prop · GP0362 · 2001-11-28 00:00:00 — Det finns flera skäl mot att göra en sådan åtskillnad. Regelverket skulle bli onödigt komplicerat. Risken för att den som hyr av den kooperativa föreningen skulle missuppfatta sina rättig- heter skulle vara överhängande. Regeringen föreslår därför en generell bestämmelse om att den som hyr av en kooperativ hyresrättsförening inte skall anses som andrahandshyresgäst. Rätt till medlemskap efter ombildning m.m. Regeringens förslag: Den som är hyresgäst för en ombildning till kooperativ hyresrätt skall ha rätt att bli medlem i den kooperativa hyresrättsföreningen på samma villkor som i övrigt gäller En kooperativ hyresrättsförening skall, enligt huvudregeln, vara skyldig att upplåta kooperativ hyresrätt till den som har antagits som medlem i samband med ombildning. Utredningens förslag: Överensstämmer i stora delar med regeringens Utredningen föreslog dock större möjligheter för föreningen att vägra medlemskap (se betänkandet s. 249252). Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte haft något att invända Skälen för regeringens förslag Hyresgästens rätt till medlemskap En bostadsrättsförening som har förvärvat eller avser att förvärva ett hus för ombildning av hyresrätt till bostadsrätt får inte vägra en hyresgäst i huset inträde i föreningen (se 2 kap. 8 § bostadsrättslagen). gäller för lokaler och för hyresförhållanden som beror på anställning om lokalen respektive lägenheten inte skall upplåtas med bostadsrätt samt när rätt att vägra övergång föreligger enligt stadgarna och föreningen inte skäligen bör godta den aktuella personen. När föreningen har förvärvat huset får medlemskap även vägras om sökanden inte var hyresgäst när huset förvärvades eller om hyresgästens ansökan om medlemskap har skett senare än efter föreningens förvärv. Enligt regeringens mening är situationen något annorlunda när det gäller ombildning till kooperativ hyresrätt jämfört med ombildning till Bostadsrättslagen kan sägas präglas av att en bostadsrätts- förening normalt inte skall ha andra medlemmar än de som innehar en En kooperativ hyresrättsförening enligt regeringens förslag skall i högre grad präglas av den föreningsrättsliga öppenhetsprincipen och kunna ha ett stort antal medlemmar som inte är hyresgäster hos Detta gör att man bör tillämpa samma principer om inträde i föreningen vid ombildning som i andra sammanhang. hyresgäst vid ombildningen bör därför ha rätt att bli medlem i den koope- rativa hyresrättsföreningen om det inte finns skäl att neka medlemskap enligt föreningslagens regler (jfr avsnitt 5.2.1). Föreningens skyldighet att upplåta och följderna av vägran När någon har antagits som medlem i en bostadsrättsförening får föreningen inte vägra att upplåta den lägenhet som är avsedd för med- lemmen med bostadsrätt. Inte heller får föreningen villkor för upplåtelsen som medlemmen skäligen inte bör godta. inte respekterar dessa regler, kan medlemmen vända sig till hyres- nämnden (se 4 kap. 6 § bostadsrättslagen). När det gäller kooperativa hyresrättsföreningar föreslås det, såsom har påpekats, inte någon fast koppling mellan andels- och Ett beviljat medlemskap skall alltså i normala fall inte medföra någon skyldighet för föreningen att upplåta nyttjanderätt. Ombildning är en speciell situation. Utgångsläget är att ett antal hyres- gäster är överens om att försöka förvärva en fastighet för att bilda en Till skillnad från vad som gäller vid ombildning till bostadsrätt kommer det, såsom har utvecklats ovan, bara att finnas ett begränsat utrymme att neka hyresgästerna rätt att bli med- lemmar i föreningen. Enligt regeringens mening är det då motiverat att ge föreningen möjlighet att neka upplåtelse i ett par av de fall där en bostadsrättsförening kan neka medlemskap. kunna neka upplåtelse avseende hyresförhållanden som beror på anställ- ning samt när hyresgästen sökt medlemskap senare än efter föreningens förvärv av huset (jfr 2 kap. 8 § bostadsrättslagen). situationerna där en