prop · GP031d19 · 2001-09-20 00:00:00 — Detta innebär att SGI skall upprätthålla och utveckla kunskap inom området samt tillhandahålla geoteknisk kunskap och rådgivning till statliga myndigheter med ansvar för olika områden med koppling till miljö, infrastruktur, fysisk planering och byggande samt till övriga aktörer inom branschen. Institutet har ett särskilt ansvar för ras- och skredfrågor. Verksamheten bedrivs i fyra verksamhetsgrenar, nämligen: -Forskning och utveckling, Den totala omsättningen uppgick till . redovisar SGI en förbrukning av anslaget med , vilket innebär ett anslagsöverskridande med . Anslaget finansierar Säkerhetsfrågor samt delar av Forskning och utveckling samt Kunskapsförmedling. Budget för avgiftsbelagd verksamhet (Intäkt -kostnad) (varav tjänsteexport) Uppdragsverksamheten indelas i delar av verksamhetsgrenarna Forskning och utveckling, Kunskapsförmedling samt hela verksamhetsgrenen Rådgivning. Uppdragsverksamhetens andel av den totala budgetomslutningen uppgick till . Underskottet uppgick till och är mindre än det underskott som budgeterats . Av institutets delårsrapport för pekar prognosen på ett underskott på . För beräknas uppdragsverksamheten ge ett överskott på ca . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Anslaget har beräknats enligt följande: Tabell 4.22 Härledning av nivån 2002-2004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1 En närmare beskrivning finns i tilläggsbudgeten i samband med budgetpropositionen 2002 i avsnitt 9:2. Tabell 4.23 Anslagsutveckling för 1Motsvarar 419 489 tkr prisnivå. 2Motsvarar 419 489 tkr prisnivå. Lantmäteriet består av och länsvisa lantmäterimyndigheter. är en central förvaltningsmyndighet för lantmäterimyndigheterna. Verksamheten bedrivs i tre divisioner, nämligen Landskaps- och fastighetsdata, Uppdragsverksamhet, benämnd Metria. Uppdragsverksamhet skall hållas organisato- riskt skild från övrig verksamhet. i länet får mot avgift bedriva myndighetsservice som har ett naturligt samband med myndighetsutövningen. Tjänsteexport inom verksamhetsområdet bedrivs av det av staten helägda bolaget , som i stor utsträckning anlitar personal från det statliga lantmäteriet. totala omsättning uppgick till . Anslaget finansierar det statliga lantmäteriets ansvar för frågor om fastighetsindelning och för grundläggande landskaps- och fastighetsinformation. redovisar en förbrukning av anslaget med ca 406 miljoner kro- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 nor, vilket innebär ett utgående överföringsbelopp på . Avgiftsbelagd verksamhet bedrivs inom områdena fastighetsbildning, landskaps- och fastighetsinformation samt uppdragsverksamhet (Me- tria). Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.24 Offentligrättslig verksamhet (som inte får (Intäkt -kostnad) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Den avgiftsbelagda verksamhetens andel av den totala budgetomslutningen beräknas uppgå till . Överskottet i den avgiftsbelagda verksamheten var . två stora avgiftsfinansierade verksamheter är inte i finansiell balans. Förrättningsverksamheten uppvisar ett överskott på ca . Det balanserade underskottet inkluderande kapitalförändring har därmed kunnat minskas till ca . Uppdragsverksamheten uppvisar fortsatta stora ekonomiska problem. Det ekonomiska underskottet för året är ca . Det balanserade underskottet kapitalförändring har därmed ökat till ca . Av verkets delårsrapport för framgår bl.a. att samtliga avgiftsfinansierade verksamheter, dvs. även numera uppdragsverksamheten, uppvisar ett överskott. De vidtagna åtgärderna har därmed fått genomslag. Verket har även i delårsrapporten redovisat en plan för hanteringen av de stora balanserade under- och överskotten inom avgiftssystemen. Vid anslagsberäkningen har anslaget varaktigt minskat med som förra årets tillfälliga minskning av anslaget med återställs. Anslaget minskas även med ytterligare 0, med anledning av att satsningen på visst standardiseringsarbete upphör. Anslaget har beräknats enligt följande: Tabell 4.26 Härledning av nivån 2002-2004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1 En närmare beskrivning finns i tilläggsbudgeten i samband med budgetpropositionen 2002 i avsnitt 9:2. Tabell 4.27 Anslagsutveckling för 1Motsvarar 6 300 tkr prisnivå. 