prop · GO0394 · 2001-01-01 00:00:00 — antal producerade timmar som sänds i företagens rikssändningar. Denna information ger naturligtvis endast begränsad kunskap om fördelningen av produktionsresurser inom företagen. Uppgifter om fördelningen av resurser generellt mellan och den lokala och regionala organisationen är inte föremål för särskilda krav och redovisas heller inte fullt ut. Regeringen anser att de villkor som gäller är av betydelse för att garantera en viss nivå på produktionen i hela landet också i fortsättningen. Regeringen föreslår därför att villkoret att av allmänproduktionen skall ske utanför skall kvarstå också under kommande tillståndsperiod. Vidare skall den andel av resurserna för allmänproduktion som förbrukas av enheterna utanför behållas på minst nuvarande nivå . I praktiken innebär detta att programföretagen under nästa tillståndsperiod skall bevara en lokal och regional andel av allmänproduktionen på minst nuvarande nivå. Det är dock, mot bakgrund av syftet med riktlinjer på detta område, viktigt att redovisningen omfattar fler aspekter än . Programföretagen bör i fortsättningen redovisa såväl hur resurser och personal som andel av allmänproduktionen fördelas mellan och övriga delar av landet. En sådan redovisning bör också innefatta uppgifter som beskriver fördelningen av produktionsresurser generellt inom företagen. Företagen bör också lämna en mer klargörande redovisning av vad som kännetecknar den programproduktion som sker ute i landet, exempelvis på vilka sätt lokal och regional produktion och medverkande i denna faktiskt bidrar till att spegla förhållanden i hela landet. 8.7.2 Utomståendes medverkan och utläggningar av produktion m.m. Regeringens förslag: För att public service-verksamhetens särart inte skall riskeras skall ytterligare utläggningar av produktioner inte prioriteras av . Ett riktmärke skall vara att omfattningen kan uppgå till ungefär nuvarande nivå men att den inte får öka. skall under kommande tillståndsperiod sträva efter en högre grad av utläggningar, samarbetsprojekt och inköp av program. Omfattningen av utomståendes medverkan och frilansmedverkan av olika slag skall fortsatt hållas på en hög och jämn nivå inom och . skall öka omfattningen av utomståendes medverkan jämfört med utfallet under nuvarande tillståndsperiod. Programföretagens redovisning av dessa frågor skall förtydligas. Utredningens bedömning: Utredningen redovisar utfallet i de tre programföretagens verksamhet, men lämnar inga förslag i denna del. Remissinstanserna: pekar på vikten av att public service-företagen även i fortsättningen har en relativt stor andel egna medarbetare. KLYS anser att det behövs större satsningar på frilansande svenska upphovsmän och utövande konstnärer. SR anser att den bild som utredaren ger av utvecklingen av utomståendes medverkan inte är helt rättvisande, främst beroende på att är ett olämpligt jämförelseår för företaget. SR anser att omfattningen av utomståendes medverkan inte kan ökas med nuvarande resursnivå. SVT:s strävan är att minska graden av egenproduktion, vilket enligt företaget, kommer att leda till att en större del av produktionen görs av fristående producenter och produktionsbolag. SVT ställer sig därför bakom de ambitioner som uttrycks i de nu gällande riktlinjerna om ökat anlitande av utomstående, ökade utläggningar av produktion, samproduktioner och inköp m.m. framhåller SVT att specificerade riktlinjer bör undvikas. UR bedömer inte att kravet på ökad utomståendes medverkan hindrat företaget från att bedriva en effektiv verksamhet under nuvarande tillståndsperiod. UR anser dock att det är principiellt tveksamt om statsmakterna bör ange en viss nivå på utomståendes medverkan under kommande tillståndsperiod. Bakgrund: Inom SVT har utomståendes medverkan sjunkit både till antalet och när det gäller de resurser SVT avsätter. har utbetalningsnivån minskat med . När det gäller produktionsutläggningar, samproduktioner och inköp har SVT kraftigt ökat resurserna, , . De