prop · GO031D3 · 2001-01-01 00:00:00 — Som en kompensation för de egenavgifter på sammanlagt som successivt införts för löntagare , har regeringen beslutat om en skattereduktion motsvarande en fjärdedel av egenavgifterna. Vidare har gränsen för statlig inkomstskatt höjts så att färre löntagare betalar statlig skatt. 3 Sysselsättningssamarbetet inom EU En uthållig tillväxt och hög sysselsättning är EU:s viktigaste ekonomiska och sociala mål- sättning. har ett nytt strategiskt mål för unionen formulerats; att skapa världens mest dynamiska, konkurrenskraftiga och kunskaps- drivna ekonomi med uthållig ekonomisk tillväxt, fler och bättre jobb samt ökad social sammanhållning. Ett starkt och långsiktigt europeiskt samarbete inom sysselsättningsområdet är en förutsättning för att uppnå det nya strategiska målet. Huvudansvaret för sysselsättningspolitiken ligger dock hos medlemsstaterna. Grunden för sysselsättningssamarbetet utgörs av EU:s gemensamma riktlinjer för sysselsättning som i sin tur bygger på erfarenheterna från den multilaterala övervakningen av den ekonomiska politiken och de allmänna riktlinjerna. I likhet är de fyra områdena för EU:s sysselsättningsriktlinjer att förbättra anställbarheten, utveckla företagarandan, uppmuntra företagens och de anställdas anpassningsförmåga samt att stärka jämställdhetspolitiken. I riktlinjerna för har särskilt behovet av lokala sysselsättningsinsatser och en bättre tillgång till informationssamhället betonats. Arbetsförmedlingarnas roll att främja matchningen mellan arbetssökande och lediga platser betonades också. Nationell handlingsplan Sysselsättningssamarbetet inom EU innefattar även att alla medlemsstaterna skall lämna in s.k. nationella handlingsplaner för syssel- sättning. I handlingsplanerna skall medlems- staterna redovisa hur sysselsättningen har utvecklats och hur sysselsättnings- politiken har utformats mot bakgrund av de gemensamma sysselsättningsriktlinjerna. Medlemsstaternas handlingsplaner utgör sedan underlag till en gemensam rapport framtagen av ministerrådet och kommissionen. I rapporten granskas de nationella handlingsplanerna och medlemsstaternas sysselsättningspolitik. Denna process leder fram till riktlinjer sysselsättningspolitik. Gemensamma rapporter för sysselsättning har upprättats . gav rådet rekommendationer till medlemsstaterna om genomförandet av sysselsättningspolitiken. Enligt rekommendationerna till bör regeringen vidta åtgärder för att minska inkomstskatte- bördan med tyngdpunkt på låginkomsttagare och bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden. nationella handlingsplan för är en uppföljning av de handlingsplaner som presenterades . I utarbetandet av handlingsplanen involverades arbetsmark- nadens parter. Samarbetet mellan regeringen och arbetsmarknadens parter visar att det finns en bred uppslutning kring EU:s sysselsättnings- politik och att det finns en ambition från samtliga att förverkliga målen för sysselsättningspolitiken. Det finns en ambition från regeringens och arbetsmarknadens parters sida att ytterligare fördjupa samarbetet för det kommande årets nationella handlingsplan. Regeringen konstaterar i handlingsplanen att sysselsättningspolitik ligger väl i linje med sysselsättningsriktlinjerna. Regeringen har vidtagit åtgärder med anledning av rådets rekommendationer om att minska inkomst- skatten med tyngdpunkt på låginkomsttagare och bryta könsuppdelningen på arbetsmark- naden. Ett första steg i en inkomstskattereform inleddes för att sänka skatten på arbets- inkomster för alla löntagare, med betoning på låg- och medelinkomsttagare. För att bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden har regeringen genomfört speciella satsningar inom utbildningsområdet. utformas dessutom på ett sätt som skall bidra till att bryta könsbundna utbildningsval. Årligt möte om sysselsättning och ekonomiska reformer Vid Europeiska rådets möte i enades stats- och regeringscheferna kring en strategi för ekonomisk tillväxt och full sysselsättning i unionen. Det beslutades även om att toppmöten om sysselsättning och ekonomiska reformer skall äga rum för att stämma av Lissabonstrategin. Den första avstämningen kommer att ske under toppmötet i . Den övergripande ambiionen för regeringens arbete är att riktlinjerna för sysselsättningspolitiken och dess övervakning ges samma vikt som motsvarande instrument på det ekonomiska området. Regeringen avser därför att fortsatt ha en aktiv och pådrivande roll i det europeiska samarbetet. Vidare kommer regeringen att verka för att medlemsstaterna skall formulera nationella mål för sysselsättningen. 4 Regeringens förslag i budgetpropositionen för Med växande överskott i de offentliga finanserna och de gynnsamma tillväxtutsikterna gör regeringen bedömningen att det är möjligt att gå vidare med en offensiv för att förbättra tillväxtförutsättningarna och rättvisan. Satsningarna består bl.a. av sänkt skatt på arbete och sats- ningar inom utbildningsområdet. Sänkt skatt på arbete, höjt grundavdrag och sänkta arbetsgivaravgifter bedömer regeringen att det är möjligt att genomföra ett andra steg av kompensationen för egenavgifterna till pensionssystemet. För- slaget innebär att ytterligare en fjärdedel av den allmänna pensionsavgiften kompenseras . Vidare höjs den nedre skikt- gränsen för uttag av statlig inkomstskatt, från till , i syfte att minska andelen skattskyldiga med förvärvs- inkomst som betalar statlig inkomstskatt. Skattesänkningarna innebär att marginaleffekterna sänks, vilket särskilt gynnar låg- och medelinkomsttagare. Sänkt skatt på arbete stimulerar arbetsutbudet vilket är nödvändigt för att kunna bibehålla den kraftiga uppgången i ekonomin. Ett antal förslag för ökad miljörelatering av skattesystemet genom en grön skatteväxling presenteras i budgetpropositionen. föreslås bl.a. att skatter på arbetsinkomster sänks utöver det som följer av det andra steget i inkomstskattereformen genom att grund- avdraget i inkomstbeskattningen höjs med och genom att arbetsgivar- avgifterna sänks . För att stimulera rörligheten på arbetsmarknaden föreslår regeringen också att reseavdraget höjs med till per mil. Arbetstiden Arbetstidsfrågan rymmer viktiga välfärds- politiska val. Utgångspunkten för regeringens arbete i arbetstidsfrågan är att det är angeläget att korta arbetstiderna och att öka individernas inflytande över arbetstidens förläggning. Värdet av en arbetstidsförkortning måste dock alltid vägas mot behovet av andra reformer och hänsyn måste tas till kostnaderna. Det är angeläget med en arbetstidsreform. Regeringen, och konstaterar dock att takten, omfattningen och tillvägagångssättet för en arbetstidsreform kräver ytterligare över- väganden. Satsningar på kunskap och utbildning Kunskap och en välutbildad befolkning är en central del i regeringens politik för tillväxt och rättvisa. Grundläggande färdigheter som att läsa, skriva och räkna blir allt viktigare i ett samhälle som kännetecknas av ett livslångt lärande. En väl fungerande skola spelar en särskilt viktig roll när det gäller att lägga grunden för människors likvärdiga livschanser, möjligheten att få ett arbete, en bra inkomst och att aktivt delta i samhällslivet. Den svenska skolan står inför betydande svårigheter och utmaningar. Regeringen föreslår därför i budgetpropositionen ökade resurser till skolan . 