2Motsvarar 6 300 tkr prisnivå. handlägger mål enligt lagen (1970:244) om allmänna vatten- och avloppsanläggningar samt enligt lagen (1981:1354) om allmänna värmesystem. Anslaget har beräknats enlig följande: Tabell 4.28 Härledning av nivån 2002-2004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1 En närmare beskrivning finns i tilläggsbudgeten i samband med budgetpropositionen 2002 i avsnitt 9:2. 4.8.1131:11 Bidrag till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk hållbarhet Tabell 4.29 Anslagsutveckling för Bidrag till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk hållbarhet 1 Anslaget reducerat med 65 tkr på grund av omprioritering. har beslutat (prop. 1997/98:119, bet. 1997/98:BoU10, rskr. 1997/98:306) om införande av ett investeringsbidrag för merkostnader för investeringar som främjar ekologisk hållbarhet vid ny- och ombyggnad av hyres- och bostadsrättshus i sammanhållna bostadsområden. I proposition (prop. 1999/2000:1, bet. 1999/2000:BoU1, rskr. 1999/2000:71) senarelades ikraftträdandet till 2001. Regeringen har per beviljat bidrag om totalt ca avseende 141 lägenheter. Tabell 4.30 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av Förslag/beräknat anslag 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Regeringen kommer fortsättningsvis att använda av anslaget för genomförande av pilotprojekt som syftar till att långsiktigt sänka kostnaderna för de boende och främjar ekologisk omställning. Regeringen har inrättat ett Byggkostnadsforum med uppgift att bl.a. förmedla kunskaper till byggherrar och att främja utvecklingsarbete och innovationer. Syftet är att följa upp Byggkostnadsdelegationens slutsatser för att få ned byggkostnaderna till rimliga nivåer utan att standarden i boendet försämras. Lägre byggkostnader bör leda till lägre boendekostnader. Byggkostnadsforums uppdrag att bidra till att bättre utnyttja forsknings- och teknikframsteg för att skärpa konkurrensen och bidra till ökad effektivitet och mindre kostnader i byggandet och boendet knyter väl an till målsättningen att få ner boendekostnadens andel av disponibel inkomst. Det är väsentligt att få fram projekt som främjar ekologisk hållbarhet och kan uppvisa rimliga boendekostnader för att ytterligare understödja arbetet att öka den ekologiska hållbarheten i samhället. Byggkostnadsforum bör därför få möjlighet att stödja lämpliga pilotprojekt som på nya sätt söker få ner boendekostnaderna vid nybyggnad av hyresbostäder som projekten främjar ekologisk hållbarhet. 4.8.1231:12 Investeringsbidrag för nybyggnad av hyresbostäder Tabell 4.31 Anslagsutveckling för investeringsbidrag för nybyggnad av hyresbostäder har beslutat att införa ett tillfälligt investeringsbidrag för nybyggnad av bostäder som upplåts med hyresrätt i områden med bostadsbrist (prop. 2000/01:100 utg. omr. 18, bet. 2000/01:FiU27, rskr. 2000/01:279). Investeringsbidraget lämnas för nybyggnad av bostäder som upplåts med hyresrätt i områden med bostadsbrist. Bostäderna skall vara avsedda för permanent bruk och självständigt boende 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 som är garanterat genom hyresavtal av normalt slag. Bostäderna får inte vara avsedda för viss kategori av boende. Bostäderna kan inrymmas i såväl småhus som flerbostadshus. Endast projekt som påbörjas till kan beviljas investeringsbidrag. Bidrag lämnas av det bidragsunderlag för bostadsbyggnadssubvention som beräknas enligt 10 § förordningen (1992:986) om statlig bostadsbyggnadssubvention, dock med högst per lägenhet. I får bidragsandelen höjas , dock högst till per lägenhet. I får bidragsandelen höjas , dock högst till per lägenhet. skall i varje särskilt fall pröva bidragets storlek. skall samråda med berörda