ökade insatserna har till största delen genomförts med hjälp av de särskilda medel som företaget har fått för kvalitetsproduktion . SR har redovisat svårigheter att uppfylla kravet på utomståendes medverkan jämfört med . SR har minskat resurserna med . Enligt SR beror detta främst på att är ett olämpligt år att jämföra med, då SR detta år hade särskilt stora resurser på grund av det sätt företaget valde att genomföra de nedskärningar som fattat beslut om. SR:s resurser för utomståendes medverkan har fortsatt att minska även . SR har redovisat en ambition att i större omfattning anlita produktionsbolag. SR menar dock att de fristående produktionsbolagen inom radiosektorn än så länge är få och inte har samma mångfald som inom TV-sektorn. UR:s kostnader för utomståendes medverkan har ökat med . Den största ökningen har skett . Resursförstärkningen hänger enligt UR främst samman med att resurser kunnat frigöras när besparingskravet för upphörde. Skälen för regeringens förslag: Den del i public service-uppdraget som avser mångfald i programverksamheten innebär bl.a. att det skall finnas många produktionskällor och medverkan även från andra än före- tagens egna anställda. Detta har resulterat i särskilda krav på verksamheten under nuvarande tillståndsperiod. Dels skall utomståendes medverkan och frilansmedverkan av olika slag öka, dels skall produktionen i ökad utsträckning ske även utanför programföretagen genom utläggningar och samarbeten av olika slag. Utläggningar av produktion m.m. Public service-företagen har i likhet med andra medieföretag behov av att kunna välja den mest ändamålsenliga produktionsformen, utifrån publicistiska och ekonomiska bedömningar. Men en radio och TV i allmänhetens tjänst har också ett särskilt ansvar att värna särarten i det programutbud som produceras och sänds. Det är därför angeläget att programföretagen själva kan bevara en tillräckligt bred kompetens inom olika programområden så att de värden som ligger i public service-uppdraget kan genomsyra produktionsverksamheten på ett tydligt sätt. Det är också viktigt att programföretagen vid exempelvis de produktionsutläggningar som förekommer agerar som tydlig beställare så att den produktion som läggs ut följer public service-uppdraget. Regeringen kan konstatera att det inom SVT har skett en kraftig ökning av produktionsutläggningar, samarbetsprojekt och inköp av färdiga program. Produktionsutläggningar inom SR och UR har dock varit av begränsad omfattning. När villkoret om ökade utläggningar m.m. formulerades första gången var ett viktigt syfte att public service-televisionen skulle bidra till att stimulera framväxten av produktionsmiljöer också utanför public servicesfären. Utvecklingen visar att produktionsmarknaden för TV har vuxit kraftigt. Detta kan främst tillskrivas framväxten av kommersiell TV i . De kommersiella TV-företagen har normalt en begränsad egenproduktion och lägger i stället stora delar av sin produktion på fristående produktionsbolag. Utvecklingen av en fristående produktionsmarknad är emellertid också ett resultat av att SVT i större utsträckning har kommit att anlita sådana produktionsbolag . I ljuset av denna nya situation finns inte något behov av att ge SVT ett särskilt uppdrag av detta slag. Det finns tvärtom anledning att uppmärksamma de risker som exempelvis alltför omfattande produktionsutläggningar kan medföra för ett public service-företag. Om SVT i alltför stor utsträckning minskar den egna produktionskompetensen, kan företaget göra sig beroende av utomstående produktionsbolag. Detta skulle kunna leda till att SVT som public service-företag får svårare att hävda sin särart. För konkurrensen på produktionsmarknaden för kvalitets-TV är det av stor vikt att SVT själv utgör en stark aktör. Regeringen anser mot denna bakgrund att SVT inte skall prioritera exempelvis utläggningar av produktionsuppdrag ytterligare. Ett riktmärke bör i stället vara att omfattningen kan uppgå till ungefär nuvarande nivå men att den inte