prop · GO033 · 2001-01-01 00:00:00 — Det generellt stora beroendet av externfinansiering, framför allt på de tekniskt inriktade lärosätena, har gjort att de största omprioriteringarna i verksamheten sker utifrån förändringarna i möjligheter till externfinansiering. Ett flertal lärosäten nämner att de strävar efter att öka sin externa finansiering från forskningsråden. Bl.a. EU-medel ger problem i form av underfinansiering av de gemensamma kostnaderna. En del finansiärer, såväl nationella som EUs strukturfonder, ställer medfinansieringskrav som är svåra att tillgodose. Samverkan, profilering och koncentration av forskningsinsatser I flera av strategierna betonas behovet av samverkan och profilering inom den svenska forskningen. Även internationella utvärderingar påpekar att samarbetet mellan institutionerna bör öka. Mångfalden av lärosäten med forskning och forskarresurser liksom konkurrensen från omvärlden fordrar att lärosätena på ett mera medvetet sätt än försöker profilera sig. Många forskningsråd anser att lärosäten och institut bör stimuleras till att utveckla olika tyngdpunktsområden och med en nationell arbetsfördelning. Samverkan med lärosätena kommer att försvåras om forskningsråden även framgent kommer att likställas med övriga externa finansiärer. För att kunna bedriva forskning av högsta internationella klass föreslås att resurser samlas i "centers of excellence" där en kritisk massa kan uppstå. Sådana strategiska forskningscentrum bör vara världsledande och föreslås lokaliseras till lärosätena men vara fristående från en traditionell ämnes- och institutionskultur. Samtliga sektorsmyndigheter på lantbruksområdet framhåller vikten av egen forskning som stöd för sin myndighetsutövning. Detta är nödvändigt för att vara attraktiva samarbetspartners samt för att upprätthålla den kompetens som krävs för att kunna tillgodogöra sig externt producerade forskningsresultat. I de flesta fall beskrivs samarbetet med lärosätena som gott, och som avgörande för verkets myndighetsutövning. FoU-program kring förutsättningar för och konsekvenser av samhällets miljömål bör genomföras i samarbete mellan de olika sektorernas aktörer, och ett bättre samarbete med kommuner, myndigheter och forskningsorgan efterlyses för att utveckla samhällets styrmedel. Horisontella aspekter Infrastruktur En samlad satsning på högpresterande datorsystem efterlyses från flera håll. I det nuvarande systemet är resurser och kompetens alltför splittrade. Eventuella investeringar i högpresterande datorsystem kan av ekonomiska skäl endast göras vid något enstaka centra. Därför måste det redan i inledningsskedet finnas en bred kompetens för att kunna ge service till användare i hela riket. Det är viktigt med nationell fokusering och spetskompetens inom området, inte minst för att kunna hantera de stora datamängderna inom bioinformatiken. Internet och användningen av elektronik för publicering och distribution av information har skapat nya villkor för bevarandefrågorna, bl.a. har omhändertagande, bevarande och tillgängliggörande av elektronisk, digital information samt digitalisering av äldre material blivit viktiga uppgifter. och Statens bild- och ljudarkiv anser sig i behov av ökade resurser för att kunna digitalisera och bevara de äldre samlingarna. Forskningens informationsförsörjning bör göras effektivare och mer precis genom att tidskrifter och annan forskningsinformation görs tillgänglig i elektronisk form. Kvalitet Det betonas att all forskning som finansieras skall vara av högsta internationella kvalitet. För den tillämpade forskningen krävs också en hög samhällsrelevans. Lärosäten, forskningsråd men också många sektorsmyndigheter uttrycker farhågor för att den fria grundforskningen, särskilt inom humaniora och samhällsvetenskap, ska urholkas genom att lärosätenas ordinarie forskningsresurser är för små i relation till de externa medlen. Jämställdhet Många lärosäten har tillsatt jämställdhetskommittéer och jämställdhetshandläggare. Vid har en