kommuner och hyresgästföreningar om be- Tabell 4.33 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden stämmande av områden med brist på bostäder respektive hyresnivå på orten innan beslut fattas. Bidrag lämnas i mån av tillgång på medel. Bidrag lämnas till den eller dem inom en region som erbjuder de förmånligaste villkoren för hyresgästerna, dock med beaktande av tidpunkten för projektets påbörjande. Tabell 4.32 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av beslut Förslag/beräknat anslag 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen . Utestående åtaganden vid årets början Erhållen/föreslagen bemyndiganderam 1 *Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. 1 har beslutat att i enlighet med proposition 2000/01:100 bemyndiga regeringen att besluta om stöd som inklusive tidigare gjorda åtaganden innebär utgifter på högst . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Politikområdet Regional samhällsorganisation avser den samordnade länsförvaltningen och försöksverksamheten med ändrad regional ansvarsfördelning. Politikområdet omfattar således anslaget 32:1 Länsstyrelserna m.m. och anslaget 32:2 Regionala självstyrelseorgan. Länsstyrelsernas totala omslutning var . Härav finansieras inom ramen för politikområdet genom anslaget 32:1 Länsstyrelserna m.m.. Andra finansieringskällor är sakanslag, bidrag och avgiftsintäkter. För viss försöksverksamhet vid de regionala självstyrelseorganen i , , och har för tillförts via anslaget 32:2 inom politikområdet. De verksamheter länsstyrelserna ansvarar för återfinns i huvudsak inom nedanstående sakområden. 1.Regionalpolitik, regional näringspolitik och konkurrens (Regionalpolitik och regional näringspolitik; utgiftsområde 19, Konkurrensfrämjande; utgiftsområde 24) Tabell 5.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet 2.Kommunikationer (utgiftsområde 22) 3.Lantbruk (utgiftsområde 23) 4.Rennäring m.m. (utgiftsområde 23) 5.Fiske (utgiftsområde 23) 6.Livsmedelskontroll, djurskydd och allmänna veterinära frågor (utgiftsområde 23) 7.Hållbar samhällsplanering och boende (utgiftsområde 18) 8.Kulturmiljö (utgiftsområde 17) 9.Social omvårdnad (utgiftsområde 9) 10.Civilt försvar och räddningstjänst m.m. (utgiftsområde 6) 11.Naturvård och miljöskydd (utgiftsområde 20) 12.Jämställdhet (utgiftsområde 14) 13.Övrig förvaltning (utgiftsområde 18) Totalt för Politikområde Regional samhällsorganisation 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Regeringen föreslår att följande mål för politikområdet Regional samhällsorganisation skall gälla även . Länen skall utvecklas på ett sådant sätt att de nationella målen får genomslag som hänsyn tas till olika regionala förhållanden och förutsättningar. Länsstyrelserna skall verka för att samtliga län utvecklas så att de mål som anges i den nationella politiken fullföljs. skall hänsyn tas till de mål för den regionala utvecklingen som regionala och lokala företrädare har ställt upp. Denna inriktning ligger fast. För många av de offentliga åtaganden som kommuner eller andra aktörer har ett ansvar för tillser staten genom länsstyrelserna att dessa fullgörs på ett rättssäkert och effektivt sätt, bl.a. genom samordning, tillsyn, uppföljning och utvärdering. Länsstyrelserna har också omfattande allmänna förvaltningsuppgifter. Staten ansvarar således både för att stimulera och bevaka nationella intressen på regional nivå. Regeringen avser att i en kommande proposition om regional samverkan och statlig länsförvaltning redovisa sin syn på den samordnade länsförvaltningens roll, uppgifter och organisation. De regleringar och stödsystem som EU:s jordbrukspolitik föreskriver har successivt förändrats. Detta ställer stora krav på utvecklingen och effektiviseringen av administrationen. I syfte att åstadkomma en mer kostnadseffektiv jordbruksadministration inom ramen för länsstyrelseorganisationens roll och uppgifter, har regeringen uppdragit åt en särskild utredare att lämna förslag till en organisation som innebär