2006 skall skolan tillföras . Därefter ökar tilldelningen med . skall kommunsektorn tillföras i nivåhöjning. Resurstillskottet tillsammans med den ökade tillväxten i kommunerna ger möjligheter till satsningar för att förbättra lärmiljön i skolan. Syftet är att förbättra skolans måluppfyllelse, dvs. att fler barn skall kunna lämna skolan med godkända betyg i kärnämnena. En effektiv arbetsmarknads- och utbildningspolitik är viktiga förutsättningar för att öka sysselsättningen och minska arbetslösheten. Som ett led i att öka kunskaperna om arbetsmarknadseffekterna inom utbildningsväsendet avser regeringen att ändra instruktionen för () till att även omfatta studier som belyser kopplingen mellan arbetsmarknad och utbildning. IFAU:s anslag förstärks för detta ändamål med . 5 Tillväxt, sysselsättning och arbetslöshet 5.1 Den ekonomiska utvecklingen Den svenska ekonomin fortsätter att utvecklas mycket gynnsamt. Sysselsättningen stiger och den öppna arbetslösheten faller, vilket stärker den inhemska efterfrågan och de offentliga finanserna. Inflationstrycket är lågt. Det internationella konjunkturläget har förbättrats ytterligare. Svensk export växer därför i snabb takt. Industrins behov av att bygga ut produktionskapaciteten ökar. En hög efterfrågan, stigande sysselsättning och en industriledd uppgång i produktivitets- tillväxten bidrar till att bruttonationalprodukten (BNP) väntas öka med . Bredden i konjunkturuppgången har även bekräftats av nationalräkenskaperna enligt vilka samtliga efterfrågekomponenter, förutom offentlig konsumtion, visade höga tillväxttal . Den underliggande inflationen är låg även om det senaste årets oljeprisuppgång har bidragit till att höja konsumentpriserna något. Det låga pristrycket tyder på att det fortfarande finns lediga resurser i ekonomin. Vissa tecken finns dock på att bristen på resurer har tilltagit. som anger brist på arbetskraft som en expansionshämmande faktor har stigit enligt Konjunkturinsitutets industri- och tjänste- barometrar. Nivåerna på bristtalen är dock, generellt sett, fortfarande låga i ett historiskt perspektiv. bedöms resursläget på arbetsmark- naden vara något mer ansträngt varför sysselsättningsuppgången förutses bli mindre än . Den globala tillväxten väntas vara fortsatt stark men mattas något i förhållande till den höga ökningstakten . Mot denna bakgrund förutses BNP i öka med . bedöms det s.k. produktionsgapet, dvs. skillnaden mellan faktisk och potentiell produktion, vara slutet. De svenska industriföretagen kommer att behöva bygga ut kapaciteten relativt kraftigt för att kunna tillgodose den allt högre efterfrågan. Uppgången i industrikonjunkturen, den gynnsamma utvecklingen inom teleproduktindustrin och omfattande industriinvesteringar stärker produktivitetstillväxten i näringslivet, som väntas stiga från 1999 till och till . Investeringarna i övriga näringslivet och i offentliga myndigheter väntas öka i måttligare takt framöver. Bostadsinvesteringarna har visat blygsamma ökningstal. Olika indika- torer tyder dock på att tillväxten i bostads- investeringarna ökar markant från ett lågt utgångsläge. Lagerbidraget väntas bli svagt positivt . Detta är bl.a. ett uttryck för att lagertunga delar av ekonomin (exempelvis industrin) väntas växa snabbare än BNP. Hushållens konsumtionsutgifter väntas fortsätta växa i snabb takt. Sysselsättningsupp- gången, den låga inflationen och skattesänk- ningar bidrar till att de disponibla inkomsterna väntas visa höga tillväxttal och . Detta tillsammans med en förbättrad förmögenhets- ställning stärker hushållens köpkraft. Effekterna av de senaste årens