vicerektor tillsatts med särskilt ansvar för jämställdhetsfrågorna. Förutom att aktivt arbeta för att uppnå en jämnare könsfördelning arbetar flera lärosäten också med mentorsprogram, handledarutbildning, föreläsningsserier och gästföreläsare för att öka medvetenheten om problemet och ge förebilder för underrepresenterat kön. () kan illustrera ett exempel på en jämställdhetsstrategi för forskarutbildningen där alla doktorandhandledare skall ha förståelse för vad genus betyder för studier, arbete, familje- och samhällsliv. Varje institution skall verka för att skapa fler förebilder genom att ha handledare av underrepresenterat kön. De naturvetenskapligt/tekniskt inriktade forskningsråden inom vars områden könsfördelningen är ojämn, vill aktivt bidra till en miljö med jämnare könsfördelning och lika karriärmöjligheter för män och kvinnor, men det kräver också att man har ett jämt rekryteringsunderlag och att man redan i ungdomsskolan entusiasmerar både unga kvinnor och män att välja naturvetenskap och teknik. Forskningsråden är positiva till särskilda tidsbegränsade anställningar för kvinnor, som postdoktorala stipendier, forskarassistenttjänster och gästprofessurer. Forskningsinformation I takt med utvecklingen inom genetik, transplantation och av biobanker etc. krävs en stor ökning av information och dialog med allmänheten i forskningsfrågor. Forskningen och forskarnas förtroende hos allmänheten är beroende av att resultaten öppet redovisas och kan förklaras. Forskningsråd och sektorsmyndigheter verkar mycket aktivt för att via olika kanaler sprida forskningsresultat inom sitt område. Flera råd har speciella stipendier och bidrag som antingen forskare eller författare/journalister kan söka för att vistas på en institution eller skriva populärvetenskapliga artiklar. NFR har inrättat forskningsattachéer som aktivt skall ta kontakt med företag och andra intressenter för att sprida forskningsresultat. De flesta råd och sektorsmyndigheter har tidskriftsutgivning där forskningsresultat i populärvetenskaplig form publiceras. Med sina hemsidor på Internet når forskningsråden och sektorsmyndigheterna en bred målgrupp med information om bl.a. de forskningsprojekt som ges stöd. understryker i kontraktet med forskaren att populärvetenskaplig spridning av resultatet är en förutsättning för att projektet skall anses avslutat. har ett samordnande ansvar för information inom energiområdet. Myndigheten förmedlar kunskap om pågående FoU. Samverkan med det omgivande samhället mellan lärosätena och näringslivet kan förbättras genom att skapa varaktiga nätverk mellan industriforskningsinstituten, små lärosäten och näringslivet, där instituten fungerar som bryggor mellan små och medelstora företag (SMF) och små lärosäten. Institutens roll som kompetensbas till stöd för näringslivet och då särskilt SMF bör stärkas. Flödet av individer mellan lärosäten och näringsliv måste uppmuntras för att föra ut forskningsresultaten och höja forskningskompetensen i näringslivet. Flera åtgärder görs eller planeras. En ökad samverkan och ökat nätverksbyggande efterlyses också mellan den offentliga sektorn och lärosätena. och satsar mycket på för att initiera ett långsiktigt samarbete mellan näringsliv och forskare, där företagen aktivt deltar i ledning och styrning. Detta leder till att de belysta problemen är relevanta för näringslivet, vilket leder till snabbare implementering av forskningsresultaten. Kommersialisering av forskningsresultat Det kan ofta vara svårt att finna finansiering i mycket tidiga utvecklingsskeden där marknad, lärosäten och institut gemensamt arbetar för att bygga upp en högteknologisk plattform som t.ex. kommersiellt intressanta lösningar kan utgå i från. Det måste skapas nya forskningsmiljöer som är konkurrenskraftiga i ett internationellt perspektiv, och redan existerande goda miljöer måste stärkas. Då kommer kommersiella spin-off verksamheter att kunna attrahera riskkapital från den svenska och internationella marknaden och endast då