bostadsrättsförening kan neka medlemskap finns det däremot enligt regeringens bedömning inte skäl att ge en kooperativ hyresrättsförening möjlighet att neka upplåtelse med kooperativ hyres- Vad gäller bostadsrättslagens undantag avseende lokalhyresgäster saknas skäl för undantag eftersom lokaler över huvud taget inte föreslås kunna upplåtas med kooperativ hyresrätt. Vad gäller den situationen att medlemmen inte var hyresgäst när föreningen förvärvade huset finns det enligt regeringens bedömning inte skäl att neka upplåtelse, eftersom man inte behöver befara att det sker bytestransaktioner och dylikt i spekula- I 2 kap. 12 § bostadsrättslagen finns bestämmelser för det fallet att bostadsrättsföreningen vägrar att upplåta bostadsrätt till någon som har antagits som medlem. Huvudregeln är att medlemmen då skall anses ha utträtt ur föreningen. Detsamma gäller om medlemmen inte antar ett erbjudande från föreningen att få lägenheten upplåten med bostadsrätt. De nu angivna huvudreglerna gäller inte om medlemmen hänskjuter frågan om upplåtelse till hyresnämnden enligt 4 kap. 6 § bostadsrättslagen eller om styrelsen har medgett att medlemmen får stå kvar i föreningen. När det gäller kooperativa hyresrättsföreningar kom- mer medlemskapet i föreningen inte att vara knutet till en lägenhet på samma sätt som det i praktiken ofta är i bostadsrättsföreningar. Det är Prop. 2001/02:62 mot den bakgrunden rimligt att en medlem kan få stå kvar som medlem även om någon upplåtelse inte kommer till stånd. De principer som kommer till uttryck i 2 kap. 12 § bostadsrättslagen bör därför inte överföras till den nya lagen. 12.4Upphörande av verksamhet med kooperativ hyresrätt 12.4.1Upphörande av en kooperativ hyresrättsförening Regeringens förslag: Föreningslagens bestämmelser om likvidation skall gälla även för kooperativa hyresrättsföreningar. Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte haft några invänd- ningar mot förslaget. Skälen för regeringens förslag: En ekonomisk förening kan upphöra genom likvidation. Ett beslut om likvidation av en ekonomisk förening skall fattas av föreningsstämman (se 11 kap. 1 § föreningslagen). Beslutet är normalt giltigt endast om samtliga röstberättigade har förenat sig om beslutet eller om det har fattats på två på varandra följande föreningsstämmor och på den senare stämman har biträtts av minst två tredjedelar av de röstande. Längre gående villkor kan föreskrivas i stad- garna. Dessa bestämmelser gäller även för bostadsrättsföreningar (se 9 kap. 29 § bostadsrättslagen). De kooperativa hyresgästernas intresse av stabilitet i sitt boende talar för att föreningsbeslut som får till följd att den kooperativa hyresrätten upphör eller övergår i annan form skall kunna komma till stånd enbart om en stark majoritet bland hyresgästerna önskar detta. Till detta kommer att kooperativ hyresrätt enligt regeringens mening bör vara en boendeform utan spekulativa moment. Utrymmet för hyresgästerna att ombilda sina nyttjanderätter till sådana former som går att utnyttja ekonomiskt bör därför vara begränsat. Ett beslut om likvidation får med nödvändighet till följd att den kooperativa hyresrättsföreningen och därmed också de kooperativa hyresrätterna upphör. Även om föreningsmedlemmarna givetvis måste ges möjlighet att besluta att verksamheten skall upphöra är det därför naturligt att det uppställs stränga krav för att ett beslut om frivillig likvidation skall komma till stånd. Som ovan har framgått gäller redan sådana stränga krav enligt föreningslagen. Enligt regeringens mening ger dessa regler ett tillräckligt skydd för de kooperativa hyresgästerna. För ekonomiska föreningar finns det, liksom för andra liknande associationer, regler om tvångslikvidation, t.ex. när antalet medlemmar understiger tre. Dessa regler är avsedda att upprätthålla respekten för olika grundläggande föreningsrättsliga bestämmelser. När det finns grund för tvångslikvidation, kan föreningen besluta om likvidation utan att iaktta de särskilda majoritetskrav som gäller vid frivillig likvidation. Detta är enligt regeringens mening en rimlig ordning även när det gäller Det innebär i och för sig en viss risk för kringgående av de majoritetskrav som gäller för frivillig likvidation. 