att hanteringen av jordbruksstöd koncentreras till färre enheter (Dir. 2000:94). Utredaren överlämnade sin rapport jordbruksadministration koncentration och samverkan (Fi 2001/2357). I rapporten har utredaren presenterat två alternativ till en effektivare hantering av jordbruksadministrationen. I det första alternativet lämnas i enlighet med direktiven ett förslag om en koncentration av administrationen av jordbruksstöden till nio länsstyrelser. Det andra alternativet innebär en formaliserad samordning av administrationen. Detta skulle innebära att ett antal samordningsregioner bildas, varvid en länsstyrelse i varje region ges ett särskilt samordningsansvar. Utredaren förordar det alternativ som innebär att samverkan mellan länsstyrelserna utvecklas och formaliseras. Utredaren föreslår också en formaliserad samverkan mellan och länsstyrelserna. Förslaget har remissbehandlats. Flertalet remissinstanser förordar samordningsalternativet. och förordar emellertid det alternativ som innebär en koncentration av administrationen till färre enheter. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (Fi 2001/ 2357). Den förändring av den gemensamma jordbrukspolitiken som pågår inom EU innebär att det kan komma att ställas nya krav på jordbruksadministrationen . Regeringen anser att de åtgärder som vidtas inte får försvåra sådana förändringar. är det angeläget att de åtgärder som är möjliga att vidta för att uppnå en effektivare administration av jordbruksstöden genomförs. Som utredaren visat är en koncentration av administrationen till färre enheter förknippad med stora omställningskostnader. Ut- redaren har också redovisat andra nackdelar med en sådan förändring, såsom svårigheter att uppnå synergieffekter med verksamhet inom näraliggande områden, främst gäller detta vissa av miljöstöden. I alternativet med formaliserad samverkan undanröjs dessa nackdelar, men utredaren visar också på nackdelar med samordningsalternativet, bl.a. begränsningar vad gäller Statens jordbruksverks möjligheter att uppnå en förenklad styrning av verksamheten. Utredaren anser dock att fördelarna i samordningsalternativet överväger nackdelarna. Denna uppfattning delas av flertalet remissinstanser. Mot denna bakgrund förordar regeringen alternativet som innebär en formaliserad samverkan. Regeringen avser att identifiera ett antal samordningsregioner, inom vilka en länsstyrelse pekas ut som samordningsansvarig. Till samordningsansvarig länsstyrelse i respektive region avser regeringen att ge ett uppdrag som också innebär krav på redovisning av vilka åtgärder som planerats eller vidtagits i syfte att effektivisera och utveckla verksamheten. Utgångspunkten för uppdraget tas i utredningens förslag. Genom en sådan ordning bör arbetssätt och -former kunna utvecklas, varvid kvalitet och effektivitet höjs. Detta bör också kunna leda till att kostnaderna för administrationen kan minskas. De samordningsansvariga länsstyrelserna skall också ingå i det råd som regeringen avser att inrätta vid . Det kvalitetsarbete och de samverkansprojekt som redan pågår mellan och länsstyrelserna och som syftar till att uppnå rationaliseringar, ökad kostnadseffektivitet och en mer enhetlig regeltillämpning har, som utredaren påvisat, redan haft effekter i verksamheten. Regeringen bedömer att detta arbete bör fortgå och ges hög prioritet. I syfte att uppnå en mer rationell och kostnadseffektiv administration föreslår utredaren att vissa utvecklingsprojekt inom IT-området skall genomföras. Regeringen bedömer att en utveckling inom IT-området är en viktig förutsättning för en väl fungerande verksamhet. För att möjliggöra detta bör åtgärder vidtas som kräver relativt stora investeringar. De förslag som utredningen i övrigt behandlar och som främst rör utvecklingen inom IT-om- rådet och frågan om centralisering av vissa uppgifter redovisar regeringen i denna proposition under utgiftsområde 23. Länsstyrelserna har uppgifter inom 23 av 47 politikområden. Detta innebär att beslut och insatser inom andra politikområden ofta får konsekvenser för länsstyrelsernas verksamhet. Flera utredningar och framlagda propositioner har behandlat roller och ansvarsfördelning mellan olika statliga aktörer eller mellan stat och kommuner. Bland andra kan nämnas Sårbarhets- och säkerhetsutredningen (SOU 2001:41) och regeringens proposition (2000/01:130) om Svenska miljömål - delmål och åtgärdsstrategier. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Även har länsstyrelserna rapporterat om ett ekonomiskt ansträngt läge. Detta har för vissa länsstyrelser och sakområden bl.a. resulterat i en ökad ärendebalans och nedprioritering av tillsynsverksamhet. arbetar länsstyrelserna mycket aktivt med att på olika sätt skapa högre effektivitet och service genom förbättrade rutiner och ökad tillgänglighet av länsstyrelsernas tjänster. Regeringen bedömer att länsstyrelserna bedrivit sin verksamhet på ett tillfredsställande sätt och i huvudsak med gott resultat, men konstaterar att skillnader föreligger mellan länsstyrelserna och/eller mellan de olika sakområdena. Den närmare redovisningen och bedömningen av länsstyrelsernas och i förekommande fall de regionala självstyrelseorganens resultat inom de olika sakområdena redovisas i budgetpropositionen under respektive utgifts- och politikområde. Liksom föregående år redovisas resultatet för politikområdet Regional samhällsorganisation i några teman. De teman som redovisas kan sägas vara en del av den kärna som Regional samhällsorganisation består av: -sektorsövergripande arbete och samordning Utöver detta redovisas också utvecklingsinsatser och ekonomiskt resultat . Sektorsövergripande arbete och samordning Det sektorsövergripande arbetet blir av allt större betydelse för att kunna jämka samman olika nationella mål och skilda intressen på regional nivå. För att kunna uppnå en samhällsekonomiskt långsiktig lösning arbetar därför länsstyrelserna aktivt för att öka det sektorsövergripande perspektivet samt att också samordna olika aktörer i länen. Exempel på sådana insatser av stor vikt har varit arbetet med de regionala tillväxtavtalen och miljömålen. har i en studie sammanfattat det första årets arbete med tillväxtavtalen (Ds 2001:15). Studien visar att länsstyrelserna, genom samord- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 ningsarbete, har fått ökat förtroende hos huvuddelen av aktörerna, särskilt hos företagsorganisationer och privata företag. Det finns också ett tydligt samband mellan intensiteten i länsstyrelsernas samordningsarbete och de kontakter som sker mellan olika aktörer i länet. Sänker samordnarna ambitionsnivån i arbetet finns en risk att också kontakterna mellan olika aktörer minskar i omfattning. Samordnarna bör därför vara lika viktiga i genomförandefasen som de har varit i planeringsstadiet. I studien konstateras också att kontakterna mellan den regionala och nationella nivån bör öka. Tillsynen på den regionala nivån handlar dels om att utöva tillsyn över verksamhet som har delegerats till kommunerna, men också att utöva tillsyn över privata aktörer t.ex. inom näringslivet. Tillsynen blir därmed ett viktigt instrument för att uppnå de nationella målen och se till att statsmakternas beslut följs och upprätthålls. Liksom föregående år har en majoritet av länsstyrelserna rapporterat om att resursläget har gjort att bl.a. ärendehandläggning har prioriterats framför tillsynsinsatser. Detta gäller framförallt inom miljöområdet, där tillståndsgivning enligt prioriterats, på bekostnad av tillsynen. har flera länsstyrelser arbetat med metoder för och planering av tillsynsinsatser, vilket också underlättar själva genomförandet. Tematillsyn och gemensamma tillsynsinsatser med centrala verk inom vissa områden skapar också bättre underlag för bedömning av tillståndet ur ett nationellt perspektiv. Sådana tillsynsinsatser har gjorts bl.a. inom räddningstjänstområdet och det sociala området. Även annat samarbete med centrala verk förekommer. Så har utbyte av information i