prop · GO03108 · 2001-01-01 00:00:00 — Inhämtar rätten yttrande från socialnämnden enligt 28 §, skall nämnden yttra sig inom en sådan tid att rätten kan hålla huvudförhandling enligt reglerna i andra stycket. Om ärendets beskaffenhet föranleder det, får yttrandet med rättens medgivande lämnas . Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i delgivningslagen (1970:428) Härigenom föreskrivs i fråga om delgivningslagen (1970:428) dels att 3 a § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 3 b §, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3 a § 3 a § Om det inte är olämpligt med hänsyn till omständigheterna, får ordinär delgivning med den som är part eller som har liknande ställning i ett mål eller ärende ske genom att myndigheten sänder handlingen med post till den sökte under hans senast kända adress och minst senare skickar ett meddelande om att handlingen har sänts (förenklad delgivning). Förenklad delgivning får användas bara om den sökte har delgetts upplysning om att förenklad delgivning kan komma att användas i målet eller ärendet. Sådan upplysning behöver dock inte delges med den som har inlett förfarandet vid myndigheten eller som har gett in en handling i målet eller ärendet, om upplysningen lämnas i nära anslutning till att ansökan eller handlingen har kommit in till myndigheten. Förenklad delgivning får inte avse stämningsansökningar eller andra handlingar genom vilka förfarandet vid myndigheten inleds. Har ett mål om betalningsföreläggande eller vanlig handräckning efter bestridande överlämnats till tingsrätt, Arbetsdomstolen eller får dock svaranden delges sökandens begäran om överlämnande och andra handlingar i målet genom förenklad delgivning, om svaranden under handläggningen hos kronofogdemyndigheten har delgetts upplysning om att förenklad delgivning kan komma att användas i målet hos tingsrätten, Arbetsdomstolen eller . Om det inte är olämpligt med hänsyn till omständigheterna, får ordinär delgivning med den som är part eller som har liknande ställning i ett mål eller ärende ske genom att myndigheten sänder handlingen med post till den sökte under hans senast kända adress och minst senare skickar ett meddelande om att handlingen har sänts (förenklad delgivning). Förenklad delgivning får användas bara om den sökte har delgetts upplysning om att förenklad delgivning kan komma att användas i målet eller ärendet. Sådan upplysning behöver dock inte delges med den som har inlett förfarandet vid myndigheten eller som har gett in en handling i målet eller ärendet, om upplysningen lämnas i nära anslutning till att ansökan eller handlingen har kommit in till myndigheten. Förenklad delgivning får inte avse stämningsansökningar eller andra handlingar genom vilka förfarandet vid myndigheten inleds i andra fall än som följer av 3 b §. Har ett mål om betalningsföreläggande eller vanlig handräckning efter bestridande överlämnats till tingsrätt, Arbetsdomstolen eller får svaranden delges sökandens begäran om överlämnande och andra handlingar i målet genom förenklad delgivning, om svaranden under handläggningen hos kronofogdemyndigheten har delgetts upplysning om att förenklad delgivning kan komma att användas i målet hos tingsrätten, Arbetsdomstolen eller . En tilltalad i ett brottmål vid tingsrätt får delges stämningsansökan och andra handlingar i målet genom förenklad delgivning om han i samband med 1. strafföreläggande, 2. föreläggande av ordningsbot eller delgivning av misstanke om ett brott som kunnat beivras genom föreläggande av ordningsbot har delgetts upplysning om att förenklad delgivning kan komma att användas i brottmålet. Denna lag träder i kraft . Förteckning över remissinstanser som yttrat sig över promemorian Inställda huvudförhandlingar - förslag till åtgärder ombudsmän, över och , Hovrätten för , , , , , , , , , , , Länsrätten i , Länsrätten i , Riksåklagaren, , , , , , , , 1999-års rättegångsutredning. Riksåklagaren har bifogat yttranden av i , i , Åklagarkammaren i , Åklagarkammaren i , i , i och . Kriminalvården har bifogat yttranden av Kriminalvårdsmyndigheterna och . Promemorian Vissa processrättsliga frågor rörande forumregler Inom har lagmannen med biträde av en arbetsgrupp sett över vissa forumförhållanden i allmän domstol. Resultatet av arbetet har presenterats i en promemoria med lagförslag (se bilaga 1). Förslagen syftar till att skapa förutsättningar för en större flexibilitet inom domstolsorganisationen och ett effektivare utnyttjande av rättsväsendet i dess helhet. Förslagen i arbetsgruppens promemoria I arbetsgruppens promemoria föreslås att nya bestämmelser införs i , och som innebär en möjlighet för tingsrätter inom ett län att samarbeta genom överlämnande av tvistemål, brottmål, mål om barns boende och umgänge med barn samt mål och ärenden rörande vårdnad om barn. I förslaget föreslås dessutom att forumfrågan för konkursärenden, skuldsaneringsärenden, ärenden om företagsrekonstruktion, ärenden om felparkeringsavgift och de registreringsärenden som regleras i skall bestämmas av regeringen. Behörig tingsrätt föreslås vara den tingsrätt regeringen bestämt för det län eller del av län där gäldenären bör svara i tvistemål som angår betalningsskyldighet i allmänhet, vilket normalt är där gäldenären har sitt hemvist. För mål om felparkering föreslås att de överklagas till den tingsrätt som regeringen har bestämt för det län eller del av län där överträdelsen har ägt rum. Förslagen i sistnämnda del ligger i linje med tankarna på att bedriva verksamhet i flera domstolar med gemensam domkrets (se prop. 1999/2000:1, utgiftsområde 4, s. 102 f.), vilket bl.a. syftar till att samla specialmål till vissa enheter och utjämna arbetsbördan vid toppar. Förslaget att koncentrera vissa ärendetyper till en eller två tingsrätter i ett län kan vidare vara ett värdefullt instrument för att behålla domstolsverksamhet vid mindre domstolar som har svårt att bedriva effektiv verksamhet med bibehållen kvalitet, men där det av olika anledningar inte är lämpligt med en organisationsförändring som innebär skapande av en tingsrätt med gemensam domkrets och dömande verksamhet på flera orter. kommentarer har med framhållande av ärendets vikt överlämnat promemorian till . När det gäller förslaget till lösning beträffande registrering enligt 16 kap. 2 § har i missiv till promemorian framfört att det bör övervägas om inte förslaget är allför snävt. mer långtgående förslag finns i betänkandet Domstolarna inför 2000-talet (SOU 1991:106 s. 84 ff) där det föreslås att tingsrätternas handläggning av registreringsärenden enligt skall tas över av det centrala äktenskapsregistret samt att avhandlingsprotokollet avskaffas. Vidare har utredningen föreslagit att huvudmannaskapet för äktenskapsregistret skall övergå från till . kommentarer Inom departementet har upprättats ett lagförslag som i stora delar överensstämmer med arbetsgruppens lagförslag. Några skillnader finns dock. Det gäller framför allt vissa bestämmelser om överlämnande av mål från en tingsrätt till en annan tingsrätt vilka föreslås införda i 10 kap. 20 b § och 19 kap. 11 b § , 14 kap. 3 a § äktenskaps-balken och 6 kap. 17 a § . I departementsförslaget tillmäts sålunda ett påstående från käranden om grunden för den överlämnande domstolens behörighet inte någon sådan betydelse som det tillmäts enligt arbetsgruppens förslag. Vidare har i departementsförslaget införts uttryckliga bestämmelser om vad syftet med ett överlämnande skall vara och om att något överlämnande inte får ske till en tingsrätt som inte är villig att ta emot målet. I anslutning till det som har sagts nu finns det anledning att påpeka att med hänsyn till 34 kap. 3 § en domstol inte bör kunna överlämna ett mål sedan svaranden har gjort en befogad foruminvändning. För att det tydligt skall framgå att ett genkäromål, en talan av mellankommande part eller en regresstalan efter det att ett mål har överlämnats skall väckas vid den mottagande tingsrätten och inte vid den