prop · GO0394 · 2001-01-01 00:00:00 — 1992/93:377) skall styrelserna innehålla bl.a. företagsekonomisk kompetens och en bred kunskap om och förankring i det svenska samhället. Av programföretagens nu gällande sändningstillstånd framgår att verksamheten skall bedrivas självständigt i förhållande till staten, olika intresseorganisationer och andra maktgrupper i samhället. Programföretagen bestämmer själva om programverksamhetens inriktning. Statliga myndigheter får inte förhandsgranska program och kan inte förbjuda sändning på grund av det kända eller förväntade innehållet. och TV har till uppgift att genom efterhandsgranskning pröva om programföretagen har efterlevt bestämmelserna i lag och sändningstillstånd. Dessa förutsättningar skapar ett allmänt skydd för programverksamhetens integritet och oberoende. Även programföretagens inre organisation är ägnad att främja bolagens självständighet. Styrelserna fastställer mål och långsiktiga planer samt beslutar om grundläggande prioriteringar. De beslutar också om respektive företags budget, budgetunderlag, övergripande planering och viktigare utnämningar. Styrelsen har det slutliga ansvaret för programverksamhetens inriktning, bl.a. att den står i överensstämmelse med företagens uppdrag så som det formulerats i sändningstillstånd och övrig reglering, men har inte direkt inflytande på redaktionsnivå. Ytterligare ett förhållande som ger programföretagen stabilitet och självständighet är principen att riktlinjerna och förutsättningarna för verksamheten skall gälla hela tillståndsperioden. Detta innebär att uppdragets omfattning och inriktning, och dess ekonomiska förutsättningar inte bör förändras . Dotterbolag tre programbolagen äger även gemensamt ett antal bolag inom public service-sfären. Radiotjänst i () ansvarar för uppbörden av TVavgifter samt avgiftskontroll. () ansvarar för att tillhandahålla gemensamma service- och stödfunktioner för programbolagen och övriga företag inom public service-gruppen. SRF äger bl.a. de fastigheter där SVT och SR bedriver programverksamhet. SR och har en verksamhet som utgörs av informationsutbyte och samråd mellan de tre programföretagen i frågor som rör den tekniska utvecklingen. Sändningarnas omfattning SR har flera rikstäckande kanaler med olika inriktning. P1 är SR:s kanal för bl.a. nyheter, debatt, kultur och vetenskap. P2 sänder klassisk musik, folkmusik och jazz. I P2 sänds också programmen på finska, samiska och invandrarspråk. P3 betecknas som den unga kanalen och riktar sig i huvudsak till personer . P3 har också ett särskilt ansvar för barn- och ungdomsprogram. I P4 sänds dels de 26 lokala kanalernas nyheter, både lokala och nationella, samt lokala samhällsprogram, kultur, underhållning och musik. Kanalen vänder sig i huvudsak till lyssnare . När de lokala kanalerna inte sänder egna program sänds ett gemensamt riksutbud. omfattar dels utlandskanalen Radio , dels redaktionen för invandrarspråk. Den finskspråkiga SR Sisuradio (P7) ansvarar för såväl rikssändningar som regionala sändningar i P2, P4 och P7. uppgick SR:s sammanlagda sändningstid varav var repriser och bestod av lokala sändningar. SVT sänder i sammanlagt nio kanaler. SVT1 och SVT2 sänds både analogt och digitalt. SVT24 sänds digitalt liksom de fem regionala digitala kanalerna. Vidare sänds SVT som är en satellitsänd kanal med inriktning på svensktalande i och övriga . SVT sände sammanlagt varav var förstasändningar och var repriser. UR sänder program i både radio och TV. UR:s sändningstider i TV tillkommer efter förhandlingar med SVT. UR:s sändningstider i radio baseras på ett flerårsavtal med SR. uppgick det totala antalet TV-sända timmar varav var repriser. I radion sändes UR:s program sammanlagt varav var repriser. 