kommer den svenska industrin att hålla kvar den egna forskningen inom gränser. Reglerna för utvärdering och beskattning av tekniska idéer och företag i startfas bör ses över för att underlätta kommersialisering. Teknisk framsyn Sammanfattning av Teknisk framsyn har ett nytt intresse för tekniskt inriktade framtidsstudier vuxit fram i ett stort antal länder. Bakgrunden har varit dels teknikens allt tydligare roll i samhällsutvecklingen, dels behovet att kunna göra prioriteringar inom FoU-politiken. Tyngdpunkten ligger på att analysera konsekvenserna av olika möjliga utvecklingsvägar, inte att förutsäga framtiden detta är innebörden i begreppet Framsyn (Foresight). () och () utförde gemensamt en förstudie om internationella erfarenheter samt om förutsättningarna och intresset att genomföra ett motsvarande arbete i . Denna resulterade i beslut om att 1998 starta projektet . För att leda arbetet bildade fyra huvudmän, IVA, , och (), 1998 en styrgrupp och ett projektkansli. Projektet har drivits inom en kostnadsram om . Finansiärer har varit SSF, och regeringen. Ett trettiotal organisationer har medverkat med uppgift att säkerställa att centrala intressenter i samhället integreras i processen och för att föreslå paneldeltagare. Dessutom skapades en utvärderingsgrupp med uppgift att löpande följa och utvärdera genomförandet av projektet. Projektarbetet har huvudsakligen genomförts inom åtta paneler. Panelindelningen, som gjordes i ett behovs- och användarperspektiv, var: - Hälsa, medicin och vård - Biologiska naturresurser - Samhällets infrastruktur - Produktionssystem - Informations- och kommunikationssystem - Material och materialflöden i samhället - Tjänster - Utbildning och lärande Panelerna har också haft i uppdrag att beakta vissa tvärgående teman, t.ex. miljö och energiaspekter, ekonomi och marknad, attityder och värderingar. Totalt har ca 130 personer; tekniker, forskare, samhällsvetare och industriledare deltagit i de åtta panelerna. Genom seminarier, konferenser etc. har ytterligare några hundra personer medverkat. Panelernas arbete inleddes . Varje panel har lämnat en rapport som bl.a. innehåller konsekvensanalyser av hur framtiden kan komma att påverkas av vad vi nu vet eller det vi tror oss veta. Rapporterna har bildat underlag för en syntesrapport som redovisar slutsatserna av projektet. Nedan följer en sammanfattning av de viktigaste slutsatserna. Planera inte framtiden planera för framtiden Det är framför allt den snabba utvecklingen inom informationstekniken och den nya biologin men även den ökande globaliseringen som kommer att styra utvecklingen under de kommande decennierna. Det allt mer gränslösa samhället och det blixtsnabba informationsflödet gör att sättet att tänka blir mycket viktigare än enskilda åtgärder när det gäller att styra utvecklingen: Det går inte att planera framtiden det är däremot nödvändigt att planera för framtiden. Genom att vi förbereder oss för en framtid som är osäker och skiftande kan vi bygga ett samhälle som kan möta framtiden med tillförsikt. Med kunskap och förändringsvilja kan bygga framtiden och klara sig bättre i den. Genom att sätta nytänkande, utbildning, forskning och kunskap i centrum får vi den handlingsberedskap vi behöver för att snabbt kunna anpassa oss till framtidens förhållanden hur de än utvecklar sig. Utveckling för 2000-talet Vi befinner oss i en genombrottstid som påverkar hela samhällsutvecklingen och som speglas och beskrivs med ord som "IT-samhälle", "kunskapssamhälle", "uppkopplad", "nanoteknologi", "den nya biologin", "livsvetenskaper" och "den nya ekonomin". På samma sätt som boktryckarkonsten, ångmaskinen och utnyttjandet av elektriciteten en gång gjorde så kommer dessa nya genombrott att skapa dramatiska förändringar . Ett tänkande som genomsyrat projektet är "Tekniken i människans tjänst" teknisk utveckling skall bidra till att förbättra människors villkor i vid bemärkelse. I detta begrepp ligger en ökning av den ekonomiska tillväxten och stärkning