förmögenhetstillväxt bedöms dock gradvis klinga av. I prognosen har de av regeringen föreslagna skattesänkningarna riktade till hushållen beaktats. Den offentliga konsumtionen förutses öka något . För finns ett finansiellt utrymme för fortsatt expansion i kommunsektorn om kommunalskatten bibehålls på nuvarande nivå. Den betydande produktionsuppgången och och den därmed sammanhörande uppgången i sysselsättningen innebär dock att situationen på arbetsmarknaden snabbt kan förändras. Det är svårt att bedöma om eller när bristsituationer som hotar en hållbar löneutveckling kommer att uppstå. Ett särskilt osäkerhetsmoment är avtalsrörelse som kommer att genomföras i en ekonomisk situation med lägre arbetslöshet och högre sysselsättningsnivå jämfört med de förhållanden som rådde vid och avtalsrörelser. Positiva faktorer för lönebildningen är att inflationsförväntningarna ligger stabilt på en nivå och att reallönerna har visat en god utveckling trots att de senaste årens nominella löneökningar har varit historiskt sett låga. De förändringar som har genomförts vad avser de institutionella ramarna för lönebild- ningen, exempelvis den nya förhandlingsordningen inom industrin och införandet av ett medlingsinstitut, förbättrar förutsättningarna för måttliga nominella löneökningar. För att undvika att den samlade ekonomiska politiken läggs om i en åtstramande riktning måste de avtalsmässiga löneökningarna begränsas och att löneglidningen hålls tillbaka. En viktig förutsättning för prognosen är att de totala löneökningarna beräknas till . Tabell 5.1 Nyckeltal 1999 2003 1999 2000 2001 2002 2003 Antal sysselsatta, årlig procentuell förändring 0,5 Reguljär sysselsättningsgrad, nivå 78,0 Öppen arbetslöshet, nivå 5,6 4,6 3,8 3,9 4,0 Arbetsmarknadspolitiska program, nivå 2,0 Kontantlön , årlig procentuell förändring 3,5 KPI, årlig procentuell förändring 2,0 Offentligt finansiellt sparande 1,9 3,4 3,5 2,0 2,0 BNP, årlig procentuell förändring 2,1 Anm.: Reguljär sysselsättningsgrad mäts som antalet sysselsatta i åldern 20 exklusive sysselsatta i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program i procent av befolkningen i den åldersgruppen. Den öppna arbetslösheten och personer i arbetmarknadspolitiska program redovisas i procent av arbetskraften. Offentligt finansiellt sparande är uttryckt som andel av BNP efter beräkningsteknisk överföring. 5.2 Arbetsmarknaden Sysselsättningen har ökat snabbt och den öppna arbetslösheten har fallit. Sysselsättningen steg med cirka 70 000 personer jämfört med . Huvuddelen av sysselsättnings- ökningen har ägt rum inom den privata tjänstesektorn. Även arbetskraftsutbudet har stigit . Statistiken tyder på att det främst är personer som har varit klassi- ficerade som studerande som kommit in på arbetsmarknaden. Arbetskraftsutbudet har dock inte ökat lika kraftigt som sysselsättningen , vilket gör att arbetslösheten fortsatt att minska. Mellan och minskade den öppna arbetslösheten till , säsongrensat. Under den närmast kommande tiden för- väntas utvecklingen på arbetsmarknaden bli fortsatt gynnsam. förutses sysselsättningen öka med sammanlagt 81 000 personer, vilket motsvarar en ökning , varefter ökningstakten förväntas avta till , motsvarande 53 000 personer. I princip hela sysselsättningsökningen kan hänföras till den privata tjänstesektorn, men för- väntas en bredare uppgång i sysselsättningen. Den reguljära sysselsättningsgraden för personer , som enligt regeringens sysselsättningsmål skall uppgå till , beräknas stiga till . Även arbetskraftsutbudet förväntas fortsätta öka. Genom att antalet platser vid högskolor och universitet planeras att utvidgas dämpas