5.2.3 Finansiering De tre public service-företagens programverksamhet finansieras nästan uteslutande med TV-avgiftsmedel. Programföretagen har vissa mycket begränsade intäkter från sponsring. De medel som betalas in av TVavgiftsbetalarna placeras på det s.k. rundradiokontot hos . anvisar medel ur rundradiokontot till public service-verksamheten. och TV finansieras delvis med medel från rundradiokontot. Utbetalningarna till public service-företagen värdesäkras enligt ett särskilt kompensationsindex, SR-index. Om ingen behållning finns på rundradiokontot tillhandahåller staten genom en kredit för rundradiorörelsens behov. SR, SVT och UR har möjlighet att sända sponsrade program. SVT:s intäkter för sponsring uppgick till . SR och UR hade inga intäkter från sponsring . fastställer TV-avgiftens storlek. uppgår TV-avgiften till . Antalet registrerade TV-avgifter hos Radiotjänst i () uppgick till i genomsnitt 3 350 000 hushåll. De totala intäkterna på rundradiokontot uppgick till . De totala kostnaderna uppgick till . Ränteintäkterna uppgick till . 5.3 Radio- och TV-utbud TV-kanalernas programprofiler har det totala TV-utbudet ökat kraftigt, men ett litet antal TV-kanaler dominerar. Införandet av digitala sändningar i såväl marknät, kabel-TV-nät som via satellit kommer sannolikt att innebära att ytterligare TV-kanaler kommer att etableras. och TV har i uppdrag att studera radio och TV-företagens programverksamhet. har nämnden presenterat olika studier av bl.a. det svenska TV-utbudet. I tabell 5.1 redovisas programprofiler för åtta svenska TV-kanaler . Studien utgår från programföretagens egna programtablåer och programmen har delats in utifrån ett klassificeringssystem för olika programtyper. Studien har genomförts är utformad för att möjliggöra jämförelser . har inga större förändringar skett vad gäller mångfalden i programutbudet. I nedanstående figur redovisas i mer överskådlig form TV-kanalernas programbredd inom fakta- och informationsområdet respektive förströelse och underhållning. Ju fler olika typer av program en TV-kanal kan uppvisa i sitt programutbud, desto större bredd har TV-kanalen. Av figuren framgår bl.a. att en TV-kanal kan uppvisa en stor bredd inom ett område och en liten programbredd inom ett annat område. Inom det informationsinriktade programutbudet uppvisar SVT:s båda kanaler den största programbredden eller mångfalden. ZTV, TV6, kanal och har den minsta programbredden medan TV8 och TV4 ligger ungefär mittemellan. Inom det underhållningsinriktade programutbudet är skillnaderna något mindre mellan de olika TV-kanalerna. SVT1, TV4 och SVT2 uppvisar den största programbredden, TV3, kanal och följer därefter och TV8 uppvisar den minsta programbredden. TV-utbudets produktionsursprung Det svenska TV-utbudets ursprung för några av de största kanalerna framgår av tabell 5.2. Program från dominerar i det utländska programutbudet, särskilt i TV3 och Kanal . USA-dominansen gäller inom samtliga programområden med undantag för sportprogram. SVT har en hög andel svenskproducerade program i jämförelse med samtliga övriga programkanaler. När det gäller TV-utbudets produktionsursprung finns inga större skillnader . Spännvidden är därmed fortsatt stor. SVT1 och SVT2 har till respektive svenskproducerat innehåll. I genomsnitt av public service-televisionens innehåll har amerikanskt produktionsursprung. För TV3 och Kanal är förhållandena nästan de omvända. Innehåll med amerikanskt ursprung utgör medan det svenskproducerade utgör av utbudet i TV3 respektive Kanal . ligger generellt de nordiska programinslagen fortsatt på en relativt låg nivå och utbudet med produktionsursprung i övriga , förutom , är mycket litet. Andelen program från annat håll än , och är mycket låg i alla kanalers utbud. Lokal radio Det finns relativt få studier av det samlade programutbudet i radio. Informationen om SR:s programutbud är omfattande och väl dokumenterad, men informationen om utbudet i den lokala kommersiella radion och närradion, liksom jämförande undersökningar av utbudet i olika typer av radio är ovanliga. Mot denna bakgrund genomförde och TV en studie av det lokala radioutbudet i , och (och TV, 1999, Hur lokal är den lokala radion?). Bland resultaten i