prop · GP031d25 · 2001-09-20 00:00:00 — Den största ökningen uppmättes dock för fler nya företag jämfört med 1999.2 Antalet sysselsatta i de nya företag som startades beräknas uppgå till 80 810 personer varav ungefär hälften arbetar heltid. Antalet sysselsatta i nystartade företag har därmed ökat jämfört med 1999.3 Den positiva utvecklingen till trots visar emellertid en internationell jämförelsestudie, som genomförde , att har en låg andel företagare jämfört med övriga . De nordiska länderna, bortsett från , tillhör de länder som har lägst andel. Den låga andelen företagare i är särskilt tydlig bland kvinnor. Enbart av den kvinnliga arbetskraften är ensamföretagare eller arbetsgivare. och har en lägre andel 2Nyföretagandet i och 2000, ITPS, S 2001:009 4Benchmarking av näringspolitiken 2001, Ds 2001:20 var andelen företag som startats av unga (upp till ) , vilket är en ökning jämfört med året innan. Stärkt företagsamhet och entreprenörskap Statliga insatser behövs för att utveckla en ökad anda av entreprenörskap, öka nyföretagandet och gynna utvecklingen av livskraftiga företag. Regeringen anser att det är viktigt att bidra till positiva attityder till entreprenörskap i alla dess former och därmed skapa incitament för fler människor att se företagande som ett alternativ till anställning. Det är också enligt regeringens bedömning angeläget att öka användningen av industriell design som konkurrensmedel genom att stärka designfrågorna på regional nivå. Vidare är det viktigt att stimulera ungdomars intresse för teknik och naturvetenskap. Detta kan ske på flera olika sätt bl.a. genom att etablera kommunala teknikskolor. Åtgärderna bör vara generella men anpassade efter målgruppernas behov och genomförandet kan i flera fall ske regionalt eller lokalt. I propositionen (2001/02:4) om en politik för tillväxt och livskraft i hela landet redovisar regeringen ett antal förslag och bedömningar som syftar till stärkt företagsamhet och utvecklat entreprenörskap. Den nya myndighetsstruktur som etablerades med integration av verksamheter som tidigare bedrevs av och syftar till att skapa en central funktion med hög profil inom företagsutvecklingsfrågor och entreprenörskap. Integrationen skall fullföljas i enlighet med beslut. De avtal om samarbete kring kapitalförsörjning i tidiga skeden som slutits mellan /och respektive bedömer regeringen som mycket positiva. Regeringen anser att det är viktigt att samarbetet fördjupas. Regeringen ser det som angeläget att andelen företag som startas av kvinnor ökar. Ytterligare medel bör därför tillföras i syfte att öka de insatser som främjar kvinnors företagande. Satsningar föreslås också för att öka antalet företag som drivs av invandrare samt för att främja det kooperativa företagandet. Regeringen har givit i uppdrag att i samråd med en mängd andra offentliga organisationer vidareutveckla användningen av Internetbaserade tjänster för information och ärendehantering riktade till befintliga och blivande företagare. Företagsrelevant myndighetsinformation skall finnas samlad på en plats på Internet (en s.k. portal). Detta gör informationen mer överskådlig och lättillgänglig för användarna. Lanseringen av portalen kommer att ske . ITPS har fått i uppdrag att kartlägga behovet av statistik för att beskriva och analysera den ekonomiska utvecklingen ur olika aspekter. En delrapport lämnades till regeringen avseende möjligheten att redovisa data uppdelad på kön och invandrarbakgrund. Uppdraget skall slutredovisas . Re- geringen anser att det är angeläget med en detaljerad och behovsstyrd ekonomisk statistik. Regler inom skatte- och kapitalförsörjningsområdet Skatter och kapitalförsörjningsfrågor är centrala frågor inom näringslivsområdet inte minst för de små företagen. Ambitionen är att arbetet med dessa frågor skall intensifieras. Utredningen om reglerna för beskattning av ägare i fåmansföretag m.m. (Fi 1999:12), den så kallade 3:12 utredningen, har till uppgift