får öka. Bland de utläggningar och samarbetsprojekt som är särskilt angelägna kan nämnas olika samarbeten med landets kulturinstitutioner samt med fristående producenter av kvalitetsfilm, kortfilm och dokumentärfilm. När det gäller radion konstaterar regeringen att SR har redovisat en ambition att i större omfattning anlita fristående produktionsbolag. SR menar dock att antalet fristående produktionsbolag inom radiosektorn än så länge är litet och att mångfalden är mindre än inom TV-sektorn. Mot denna bakgrund anser regeringen att SR genom åtgärder för ökade utläggningar, samarbeten och inköp, bör bidra till att stimulera den fria produktionsmarknaden för radio vad gäller en programproduktion präglad av mångfald och hög kvalitet. Utomståendes medverkan Public service-företagen har en sådan central ställning att kraven på mångfald gör programproduktion med en hög medverkan av utomstående nödvändig. Det är således viktigt att programproduktion kan ske även med andra än företagens egna anställda inom exempelvis de konstnärliga och opinionsbildande områdena. Även programföretagens kulturansvar skall innefatta en strävan efter en hög nivå av frilansmedverkan och utomståendes medverkan. Regeringen kan konstatera att SVT och UR under nuvarande tillståndsperiod avsatt större resurser för utomståendes medverkan . SR har dock redovisat svårigheter att uppfylla uppdraget i denna del. Regeringen finner mot denna bakgrund inte anledning att ställa krav på SVT och UR om en ökad omfattning av utomståendes medverkan inför kommande tillståndsperiod. Regeringen föreslår därför att omfattningen av utomståendes medverkan och frilansmedverkan av olika slag under nästa tillståndsperiod skall behållas på ungefär nuvarande nivå inom dessa programföretag. För SR:s del skall gälla att omfattningen av utomståendes medverkan skall öka jämfört med vad som uppnåtts under nuvarande tillståndsperiod. Redovisning Programföretagen skall ägna frågor om utomståendes medverkan och produktionsutläggningar m.m. särskild uppmärksamhet i sin årliga redovisning av hur public service-uppdraget uppfyllts. Programföretagen bör lämna en mer klargörande redovisning av vad som kännetecknar de medverkande som deltar i programmen och de produktionsutläggningar och samarbeten med utomstående producenter som förekommer. Redovisningen av den produktion som sker utanför programföretagen skall innehålla redogörelser för vilka typer av produktionsbolag som anlitas och omfattningen av de produktioner som läggs ut. Det är också önskvärt att de tre programföretagen tillsammans utvecklar redovisningar av samarbeten med utomstående på ett likartat och jämförbart sätt. 8.8 Radio Regeringens förslag: uppdrag att sända program till utlandet skall vara oförändrat. Utredningens bedömning överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: i världen framhåller att det är väsentligt att nuvarande omfattning och kvalitet på sändningarna riktade till utlandet säkerställs och gärna utökas även om verksamheten blir en del av SR:s samlade medelstilldelning. Skälen för regeringens förslag: SR:s utlandsprogramverksamhet, Radio , riktar sig både till svenskar som befinner sig utomlands och till en utländsk publik. Programmen syftar till att ge lyssnarna möjlighet att få information om och upprätthålla kontakten med . Sändningarna har pågått och består till största delen av aktualitetsprogram. sänds program på sex olika språk ? svenska, engelska, tyska, ryska, estniska och lettiska. Programmen sänds över kortvåg, mellanvåg och satellit. En del av programmen återutsänds också av andra radiostationer, t.ex. i . En särskild internationell kanal med bl.a. Radio program sänds på FM-bandet i . Radio sändningar är också tillgängliga via Internet. sände Radio totalt på de sex språken. Regeringen föreslår ingen förändring av den inriktning som Radio verksamhet har . Verksamheten finansieras med TV-avgiftsmedel istället för med anslag via statsbudgeten. Radio har tilldelats särskilda medel ur rundradiokontot. I avsnitt 12.2 föreslår regeringen att Radio medelstilldelning skall bli en del av SR:s samlade medelstilldelning. Denna förändring skall dock inte påverka verksamhetens inriktning. 