undersökningen kan nämnas att programprofilerna i den kommersiella lokalradion i huvudsak rymdes inom kategorin populärkultur, där presentation och spelning av musik, företrädesvis pop- och rockmusik, var ett dominerande inslag. Redaktionell bevakning av lokala företeelser och händelser fanns huvudsakligen i P4 och närradion. De regionala kommersiella radiostationerna producerar få egna nyhetsinslag. De nyheter som sänds är huvudsakligen nationella. programutbud Många av de radioprogram som SR sänder har inte sin motsvarighet i någon annan radiokanal. SR redovisar sitt programutbud i sju programområden, vilka framgår av tabell 5.4. har sändningstiden för de olika programområdena varit mycket stabil. Programområdet musik står för den största andelen av sändningstiden följt av aktualiteter/samhälle och nyheter. 5.4 Medievanor Medieanvändningen i uppvisar en mycket stor stabilitet . Bruttotiden för svenskarnas medieanvändning var drygt , vilket är en liten ökning jämfört med året innan1. Radio och TV dominerar den tid som ägnas åt massmedier. Radiolyssnandet uppgår till av den totala tid som ägnas åt medier. Motsvarande andel för TV-tittande är . Nedanstående figur illustrerar hur tiden som ägnas åt olika medier fördelas. Av figuren framgår dock inte hur stor andel av befolkningen som använder olika medier, men det kan vara värt att notera att morgontidningen är det medium som efter radio och TV används av den största andelen av befolkningen. 1 Med bruttotid menas, enligt , den självuppskattade tiden för all medieanvändning och tar inte hänsyn till att man kan använda olika medier . Den bruttotid (totalt och ) som befolkningen () ägnar åt massmedier fördelad på olika medier (procent). Källa: , (under publicering). Den tid som svenskarna tittar på TV motsvarar närmare en genomsnittlig dag, vilket är lägre än genomsnittet i . Kvinnor och män ägnar i stort sett lika mycket tid åt TV. Nordicoms undersökning visar dock att den uppgivna tittartiden är mindre bland högutbildade än bland lågutbildade. Distributionen av radio och TV sker huvudsakligen via marksändningar, satellitsändningar och genom vidareförmedling i kabel-TVnät. är sändningarna i marknätet den distributionsform som i praktiken når hela befolkningen. En viktig förändring på TV-området har varit utvecklingen av satellitsänd TV. Antalet tillgängliga TV-kanaler för hushåll med möjlighet att ta emot satellitsända TV-program via parabol eller kabel har ökat kraftigt. Utbudet i marknätet ökar också genom digitaliseringen. Den totala tiden för TV-tittande har endast ökat marginellt trots att antalet TV-kanaler blivit många fler . Av tabell 5.5 framgår spridningen för de största satellitkanalerna2 Spridningen begränsas av dels hur många som väljer att skaffa sig den mottagningsutrustning eller det abonnemang som krävs, dels hur långt kabel-TV-näten är utbyggda. 2 Man bör skilja mellan de hushåll som har möjlighet att ta emot och de som faktiskt tar emot satellitsändningar. Med spridning avses här den del av befolkningen som enligt egen uppgift (i urvalsundersökningar) anger att de har tillgång till satellitkanaler. Bland de som har praktisk möjlighet, men av olika skäl väljer att avstå, finns de som inte investerat i parabolutrustning och de som bor i fastigheter med kabel-TV, men som valt att inte abonnera på något utbud utöver de tre marksända kanalerna. SVT:s kanaler och TV4 är de populäraste TV-kanalerna. Nedanstående figur visar att drygt tre fjärdedelar av befolkningen som helhet tittar på dessa kanaler en genomsnittlig dag. Satellitkanalerna TV3, Kanal , TV6 och ZTV når en fjärdedel av befolkningen. Radiolyssnande är tidsmässigt det största mediet, vilket framgår av nedanstående figur. Mer än hälften av befolkningen lyssnar på någon av SR:s kanaler en genomsnittlig dag medan en dryg fjärdedel lyssnar på någon privat lokalradiokanal. Den radiokanal som lockar flest lyssnare är P4, som består av både lokala och rikstäckande sändningar. lyssnar på P4. Mellan de olika radiokanalerna finns tydliga generationsskillnader. Såväl P4 som P1 har en stor andel av de äldre radiolyssnarna. För P3 gäller det motsatta. Den privata lokalradion har sin största lyssnargrupp bland unga människor. 