av företagens konkurrenskraft men också andra viktiga moment som rör människors välbefinnande, livsmiljö, hälsa, fritid, social aktivitet m.m. I denna förändringens tid kan IT, biotekniken och den avancerade materialtekniken, inte minst i kombination, ge 2000-talets välstånd på samma sätt som skogen, malmen och verkstadsindustrin gav oss 1900-talets välstånd. Drivkrafter Starkare än mycket annat driver individualiseringen och gränslösheten fram de stora förändringar som Teknisk Framsyn pekar på. Båda pressar fram tekniska framsteg som sedan förstärker just dessa drivkrafter och då skapar nya förutsättningar för ytterligare förändringar. Individualisering kommer att märkas på många plan. Allt fler kommer att ställa allt större krav på individuella lösningar, vare sig det handlar om att konsumera varor och tjänster, att vara arbetstagare eller arbetsgivare, elever, studerande, patienter eller vårdkonsumenter, eller att konsumera information, kultur och underhållning. Kombinationen av tekniker gör det möjligt med personligt skräddarsydd medicinering likaväl som individuellt utformade studieprogram. Det är de nya möjligheterna som tekniken erbjuder kombinerat med de attityder och värderingar som präglar särskilt den yngre generationen som möjliggör och driver på denna utveckling. Gränslösheten utvecklas också i fler riktningar. Inte minst inom EU tappar nationsgränserna allt mer av sin betydelse som regional och kulturell gemenskap blir viktigare. Världshandeln blir allt friare och de globala kapitalströmmarna allt stridare som de stora handelsblocken blir allt starkare. Svenska företag blir mindre svenska. Gränserna mellan arbete, utbildning och fritid, och mellan livets olika faser suddas ut. Den kulturella gränslösheten blir tydligare i allt fler länder. Den nya upplevelseindustrin sprider via etermedia, video och IT sina alster över allt större delar av världen. Gränslösheten gäller också det ökande samspelet mellan olika teknik- och kunskapsområden, inte minst mellan IT, bioteknik och materialteknik, något som leder till krav på stora förändringar av såväl universitet som företag. Banbrytande teknik Bland alla dramatiska och banbrytande nya kunskapsutvecklingar är det tre teknikområden som panelerna bedömer kommer att få särskilt stor betydelse för den aktuella tidsperioden, nämligen informationstekniken, den nya biologin och materialtekniken. Det yttre trycket i form av ökad internationell konkurrens blir allt starkare och den pågående revolutionen inom informationstekniken visar inga tecken på att avstanna och vi anar redan de kommande revolutionerna inom biotekniken och materialtekniken. Effekterna sprider sig som ringar på vattnet till nya områden med genomgripande förändringar i villkoren för näringslivet, den offentliga verksamheten och människors liv som följd. Informationstekniken Förra decenniets superdatorer är dagens persondatorer och nästa decenniums museiföremål. har datorkraften fördubblats ungefär medan kostnaderna sjunkit i nästan samma takt. kommer datorkraft, lagringskapacitet och överföringsförmåga i praktiken att vara obegränsad. Datorkraften kommer att vara självklar och smälta in i omgivningen och allt fler produkter kommer att vara "intelligenta". "Smart teknik" kan öka kapaciteten och säkerheten i våra trafiksystem. De allt kraftfullare och billigare mikroprocessorerna kommer tillsammans med lasertekniken att leda till en fortsatt explosiv utveckling av telekommunikationerna. Internet, som knappt var känt utanför specialistkretsar, når mer än hälften av hushåll och trafikvolymen fördubblas var hundrade dag. Trådlös telefoni kombinerad med enkla textmeddelanden har redan slagit igenom på bred front och kommer bildligt talat alla människor i den industrialiserade världen att sitta i rummet bredvid. Digitala assistenter kommer att hjälpa oss med en lång rad rutinuppgifter, kanske särskilt att söka och sortera information. Det är svårt att överblicka konsekvenserna av detta för affärslivet, kulturlivet