att se över reglerna för beskattning av ägare i fåmansföretag samt de särskilda skatteregler som gäller vid arv och gåva för dessa företag. En annan utredning är (Fi 1996:14) som bland annat utreder möjligheten att göra handelsbolag till skattesubjekt. Dessa utredningar beräknas lämna sina betänkanden i sådan tid 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 att regeringens ställningstagande till lagrådsremisser på områdena ifråga kan bli aktuella tidigast . Arbete pågår inom med att ta fram förslag till förenklingar för företagare inom skatteområdet. Regeringen avser att lägga en proposition där det föreslås lättnader för företagen när det gäller avgiften vid för sent inlämnad skattedeklaration. Regeringen har också för avsikt att lägga fram en proposition med förslag till ny lag om självdeklaration och kontrolluppgifter. Lagen avses föreslås träda ikraft . Regeringen avser i lagen föreslå bland annat att tidpunkten för avlämnande av deklarationen samordnas för alla deklarationsskyldiga. Vidare föreslås att alla fysiska personer skall erhålla en förtryckt självdeklaration, dvs. även de som har inkomst i inkomstslaget näringsverksamhet. RSV arbetar också på en rapport om schablonbeskattning för småföretag som skall vara klar . För att underlätta ytterligare för företagen har också initierat ett utvidgat samarbete mellan () och PRV som innebär att skatteförvaltningen framöver kan få de årsredovisningar myndigheten behöver för företagens deklaration direkt från PRV istället för från företagen. har de svenska priserna närmat sig genomsnittet inom EU på många områden, men totalt sett ligger den genomsnittliga prisnivån fortfarande över EU- genomsnittet. Vidare låg de svenska priserna över OECD- genomsnittet . Efter har den högsta prisnivån bland EU-länderna.5 Ungefär hälften av prisskillnaden beror, enligt bedömning, på bristande konkurrens på den svenska marknaden.6 Effektiva konkurrensregler möjliggör för små och nya företag att etablera sig på marknaden och främjar därigenom tillväxten. Regeringen ser det som angeläget att gå vidare i arbetet med att utveckla konkurrensreglerna. 5Benchmarking av näringspolitiken Ds 2001:20 6Varför är de svenska priserna så höga? 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Kartellutredningen7 har till uppgift att analysera om de svenska konkurrensreglerna kan göras effektivare. Utredningen skall närmare granska behovet av bl.a. nedsättning av konkurrensskadeavgift för företag som avslöjar konkurrensbegränsningar, stärkt sekretesskydd för den som informerar om kartellsamarbete, administrativa arbetet är det största hindret för företagande, vilket tyder på att behovet av regelförenkling är stort. Komplicerade regler innebär en belastning för framför allt små företag, eftersom dessa ofta saknar resurser att överblicka och få kunskap om reglernas utformning och innebörd. Inom finns en särskild funktion, SimpLex, som arbetar med regelförenkling. En av SimpLex främsta uppgifter är att bevaka att möjligheter att bryta upp vissa skadliga fösamtliga förslag till nya och ändrade regler, som kriminalisering av förbudsreglerna i konkurrenslagen. Utredningen lämnar sitt huvudbetänkande . Regeringen kommer att presentera en proposition om effektivare regler för kartellbekämpning. Regeringen har vidare givit i uppdrag att på områden som är centrala för hushållen, såsom byggande och boende, livsmedel samt finansiella tjänster, genomföra konkurrensanalyser på bl.a. lokal nivå. Verket avser att presentera en studie om lågprisbutikers betydelse för priserna och en rapport avseende regionala prisskillnader. Arbetet med att intensifiera konkurrensövervakningen inom de för hushållen centrala områdena skall drivas vidare. Regeringen kommer därför att i ett uppdrag till anvisa särskilda medel för fördjupade undersökningar av konkurrensförhållanden inom olika branscher samt för analyser av prisnivån i jämfört med andra länder. Regelförenkling och minskad