6 Lagstiftning och granskning 6.1 Yttrandefrihetsgrundlagen Yttrandefrihetsgrundlagen (YGL) ger ett konstitutionellt skydd för yttrandefrihet i ljudradio, television och vissa liknande överföringar samt filmer, videogram, ljudupptagningar och andra tekniska upptagningar och bygger på samma principer som tryckfrihetsförordningen. Detta innebär bl.a. att principerna om censurförbud och etableringsfrihet gäller för större delen av det moderna massmedieområdet. I fråga om användning av radiofrekvensspektrum har emellertid en etableringsfrihet i tryckfrihetsrättslig mening inte kunnat införas. I YGL föreskrivs dock att det allmänna skall eftersträva att radiofrekvenserna tas i anspråk på ett sätt som leder till vidast möjliga yttrandefrihet och informationsfrihet. Vidare gäller för ljudradio, television, filmer m.m. tryckfrihetsförordningens principer om ensamansvar och källskydd, begränsning av möjligheter till kriminalisering samt särskild rättegångsordning med tillgång till jury. De principer som grundlagfästs i YGL har till stora delar även tidigare gällt den avgiftsfinansierade radio- och TV-verksamheten. För varje radioprogram skall finnas en utgivare som är ensam ansvarig för eventuella yttrandefrihetsbrott i programmen. Utgivaren är också jämte programföretaget skadeståndsskyldig, men skadeståndsskyldighet föreligger endast i de fall framställningen i ett program innefattar ett yttrandefrihetsbrott. YGL kompletteras av lagen (1991:1559) med före- skrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områden. 6.2 Radio- och TV-lagen (1996:844) är den grundläggande lagen för radio och TV-verksamhet i (se prop. 1995/92:160, bet. 1995/96:KU29, rskr. 1995/96:296). Lagens syfte är att ta tillvara de särskilda behov av tillgänglighet och mångfald som anses föreligga på ljudradio- och TVområdet samt att ställa vissa krav i samband med förmedling av visst innehåll genom dessa medier. Lagen omfattar sändningar av ljudradio och TV-program som är riktade till allmänheten och avsedda att tas emot med tekniska hjälpmedel. Såväl marksändningar som trådsändningar och satellitsändningar omfattas. Det saknar betydelse för lagens tillämplighet om sändningen är analog eller digital. Enligt radio- och TV-lagen krävs tillstånd av regeringen för sändningar av ljudradio- och TV-program på radiofrekvenser under 3 gigahertz. Sådant tillstånd gäller . Programföretaget avgör ensamt vad som skall förekomma i en sändning. Allmänt gäller att programverksamheten som helhet skall präglas av det demokratiska statsskickets grundidéer samt principen om alla människors lika värde och den enskilda människans frihet och värdighet (den s.k. demokratibestämmelsen). Sändningar med tillstånd av regeringen får därutöver förenas med särskilda villkor som innebär att sändningsrätten skall utövas opartiskt och sakligt samt med beaktande av att en vidsträckt yttrandefrihet och informationsfrihet skall råda i ljudradion och televisionen. Ett sändningstillstånd kan förenas med villkor rörande vissa andra skyldigheter t.ex. geografisk täckningsgrad, tillgänglighet för syn och hörselskadade, programinnehåll samt användandet av viss sändningsteknik och vissa sändare. Tillståndsvillkor kan även avse förbud mot sändning av reklam, annonser och sponsrade program. Ordningen med tillståndsvillkor har ersatt det system med avtal mellan staten och programföretagen som tidigare gällde. 