2001/02:62 Risken torde dock inte vara särskilt stor. Reglerna om likvidation får alltså anses innebära ett tillräckligt skydd för föreningen och dess kooperativa hyresgäster. Att generellt hindra att kooperativa hyresrättsföreningar upphör eller omvandlas till bostadsrätts- föreningar torde inte vara möjligt och för övrigt inte heller önskvärt. Regeringen förordar därför att föreningslagens bestämmelser om likvi- dation görs tillämpliga även på kooperativa hyresrättsföreningar. 12.4.2Överlåtelse av föreningens hus Regeringens förslag: Ett beslut om att överlåta ett hus som tillhör föreningen och i vilket det finns kooperativa hyresrätter skall fattas på föreningsstämma och på det sätt som gäller för beslut om likvidation enligt föreningslagen. Hyresgästerna i minst två tredjedelar av de lägenheter som är upplåtna med kooperativ hyresrätt skall ha gått med på beslutet. sitt hus eller säljs det exekutivt, upphör de kooperativa hyresrätterna. Den kooperativa hyresgästen skall då ha rätt att få tillbaka upplåtelseinsatsen. Om hyresgästen hade tillträtt lägenheten vid överlåtelsen, skall det i och med överlåtelsen anses att ett skriftligt hyresavtal har ingåtts mellan hyresgästen och den nye ägaren. Hyresvillkoren skall fastställas av parterna eller, om så inte sker, av hyresnämnden. Vad som har sagts skall gälla också i fråga om kooperativ hyres- rätt enligt hyresmodellen, när hyresavtalet mellan fastighetsägaren och föreningen upphör. I övrigt skall föreningslagens bestämmelser gälla beträffande en kooperativ hyresrättsförenings möjligheter att upphöra, t.ex. för bil- dande av en bostadsrättsförening. Utredningens förslag: Överensstämmer i stort sett med regeringens förslag (se betänkandet s. 261265). Utredningen har dock föreslagit att den kooperativa hyresgästen i stället för att få tillbaka upplåtelse- insatsen skall ha rätt till skälig ersättning när huset sålts. Remissinstanserna: Remissinstanserna har tillstyrkt eller inte haft något att invända mot förslagen. Skälen för regeringens förslag: För bostadsrättsföreningar finns särskilda bestämmelser om överlåtelse av hus som tillhör föreningen (se 9 kap. 16 § första stycket 4 bostadsrättslagen). Bestämmelserna gäller hus i vilket det finns en eller flera lägenheter som är upplåtna med bostadsrätt. Överlåtelsebeslutet skall då ha fattats på samma sätt som ett likvidationsbeslut. Dessutom gäller att minst två tredjedelar av bostads- rättshavarna i det hus som skall överlåtas alltid skall ha gått med på beslutet. Bestämmelserna skall ses mot bakgrund av att en sådan försäljning får till följd att bostadsrätten upphör (se 7 kap. 33 § bostadsrättslagen), låt vara med rätt för den tidigare bostadsrättshavaren att fortsättningsvis disponera lägenheten med hyresrätt. Frågan blir då om det bör uppställas liknande bestämmelser i fråga om kooperativa hyresrätt. Vid överlåtelse av en hyresfastighet där det finns vanliga hyresrätter gäller som huvudregel att hyresrätten består (se 7 kap. 1114 §§ jorda- balken). Kooperativ hyresrätt kommer i grunden att vara en form av hyra. I den mån det inte finns några avvikande bestämmelser skall vad som gäller om hyra även tillämpas på kooperativ hyresrätt. Det är emellertid knappast rimligt, om ens möjligt, att låta den kooperativa hyresrätten bestå efter en överlåtelse av huset. Den kooperativa hyresrätten skall ju präglas just av det förhållandet att hyresvärden är en förening i vilken hyresgästen är medlem. Därför bör principen vara att den kooperativa hyresrätten upphör när huset överlåts. Detsamma bör för övrigt, liksom beträffande bostadsrätt, gälla om huset säljs exekutivt. En bostadsrättshavare har i motsvarande situation rätt till skälig ersättning (jfr 7 kap. 33 § och 4 kap. 8 § bostads- rättslagen). Det