överlämnande, har några bestämmelser i 10 kap. 14 § getts en formulering som något avviker från den som finns i arbetsgruppens förslag. Arbetsgruppens förslag till ändring av 16 kap. 2 § om behörig domstol för registrering av ett äktenskapsförord har i departementsförslaget fått en något avvikande konstruktion i avsikt att minimiera risken för att ett registrerat äktenskapsförord blir förklarat ogiltigt på grund av att det har inregistrerats vid fel domstol (jfr rättsfallet NJA 1954 s. 325). I övrigt är skillnaderna mellan arbetsgruppens förslag och departementsförslaget huvudsakligen av redaktionell karaktär. Vid ett ställningstagande till vilken eller vilka tingsrätter i ett län som skall vara behörig att handlägga de ärendetyper för vilka forumfrågan föreslås delegerad skall beaktas det geografiska avståndet för parterna, förutsättningar att ta till vara särskild kompetens eller andra särskilda resurser hos en tingsrätt, liksom behovet av samverkan med vissa myndigheter. Såsom anges i promemorian skall regeringen beakta de synpunkter som tingsrätterna i länet har i forumfrågan. Förslag till lagtext 1 Förslag till lag om ändring Härigenom föreskrivs i fråga om dels att 10 kap. 14 § skall ha följande lydelse, dels att i balken skall införas två nya paragrafer, 10 kap. 20 b § och 19 kap. 11 b §, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 10 kap. 14 § Käromål mot flera svarande må väckas vid den rätt, där någon av dem enligt vad förut i detta kapitel är stadgat har att svara, om det sker och käromålen stödja sig på väsentligen samma grund. Är saken sådan, att endast en dom kan givas mot alla, som hava del i saken, må talan ock väckas vid den rätt, där någon av dem har att svara. Käromål mot flera svarande får väckas vid den rätt där någon av dem enligt det som sagts förut i detta kapitel har att svara, om det sker och käromålen stödjer sig på väsentligen samma grund. När saken är sådan att endast en dom kan ges mot alla som har del i saken, får talan i stället väckas vid den rätt där någon av dem har att svara eller där saken redan handläggs i mål mot någon av dem. Genkäromål upptages av den rätt, som upptagit huvudkäromålet. Genkäromål tas upp av den rätt som handlägger huvudkäromålet. Talan, som avses i 14 kap. 4 eller 5 §, upptages av den rätt, som upptagit huvudmålet. Talan som avses i 14 kap. 4 eller 5 § tas upp av den rätt som handlägger huvudmålet. En tingsrätt får överlämna ett mål till en annan tingsrätt i samma län, om detta är till fördel för handläggningen av målet och den mottagande tingsrätten samtycker. Något överlämnande får dock inte ske, om behörigheten grundas på 16 § och någon av parterna motsätter sig ett överlämnande. Något överlämnande får inte heller ske, om tvisten är sådan som avses i 17 §. Den mottagande tingsrätten skall anses vara behörig, om det finns en tingsrätt i länet som skall anses vara behörig enligt en bestämmelse i detta kapitel. En tingsrätt får överlämna ett mål till en annan tingsrätt i samma län, om detta är till fördel för handläggningen av målet och den mottagande tingsrätten samtycker. Den mottagande tingsrätten skall anses vara behörig, om det finns en tingsrätt i länet som enligt en bestämmelse i detta kapitel skall anses vara behörig. Innan målet överlämnas skall parterna beredas tillfälle att yttra sig, om det inte är obehövligt Ansökan skall anses ha kommit in till den mottagande tingsrätten som den kom in till den tingsrätt som först tog emot ansökan. Handläggningen av målet skall fortsätta där den slutade hos den överlämnande tingsrätten. Denna lag träder i kraft den 2 Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs i fråga om dels att 16 kap. 2 § skall ha följande lydelse, dels att i balken skall införas en ny paragraf, 14 kap. 3 a §, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse En tingsrätt får överlämna ett äktenskapsmål till en annan tingsrätt i samma län, om detta är till fördel för handläggningen av målet och den mottagande tingsrätten samtycker. Den mottagande tingsrätten skall anses vara behörig, om det finns en tingsrätt i länet som på annan grund skall anses vara behörig. Innan målet överlämnas skall parterna beredas tillfälle att yttra sig, om det inte är obehövligt. Ansökan skall anses ha kommit in till den mottagande tingsrätten som den kom in till den tingsrätt som först tog emot ansökan. Handläggningen av målet skall fortsätta där den slutade hos den överlämnande tingsrätten. 