9 Särskilda riktlinjer för Regeringens förslag: skall i större utsträckning än koncentrera sina insatser på utbildningsprogram. Samverkan mellan och respektive skall stärkas. Utredningens bedömning överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Utredningen konstaterar att UR:s nuvarande situation inte är tillfredsställande. Det har alltsedan UR:s tillkomst funnits oklarheter kring UR:s roll och programverksamhetens inriktning. Utredningen anser att en stor del av UR:s program saknar ett uttalat utbildningssyfte och därför till en stor del liknar de program av folkbildande karaktär som produceras av SVT respektive SR. Utredningen anser bl.a. att UR i alltför liten utsträckning anpassat programmen med utbildningssyfte till skolans behov. Utredningen menar vidare att UR:s nuvarande situation och otydligheten i UR:s uppdrag verkar hämmande på UR:s utveckling och effektivitet. Utredningen anser att det finns starka skäl för att utbildningsprogram även fortsättningsvis skall ingå i det samlade public service-utbudet och att det därför är naturligt att verksamheten finansieras via TV-avgifter. Utredningen presenterar tre olika alternativ till organisation av UR. Det första alternativet innebär att UR organiseras och finansieras som men ges förbättrade förutsättningar. Det andra alternativet går ut på att UR integreras i de två övriga public service-företagens verksamhet i syfte att stärka utbildningsprogrammens ställning och det samlade folkbildningsansvaret. Det tredje alternativet innebär att UR behåller sin ställning som självständigt public service-företag men att verksamheten renodlas mot utbildningsprogram som SVT och SR fullt ut tar över ansvaret för program av folkbildningskaraktär. Utredningen förordar det första alternativet mot bakgrund av att den anser att regeringen under nästa tillståndsperiod bör tillsätta en utredning med uppdrag att se över förutsättningarna för en omorganisation av public service-verksamheten till ett sammanhållet företag. Utredningen föreslår att samverkan mellan respektive SR stärks och att krav på samarbete kring de folkbildande programmen förs in i sändningstillstånden Remissinstanserna: Flera remissinstanser anser att det finns ett behov av att tydliggöra UR:s roll. anser att UR har en allt viktigare funktion att fylla då betydelsen av utbildning ökar i samhället. anser att ett av problemen är att UR glidit ifrån sitt ursprungliga uppdrag att producera program för utbildningsväsendet. Verket anser att utbildningsprogrammen borde ha en tydlig koppling till de övergripande intentionerna i läroplaner och andra styrdokument. menar att UR har en oklar profil vilket är ett resultat av att statmakterna har varit otydliga i sitt uppdrag till UR men också att UR självsvåldigt definierat sitt uppdrag. Dessa oklarheter motiverar enligt en förändring av UR:s uppdrag redan inför en ny tillståndsperiod. SVT delar utredningens uppfattning att oklarheterna för UR är ett starkt skäl till att organisationsstrukturen för public service-verksamheten bör ses över. SVT anser dock att en större tydlighet vad gäller UR:s roll kan åstadkommas redan nu genom att låta UR finnas kvar som ett eget bolag med verksamhet renodlad mot utbildningsprogram som SVT och SR bör ta över ansvaret för allmänna program. SVT menar att det finns starka skäl att överväga skattefinansiering av produktion av utbildningsprogram. SVT anser inte att UR bör ges ett särskilt folkbildande ansvar då det skulle skapa ytterligare oklarheter i gränsdragningen mellan de tre företagens uppgifter. UR anser att utbildningsprogram också i fortsättningen bör utgöra en del av public service-verksamheten. UR anser att uppdraget att producera och sända utbildningsprogram bör skötas av ett självständigt programföretag. Detta motiveras bl.a. med den särskilda