /01. Här redovisas resultatbedömning och resursåtgång avseende den verksamhet som , och bedrivit inom politikområdet Skydd mot olyckor. Sedan starten har 1 100 brandutredningar genomförts varav 330 utredningar . har undersökt alla dödsbränder. har dödstalet varit runt 120 personer och antalet dödsbränder runt 100. omkom 106 personer i 100 bränder. Gruppen äldre personer är överrepresenterad bland de omkomna och tobaksrökning är den vanligaste brandorsaken. Det går ännu inte att använda det statistiska materialet för att påvisa effekter av vidtagna åtgärder, men målsättningen att minska antalet bränder har uppnåtts. Inom politikområdet har en studie påbörjats för att analysera behovet av nationella förstärkningsresurser för ledning av räddningsinsatser. Ett handlingsprogram för området ledning av räddningsinsatser har tagits fram. har genom att stödja länsstyrelser och kommuner bidragit till att arbetet med att förebygga naturolyckor utvecklats. Kommunerna har erhållit i bidrag för åtgärder för förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor. Nästan hälften av ca 1 översvämningskänsliga vattendrag har karterats till en kostnad som uppgick till . Mer än 200 miljödomstolsärenden har behandlats . Dessa ärenden ger möjlighet att föra fram synpunkter på riskhanteringen i samhällsplaneringen. Cirka 3 500 företag har utsett säkerhetsrådgivare för att öka säkerheten vid transport av farligt gods. Inom området beredskap mot kärnenergiolyckor har varningssystemen förbättrats och en genomgång har gjorts av radiakskyddsorganisationen och den tekniska utrustningen. Ett nytt manöversystem för utomhusvarning är installerat vid och vid försöksanläggningen i . Utbyggnaden av utomhusvarningen slutfördes . I ersätts den befintliga inomhusvarningen, telefonlarmet, med radioapparater med mottagare för varning, s.k. RDS-mottagare (Sy- stem). Utbildning har genomförts för att tillgodose den kommunala räddningstjänstens behov. Vid skolor har 1 478 brandmän utbildats och 1 122 personer har 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 genomgått anslagsfinansierad fortbildning och vidareutbildning till en kostnad av . Utbildningen uppfyller de krav på kompetens som föreskrivs och enligt elevenkäter uppfattas utbildningen hålla en god kvalitet. Metodutveckling av tillsyn samt utveckling av rutiner för rapportering har skett i samarbete med länsstyrelserna. En särskild uppföljning av den kommunala brandsyne- och sotningsverksamheten samt länsstyrelsernas planer för räddningstjänst vid utsläpp av radioaktiva ämnen och sanering har genomförts. Inom sjösäkerhetsarbetet har tillsynen av hanteringen av förpackat farligt gods och lastsäkring varit prioriterade uppgifter för och . Det stora behovet av tillsyn inom detta område skall bl.a. ses mot bakgrund av de allvarliga konsekvenser brister i detta hänseende kan ge upphov till. Av 19 000 genomföra kontroller har resulterat i särskilda åtgärder såsom rapport, föreläggande och rapporteftergift. redovisar att det totala antalet tillsynsbesök ökat jämfört med föregående år. Vidare anges att föreskriftarbetets andel av myndighetens totala verksamhet har fortsatt minska även . Betydligt mindre resurser har lagts på egna föreskriftsprojekt till förmån för arbete med andra myndigheters regelverk. totala antal tillsynsbesök har ökat något jämfört med föregående år och vad gäller tillstånd och godkännanden redovisar myndigheten att man i huvudsak har klarat uppsatta mål för handläggningstider enligt regleringsbrevet. Ett omfattande arbete har bedrivits av för att utveckla kunskaper och färdigheter hos allmänheten för att bättre hantera olycksrisker. Detta har genomförts genom samarbete mellan ett flertal myndigheter och organisationer. har 230 000 personer utbildats i säkerhet och överlevnad, första hjälpen, hjärt- och lungräddning, brandkunskap samt vattensäkerhet till en kostnad om ca . kostnader för utbildning har ökat jämfört med föregående år. Den främsta orsaken till ökningen är informationskampanjen inför skiftet om säker hantering av fyrverkerier. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 deltagande i samarbetet inom , Helcom och Bonnöverenskommelsen har bl.a. genom olika kartläggningar medfört ökade kunskaper om den tekniska utvecklingen på området samt en närmare samordning av respektive länders myndighetsinsatser. och erfarenhetsutbytet med , , Li- tauen och med har fortsatt och det goda samarbetet i synnerhet vad avser oljeskyddsarbetet har utvecklats. är viktigt för att minimera skador på den miljön och kostnader för sanering. har genom sjöövervakningsverksamheten en ständig beredskap till sjöss med ett 20-tal enheter. Ett trettiotal olje- och kemskyddsoperationer har genomförts. I förekommande fall har utsläpp förhindrats genom åtgärder ombord eller lyckad bekämpning till sjöss. svarade för ca 300 sjöräddningsinsatser vilket motsvarar drygt en fjärdedel av det totala antalet som genomfördes i svenska vatten . Myndigheten svarade härmed för den största delen av de offentliga insatserna. Erfarenheter från de omfattande översvämningarna har inhämtats och bearbetas. har betalats ut som ersättning till kommunerna. Beredskapen mot internationella katastrofinsatser är god. Det finns en räddningsstyrka och tre stödstyrkor som kan sättas in med kort varsel för att minska lidande och skadeverkningar av olyckor och katastrofer i andra länder. Mobiliseringsmöjligheterna har förbättrats. Kostnaden för beredskapen uppgick till . har genomfört tio internationella insatser som även omfattar humanitär minröjning. har bl.a. sänt ut farligt gods-experter i samband med jordskred i , sambandspersonal till översvämningar i och brandsläckningsexperter till . Därutöver har den verksamhet som påbörjades i i fullföljts. och har börjat utarbeta en gemensam målformulering för hur sjösäkerhetstillsynen skall bedrivas. Regeringen anser att detta arbete bör inriktas mot ett system för tillsyn baserad på riskanalys. till sjöss syftar till att kunna vidta åtgärder för att bekämpa utsläpp . Förutom att de miljömässiga konsekvenserna minimeras är det mer kostnadseffektivt att bekämpa utsläpp till sjöss än att sanera föroreningar på land. Korta insatstider kräver en hög beredskap. Denna beredskap används även vid sjöräddningsinsatser. Regeringen bedömer att målsättningarna har uppfyllts. De insatser som genomförts inom politikområdet Skydd mot olyckor avseende räddningstjänst har bidragit till att förbättra samhällets skydd mot olyckor men det krävs en funktion för statistikinhämtning och olycksuppföljning. Regeringen har uppdragit åt att undersöka förutsättningarna för att bygga upp en sådan funktion i , mot bakgrund av förslag från Statskontoret som redovisades till regeringen (Utlokalisering av Sammanslagning med , Statskontoret 2000:42). Med anledning av hinder för ett effektivare resursutnyttjande (RRV 2001:9) har regeringen uppdragit åt att se över utbildningsverksamheten både vad avser innehåll och organisation. Regeringen följer noga arbete med verksamhetsidé och utveckling av den interna styrningen bl.a. mot bakgrund av den kritik som framkom i rapporten. Regeringen anser att myndigheternas nationella och internationella samverkan bör hållas på en hög nivå. Detta leder till god kunskapsuppbyggnad, informationshantering och förmåga till operativ myndighetsutövning. Regeringen anser det viktigt med en god kärnenergiberedskap varför arbetet med att byta ut gamla RDS-mottagare i bör prioriteras. Vad gäller de delar som avser berörda myndigheters verksamhet inom politikområdet Skydd mot olyckor har revisionen inte haft några invändningar i revisionsberättelserna . 