16 kap. 2 § Ansökan om registrering görs hos tingsrätt. Ansökan om registrering görs hos en tingsrätt som regeringen bestämt för handläggning av ärenden om sådan registrering. Till ansökan skall fogas den handling som skall registreras. Begärs registrering av en gåva som inte har skett skriftligen, skall uppgift om gåvan lämnas i en handling som har undertecknats av båda makarna. Beträffande anmälan om bodelning finns bestämmelser i 9 kap. 1 § andra stycket. Denna lag träder i kraft den 3 Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs i fråga om dels att 6 kap. 17 a och 17 b §§ skall betecknas 6 kap. 17 b och 17 c §§, dels att i balken skall införas en ny paragraf, 6 kap. 17 a §, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse En tingsrätt får överlämna ett mål om vårdnad, boende eller umgänge till en annan tingsrätt i samma län, om detta är till fördel för handläggningen av målet och den mottagande tingsrätten samtycker. Den mottagande tingsrätten skall anses vara behörig, om det finns en tingsrätt i länet som på annan grund skall anses vara behörig. Innan målet överlämnas skall parterna beredas tillfälle att yttra sig, om det inte är obehövligt. Ansökan skall anses ha kommit in till den mottagande tingsrätten som den kom in till den tingsrätt som först tog emot ansökan. Handläggningen av målet skall fortsätta där den slutade hos den överlämnande tingsrätten. Denna lag träder i kraft den 4 Förslag till lag om ändring i lagen (1976:206) om felparkeringsavgift Härigenom föreskrivs att 10 § lagen (1976:206) om felparkeringsavgift skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 10 §9 Ett beslut enligt 9 § som innebär att betalningsansvaret undanröjts får inte överklagas. Andra beslut enligt 9 § överklagas skriftligen till den tingsrätt inom vars domkrets överträdelsen har ägt rum. Överklagandet skall ges in till polismyndigheten. Det skall ha kommit in dit senast från det klaganden fick del av beslutet. Vid överklagande gäller lagen (1996:242) om domstolsärenden, om inte annat anges i denna lag. Andra beslut enligt 9 § överklagas skriftligen till den tingsrätt som regeringen bestämt för det län eller del av län där överträdelsen har ägt rum. Överklagandet skall ges in till polismyndigheten. Det skall ha kommit in dit senast från det klaganden fick del av beslutet. Vid överklagande gäller lagen (1996:242) om domstolsärenden, om inte annat anges i denna lag. Omständigheter eller bevis som inte angetts vid polismyndigheten får i tingsrätten eller hovrätten åberopas endast om parten gör sannolikt, att han haft giltig ursäkt för sin underlåtenhet att ange omständigheten eller beviset vid polismyndigheten, eller om det av annan särskild anledning bör tillåtas att omständigheten eller beviset åberopas. Denna lag träder i kraft den 5 Förslag till lag om ändring i konkurslagen (1987:672) Härigenom föreskrivs att 2 kap. 1 § konkurslagen skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 kap. 1 § Ansökan om konkurs görs skriftligen hos den tingsrätt där gäldenären bör svara i tvistemål som angår betalningsskyldighet i allmänhet. Ansökningshandlingen skall vara egenhändigt undertecknad av sökanden eller sökandens ombud. Ansökan om konkurs görs skriftligen hos den tingsrätt som regeringen bestämt för det län eller del av län där gäldenären bör svara i tvistemål som angår betalningsskyldighet i allmänhet. Ansökningshandlingen skall vara egenhändigt undertecknad av sökanden eller sökandens ombud. Sökanden skall ange och styrka de omständigheter