handlar då oftast om bostadsrättens marknadsvärde (se t.ex. , m.fl. Bostadsrättslagen, 2 uppl. 1998 s. 96 och 100 f.) En kooperativ hyresrätt kommer, enligt regeringens förslag, inte att kunna överlåtas mot ersättning. Det mest lämpliga är därför enligt regeringens mening att den kooperativa hyresgästen i den aktuella situationen ges rätt att få tillbaka upplåtelseinsatsen med de begräns- ningar för detta som följer av föreningslagen. En sådan ordning stämmer också bäst överens med vad som i övrigt gäller om återbetalning av upplåtelseinsatsen (jfr ovan 4.2.5). Vidare bör han eller hon ha rätt att bo kvar i lägenheten, fastän med vanlig hyresrätt. I lagen bör därför tas in en bestämmelse om att ett hyresavtal skall anses ingånget mellan den kooperativa hyresgästen och husets nye ägare. En motsvarande be- stämmelse finns i bostadsrättslagen. I bostadsrättslagen föreskrivs också att hyresvillkoren, om parterna inte kan enas om dessa, skall fastställas av hyresnämnden (jfr 4 kap. 9 § bostadsrättslagen). Det bör enligt regeringens mening gälla när en kooperativ hyresrättsförening säljer ett hus. Även med sådana bestämmelser kan givetvis överlåtelsen få ingri- pande konsekvenser för hyresgästerna. Det är därför önskvärt att en stor andel av de boende står bakom beslutet. Enligt regeringens mening är det rimligt att flertalet av de kooperativa hyresgästerna i huset biträder beslutet om överlåtelse. Regeln bör utformas på i huvudsak samma sätt som den motsvarande bestämmelsen i bostadsrättslagen; hyresgästerna i minst två tredjedelar av de lägenheter som är upplåtna med kooperativ hyresrätt bör alltså ha gått med på beslutet (jfr 9 kap. 16 § första stycket 4 bostadsrättslagen). Det sagda har tagit sikte på föreningar som bedriver sin verk- samhet enligt ägarmodellen. När det gäller föreningar som verkar enligt hyresmodellen kan man tänka sig att föreningen eller husets ägare säga upp hyresavtalet dem emellan eller att ägaren säljer huset. Vad bör då gälla? Även i de nu nämnda situationerna är det ofrånkomligt att den koope- rativa hyresrätten upphör. Föreningen disponerar ju inte längre över den En annan sak är att den forna kooperativa hyres- Prop. 2001/02:62 gästen kan fortsätta att vara medlem i föreningen. Det är också möjligt att han eller hon kan hyra en lägenhet i ett annat hus som föreningen disponerar och på nytt bli kooperativ hyresgäst. Ovan har regeringen föreslagit att den kooperativa hyresgästen skall ha rätt att få tillbaka upplåtelseinsatsen när den kooperativa hyresrätten upphör efter försäljning av huset. Det är naturligt att detsamma gäller om den kooperativa hyresrätten upphör därför att hyresavtalet mellan husets ägare och den kooperativa hyresrättsföreningen upphör. Har lägenheten tillträtts när hyresavtalet upphör bör vidare, liksom enligt ägarmodellen, ett skriftligt hyresavtal anses ingånget. I det här fallet bör dock avtalet anses ingånget med ägaren av huset. Även när det gäller lägenheter som är upplåtna med vanlig hyresrätt bör ägaren av huset inträda i hyresförhållandena. Bör det då gälla några särskilda villkor ifråga om uppsägning av avtalet mellan fastighetsägaren och föreningen? Att sätta upp särskilda begränsningar för fastighetsägare som hyr ut till kooperativa hyresrätts- föreningar framstår inte som lämpligt. Inte minst skulle det kunna leda till att fastighetsägare undviker att hyra ut till kooperativa hyresrätts- föreningar. Behovet av sådana begränsningar framstår också som litet. Överlåtelsen skall ju, som ovan har nämnts, som regel inte påverka hyresgästens rätt att hyra lägenheten. Regeringens förslag: Det införs en särskild lag om kooperativ hyres- I lagen anges i vilken utsträckning föreningslagens bestämmelser skall gälla för kooperativ hyresrätt. I lagen tas vidare in en allmän hänvisning till hyreslagens bestämmelser med uppgift om de avvikel- ser från hyreslagen som skall gälla för kooperativ hyresrätt. Utredningens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens Utredningen har dock föreslagit en allmän hänvisning till föreningslagen med uppgift om vilka bestämmelser i föreningslagen som inte skall tillämpas (se betänkandet s. 267 och 268). Remissinstanserna: De flesta remissinstanserna har tillstyrkt eller inte haft något att invända mot utredningens förslag. ansett att den lagtekniska lösningen är svåröverskådlig. Skälen för regeringens förslag: Det som föreslås är en ny upplåtelseform vid sidan av hyresrätt och bostadsrätt. Det är naturligt att de nya reglerna förs samman i en särskild lag om kooperativ hyresrätt. Det är viktigt för den som skall orientera sig om vad som gäller för kooperativ hyresrätt att regelverket är samlat. Att ta in samtliga föreningsrättsliga och nyttjanderättsliga regler i den nya lagen skulle dock göra den mycket omfångsrik och svåröverskådlig och tveksamhet skulle kunna uppkomma om exempelvis allmänna nyttjanderättsliga regler skall tillämpas på samma sätt här som i andra sammanhang. Utredningen har därför utformat sitt lagförslag så att det innehåller allmänna hänvisningar till både hyreslagen och föreningslagen. 2001/02:62 regeringens mening kan dock även en sådan lagteknisk lösning göra regelverket svårt att överblicka. Regeringen föreslår därför att man i stället, med bostadsrättslagen som förebild, fogar in de föreningsrättsliga bestämmelserna i lagen om kooperativ hyresrätt eller ger en direkt hänvisning till de bestämmelser i föreningslagen som skall gälla i en viss situation. När det gäller de nyttjanderättsliga reglerna föreslår regeringen, i likhet med utredningen, att det i lagen tas in en allmän hänvisning till hyreslagens regler och att de avvikelser från hyreslagen som skall gälla för kooperativ hyresrätt särskilt pekas ut. 14 Ikraftträdande och övergångsfrågor Lagändringarna bör träda i kraft . Vissa av förslagen förutsätter särskilda övergångsbestämmelser. Dessa frågor kommer att behandlas närmare i författningskommentaren. Regeringen vill emellertid redan nu beröra frågorna mer allmänt. nya lagen om kooperativ hyresrätt bör inte tillämpas på de ännu kvarvarande föreningarna från försöksverksamheten med kooperativ Dessa torde nämligen inte alltid vara avpassade för den reglering som föreslås. Regeringens bedömning är emellertid att flertalet befintliga föreningar kommer att uppfatta det nya regelverket som så attraktivt att de frivilligt kommer att vidta de nödvändiga ändringarna av föreningens verksamhet och stadgar. De bör då ges möjlighet att omvandla sig till kooperativa hyresrättsföreningar. sådan omvandling bör samma regler gälla för dem som för nybildade De tillstånd att bedriva verksamhet med kooperativ hyresrätt som har meddelats enligt lagen om försöksverksamhet med kooperativ hyresrätt har ofta varit förenade med dispenser från olika hyresrättsliga bestäm- För de äldre föreningar som väljer att inte omvandla sig till kooperativa hyresrättsföreningar bör sådana dispenser fortsätta att gälla. Det framstår dock som naturligt att detta enbart bör gälla sådan verksamhet som föreningarna bedriver när den nya lagstiftningen börjar Om en äldre förening därefter vill utvidga sin verksamhet, bör det ske inom ramen för den nya lagstiftningen. enligt lagen (1999:459) om ändring av tillstånd att bedriva verksamhet med kooperativ hyresrätt att få tillstånd att utvidga verksamheten bör Omregistrering av vissa ekonomiska föreningar m.m. Det är angeläget att omvandlingen till kooperativ hyresrättsförening kan göras på ett enkelt sätt. Ett likvidationsförfarande avseende den gamla föreningen med åtföljande nybildning av en ny förening blir onödigt Prop. 2001/02:62 omständligt. En förebild för en lämplig ordning finns i de regler som gäller för bostadsföreningars omvandling till bostadsrättsföreningar. En sådan omvandling kan ske genom en särskild omregistrering, se lagen (1991:615) om omregistrering av vissa bostadsföreningar till bostads- rättsföreningar. Regeringen föreslår därför att det införs särskilda bestämmelser om