1Motsvarar 509 417 tkr prisnivå. 2Motsvarar 558 717 tkr prisnivå. Anslaget finansierar verksamhet med att utföra sjöövervakning och annan kontroll- och tillsynsverksamhet samt räddningstjänst till sjöss. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.3 Offentligrättslig verksamhet Inkomster till inkomsttitel (som inte får dispone- Inkomster avser oljeskadeersättningar som fartygsägare har betalat för uppkomna oljeskador och redovisas mot inkomsttitel Vattenföroreningsavgift m.m. För att få ut ersättning krävs ofta att skadevållande ställs inför domstol och det kan därför dröja innan statens fordran säkrats. Mot inkomsttiteln redovisas även vattenföroreningsavgifter som tagit ut för räkning (se vidare utgiftsområde 3 anslaget 3:3 ). (Intäkt kostnad) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) 1 Siffran avser bruttokostnaden och är således inte lika med en merkostnad. Myndigheten får disponera intäkterna. utför uppdrags- och serviceverksamhet åt samverkande myndigheter och andra uppdragsgivare och avnämare. skall uppdragsverksamheten bedrivas med full kostnadstäckning. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Regeringens förslag: Förslaget till investeringsplan för för godkänns. Regeringen har beräknat för räntor och amorteringar . I propositionen Åtgärder mot föroreningar från fartyg föreslås att skall få vissa utökade befogenheter, bl.a. att inleda förundersökning i syfte att effektivisera lagföringen av illegala oljeutsläpp (prop. 2000/01:139). Tillkommande kostnader för personal och utbildning beräknas till samt engångsvis . Regeringen har vid beräkning av anslaget tagit hänsyn till detta. Se vidare utgiftsområde 20 anslaget 34:3 Åtgärder för biologisk mångfald. Regeringen har vidare i propositionen Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier föreslagit att skall tillföras ytterligare ca för att skärpa övervakningen till havs och öka satellitspaningen (prop. 2000/01:130). Regeringen har vid beräkningen av anslaget tagit hänsyn till att en minskning av anslag under utgiftsområdet 22 anslaget 36:13 Rikstrafiken: Trafikupphandling har skett med motsvarande belopp. Under anslaget 7:3 Ersättning för verksamhet vid räddningstjänst har regeringen beräknat för utgifter för bekämpning av oljeutsläpp och utsläpp av andra skadliga ämnen till sjöss. Tabell 4.6 Härledning av nivån 2002-2004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 4.8.27:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor 1Motsvarar 25 000 tkr prisnivå. 2Motsvarar 25 000 tkr prisnivå. Från anslaget som disponeras av utbetalas ersättning till kommuner för åtgärder som vidtas för att förebygga jordskred och andra naturolyckor. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att , i fråga om ramanslaget 7:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor, besluta om bidrag så att behovet av anslagsmedel efter 2002 exklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst . Tabell 4.8 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Utestående åtaganden vid årets början Erhållet/föreslaget bemyndigande har inte kunnat redovisa när förpliktelser som ingåtts beräknas falla ut till betalning, varför dessa exkluderas i förslaget till bemyndigande. Utgifterna under anslaget 7:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor beräknas därför överstiga de belopp för infriade förpliktelser som redovisats i tabell 4.8. De förpliktelser som ingåtts och som inte utbetalats uppgår enligt till . Regeringen har beräknat nämnda anslag till . Kommunerna kan ansöka om statsbidrag för åtgärder som de har utfört eller avser att utföra. Ansökan ställs till tillsammans med erforderligt tekniskt underlag. Grundprincipen är att utbetalningen sker när åtgärderna, för vilka bidrag beviljats, är genomförda och slutbesiktigade. För att