6.3 Lagen om TV-avgift Enligt lagen (1989:41) om TV-avgift skall den som innehar en TV-mottagare betala TV-avgift för mottagaren till Radiotjänst i . I lagen finns bestämmelser om avgiftens storlek, undantag från avgiftsskyldigheten etc. Avgiftsbeloppen förs över till ett särskilt konto hos , det s.k. rundradiokontot. Radiotjänst i svarar för TV-avgiftsuppbörd och avgiftskontroll samt för förvaltningen av medlen. Medlen används för verksamheten inom SR, SVT och UR samt finansierar en del av kostnaderna för och TV. 6.4 och för radio och TV har till uppgift att genom efterhandsgranskning övervaka att programföretagen utövar sin sändningsrätt i enlighet med radio- och TV-lagen och villkoren i sändningstillstånden. Vid bristande efterlevnad av bestämmelserna får nämnden besluta om sanktioner. Nämnden skall även bedöma om rapporteringen om uppföljningen av public service-uppdraget från SR, SVT och UR ger staten och allmänheten tillräckligt underlag. Nämnden består av en ordförande och sex andra ledamöter. 7 Utgångspunkter för regeringens förslag 7.1 Inledning Det särskilda uppdrag som gäller för radio- och TV-företagen i allmänhetens tjänst - på engelska public service3 - har sin bakgrund i massmediernas betydelse för det demokratiska samhället, för det svenska språket och för kulturen i vid mening. Fria och självständiga medier för mångfald i nyhetsförmedling och opinionsbildning är av avgörande betydelse i en demokrati. Ett ständigt föränderligt informationssamhälle kräver aktiva och välinformerade medborgare. Varje demokratiskt samhälle förutsätter ett öppet och allsidigt kommunikationssystem som erbjuder hela befolkningen på lika villkor tillgång till arenor för såväl information och opinionsbildning som kultur och underhållning. I finns ett starkt stöd för en radio och television av hög kvalitet med ett brett och varierat utbud präglat av stor mångfald. Det är viktigt att det finns nyhets- och samhällsbevakning av hög klass där olika meningsriktningar får komma till tals och frågeställningar kan belysas ur olika perspektiv. Vidare är radio och TV särskilt viktiga som arenor för den svenska kulturen, det svenska språket och folkbildningen, liksom för olika minoritetsgrupper och för tillgång till allsidig information om vår omvärld. Radio och TV utgör också centrala krafter i kulturlivet genom de uttrycksformer som är specifika för respektive medium. Ett grundläggande krav är att radions och televisionens programutbud skall komma alla till del. Allt detta är viktigare än kanske . Radio och TV utgör en central del av många människors liv och påverkar värderingar, livsstilar, debatt och demokrati. De har antalet aktörer på radio- och TV-området blivit fler och valmöjligheterna har ökat. Som framgår i avsnitt 3.4 har utvecklingen emellertid inte på något avgörande sätt förändrat mångfalden i det svenska 3 Begreppet public service broadcasting har sitt ursprung i och programverksamheten inom () som utgjorde den ursprungliga inspirationskällan för radio- och TV-verksamheten i övriga . Begreppet är vanligt förekommande också i svenskt språkbruk och är allmänt vedertaget inom . Den bästa svenska översättningen är radio och TV i allmänhetens tjänst. I denna proposition används de båda uttrycken synonymt. radio- och TV-utbudet. Erfarenheterna visar att kommersiell radio och TV har bidragit till ett större utbud inom vissa programkategorier, men generellt kan sägas att utbudets omfattning har ökat i långt större utsträckning än mångfalden. Tillgängligheten till det ökade utbudet är dessutom begränsad i stora delar av landet. Trots med satellit och kabel-TV, har exempelvis fortfarande drygt en tredjedel av de svenska hushållen endast tillgång till ett utbud bestående av tre svenska TV-kanaler. Denna nya mediesituation innebär att en radio- och TV-verksamhet i allmänhetens tjänst har en central roll att spela också i fortsättningen. Icke-reklamfinansierade och oberoende public service-företag måste värnas och utvecklas för att kunna utgöra en stark kraft i ett medielandskap där andra aktörer arbetar på kommersiella villkor. Uppgifterna för radio och TV i allmänhetens tjänst kan på ett allmänt plan beskrivas som att ge alla tillgång till ett allsidigt och oberoende programutbud av hög kvalitet fritt från reklambudskap. Detta innebär bl.a. att sändningarna skall kunna tas emot i