kompetens som krävs för produktion av utbildningsprogram och att det unika regelsystem som finns uppbyggt med olika upphovsrättsorganisationer utgår från att UR är ett eget programföretag. UR anser att det krävs ett närmare samarbete mellan de tre programföretagen och att företaget bör ges bättre sändningstider för sina program, även i dagens analoga sändningar. UR anser att samarbete och ansvarsfördelning mellan programföretagen i fråga om folkbildningsansvaret bör kunna ske på samma sätt som redan gäller för funktionshindrade samt etniska och språkliga minoriteter. UR menar att företaget bör ha den dubbla uppgiften att producera och sända dels utbildningsprogram som ett stöd och komplement till formell utbildning dels kunskapsberikande folkbildande program med en pedagogisk ambition. UR anser att det av sändningstillståndet klart bör framgå att UR har en folkbildande uppgift. Bakgrund: I betänkande (SOU 1997:148) redovisades ett förslag på hur UR:s verksamhet skulle kunna organiseras. Detta förslag har dock inte genomförts. beslutade istället att förlänga UR:s sändningstillstånd med oförändrade villkor till för att UR:s framtid skulle hanteras med beredningen om nya tillstånd för SVT och SR. får UR av de samlade TV-avgiftsmedlen. Dessutom får UR, efter ansökan hos , ca för att producera utbildningsprogram avsedda för kompetensutveckling av lärare. Av nuvarande sändningstillstånd framgår bl.a. att UR:s programverksamhet skall bedrivas inom utbildningsområdena förskola, ungdomsskola, högskola och vuxenutbildning. UR har genomfört en omorganisation som bl.a. innebär att programverksamheten har koncentrerats till en programavdelning som är indelad i tre redaktioner, en för barn, en för ungdomar och en för vuxna. UR har även startat ett pilotprojekt, ett mediebibliotek, som utgör en fjärde redaktion. Skälen för regeringens förslag: Regeringen anser att det är viktigt att den resurs som UR utgör för utbildningsprogram inom public serviceverksamheten tas till vara. På vissa punkter bör därför UR:s uppdrag förtydligas. Samarbetet mellan UR och SVT respektive SR bör stärkas, bl.a. när det gäller folkbildningsuppdraget och arkivfrågor. UR bör i större utsträckning än koncentrera sig på utbildningsprogram. Verksamhetens inriktning skall liksom vara utbildningsprogram inom de fyra utbildningsområdena förskola, ungdomsskola, högskola och vuxenutbildning. Inom samtliga utbildningsområden bör särskilt stöd och särskild stimulans ges till grupper med olika funktionshinder och till språkliga och etniska minoriteter. Programverksamheten bör, liksom , bygga på radio och TV. Nya tekniska möjligheter, t.ex. Internetverksamhet, bör tas till vara för att öka användarnas tillgång till UR:s programverksamhet. Det är viktigt att UR på rimliga villkor kan använda arkivmaterial från radio och TV för olika utbildningsprogram. Det skall liksom finnas möjligheter för UR:s användare att framföra synpunkter och önskemål på UR:s verksamhet. Detta gäller i särskilt hög grad olika instanser inom det svenska utbildningsväsendet. Det bör ankomma på UR att ansvara för att detta samarbete kan ske på ett nära och förtroendefullt sätt, med beaktande av UR:s oberoende ställning. Regeringen föreslår i avsnitt 8.1 att public service-företagens programverksamhet som helhet skall präglas av folkbildningsambitioner. Det viktigaste är inte vilket av företagen som står för produktionen av program av folkbildande karaktär, utan kvaliteten och ambitionen i de program som når lyssnarna och tittarna. För att stärka det samlade folkbildningsansvaret i radio och TV i allmänhetens tjänst bör programföretagen därför under kommande tillståndsperiod genom överenskommelser lösa samarbetet kring program som inte primärt är avsedda att användas i utbildningssammanhang. Programföretagen bör gemensamt utarbeta en plan för ett fördjupat samarbete kring dessa frågor. Resultatet av det arbetet bör presenteras för regeringen . Utbildningsradions verksamhet skall liksom tidigare finansieras