administrativ börda I Benchmarkingrapport8 redogörs för en studie där man har identifierat vilka hinder för företagande som små och medelstora företag upplever. Drygt en tredjedel av de små och medelstora företagen i uppger att inga hinder finns för företagande. Detta är ett mycket gott resultat jämfört med andra länder. Trots det upplever en klar majoritet hinder för att driva företag. Studien visar att av företagen i anser att det 7Effektivare regler för bekämpning av konkurrensbegränsningar Dir. 2000:40 8Benchmarking av näringspolitiken 2001, Ds 2001:20 kan ha effekter av betydelse för småföretagare, underställs en särskild konsekvensanalys. SimpLex-verksamheten kommer att intensifieras. Satsningen omfattar dels ett förbättrat och utökat samråd med företrädare för små företag när nya regelförslag tas fram inom och inom utredningsväsendet, dels riktade insatser för att förenkla befintliga regler. Vad gäller det senare så lägger regeringen ut uppdrag på ett antal av de mest relevanta myndigheterna. Uppdragen innebär att myndigheterna, tillsammans med representanter från små företag, skall inkomma med förslag på förenklingar av lagar och förordningar inom sina respektive ansvarsområden. SimpLex utbildningsprogram som riktar sig till tjänstemän inom , myndigheter och utredningar fortsätter, liksom arbetet med att höja kvaliteten på konsekvensanalyserna i tidiga skeden. En central utredning på arbetsrättens område, som regeringen kommer att ägna stor uppmärksamhet ur ett småföretagarperspektiv bör nämnas. Utredningen , semester och betald ledighet lämnar sitt slutbetänkande . Ett delbetänkande lämnas vad gäller översynen av semesterlagen i förenklingssyfte framför allt för små företag. Ett projekt om nya företags- och anställningsformer pågår inom Näringsdepartement. Syftet är att kartlägga olika mellanformer i gränssnittet mellan anställda och egenföretagare samt studera de hinder som finns för individer att gå över från anställning till företagande. Exempel på hinder som kommer att studeras närmare är reglerna för a-kassa och sjukförsäkring. PRV och RSV arbetar med Kon- takt-N, som syftar till att utveckla en gemensam elektronisk ansökan för registrering av företag via Internet. planeras den slutliga fasen av projektet där utvecklingen av elektroniska signaturer ingår. Regeringen vill minska antalet uppgifter som företagen måste lämna till olika myndigheter. I ett första steg gäller det främst uppgifter som lämnas in till PRV, RSV, () och . Regeringen kommer att uppdra åt PRV att tillsammans med övriga myndigheter inventera och analysera de termer och begrepp som förekommer vid uppgiftslämnande från företagen till ovanstående myndigheter i syfte att begränsa dessa. Den regionala näringspolitiken och de regionala tillväxtavtalen utgör en viktig hörnsten i regeringens strategi att bidra till goda förutsättningar för tillväxt och sysselsättning i alla delar av landet. Den första omgången av tillväxtavtal utarbetades av de regionala partnerskapen - 1999. Genomförandet påbörjades och sträcker sig fram . Fortsättningen av tillväxtavtalen skall bygga på erfarenheter från den nuvarande programperioden. Regeringen avser att i proposition En politik för tillväxt och livskraft i hela landet (prop. 2001/02:4) redovisa sin syn på hur processen med tillväxtavtalen bör vidareutvecklas. Rymdverksamhet ger möjlighet att utnyttja rymden som forskningsmiljö och för olika samhällsnyttiga tillämpningar. Detta förutsätter ett omfattande tekniskt utvecklingsarbete som ofta bedrivs i internationellt samarbete. Rymdverksamheten av omfattar allt från nyfikenhetsstyrd forskning om jorden och vår kosmiska hemvist till samhällsnyttiga tjänster och produkter av både offentlig och kommersiell natur. Tekniska innovationer, internationellt samarbete och uthållighet i satsningarna har varit och kommer att vara av central betydelse för att kunna utveckla och utnyttja rymdverksamhetens möjligheter. Rymdverksamhet sker i stor utsträckning i internationell samverkan beroende på de höga kostnaderna för utveckling av system och vetenskapliga missioner. Samverkan på europeisk grund har därför varit och är en förutsättning för svensk rymdverksamhet. Huvuddelen av den svenska rymdverksamheten bedrivs inom ramen för () och även inom bilaterala samarbeten främst med . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 kom och Rese- och Turistindustrin i , RTS, överens om att initiera en process som via konkreta åtgärder skall öka attraktionskraft som turistland och stärka tillväxten i svensk rese- och turistindustri. Arbetet förutsattes utmynna i en nationell strategi för den svenska turistnäringen. En särskild grupp, den s.k. Framtidsgruppen, etablerades med representation från såväl staten som turistnäringen. överlämnade Framtidsgruppen sin slutrapport strategier för tillväxt i den svenska rese- och turistindustrin. Tillsammans tar staten och näringen ett ansvar för att successivt implementera Framtidsgruppens strategi och förslag på åtgärder utifrån en uppgjord ansvars- och rollfördelning. Denna process bedöms pågå under minst en treårsperiod och skall kontinuerligt följas upp och utvärderas. Det är också viktigt att i processen beakta andra prioriterade mål inom t.ex. regional-, han- dikapp-, jämställdhets- och integrationspolitiken. Arbetet bör koordineras med de regionala tillväxtavtalen, där turismen ingår som en viktig del i flertalet regioner. Det är viktigt att sträva efter att villkoren för företagen i den svenska rese- och turistindustrin så långt möjligt jämställs med vad som gäller i viktiga konkurrentländer. Likaså att villkoren är sådana att turistföretagen inte missgynnas jämfört med företag i andra tjänstenäringar. Särskilt viktigt är detta när tjänstesektorn växer. Regeringen är medveten om att skillnader finns inom skatteområdet för turistföretagen jämfört med andra företag och har för avsikt att inom ramen för Framtidsprogrammet kartlägga och studera dessa förhållanden närmare. har ansvar för marknadsföringen av som turistland utomlands och bör även få ansvar för varumärket och för Sverigebilden gentemot den inhemska marknaden. Statens åtagande för främjandet av svensk turism bör successivt öka. Mineralpolitisk och geologisk undersökning Regeringen anser att det är angeläget att samhället tillhandahåller geologiskt underlagsmaterial så att företag, myndigheter, kommuner och andra organisationer kan få tillgång till geologisk kunskap till exempel för planering av nya verksamheter. Eftersom geologin är en av de grundläggande förutsättningarna för det ekologiska 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 systemet är geologisk kunskap också en viktig del i arbetet för hållbar utveckling. Avveckling och miljösäkring av de oljelagringsanläggningar, som staten hållit av beredskapsskäl för industrins behov samt det statliga gruvfältet i skall genomföras enligt plan. Detta är statens ansvar enligt principen att verksamhetsutövaren svarar för återställning. De beslut om undersökningstillstånd och bearbetningskoncessioner som tas enligt minerallagen (1991:45) medverkar till att landets geologiska förutsättningar tas tillvara och att fler gruvor kan etableras. Regeringen avser att senare återkomma till med en proposition om ändring i minerallagen. Syftet är att lagen i högre grad skall bidra till en förbättrad balans mellan gruvnäringens behov, markägarnas intresse och hänsynen till miljön. De patentintrång som sker drabbar främst innovatörer och småföretagare, vilket bl a kan leda till att färre företag etableras i . Förutom att skada tillväxt och sysselsättning ger det konkurrensfördelar för de företag som gör patentintrång. har aktivt stött initiativ inom EU för att åstadkomma en patentintrångsförsäkring och en arbetsgrupp lämnar patentintrångsförslag eller liknande för främst små företag . Lånen riktar sig till tillväxtföretag och nyföretagare. Dessutom finns särskilda