hela landet och att programverksamheten skall vara så sammansatt och varierad att den rör sig från det breda anslaget till det mera särpräglade, som medborgarna får chansen till nya och oväntade val av program och genrer. Det innebär också att sändningarna skall präglas av det demokratiska statsskickets grundidéer samt uppfylla krav på opartiskhet, saklighet och oberoende av såväl staten som privata intressen, av politiska, ekonomiska och andra maktsfärer. Hela programverksamheten skall kännetecknas av hög kvalitet. Ytterligare en viktig aspekt är att programverksamheten skall spegla hela landet och att programproduktion därför skall ske i olika delar av . En närmare precisering av public service-uppdraget inför nästa tillståndsperiod följer av regeringens förslag i denna proposition. Så gott som samtliga remissinstanser som kommenterat betänkandet Radio och TV i allmänhetens tjänst - ett beredningsunderlag (SOU 2000:55) anser att den svenska public service-verksamheten också kommer att fylla viktiga demokratiska och kulturella behov. Uppslutningen kring starka radio- och TV-företag i allmänhetens tjänst är långtifrån unik för . Samtliga EU:s medlemsstater har gjort kraftfulla markeringar av vikten av public service-radio och TV som en betydande kraft i det europeiska medielandskapet. Den tekniska utvecklingen skapar förutsättningar för ytterligare mångfald och konkurrens bl.a. genom att fler sändningsmöjligheter tillkommer och att ett större programutbud därigenom kan göras tillgängligt för dem som önskar detta. Tekniska landvinningar kan också förbättra exempelvis funktionshindrades möjligheter att få tillgång till radio- och TV-sändningar. Det finns en risk att teknikens utveckling förstärker de klasskillnader som redan finns mellan de som skaffar sig tillgång till ett kvalificerat informationsutbud och de som i högre grad begränsar sin medieanvändning. Introduktionen av ny teknik på radio- och TV-området får inte innebära att publikens valfrihet inskränks eller att public serviceföretagens sändningar kan nå alla i hela landet. Radio- och TV-verksamheten i allmänhetens tjänst bör i stället ges förutsättningar att vidareutveckla såväl radions och televisionens som den nya teknikens möjligheter att bilda ett gemensamt rum där frågor som är intressanta för alla medborgare tas upp. Utvecklingen på medieområdet präglas också av tendenser som understryker behovet av att skapa bästa möjliga förutsättningar för bredd och mångfald i radio- och TV-utbudet. Lika tillgång till förutsättningar för opinionsbildning och information för alla, liksom frånvaron av maktmonopol över produktion och förmedling av mediebudskap är grundläggande element i ett demokratiskt styrelseskick. Situationen på tidningsmarknaden ger anledning till oro för mångfalden på regional och lokal nivå. Radio- och TV-företag i allmänhetens tjänst med en stark regional och lokal förankring och med ett uppdrag att stå för ett mångsidigt och oberoende programutbud tillgängligt för alla har en viktig uppgift att fungera som en motvikt till en utveckling som går mot minskad mångfald och en ökad koncentration av ägandet på medieområdet. 7.2 Public service-företagens särskilda förutsättningar Själva konstruktionen av radio och TV i allmänhetens tjänst syftar till att skapa förutsättningar för ett publicistiskt oberoende. Uppdraget att verka i allmänheten tjänst är säkerställt bl.a. genom att de tre programföretagen inte ägs vare sig direkt av staten eller av privata intressen och genom att det i sändningstillstånden framgår att verksamheten skall bedrivas självständigt i förhållande till såväl staten som ekonomiska och politiska intressen samt andra maktsfärer i samhället. De medieverksamheter som bedrivs på kommersiella villkor har naturligt nog lönsamhetskrav som avgörande drivkraft. måste övertyga annonsörer om sitt värde som annonsorgan. Omfattande medieforskning visar att finansieringsförutsättningarna påverkar radio- och TV-företagens programutbud.