genom medelstilldelning från rundradiokontot. UR har enligt nu gällande riksdagsbeslut om sändningstillstånd rätt att erhålla kompletterande finansiering med allmänna medel för programverksamhet inriktad på särskilt angelägen fortbildning av lärare. (jfr prop. 1987/88:125 bil. 5, bet. 1987/88:KrU23, rskr. 1987/88:287). Av riksdagsbeslutet framgår att den särskilda resurs som UR utgör måste utnyttjas vid planeringen av samhällets samlade utbildningsinsatser. Därför beslutades att allmänna medel skulle kunna ställas till förfogande för utbildningsprograminsatser av engångskaraktär som är utbildningspolitiskt och ekonomiskt motiverade. En förutsättning är enligt beslutet att UR:s programmässiga integritet inte beskärs och att programmen kan produceras inom ramarna för de villkor som gäller för UR:s reguljära verksamhet. Bidragsgivningen får heller inte åberopas som skäl för att påverka programmens innehåll och utformning. Enligt beslutet bör det ankomma på UR att fastställa vilka regler som bör gälla för användarnas möjligheter att framföra synpunkter på programverksamheten. Regeringen anser att UR även i fortsättningen skall ha möjlighet att ansöka om statliga medel av engångskaraktär för programverksamhet i samband med särskilt angelägen kompetensutveckling av skolans personal. Regeringen förutsätter att UR:s program bereds plats såväl analogt som digitalt i SVT:s och SR:s sändningsutrymme på tider som ger utbildningsprogram goda möjligheter att nå sin publik. Eventuell oenighet vid fördelning och placering av sändningstid bör även fortsättningsvis lösas enligt lagen (1999:116) om skiljeförfarande. 10 Uppföljning och granskning av programverksamheten Regeringens förslag: Programföretagen skall följa upp och rapportera hur public service-uppdraget uppfyllts. De s.k. public service- redovisningarna skall lämnas till regeringen och och TV. Regeringens bedömning: Programföretagen bör ge möjlighet för fristående bedömare att analysera och granska verksamheten med utgångspunkt i redovisningarna. Utredningens bedömning överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Remissinstanserna: Inga instanser har invänt mot utredningens bedömning. Skälen för regeringens förslag: och TV har till uppgift att genom efterhandsgranskning av program övervaka efterlevnaden av tillståndsvillkor och lagbestämmelser om sändningarnas innehåll samt att granska programföretagens public service-redovisningar. Utgångspunkterna för programföretagens redovisningar är sändningstillstånd och anslagsvillkor och i förekommande fall särskilda regeringsbeslut. Det är programföretagens ledningar och styrelser som har ansvaret för att verksamheten bedrivs i enlighet med angivna riktlinjer och det är respektive företag som ansvarar för en årlig redovisning av hur uppdraget genomförts. Regeringen anser att denna ordning i princip fungerar väl och att den bör gälla även i fortsättningen. Det finns emellertid skäl att skapa ytterligare förutsättningar för en mer levande offentlig debatt om public service-företagens sätt att uppfylla sitt uppdrag. Som regeringen konstaterat i avsnitt 8 är det viktigt att programföretagen fortsatt utvecklar sina kontakter med allmänheten för att säkerställa att allmänhetens skiftande behov och intressen utgör en grund för programverksamheten. Ett viktigt syfte med public service-redovisningarna är, utöver att fungera som ett underlag för statsmakternas beslut om framtida riktlinjer, att utgöra en grund för en fortlöpande allmän debatt om public service-verksamheten. Regeringen kan konstatera att de public service-redovisningar som programföretagen lämnat har ett stort informationsvärde och de visar att ett stort arbete har lagts ned för att ta fram materialet. Redovisningarna har bl.a. utgjort ett viktigt underlag för utredningens arbete och för de bedömningar och förslag som lämnas i denna proposition. Regeringen anser emellertid att ett viktigt syfte med redovisningarna inte har uppnåtts i tillräcklig utsträckning, dvs.