lån till kvinnor och ungdomar som planerar att starta företag. erhöll en kreditgaranti från (). Kreditgarantin innebär att får en riskavtäckning på av sina kreditförluster. medverkar genom sin s.k. såddfinansiering till att nya tillväxtinriktade företag, som grundar sin verksamhet på FoU-resultat och andra tekniska framsteg, etableras. Såddfinansering innebär finansiering av tekniska affärsutvecklingsprojekt i mycket tidiga skeden. Alternativa finansieringsmöjligheter i dessa tidiga skeden, från idé till prototyp, saknas oftast på grund av den höga risknivån. har genom samverkan med teknopoler och länsstyrelser uppnått en god regional service och närhet till företagen. Via stödjer staten utvecklingscentra (IUC) som skall stimulera till utveckling och nya jobb i mindre och medelstora företag. Detta syftar till att tillhandahålla idéer och produkter med utvecklingspotential för att etablera små och medelstora företag som annars inte skulle ha kommit till stånd. Statens uppdrag till IUC är uppdelade på tre områden: uppsökande verksamhet, produktutveckling och förstudier för avknoppning. Statliga insatser inom politikområdet God tillgång till riskkapital för små företag är en förutsättning för tillväxt. har ofta sämre möjligheter att, attrahera externt riskkapital. Staten underlättar småföretagens kapitalförsörjning via bl.a. och . Dessa båda verksamheter har samordnats och /har gemensamt fått rollen att vara nationellt för finansieringsfrågor. De regionala ALMI-bolagen bedriver utlåningsverksamhet i kommission för moderbolaget. Det innebär att dotterbolagen fattar alla kreditbeslut och fastställer lånevillkor i enskilda Statliga insatser utanför politikområdet Staten har ett antal aktörer som kompletterar den privata kapitalmarknaden med riskfinansiering. Stiftelsen innovationscentrum (), som tillkom , är ett led i statens insatser för förnyelse av det svenska näringslivet, samt för att förbättra och utveckla det innovativa klimatet i . SIC:s kapital ska, tillsammans med avkastningen, användas under de som verkar. Medlen ska i första hand användas för att stödja kommersiellt intressanta innovationer i tidiga utvecklingsstadier. skall dessutom stödja innovationsfrämjande åtgärder i syfte att öka intresset och förståelsen för innovationernas betydelse för den ekonomiska tillväxten. beviljades i lån, stipendier och bidrag. Stiftelsen Industrifonden verkar för tillväxt i det svenska näringslivet. Det sker genom finan- siering via olika typer av lån eller ägarkapital till små och medelstora företag. Det finansiella engagemanget kombineras med kompetent rådgivning och stöd. Under /00 betalades ut i lån till 196 företag. Industrifonden har ett kapital på och är engagerade i ungefär 260 företag. Stiftelsen Svensk-Norsk Industrifond (SNI) bildades och har som mål att stärka samarbetet mellan svensk och norsk industri genom finansiering av industriella utvecklingsprojekt. Fondens kapital tillsammans med avkastningen skulle under en period användas för ändamålet. En utvärdering av fonden har skett . Fonden har främst arbetat med existerande engagemang. har totalt beviljat lån och bidrag avseende såddfinansiering med . Tabell 3.2 Beviljade projektstöd inom såddfinansiering såddfinansiering sker i mycket tidiga skeden vilket innebär att risken är mycket hög. Stödet utgår vanligtvis som lån med villkorlig återbetalningsskyldighet. För de projekt som resulterar i marknadsintroduktion och kommersiell lönsamhet återbetalas stödet inklusive ränta. I de fall projekten ekonomiskt misslyckas kan myndigheten efterge återbetalningsskyldigheten. Antalet eftergifter uppgick till 159 av 795, lån vilket är en minskning med 25 ärenden jämfört med . En tidigare studie av IMIT () visar att såddfinansiering har en viktig roll för teknikbaserade företag i tidiga ut- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 av de teknikbaserade företagen har fått finansiellt stöd från NUTEK.9 ALMI-bolagens totala