stimulera kommunerna att utföra förebyggande åtgärder kan av bidraget för planerade men ännu inte utförda åtgärder betalas ut efter att slutligt beslut har fattats. Resterande del utbetalas när åtgärderna utförts och är slutbesiktigade. Efter det att kommunens projekt godkänts har kommunen på sig att genomföra åtgärderna. Det slutliga bidraget betalas inte ut förrän projektet är slutbesiktigat, vilket medför ständiga förskjutningar i ut- betalningarna och ett anslagssparande har därför uppkommit . Kommunen kan få ersättning för av kostnaderna och i enskilda fall . För att ersättning skall kunna lämnas måste en riskvärdering har genomförts i kommunen (prop. 1985/86:150, bet. 1985/86:FöU11, rskr. 1985/86:345, bet. 1985/86:FiU29, rskr. 1985/86:346). Regeringen finner ordningen för utbetalningarna oklar varför regeringen avser att låta genomföra en översyn av systemet. Tabell 4.9 Härledning av nivån 2002-2004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 4.8.37:3 Ersättning för verksamhet vid räddningstjänst m.m. 1Varav14 000 tkr på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 20 000 tkr prisnivå. 3Motsvarar 20 000 tkr prisnivå. Under anslaget som disponeras av utbetalas i enlighet med räddningstjänstlagen (1986:1102) vissa ersättningar till följd av uppkomna kostnader vid genomförda räddningsinsatser, insatser för att bekämpa olja m.m. till sjöss samt för utredning av vissa allvarliga olyckor. har staten betalat ut sammanlagt till fem kommuner för skogsbränder, översvämningar samt en farligt godsolycka. Av dessa avser tre kompletterande utbetalningar till följd av domar i länsrätt, kammarrätt eller Regeringsrätten. För kostnader som uppkommer i samband med oljeutsläpp eller utsläpp av andra skadliga ämnen i vatten disponerar genom överlåten dispositionsrätt delar av anslaget. har ca använts i detta syfte. har vidare utbetalat till för utredning av allvarliga olyckor. får använda anslaget för att genomföra räddningsinsatser till lands i , och . Flera av besluten om ersättning har resulterat i överklaganden och i vissa fall har kompletterande utbetalningar beviljats. Dessa ärenden har aktualiserat frågan om vad som skall betecknas som räddningstjänst och därmed vara ersättningsberättigat. Regeringen anser att det är viktigt att förutsättningarna och reglerna för dessa ersättningar klarläggas av Utredningen om översyn av räddningstjänstlagen (dir. 1999:94). Regeringen har på tilläggsbudget till statsbudgeten i föreliggande proposition föreslagit att anslaget 7:3 : Ersättning för verksamhet vid räddningstjänst m.m. skall ökas med . Regeringen har vid beräkningen av anslaget i tabell 4.11 minskat anslaget med detta belopp för 2002-2004. Tabell 4.11 Härledning av nivån 2002-2004 Förändring till följd av: Överföring från anslag 6:1 Förslag/beräknat anslag 4.8.47:4 Samhällets skydd mot olyckor 1Inklusive en minskning med 1 700 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2001. 2Motsvarar 596 204 tkr prisnivå. 3Motsvarar 596 204 tkr prisnivå. Anslaget som disponeras av finansierar verksamhet inom räddningstjänstområdet inklusive olycks- och skadeförebyggande åtgärder samt beredskap för och indirekta kostnader i samband med internationella insatser. Beredskapen för internationella insatser omfattar även minröjning och kemikalieinsatsstyrka. Anslaget finansierar också ersättning till länsstyrelserna för tillkommande uppgifter med anledning av lagen (1999:381) om åtgärder för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.13 Offentligrättslig verksamhet (som inte får disponeras) Avgifter som tas ut med stöd av lagen (1988:868) om brandfarliga och explosiva varor redovisas mot inkomsttitel Övriga offentligrättsliga avgifter. Budget för avgiftsbelagd verksamhet (Intäkt -kostnad) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport)