prop · GO031D8 · 2001-01-01 00:00:00 — Reformen innebar även att finansutskottet med verkan fr.o.m. inte längre skall godkänna kollektivavtal om anställningsvillkor för statens arbetstagare. har enligt förordningen (1976:1021) om statliga kollektivavtal m.m. behörighet att för statens räkning sluta kollektivavtal. Huvudavtal eller avtal om medbestämmande vid beredning av regeringsärenden skall dock slutas under förbehåll om regeringens godkännande. Uppgifter som enligt förordningen ankommer på verket, däribland att sluta kollektivavtal, får verket lämna över till andra myndigheter under regeringen eller till arbetsgivaren. Det finns inga särskilda föreskrifter eller regler om hur en sådan delegering skall ske eller dokumenteras. Såväl fullmaktsgivaren som fullmaktstagaren anser att överlämnande av behörighet skett. Mot denna bakgrund bedömer regeringen att RPS ingått ett civilrättsligt giltigt och för parterna bindande lokalt avtal. Gränserna för vad lokala avtal får innehålla bestäms av ramavtal/centrala avtal (exempelvis PA-91, ALFA och RALS 1998 2001). Dessa gränser är emellertid inte helt klara. I föreliggande fall kan det ifrågasättas om vissa delar av det lokala avtal som RPS slutit håller sig inom dessa gränser. Enligt regeringens bedömning har det i varje fall inte varit avsett att överenskommelser av det slag som förekommit skall kunna beslutas genom lokala avtal. För att framöver undvika att liknande situationer uppkommer överväger regeringen en ändring i kollektivavtalsförordningen. Frågan om behörighet och befogenhet inom det arbetsgivarpolitiska området mellan regeringen, och myndigheterna liksom dessa aktörers olika roller kommer att ingå i regeringens samlade utvärdering av den arbetsgivarpolitiska reformen. Direktiv till utvärderingen bereds inom . RRV:s invändning gentemot Kammarkollegiet är att bristande intern styrning och kontroll inom verksamhetsgrenen kapitalförvaltning har medfört att fel redovisats i Kammarkollegiets årsredovisning och i årsredovisningen för kapitalförvaltningen av vissa fonder inom socialförsäkringsområdet samt att medel för förvaltning avseende en pensionsfond mottagits på oklar grund. Regeringens bedömning är att Kammar- kollegiet vidtagit erforderliga åtgärder för att stärka den interna kontrollen och kvaliteten i verksamheten. Det bör minimera risken för felaktiga avkastningsberäkningar och riskmått. Den utvärdering som Kammarkollegiet tillsammans med kommer att utföra bör också kunna klargöra redovisningsansvaret för fonder inom socialförsäkringsområdet. Vad gäller förvaltningsuppdraget avseende en pensionsfond anser regeringen att det ryms inom Kammarkollegiets instruktionsenliga uppdrag att tillhandahålla kapitalförvaltning åt fonder och stiftelser på det statliga och kyrkliga området, under förutsättning att det grundas på ett skriftligt avtal som tydligt reglerar motparten. Revisionsrapporter har även lämnats för och . RRV har påvisat vissa brister avseende . Bland annat har en makroekonomisk modell inte dokumenterats. Regeringen anser att det är av vikt att modellarbete fortlöpande dokumenteras för att underlätta användarnas arbete. En dokumentation av modellen har levererats under innevarande budgetår. RRV bedömer att det är nödvändigt att fortsätter det utvecklings- och åtgärdsarbete för att höja kvaliteten på myndighetens redovisning. RRV konstaterar att arbete med att förbättra de ekonomiadministrativa rutinerna har givit resultat. Myndigheterna har lagt ner mycket arbete på att förbättra rutinerna. Regeringen vill understryka att det är viktigt att förbättrar de ekonomiadministrativa rutinerna. 3.8 Bedömningar av framtida personalkonsekvenser inom staten (inklusive affärsverken) har knappt 230 000 anställda, vilket motsvarar av alla anställda i . Av dessa är män och kvinnor. av kvinnorna och av männen arbetar deltid. 2003 beräknas cirka 16 500 statsanställda avgå med ålderspension. Enligt vad regeringen inhämtat från har cirka 60 300 personer sagts upp . Därtill kommer cirka 3 500 personer som varit eller är föremål för förebyggande insatser. Antalet uppsagda är cirka 2 500. /2000 skildes från staten vilket innebar att statens arbetsgivarroll för den kyrkliga personalen har upphört. I Årsredovisning för staten 1999 (skr. 1999/2000:150, avsnitt 7.4) aviserade regeringen att i budgetpropositionen lämna en sammanfattande redovisning av respektive departements bedömningar av framtida personalkonsekvenser avseende aktuella förslag. Bedömningen framgår av nedanstående tabell. Tabell 3.2 Personalpolitiska konsekvenser Bedömningar inom resp. departements ansvarsområde (personer) Dep 2000 2001 2002 2003 Ju - 230 - 101 67 325 UD Fö - 1 500 - 1604 - 1 126 - 263 S 0 5101 2702 0 Fi 155 350 0 - 45 U 1 100 900 600 600 Jo - - - - Ku 0 14 0 30 N - 390 - 437 - 317 - 305 M -25 -20 0 0 Summa - 890 - 388 -506 342 1Varav 450 inom de allmänna försäkringskassorna 2Samtliga inom de allmänna försäkringskassorna Nedan följer övergripande kommentarer till de bedömningar som gjorts av de personalkonsekvenser som följer av förslagen i denna budgetproposition och andra särpropositioner som förelagts . Siffrorna inom parentes avser bedömningar 2003. Bedömningarna är preliminära eftersom det finns många osäkra faktorer. Huruvida bedömda minskningar av personalen faktiskt leder till uppsägningar och arbetslöshet är något som inte kan förutses. I övrigt anges kommentarer under respektive utgiftsområde. : De största nettoförändringarna inträffar inom polisväsendet (+710), domstolsväsendet (-90), kriminalvården (-443) och (-120). Försvarsdepartementet: Försvarsmakten gör följande bedömning för åren 2000 2004: Tabell 3.3 Personalkonsekvenser vid Försvarsmakten Personer 2001 2002 2003 2004 Minskning 1 950 2 050 1 900 1 100 900 Ökning 450 550 800 850 850 Netto -1 500 -1 500 -1 100 -250 -50 Härutöver sker större nettoförändringar vid ÖCB (+30), (+30), Försvrets materielverk (- 80) och (ca -45). : Personalökningen sker framförallt inom de allmänna försäkringskassorna (FK) och (SiS). : De förväntade nettoförändringarna är främst hänförliga till ändrat huvudmannaskap för bouppteckningsverksamheten, förstärkningar inom skatte- och tullkontrollen samt effekter av vissa rationaliseringar. : har en successiv utbyggnad av antalet platser inom den grundläggande högskoleutbildningen ägt rum. Denna utbyggnad kommer att fortsätta med cirka 10 500 platser . I årets ekonomiska vårproposition sägs att utbyggnaden av den högre utbildningen skall fortsätta även . För att klara den planerade utbyggnaden krävs en fortsatt ökning av personalen inom högskolesektorn. : Den största netto- förändringen äger rum vid i (+30). : De största nettoförändringarna äger rum vid (-852) och (-600). Förändringsarbete pågår på flera håll inom departementets verksamhetsområde. Vilka konsekvenser detta får för personalen är svårt att bedöma. : En mindre personalminskning bedöms kunna äga rum inom Staten geotekniska institut och inom . 3.9 Budgetförslag 3.9.1 1:1 3.4 Anslagsutveckling för kronor 40 819 2001 Förslag 44 036 2002 Beräknat 44 959 1 2003 Beräknat 45 947 2 1 Motsvarar 44 036 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 44 036 tkr prisnivå. skall utarbeta tillförlitliga analyser och prognoser över den ekonomiska utvecklingen samt bidra till att den ekonomiska statistiken håller god kvalitet. Omläggningsarbetet till följd av införandet av det nya nationalräkenskapssystemet ställde krav på stora resursinsatser under . Därvid finansierades en del av verksamheten med anslagskredit. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 3.5 Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tusental kronor Uppdragsverksamhet Intäkter Kostnader Resultat Utfall 1999 3 313 3 247 66 Prognos 2000 2 430 2 400 30 Budget 2001 1 500 1 500 0 Den avgiftsbelagda verksamheten omfattar bland annat försäljning av statistiktjänster och utredningsuppdrag till främst och olika organisationer. har institutet bland annat arbetat med bilagor till och demografiska effekter på socialförsäkringssystemen. Regeringen bedömer att verksamheten kommer att minska framöver p.g.a. något lägre ersättning från EU. Regeringens överväganden Tabell 3.6 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 40 002 Årlig rapport för löneförhandlingar 1 000 Utvidgning av tjänstebarometern 1 600 Omfördelning inom utgiftsområdet 1 000 Justering av -131 Pris- och löneomräkning 565 Förslag 2001 44 036 Myndigheten tillförs för en utbyggnad av tjänstebarometern, i likhet med vad som aviserades i budgetpropositionen . Anslaget ökas även med ett belopp om som motsvarar kostnaderna för en årlig rapport om de samhällsekonomiska förutsättningarna för löneförhandlingar. Finansieringen sker genom att anslaget 23:9 under utgiftsområde 14 minskas med motsvarande belopp. Genom omfördelning inom utgiftsområdet tillförs institutet vidare som skall användas för att stärka kompetensen och vidareutveckla insatserna inom området medelfristiga beräkningar och då särskilt modellutvecklingen. har anslaget beräknats till respektive . 3.9.2 1:2 Tabell 3.7 Anslagsutveckling för Tusental kronor 159 530 2001 Förslag 152 140 2002 Beräknat 155 404 2 2003 Beräknat 158 869 3 1 Inklusive - 7 542 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2000. 2 Motsvarar 152 140 tkr prisnivå. 3 Motsvarar 152 140 tkr prisnivå. () är central myndighet för statlig revision. RRV redovisade vid utgången av 1999 ett anslagssparande på . Regeringen har beslutat att RRV får behålla anslagssparandet. Större delen av det ingående anslagssparandet beräknas förbrukas . Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 3.8 Uppdragsverksamhet Miljoner kronor Uppdragsverksamhet Intäkter Kostnader Resultat (Intäkt -kostnad) Utfall 1999 56,8 65,9 -9,1 (varav tjänsteexport) 17,2 18,9 -1,7 Prognos 2000 60,0 60,0 0,6 (varav tjänsteexport) 27,7 27,9 -0,2 Budget 2001 56 57 -1 (varav tjänsteexport) 250 250 0 Regeringens överväganden Tabell 3.9 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 148 564 Pris- och löneomräkning 3 076 Omfördelning inom utgiftsområdet 500 Förslag 2001 152 140 Regeringen har uppdragit åt RRV att lämna ett granskningsutlåtande till regeringen avseende det underlag till årsredovisning för staten som () tar fram. Detta uppdrag bör anslagsfinansieras och en överföring till RRV från ESV görs därför med . har anslaget beräknats till respektive . 3.9.3 1:3 Tabell 3.10 Anslagsutveckling för Tusental kronor 57 400 2001 Förslag 58 475 2002 Beräknat 59 714 2 2003 Beräknat 61 035 3 1 Inklusive en minskning med 1 289 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen. 2 Motsvarar 58 475 tkr prisnivå. 3 Motsvarar 58 475 tkr prisnivå. () är central förvaltningsmyndighet för ekonomisk styrning av statlig verksamhet samt för statliga myndigheters ekonomi- och personaladministrativa system. ESV är en stabsmyndighet som stödjer såväl regeringen som myndigheterna. har av det totala anslagssparandet vid ingången av 2000 förts bort som en indragning. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 3.11 Uppdragsverksamhet Tusental kronor Uppdragsverksamhet Intäkter Kostnader Resultat (Intäkt -kostnad) Utfall 1999 247 934 227 774 20 160 (varav tjänsteexport) 18 128 17 118 1 010 Prognos 2000 205 713 224 679 - 18 966 (varav tjänsteexport) 19 720 20 270 - 550 Budget 2001 191 210 195 251 - 4 041 (varav tjänsteexport) 12 120 12 646 - 526 Det balanserade överskottet vid ingången av 2001 beräknas, trots ett prognostiserat underskott på nästan , uppgå till . Förklaringen till att nivån på intäkter och kostnader beräknas minska 2000 är bl.a. att antalet installationer av ekonomiadministrativa system var ovanligt stort 1999 och att avgiften för ett personaladministrativt system sänkts som en följd av det balanserade överskottet. Av ESV:s beräknade totala intäkter 2001 (motsvarande ) står avgifts- intäkterna för . I ovanstående beräkningar inkluderas de personaladministrativa systemen SLÖR/och som kan komma att avyttras (se 3.5.1). Dessa system står för ca av beräknade avgiftsintäkter . Regeringens överväganden Tabell 3.12 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 59 671 Pris- och löneomräkning 804 Omfördelning inom utgiftsområdet - 2000 Förslag 2001 58 475 Anslaget minskar med för att finansiera dels en del av satsningen på den ekonomiska statistiken (se 3.9.6), dels den kvalitetsgranskning som RRV skall genomföra av ESV:s underlag till Årsredovisning för staten (se 3.9.2). Regeringens bedömning är att minskningen är möjlig tack vare att verksamheten fungerar väl och tack vare att det goda verksamhetsresultatet uppnåtts som ett anslagssparande skapats. Utvecklingen av den ekonomiska styrningen inom staten (volym 1, avsnitt 10) kommer att påverka verksamheten . har anslaget beräknats till respektive . 3.9.4 1:4 Statskontoret Tabell 3.13 Anslagutveckling för Statskontoret Tusental kronor Anslags- sparande 7 627 74 755 2001 Förslag 72 054 2002 Beräknat 73 590 1 2003 Beräknat 75 224 2 1 Motsvarar 72 054 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 72 054 tkr prisnivå. Statskontoret är en central förvaltningsmyndighet för utrednings- och utvärderingsverksamhet samt en stabsmyndighet åt regeringen. har utnyttjat av sitt ingående anslagssparande på . Vid utgången av 1999 redovisades i anslagssparande. har av anslagssparandet förts bort genom regeringsbeslut. Den avgifts-finansierade inköpssamordningen redovisar ett överskott på . Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 3.14 Offentligrättslig verksamhet Tusental kronor Offentlig- rättslig verksamhet Intäkter till inkomsttitel (Som inte får disponeras) Intäkter som får disponeras Kostnader1 Resultat (intäkt - kostnad) SPAR-avgifter Utfall 1999 8 Prognos 2000 8 300 500 5002 8 800 Budget 2001 8 800 500 500 9 300 Landstingsavtalen Utfall 1999 8 605 0 0 8 605 Prognos 2000 8 368 0 0 8 368 Budget 2001 8 470 0 0 8 470 1 Kostnaderna för SPAR belastar anslaget 1:4. Kostnaderna för lanstingsavtalen belastar anslaget 1:5. 2 Efter en ändring av regleringsbrevet får Statskontoret disponera den del av SPAR-avgifterna som är nödvändigt för att ersätta () för de uppgifter RSV tillför SPAR. Statskontoret svarar för kanslifunktionen för () liksom för administrationen av vissa avtal som slutits mellan och vissa landsting ( landstingsavtalen ). Tabell 3.15 Uppdragsverksamhet Tusental kronor Uppdragsverksamhet Intäkter Kostnader Resultat (Intäkt -kostnad) Utfall 1999 40 251 36 634 3 617 Prognos 2000 37 600 39 100 -1 500 Budget 2001 38 600 38 600 0 Statskontorets kostnader för inköpssamordningen finansieras genom avgifter som tas ut av de leverantörer som myndigheten träffar avtal med. Regeringens överväganden Tabell 3.16 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 73 065 Justering av - 1 010 Pris- och löneomräkning 999 Omfördelning inom utgiftsområdet - 1 000 Förslag 2001 72 054 Med anledning av en förändrad finansiering av avtalsförsäkringar inom det statliga området har det genom en teknisk justering av anslaget förts bort . Av anslaget har omfördelats inom utgiftsområdet. Regeringen föreslår att anslaget för uppgår till . har anslaget beräknats till respektive . 3.9.5 1:5 Täckning av merkostnader för lokaler Tabell 3.17 Anslagsutvecklingen för Täckning av merkostnader för lokaler Tusental kronor 11 963 2001 Förslag 8 800 De utgifter som belastar anslaget är hyror för vissa tomma lokaler som staten har betalningsansvaret för till dess avtalen går att avveckla. De huvudsakliga faktorer som styr utgifterna på området är avtalskonstruktionerna samt möjligheterna att upplåta lokalerna i andra hand. Statskontoret disponerar anslaget. Regeringens överväganden Det besparingsmål för anslaget om som regeringen fastställde i regleringsbrevet för har uppfyllts. har av anslagssparandet ställts till regeringens disposition. För föreslår regeringen ett anslag på . har anslaget beräknats till respektive . 3.9.6 1:6 Tabell 3.18 Anslagsutveckling för Tusental kronor 368 515 2001 Förslag 376 303 2002 Beräknat 383 064 3 2003 Beräknat 392 500 4 1 Varav 2 632 tkr till regeringens disposition. 2 Inklusive en ökning med 1 500 tkr för vakansstatistik på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2000. 3 Motsvarar 375 253 tkr prisnivå. 4 Motsvarar 376 253 tkr prisnivå. Anslaget finansierar produktion av officiell statistik och uppgifter som avser samordning och utveckling av det statistiska systemet. Målet med verksamheten är lättillgänglig statistik som är opartisk, relevant, tillförlitlig, aktuell och jämförbar. () verksamhet omsluter varav drygt hälften finansieras med avgifter. har av anslaget ställts till regeringens disposition. Anslagssparandet har använts fullt ut. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 3.19 Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tusental kronor Uppdragsverk- samhet Intäkter Kostnader Resultat (Intäkt-kostnad) Utfall 1999 (varav tjänsteexport) 355 700 58 900 355 000 58 700 700 200 Prognos 2000 (varav tjänsteexport) 375 000 55 600 380 000 57 100 -5 000 - 1 500 Budget 2001 (varav tjänsteexport) 406 000 56 000 406 000 56 000 0 0 Verksamheten omfattar bl.a. produktion av officiell statistik och annan statistik för statistik- ansvariga myndigheter och andra beställare samt tjänsteexport . Regeringens överväganden Tabell 3.20 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 386 272 Pris- och löneomräkning 5 177 Vakansstatistik 2 100 Ekonomisk statistik 10 000 Arbetsmarknadsstatistik 13 100 Finansiering av FoB -150 Justering av -14 196 Överföring av lönestatistik - 26 000 Förslag 2001 376 303 SCB tillförs totalt . Finansiering sker genom att anslagen 22:1 förvaltningskostnader och 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader under utgiftsområde 13 minskas med respektive samt att anslaget 33:1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder under utgiftsområde 19 minskas med . Den ekonomiska statistiken tillförs i nivåhöjning samt för att möjliggöra en långsiktig prioritering av ekonomisk statistik. Finansiering av nivåhöjningen sker genom att anslagen 1:3 , 1:4 Statskontoret och 1:8 Kammarkollegiet minskas med , respektive . Finansiering av förstärkningen sker genom omfördelningar inom utgiftsområdet. har tidigare beslutat att öka SCB:s anslag med för att förbättra vakansstatistiken (prop. 1999/2000:100, bet. 1999/2000:FiU27, rskr. 1999/2000:262). Regeringen föreslår att ytterligare tillförs anslaget för detta ändamål. Finansiering sker genom att anslaget 22:1 förvaltningskostnader under utgiftsområde 13 minskas. har tidigare beslutat att en ny myndighet, , skall ansvara för lönestatistiken vilket innebär att förs över till institutet från (prop. 1999/2000:32, bet. 1999/2000:AU5, rskr. 1999/2000:149). Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget har beräknats till . Anslaget har beräknats till . 3.9.7 1:7 Folk- och bostadsräkning Tabell 3.21 Anslagsutveckling för Folk- och bostadsräkning Tusental kronor 14 000 2001 Förslag 10 000 2002 Beräknat 78 000 2003 Beräknat 12 000 Målet med verksamheten är att genomföra en registerbaserad folk- och bostadsräkning av god kvalitet, inom givna ekonomiska ramar och med liten börda för uppgiftslämnarna. Det stora anslagssparandet vid utgången av 1999 hänger samman med att förberedelserna för den registerbaserade folk- och bostadsräkningen har senarelagts. Regeringens överväganden Regeringen föreslår ett anslag för på . Anslaget för har beräknats till . Anslaget har beräknats till . 3.9.8 1:8 Kammarkollegiet Tabell 3.22 Anslagsutveckling för Kammarkollegiet Tusental kronor 29 057 2001 Förslag 31 049 2002 Beräknat 31 707 1 2003 Beräknat 32 409 2 1Motsvarar 31 049 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 31 049 tkr prisnivå. Kammarkollegiet är en central förvaltningsmyndighet med uppgifter som tillståndsgivning, registrering och tillsyn samt bevakning av statens rätt och allmänna intressen. Kammarkollegiet skall också utgöra ett statligt egenregi-alternativ vad gäller kapitalförvaltning, administrativ service, föräkringsverksamhet och fordringsbevakning. Kammarkollegiets verksamhet finansieras till med avgifter och andra ersättningar. För den anslagsfinansierade delen av verksamheten hade myndigheten vid utgången av 1999 ackumulerat ett anslagssparande på . Regeringen har dragit in av anslagssparandet och ställt till regeringens disposition. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 3.23 Uppdragsverksamhet Tusental kronor Kostnader Resultat (Intäkt -kostnad) Utfall 1999 127 894 127 194 700 Prognos 2000 165 023 166 408 - 1385 Budget 2001 166 840 167 540 - 700 Den avgiftsbelagda verksamheten omfattar kapitalförvaltning administrativ service, försäkringsverksamhet, fordringsbevakning samt statlig inköpssamordning. Regeringens överväganden Tabell 3.24 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 32 889 Justering av -3 832 Pris och löneomräkning 2 492 Omfördelning inom utgiftsområdet -500 Förslag 2001 31 049 Regeringen föreslår ett anslag för på . Anslaget har räknats ned med och motsvarande medel har överförts till för . har anslaget beräknats till 31 707 000 respektive . 3.9.9 1:9 Tabell 3.25 Anslagsutveckling för Tusental kronor 8 010 2001 Förslag 7 235 2002 Beräknat 7 391 1 2003 Beräknat 7 556 2 1 Motsvarar 7 235 tkr prisnivå 2 Motsvarar 7 235 tkr prisnivå () skall verka för att offentlig upphandling sker affärsmässigt, effektivt och lagenligt. NOU hade vid utgången av 1999 ett anslagssparande på . Anslagssparandet har använts på det sätt som regeringen angav i budgetpropositionen , nämligen för bl.a. finansiering av extra anställd personal och viss statistikinsamling. Anslagssparandet beräknas komma att förbrukas under 2 000. Regeringens överväganden Tabell 3.26 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 7 637 Pris- och löneomräkning 98 Minskning maa engångsvis förstärkning -500 Förslag 2001 7 235 Regeringen föreslår att anslaget uppgår till . har anslaget beräknats till och till . 3.9.10 1:10 Tabell 3.27 Anslagsutveckling för Tusental kronor 11 749 2001 Förslag 10 954 2002 Beräknat 11 177 2 2003 Beräknat 11 418 3 1 Varav 631 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2000. 2 Motsvarar 10 954 tkr prisnivå. 3 Motsvarar 10 954 tkr prisnivå. skall stödja och stimulera arbetet med kvalitetsutveckling och kompetensförsörjning inom den statliga förvaltningen. Verksamheten finansieras huvudsakligen med anslag, men även till viss del med avgiftsintäkter. Vid utgången av hade myndigheten ett anslagssparande på . Anslagssparandet beror på att myndigheten var helt ny och under uppbyggnad. Regeringen har beslutat att myndigheten får disponera hela anslagssparandet, varav cirka hälften kommer tas i anspråk under innevarande budgetår enligt myndighetens prognos. Myndigheten disponerar utöver ramanslaget ett äldreanslag, D3 Bidrag till förnyelsefonder på det statligt reglerade området, utgiftsområde 14. fanns det oförbrukade på detta anslag. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Rådets avgiftsinkomster består av avgifter för utbildningar och konferensuppdrag och del- finansierar kostnader för olika aktiviteter. hade myndigheten intäkter på . Prognosen är respektive . Regeringens överväganden Tabell 3.28 Beräkning av anslaget Anslag 2000 10 815 Pris och löneomräkning 139 Förslag 2001 10 954 Regeringen föreslår att anslaget uppgår till . har anslaget beräknats till respektive . 3.9.11 1:12 Tabell 3.29 Anslagsutveckling för Tusental kronor 2 020 2001 Förslag 2 052 2002 Beräknat 1 789 1 2003 Beräknat 1 829 2 1 Motsvarar 1 752 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 1 752 tkr prisnivå. består av nationalekonomiska forskare och är knutet till . Kostnaderna avser främst arvoden för rådets ledamöter, forskararvoden samt kostnader i samband med publicering och övrig presentation av forskningsresultaten. Vid utgången av hade ett anslagssparande på , vilket berodde på att en planerad konferens inte genomfördes förrän . Större delen av anslagssparandet beräknas tas i anspråk under innevarande budgetår. Regeringens överväganden Tabell 3.30 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 1 727 Pris- och löneomräkning 25 Engångsvis förstärkning 300 Förslag 2001 2 052 Regeringen föreslår att anslaget för uppgår till .