som gör rätten behörig, om de inte är kända. En ansökan skall avvisas, om det inte av den framgår vilken tingsrätt som är behörig och sökanden inte följer ett föreläggande att avhjälpa bristen. Denna lag träder i kraft den 6 Förslag till lag om ändring i skuldsaneringslagen (1994:334) Härigenom föreskrivs att 21 § skuldsaneringslagen (1994:334) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 21 §10 Har någon borgenär motsatt sig förslaget skall kronofogdemyndigheten, om ansökan inte skall avslås enligt 12 § andra stycket, överlämna ärendet till tingsrätten i den ort där gäldenären är bosatt för vidare handläggning där. Om gäldenären inte är bosatt i skall ärendet överlämnas till . Har någon borgenär motsatt sig förslaget skall kronofogdemyndigheten, om ansökan inte skall avslås enligt 12 § andra stycket, överlämna ärendet till den tingsrätt som regeringen bestämt för det län eller del av län där gäldenären är bosatt för vidare handläggning där. Om gäldenären inte är bosatt i skall ärendet överlämnas till . Denna lag träder i kraft den 7 Förslag till lag om ändring i lagen (1996:764) om företagsrekonstruktion Härigenom föreskrivs att 2 kap. 1 § lagen (1996:764) om företagsrekonstruktion skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 kap. 1 § En ansökan om företagsrekonstruktion får göras av gäldenären eller av en borgenär. Ansökan skall göras skriftligen hos den tingsrätt där gäldenären bör svara i tvistemål som angår betalningsskyldighet i allmänhet. Ansökningshandlingen skall vara egenhändigt undertecknad av sökanden eller sökandens ombud. En ansökan om företagsrekonstruktion får göras av gäldenären eller av en borgenär. Ansökan skall göras skriftligen hos den tingsrätt som regeringen bestämt för det län eller del av län där gäldenären bör svara i tvistemål som angår betalningsskyldighet i allmänhet. Ansökningshandlingen skall vara egenhändigt undertecknad av sökanden eller sökandens ombud. I ansökan skall sökanden ange och styrka de omständigheter som gör rätten behörig, om de inte är kända. Denna lag träder i kraft den Förteckning över remissinstanser som yttrat sig över promemorian Vissa processrättsliga frågor rörande olika forumregler ombudsmän, , Hovrätten för Nedre , , , , , , , , , , , , Länsrätten i , Länsrätten i , Riksåklagaren, , , , , , , , , och . har bifogat yttranden av kronofogdemyndigheterna i , , , , och . Lagrådsremissens lagförslag Regeringen har följande förslag till lagtext. 1 Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs i fråga om dels att 36 kap. 1 §, 45 kap. 14 och 15 §§ samt 46 kap. 15 § skall ha följande lydelse, dels att det i balken skall införas en ny paragraf, 46 kap. 15 a § med följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 36 kap. 1 §11 Var och en, som inte är part i målet, får höras som vittne. I brottmål får dock målsäganden inte vittna, även om han ej för talan. I brottmål får vittnesförhör inte heller äga rum med någon som har åtalats för medverkan till den gärning förhöret gäller eller för någon annan gärning som har samband med den gärningen. Vad som sägs i andra stycket om den som har åtalats skall också gälla den som för gärning som där avses 1. är skäligen misstänkt och har underrättats om misstanken enligt 23 kap. 18 §, 2. har meddelats strafföreläggande eller föreläggande av ordningsbot, eller 3. till följd av beslut enligt bestämmelser om åtalsunderlåtelse eller särskild åtalsprövning ej har åtalats. Skall någon som avses i andra eller tredje stycket höras i en rättegång som inte avser åtal mot honom själv, gäller i fråga om kallelse till förhandling och påföljd för utevaro från förhandlingen samt i fråga om förhöret vad som sägs om tilltalade i 31 kap. 4 §, 37 kap. 1 §, 45 kap. 15 § samt 46 kap. 15 § första stycket. I fråga om rätt till ersättning för inställelse vid förhandling gäller 36 kap. 24 och 25 §§. Skall någon som avses i andra eller tredje stycket höras i en rättegång som inte avser åtal mot honom själv, gäller i fråga om kallelse till förhandling och påföljd för utevaro från förhandlingen samt i fråga om förhöret vad som sägs om tilltalade i 31 kap. 4 §, 37 kap. 1 §, 45 kap. 15 § samt 46 kap. 15 §. I fråga om rätt till ersättning för inställelse vid förhandling gäller 36 kap. 24 och 25 §§. 45 kap. 14 §12 Rätten bestämme, så snart ske kan, tid för huvudförhandlingen. För behandling av rättegångsfråga eller del av saken, som må avgöras särskilt, må huvudförhandling utsättas, ehuru målet i övrigt ej är berett till huvudförhandling. Rätten skall bestämma tid för huvudförhandling . För behandling av en rättegångsfråga eller en del av saken, som får avgöras särskilt, får huvudförhandling sättas ut, trots att målet i övrigt inte är berett till huvudförhandling. Är den tilltalade anhållen eller häktad, skall huvudförhandling hållas inom från den dag, då åtalet väcktes, om ej till följd av åtgärd, som avses i 11 eller 12 §, eller annan omständighet längre uppskov är nödvändigt. Har den tilltalade häktats efter åtalet, skall tiden räknas för hans häktande. Är den tilltalade anhållen eller häktad, skall huvudförhandling hållas inom från den dag, då åtalet väcktes, om inte längre uppskov är nödvändigt på grund av åtgärd som avses i 11 eller 12 §, målets omfattning eller annan omständighet. Har den tilltalade häktats efter åtalet, skall tiden räknas för hans eller hennes häktande. Är den tilltalade ålagd reseförbud, skall huvudförhandling hållas inom en månad från den dag då åtalet väcktes, om inte längre uppskov är nödvändigt till följd av åtgärd som avses i 11 eller 12 § eller annan omständighet. Har reseförbudet meddelats efter åtalet, skall tiden räknas för delgivning av beslutet. Är den tilltalade ålagd reseförbud, skall huvudförhandling hållas inom en månad från den dag då åtalet väcktes, om inte längre uppskov är nödvändigt på grund av åtgärd som avses i 11 eller 12 §, målets omfattning eller annan omständighet. Har reseförbudet meddelats efter åtalet, skall tiden räknas för delgivning av beslutet. 15 §13 Till huvudförhandlingen skall åklagaren kallas. Biträder målsäganden åtalet eller för han eljest talan jämte åklagaren eller skall han höras i anledning av åklagarens talan, skall ock målsäganden kallas. Skall målsäganden infinna sig personligen, förelägge rätten honom vite. Till huvudförhandlingen skall åklagaren kallas. Biträder målsäganden åtalet eller för han eller hon annars talan jämte åklagaren eller skall han eller hon höras i anledning av åklagarens talan, skall även målsäganden kallas. Skall målsäganden infinna sig personligen, skall rätten förelägga honom eller henne vite. Den tilltalade skall kallas till huvudförhandlingen i stämningen eller genom särskild kallelse. Skall han infinna sig personligen eller krävs det att han på annat sätt är närvarande, skall rätten förelägga honom vite. Om det finns anledning att anta att den tilltalade inte skulle iaktta ett sådant föreläggande, får rätten förordna att han skall hämtas till huvudförhandlingen. Kan målet enligt 46 kap. 15 § komma att avgöras trots att den tilltalade har inställt sig endast genom ombud eller har uteblivit, skall han i kallelsen erinras om detta. Rätten förordnar om inställandet av den som är anhållen eller häktad. Om kallande av vittne och sak- kunnig gälle vad i 36 och 40 kap. är stadgat. Den tilltalade skall kallas till huvudförhandlingen i stämningen eller genom särskild kallelse. Skall han eller hon infinna sig personligen eller krävs det att han eller hon på annat sätt är närvarande, skall rätten förelägga honom eller henne vite. Om det finns anledning att anta att den tilltalade inte skulle följa ett sådant föreläggande, får rätten besluta att han eller hon skall hämtas till huvudförhandlingen. Kan målet enligt 46 kap. 15 a § komma att avgöras trots att den tilltalade har inställt sig endast genom ombud eller har uteblivit, skall han eller hon i kallelsen erinras om detta. Rätten beslutar om inställandet av den som är anhållen eller häktad.