och för våra personliga upplevelser. Den nya biologin Samhället står inför en dramatisk utveckling inom molekylärbiologin och biotekniken. när människans arvsmassa snart är fullständigt kartlagd följer ett oerhört omfattande forskningsarbete för att i detalj förstå hur den genetiska koden påverkar fysiologiska processer. Tekniken kommer att öppna vägen för helt nya läkemedel och behandlingsmetoder under de kommande 10 20 åren. Forskningen kommer allt tydligare att klarlägga hälsorisker av olika slag och öppna nya möjligheter att utveckla så kallade funktionella livsmedel. Möjligheterna med den nya biologin handlar inte bara om hälsa och mat. Gentekniken och en exakt kunskap om arvsmassan öppnar också nya möjligheter att utveckla växter eller mikroorganismer som effektivt producerar höga halter av önskade ämnen. Levande organismer kan på så sätt komma att fungera som små kemiska fabriker. Materialteknik har materialvetenskapen främst utforskat vilka egenskaper olika material har och hur de påverkas av olika processer. Genom en fördjupad förståelse för materialens uppbyggnad på atomär/molekylär nivå finns nu möjligheter att aktivt forma material med önskade egenskaper. Ett sådant genombrottsområde är nanotekniken atomslöjden där man strävar efter att manipulera materien på atomär nivå, vilket kan ge helt nya material med nya egenskaper och funktioner. har också goda förutsättningar att komma mycket längre när det gäller traditionella svenska specialiteter och med ny teknik ytterligare förädla fiber- och träprodukter. Nya möjligheter genom samverkan Den medicinska tekniken är ett område där framstegen inom IT, biovetenskaperna och materialtekniken tillsammans kan skapa helt nya möjligheter. Halvledarytor som skräddarsytts på molekylär nivå genom mikro- och nanoteknik är tänkbara som bioimplantat och ett inopererat datachip kan förstärka nervsignaler för att häva förlamningar eller ge förutsättningar för effektiva proteser. kan vissa döva återfå hörseln och det pågår experiment med konstgjorda "ögon" som är kopplade direkt till hjärnans syncentrum. IT är en förutsättning för utvecklingen inom biologin och stora nya möjligheter kommer att växa fram i gränsytan dem emellan eller har redan börjat ta form: Bioinformatiken gör det möjligt att hantera stora mängder genetisk information och blir ett allt viktigare instrument för läkemedelsindustrin i utvecklingen av nya läkemedel. Sensorer som innehåller en biologisk komponent ger nya möjligheter att upptäcka och mäta halter av många kemikalier. Den svenska kunskapen kring teknik för kommunikation människa maskin kan utvecklas än mer med avancerade tillämpningar inom vård och utbildning. Det framsynta kunskap och försnyelse För att bygga upp den kompetens som krävs behövs inte bara vilja utan också förmåga till förändringar, bland annat en rad genomgripande reformer inom utbildningens olika områden, en infrastruktur anpassad till det nya samhället och nya attityder till förändring. Sammanfattningsvis kretsar Teknisk Framsyns huvudslutsatser kring de tre nyckelbegreppen attityder, kunskap och infrastruktur. Attidyder "Våga inte veta men kunna och pröva", kan stå som devis för mycket av Teknisk Framsyns arbete. Bättre kunskaper gör den okända morgondagen mindre skrämmande. Med kunskap vågar vi också pröva alternativa lösningar. Förändringsviljan är den positiva samhällsutvecklingens kanske viktigaste drivkraft. Många svenska företag, organisationer och regelverk är stela och ovilliga till förändringar. bygger både de övergripande resonemangen och de mer konkreta förslagen i de åtta panelrapporterna i mångt och mycket på att forskare, företag, myndigheter, politiker och allmänhet ska ändra attityder. Att mana fram den nödvändiga förändringsviljan är en process som måste pågå såväl i skola som administration, i direktion som i kanslihus och kräver konkreta beslut både när det gäller struktur- och kunskapsfrågor. Regelverk och institutioner måste ses över och måste öka och radikalt