omregistrering av äldre föreningar till kooperativa hyresrättsföreningar. Bestämmelserna bör utformas med den nämnda omregistrerings- lagen som förebild och lämpligen tas in i övergångsbestämmelserna till den nya lagen. I det föregående har föreslagits ett förbud för andra föreningar än kooperativa hyresrättsföreningar att i sin firma använda orden kooperativ hyresrätt (se ovan avsnitt 11.2). Det är olämpligt att föreningar som inte är kooperativa hyresrättsföreningar kan kalla sig för det. bör en förening få på sig att överväga om man vill om- registrera sig. Regeringen föreslår därför ett tidsbegränsat undantag från det föreslagna straffsanktionerade förbudet för andra än kooperativa hyresrättsföreningar att använda orden kooperativ hyresrättsförening i firman. av från ikraftträdandet bör detta förbud inte gälla firmor som var registrerade redan vid ikraftträdandet. Införandet av kooperativ hyresrätt innebär att de befintliga upplåtelse- formerna hyra och bostadsrätt kompletteras med en ny upplåtelseform. Kooperativ hyresrätt torde i allt väsentligt bli ett alternativ till framför allt vanlig hyra men också till bostadsrätt. I många fall har de nu föreslagna reglerna t.ex. de om möjlighet till prövning i hyresnämnd sin motsvarighet i de redan befintliga upplåtelseformerna. Mot den bakgrunden finns det knappast anledning anta att den nya upplåtelse- formen kommer att leda till några nya eller ökade kostnader för det allmänna. Visserligen kommer hyresnämnderna att ställas inför ett par nya slag av ärenden. kommer emellertid andra slag av ärenden exempelvis tvister om hyra att minska i omfattning. Förslaget innebär vidare att får nya objekt att registrera. Som verket själv har angett får dessa kostnader ingå i underlaget vid beräkningen av de avgifter som verket tar ut vid registrering i föreningsregistret. 16.1Förslaget till lag om kooperativ hyresrätt 1 kap. 1 § I denna lag finns bestämmelser om upplåtelse av bostadslägenheter med kooperativ hyresrätt. (Bestämmelsen saknar motsvarighet i utredningens förslag.) Paragrafen har karaktär av portalparagraf och anger vad lagen handlar om, nämligen upplåtelse av lägenheter med kooperativ hyresrätt. 1 kap. 2 § I denna lag betyder föreningen: en sådan ekonomisk förening som anges i 3 § (koope- rativ hyresrättsförening), kooperativ hyresrätt: den hyresrätt som en kooperativ hyresrätts- förening upplåter enligt denna lag, kooperativ hyresgäst: den som innehar en kooperativ hyresrätt, bostadslägenhet: en lägenhet som är avsedd att helt eller till en inte oväsentlig del användas som bostad. (Jfr 1 kap. 2 § i utredningens förslag.) Paragrafen innehåller några för lagen grundläggande definitioner. Första strecksatsen hänvisar, såvitt gäller begreppet kooperativ hyres- rättsförening, till 3 §. Närmare bestämmelser om vad som gäller för en kooperativ hyresrättsförening finns sedan i 2 kap. Kooperativ hyresrätt är, enligt andra strecksatsen, benämningen på det särskilda slag av hyresrätt som en kooperativ hyresrättsförening kan upplåta åt en medlem. Vad denna upplåtelseform närmare innebär fram- går av 2 kap. Av definitionen följer motsatsvis att endast en kooperativ hyresrättsförening kan upplåta en lägenhet med kooperativ hyresrätt. Ytterligare begränsningar i möjligheterna att upplåta lägenheter med kooperativ hyresrätt finns i 4 §. Enligt tredje strecksatsen benämns den som innehar en kooperativ hyresrätt kooperativ hyresgäst. Eftersom upplåtelse med kooperativ hyresrätt får ske endast till den som är medlem i den kooperativa hyres- rättsföreningen, kommer den kooperativa hyresgästen normalt att vara medlem i föreningen. Också den som har förvärvat en kooperativ hyres- rätt enligt 32, 33, 34, 35, 36 eller 37 § eller 47 § andra stycket hyreslagen men ännu inte har antagits som medlem i föreningen är dock att anse som kooperativ hyresgäst. I fjärde strecksatsen definieras begreppet bostadslägenhet. Definitio- nen överensstämmer med den som finns i 1 § tredje stycket hyreslagen.