dock utbudsökningen något. Sammantaget innebär utvecklingen av sysselsättningen och arbetskraftsutbudet att den öppna arbetslösheten bedöms falla till . Mellan och sker en nedtrappning av såväl antalet platser i som antalet deltagare i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program. Minskningen frigör resurser i ekonomin, vilket höjer den potentiella produktionsnivån och minskar risken för överhettning. Mot bakgrund av detta antas BNP öka , vilket är något högre än vad som bedöms vara en trendmässig och långsiktigt hållbar utvecklingstakt. Sysselsättningen beräknas då stiga i en något snabbare takt än den arbetsföra befolkningen. Därmed stiger den reguljära sysselsättningsgraden till . Eftersom inte alla de personer som annars skulle omfattas av eller delta i något arbetsmarknadspolitiskt program kommer att finna sysselsättning bedöms den öppna arbetslösheten stiga något initialt, från år . Uppgången i arbetskraftsutbudet dämpas till viss del av att antalet platser vid högskolor och universitet fortsätter öka både och . En rad osäkerheter finns beträffande utvecklingen på arbetsmarknaden framöver. Det finns faktorer som talar för att BNP-tillväxten och sysselsättningen kan komma att utvecklas svagare än väntat. Det är möjligt att brist- situationen och matchningsproblemen på arbets- marknaden har underskattats. Det är också möjligt att arbetsmarknaden och lönebildningen fungerar bättre än vad som antagits i kalkylen. Då skulle BNP-tillväxten kunna bli starkare och sysselsättningsnivån bli högre än beräknat utan att det uppstår inflationsdrivande löneökningar. BNP-tillväxten kan också bli starkare om produktivitets- tillväxten inom teleproduktindustrin skulle fortsätta ge ett mycket starkt bidrag till tillväxten även i ett medelfristigt perspektiv. För en detaljerad beskrivning av sysselsättningsmålet, se bilaga 4 till budgetpropositionen , prop. 1998/99:1. Den faktiska öppna arbetslöshet uppgick till , för kvinnor och för män. Inklusive offentligt ägda bolag. Avser aktiebolag, handelsbolag, kommanditbolag och ekonomiska föreningar. Stoppreglerna avser de särskilda regler som tar sikte på transaktioner mellan fåmansägda företag och dess ägare. Varav staten investerar halva beloppet. För ändamålet avsattes 2000 och 2001. Statens skolverks rapport eller Bredd Med gymnasial vuxenutbildning avses verksamhet inom såväl som den kommunalt finansierade gymnasiala vuxenutbildningen, komvux. Ds 2000:33 En ny eftergymnasial yrkesutbildning . Statistik finns ej tillgänglig /00. Helårsstudenter beräknas utifrån varje enskilt kurstillfälle. Antalet registrerade på kursen multipliceras med kursens poäng dividerat med 40. Antalet helårsstudenter exkl. uppdragsutbildning uppgick till drygt 250 000. Anställning utan villkor vid ett eller flera tillfällen i 1 12 månader . och projektarbete som ingår i definition på konjunkturberoende program ingår ej i redovisad statistik. Däremot inkluderas som inte ingår i statistik. Avser tillsvidareanställning, tidsbegränsad anställning, deltidsanställning, timanställning, fortsatt anställning hos arbetsgivare som tidigare fått anställningsstöd, tillfälligt arbete och ombytessökande. Avser tillsvidareanställning och forsatt arbete hos arbetsgivare som tidigare fått anställningsstöd. Inskrivna vid arbetsförmedlingen som varit kontinuerligt utan arbete eller i arbetsmarknadspolitiska program . Arbetsmarknaden för utomnordiska medborgare , 2000:5. I hela befolkningen är andelen utan gymnasiekompetens för utlandsfödda och utomnordiska medborgare, och för svenskfödda. 2000/2001:1 BILAGA 3 2000/2001:1 BILAGA 3 2000/2001:1 BILAGA 3 2000/2001:1 BILAGA 3