nyutlåning ökade något jämfört med . Nyutlåningen uppgick till i beviljade lån varav utbetalades. Motsvarande siffror var föregående år i beviljade lån varav utbetalades. Hu- vuddelen av nyutlåningen avsåg investeringar i växande företag, sammanlagt gick till 2 591 företag. Beviljade nyföretagarlån uppgick till och omfattade 671 företag. Företagarlån till kvinnor uppgick till och omfattade 473 företag. Lånestocken uppgick vid slutet av räkenskapsåret till brutto. Enligt en utvärdering uppskattas av ALMI:s finansiering gå till verksamheter som bedöms vara riskfyllda. Vidare går av lånen till företag med färre än 50 anställda. ALMI:s roll är att komplettera andra finansiärer. medverkade till att förmedlades från andra finansiärer till de företag som erhöll lån från . av finansieringskunderna är nöjda eller mycket nöjda med ALMI:s insatser enligt en kundattitydundersökning . 9 Med teknikbaserade företag avsågs i rapporten venture capital-bolagens portföljföretag och företag som fått finansiellt stöd från Industrifonden eller noterats på SBI-listan eller Innovationsmarknaden . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Utgångspunkterna för regeringens fortsatta överväganden när det gäller kapitalförsörjning är att tydligt motivera och precisera statens roll, att komplettera marknaden och inte agera på den och att löpande ompröva insatserna. Regeringens arbete med omstrukturerings- och förändringsarbete av offentliga aktörer inom företagsutveckling fortskrider. Den påbörjade integrationen av och skall fullföljas . fick i samband med regleringsbrev i uppdrag att, tillsammans med , komma med förslag om samverkan mellan verket och respektive Industrifonden. Diskussioner fördes och finns skriftliga överenskommelser om hur samarbetet skall ske i fortsättningen. Samarbetet med Industrifonden gäller främst hantering och finansiering av lån till teknikbaserade projekt i tidiga skeden och finansiering till företag i tidig tillväxtfas. Ytterligare överläggningar kommer att ske avseende finansiellt samarbete med aktörer i anslutning till universitet och högskolor. /har tillsammans med kommit överens om att samordna resurserna finansiellt och administrativt inom innovations- och affärsutvecklingsområdet. Bland annat skall SIC:s och /ALMI:s centrala organisation öka samverkan med början 2002 för att nå en full integration . De nuvarande insatserna för innovationsfrämjande fullföljs fram då SIC:s verksamhet upphör. En långsiktig strategi och ett långsiktigt program för innovationsfrämjande arbete utarbetas . Regeringen konstaterar att dessa överenskommelser ligger helt i linje med regeringens intentioner och bildar en bra grund för ett ökat samarbete och effektivare resursutnyttjande när det gäller statens agerande avseende små och medelstora företags kapitalförsörjning. ITPS skall inom kapitalförsörjningsområdet dels utvärdera ALMI:s kapitalförsörjningsinsatser, dels studera alternativa lösningar i andra länder. Statlig finansiering till civil flygindustri Regeringens förslag: Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att uppdra åt att träffa avtal med och om delfinansiering av utvecklingsarbete i två aktuella europeiska civila flygindustriprojekt inom en ram av högst . Skälen för regeringens förslag: Flygindustrier i nio europeiska länder inklusive planerar delta som riskdelande parter i utvecklingen av världens största passagerarflygplan , vars totala utvecklingsinvesteringar uppskattas till storleksordningen . Re- geringarna i sju länder har åtagit sig att medverka i finansiering av upp till 1/3 av sina företags utvecklingsinvesteringar i projektet, med rätt till återbetalning i form av royalty, i enlighet med överenskommelsen mellan och om handel med stora civila flygplan. Den brittiska flygmotortillverkaren har träffat avtal med om samarbete i utvecklingen av flygmotorfamiljen . Den brittiska regeringen tillkännagav att man åtagit sig att finansiera av utvecklingsarbetet hos .