olika avseenden skett, t.ex. genom tillgång till databaser. Att se till ärendehandläggningen ur några synvinklar kan indikera dels servicenivån, dels rättssäkerheten i de beslut som fattas. inkom ca 530 000 ärenden till länsstyrelserna. En stor del av dessa rörde EU- stöd till lantbrukare. Därutöver hanterades ca 160 000 körkortsstillståndsärenden. Ärendebalanserna har ökat med ca 11 000 ärenden eller . Balansförändringen varierar mellan länsstyrelserna, från en minskning på till en ökning på . serna varierar även mellan sakområdena. I relativa tal har störst ökning skett inom sakområdena Hållbar samhällsplanering och boende, Jämställdhet samt Regionalpolitik, regional näringspolitik och konkurrens, medan det inom Rennäring m.m., Civilt försvar och räddningstjänst m.m. samt Övrig förvaltning har skett en märkbar minskning. Det totala antalet länsstyrelseärenden som har överklagats uppgår till ca 11 000 eller av antalet avgjorda ärenden. Knappt 8 000 ärenden har avgjorts i högre instans. av dessa har lett till att besluten har ändrats. Sett utifrån den totala mängden avgjorda ärenden (ca 500 000 ärenden) motsvarar det endast av ärendemängden. I relativa tal har flest ärenden ändrats inom det sociala respektive natur- och miljöskyddsområdet. I absoluta tal är ändringarna flest inom kommunikationsområdet. Även har kontinuerlig verksamhets- och kvalitetsutveckling stått i fokus. Olika utbildningsinsatser i sådana frågor i syfte att åstadkomma ett mer effektivt samspel i budgetprocessen av inblandade aktörer, har genomförts för ca 80 länsstyrelseanställda i ledande ställning. Därtill har ett mycket aktivt arbete med att driva IT-frågor och verksamhetsutveckling genomförts. Länsstyrelserna har i samverkan upprättat en IT-vision . Denna har i flera delar konkretiserats och är i en genomförandefas. Till detta kan knytas de insatser som gjorts i enlighet med regeringens uppdrag om att utveckla kompetensen och användningen av geografiska informationssystem, GIS, hos länsstyrelser och kommuner. Detta arbete bedrivs tillsammans med , , Bo- verket och ett stort antal kommuner. GIS- utbildningar har genomförts, eller kommer att genomföras , inom de flesta kommuner. Några mer långtgående effekter av utbildningsinsatserna är svåra att peka på . I flertalet kommuner har dock GIS lyfts fram på dagordningen och i många fall har diskussioner inletts om det fortsatta arbetet. Den styrgrupp som verkar inom ramen för GIS-uppdraget har föreslagit flera åtgärder för fortsatt arbete, bl.a. ökat utbyte och spridning av data och ytterligare kompetensuppbyggnad. Regeringen bedömer det som angeläget att användning och utveckling av GIS stimuleras även fortsättningsvis, om än genom andra former än . Den samverkansgrupp som bildats för att skapa principer för enhetlig redovisning av verksamhet och ekonomi har fortsatt att verka. Re- sultatet har blivit en ökad möjlighet till jämförelser mellan länsstyrelserna och därmed också en ökad tillförlitlighet i redovisningen. I syfte att lyfta frågan om kompetensförsörjning och kompetensväxling inför framtida omfattande pensionsavgångar, har tillsammans med ett antal länsstyrelser bildat De ungas råd. Syftet med detta råd är att diskutera dessa frågor utifrån ett ungt perspektiv. som rådet hunnit verka har särskilda grupper med yngre medarbetare bildats vid flera länsstyrelser och en debatt har inletts kring vad som kännetecknar en god och attraktiv arbetsplats. Arbetet med budgetprocessen har vidareutvecklats. Bland annat har ett särkilt styrinstrument för analys och bedömningar av årsredovisningar tagits fram. Vidare har budgetdialogen och flera budgetdokument vidareutvecklats och förbättrats. De totala kostnaderna för länsstyrelsernas verksamhet uppgick till . Verksamheten finansierades till från anslaget 32:1 Länsstyrelserna m.m.. Anslagets andel av länsstyrelsernas totala finansiering har minskat . Länsstyrelsernas olika finansieringskällor redovisas i diagram 5.1. Diagram 5.1 Länsstyrelsernas finansiering