förändra sin satsning på utbildning och forskning. Målet måste vara att förändringsviljan ska genomsyra hela samhället, från dagis och skola till universitet och forskning, från den offentliga administrationen till den konkurrensutsatta industrin. Detta knyter också an till utbildningsfrågan eftersom nya attityder bäst skapas i skolan. Kunskap För att åstadkomma det livslånga, lustfyllda lärande för alla som är en nödvändig bas måste vi från grunden bygga om en stor del av dagens utbildnings- och forskarmiljö. Vart tar sex-åringens upptäckarglädje vägen under resan genom skolsystemet? Kanske skall vi ifrågasätta den strikta indelning av livet i barndom, skola, arbete och pensionärstillvaro som görs , liksom uppdelningen av dygnets timmar i arbete eller studier och fritid. Inom en rad områden står forskningen på många sätt mitt i ett paradigmskifte. Traditionella institutionsgränser blir allt mindre väsentliga och arbetet bedrivs ofta i parallella, samtidiga och interaktiva processer vilket ställer stora krav på kommunikation och koncentration av resurser. Den ensamme forskaren i sitt laboratorium blir allt mer sällsynt. Det är av avgörande betydelse för framtiden att kan bygga akademiska miljöer som tillåter ett förutsättningslöst forskande, där slagkraftiga forskarmiljöer kan byggas och utvecklas och som stödjer mångvetenskapen där de oväntade kombinationerna av akademiska områden kan utvecklas. För att med sina begränsade resurser skall kunna fortsätta sin framgångsrika utveckling måste vi koncentrera resurserna inom den högre utbildningen och forskningen till de områden där vi redan är ledande: IT-området, materialteknik och den nya biologin samt, inte minst, den interdisciplinära forskningen. Infrastruktur För att kunskap och attityder skall kunna utvecklas och tillämpas på bästa sätt måste även fortsatt ha väl fungerande infrastrukturer, såväl fysiska transport-, energi- och IT-nät som de mer immateriella. Den gränslöshet som öppnar sig inom en rad områden gör det både möjligt och nödvändigt för skilda delar av landet att utvecklas på olika sätt. Jämlikhet och solidaridet behöver inte betyda att alla ska göra samma saker överallt. Alla regioner måste få utveckla sina speciella kompetenser. Många av dagens juridiska, administrativa och skattemässiga regelverk måste anpassas så att skolor, universitet, företag och organisationer kan satsa vad som krävs för att bygga framtidens kunskapskapital. Inte minst gränslösheten och IT-utvecklingen ställer nya krav på regelverken. Det kan gälla allt från upphovsrätt till bolagsrätt, från skatterätt till grundläggande etiska regelverk kring kärnfrågor som gen- och bioteknik samt om dataintegritet. Sammanfattning av betänkandet God sed i forskningen (SOU 1998:4) Att balansera frihet och ansvar - om god sed i forskningen Forskningens övergripande mål är att vinna ny kunskap för att vi bättre skall förstå den värld vi lever i och för att om möjligt förändra den till det bättre. Detta mål skall vara vägledande för varje forskare oberoende av vem som finansierar forskningen, i vilken disciplin man arbetar eller på vilken nivå forskningen bedrivs. Forskningens moral skiljer sig inte från den allmänna moralen när det gäller önskvärdheten av god sed i utövande av ett arbete. På samma sätt som det finns yrkesetiska regler för andra yrken finns det regler inom forskarsamhället som tar hänsyn till de speciella villkor som kan gälla för denna verksamhet. I enlighet med direktiv för samtliga utredningar har kommittén granskat forskningsetiken ur ett jämställdhetsperspektiv. Kommittén vill framhålla jämställdhet mellan kvinnor och män som ett moraliskt värde att värna om. Jämställdhet i forskarvärlden blir därmed att betrakta som en forskningsetisk fråga. Betänkandet belyser jämställdhetsfrågorna i flera avseenden. Representationen av kvinnor respektive män i etiska kommittéer och beredningsgrupper har granskats. En jämn könsfördelning i denna typ av grupper föreslås genomgående i betänkandet.