prop · GP0362 · 2001-11-28 00:00:00 — En bestämmelse i föreningens stadgar om att den kooperativa hyres- gästen svarar för reparationer på grund av brand- eller vattenlednings- skador tillämpas endast på skada som har uppkommit 1.genom hyresgästens eget vållande, eller a)någon som hör till hyresgästens hushåll eller gästar denne, b)någon annan som hyresgästen har inrymt i lägenheten, eller c)någon som utför arbete i lägenheten för hyresgästens räkning. I fråga om brandskador gäller vad som sägs i andra stycket 2 endast om hyresgästen har brustit i den omsorg och tillsyn som hade bort iakttas. Andra stycket tillämpas också om det finns ohyra i lägenheten. (Jfr 3 kap. 3 § i utredningens förslag.) Av paragrafen framgår att en kooperativ hyresrättsförening aldrig kan ålägga en kooperativ hyresgäst att svara för vissa slag av reparationer. Frågan har behandlats i avsnitt 6.3.2. Lydelsen ansluter i väsentliga delar Prop. 2001/02:62 till den som föreslog i betänkandet Olika bostadsrättsfrågor (SOU 2000:2) och som i huvudsak har godtagits av de remissinstanser som har yttrat sig över det förslaget. Några skillnader i sak jämfört med vad som gäller enligt bostadsrättslagen är inte avsedda. 3 kap. 5 § Bestämmelserna om upprustningsföreläggande och hyresgästinflytande vid förbättrings- och ändringsarbete i 12 kap. 18 ah §§ jordabalken gäller inte när en lägenhet har upplåtits med kooperativ hyresrätt. (Jfr 3 kap. 5 § i utredningens förslag.) Av paragrafen framgår att bestämmelserna om upprustningsföre- läggande och hyresgästinflytande inte gäller i relationen mellan den kooperativa hyresrättsföreningen och de kooperativa hyresgästerna. Skälen för detta har angetts i avsnitt 6.3.3. 3 kap. 6 § Den kooperativa hyresgästen skall betala den hyra som föreningen be- stämmer. Vad som sägs i 12 kap. 19 § jordabalken skall inte tillämpas. (Bestämmelsen saknar motsvarighet i utredningens förslag.) Av 19 § hyreslagen framgår att hyran för bostadslägenheter skall vara bestämd i hyresavtalet eller, om avtalet innehåller en förhandlingsklausul enligt hyresförhandlingslagen (1978:304), i förhandlingsöverenskommel- sen. Den bestämmelsen gäller inte i ett kooperativt hyresförhållande. I en kooperativ hyresrättsförening är det, såsom framgår av förevarande paragraf, i stället föreningen som skall bestämma hyran (jfr avsnitt 8.1). I 2 kap. 4 och 16 §§ finns föreningsrättsliga bestämmelser om hur hyran beslutas. 3 kap. 7 § Vad som sägs i 12 kap. 21 § första stycket andra meningen jordabalken om rätt att deponera belopp hos när det råder tvist om storleken av hyran gäller inte för kooperativa hyresgäster. (Jfr 3 kap. 7 § i utredningens förslag.) Av paragrafen framgår att kooperativa hyresgäster inte har rätt att såsom vanliga hyresgäster deponera medel hos när det råder tvist om hyran. Skälen för det har behandlats i avsnitt 6.8. I övrigt har kooperativa hyresgäster samma möjligheter att deponera hyran hos som andra hyresgäster. 3 kap. 8 § I stället för vad som sägs i 12 kap. 23 § jordabalken gäller följande. Den kooperativa hyresgästen får inte använda lägenheten för något annat ändamål än det avsedda. Föreningen får dock bara åberopa avvikelser som är av avsevärd betydelse för föreningen eller någon annan medlem i föreningen. (Jfr 3 kap. 6 § i utredningens förslag.) Paragrafen begränsar den kooperativa hyresgästens rätt att använda sin lägenhet för andra ändamål än de avsedda. Den överensstämmer med 7 kap. 6 § bostadsrättslagen och skall tillämpas på samma sätt. Regering- ens överväganden i denna del har redovisats i avsnitt 6.5.1. 3 kap. 9 § När en kooperativ hyresgäst har vidtagit någon åtgärd i lägenheten med stöd av 12 kap. 24 a § jordabalken gäller, i stället för vad som sägs i den paragrafens första stycke andra meningen, att föreningen har rätt till ersättning för skada som beror på att åtgärden inte är fackmässigt utförd eller på annat sätt otillfredsställande. (Jfr 3 kap. 8 § i utredningens förslag.) Paragrafen handlar om föreningens rätt till ersättning när en hyresgäst tapetserat eller målat om på ett otillfredsställande sätt. Den utgår från 24 a § hyreslagen men innehåller en mindre avvikelse från den bestäm- melsen som finns där. I vanliga hyresförhållanden har hyresvärden rätt till ersättning för skada om de åtgärder som hyresgästen har vidtagit har minskat lägenhetens bruksvärde. Det kan vara fråga om att färg- och tapetval är alltför avvikande från gängse smak eller att arbetena inte är fackmässigt utförda så att lägenhetens värde på hyresmarknaden minskar. En kooperativ hyresrättsförening har då en liknande rätt till ersättning. Rätten till ersättning är dock inte knuten till lägenhetens bruksvärde utan ersättning skall utgå för sådan skada som beror på att åtgärden inte är fackmannamässigt utförd eller på annat sätt otillfredsställande. I praktiken torde någon skillnad inte finnas när det gäller bestämmelsernas tillämpning (jfr prop. 1974:150 s. 489). Beräkningen av skadan bör grundas på vad det kostar att återställa lägenheten i normalt skick. Ersättningen skall jämkas, om föreningen har underhållsansvaret för lägenheten och det kan visas att reparationsbehov förelåg då den kooperativa hyresgästen vidtog åtgärderna. Är under- hållet starkt eftersatt, kan det leda till att rätten till ersättning helt faller bort. Ersättningsskyldighet enligt bestämmelsen kan bli aktuell även om hyresgästen själv har underhållsansvaret. Skälen för den valda lösningen har behandlats i avsnitt 6.3.2. Övriga bestämmelser i 24 a § hyreslagen gäller. Det är således hyres- nämnden som skall pröva ersättningsfrågan. 3 kap. 10 § Prop. I stället för vad som sägs i 12 kap. 26 § förstatredje styckena jorda- balken gäller följande. Företrädare för föreningen har rätt att komma in i lägenheten när det behövs för tillsyn eller för att utföra arbete som föreningen svarar för. När lägenheten är ledig till uthyrning, är den kooperativa hyresgästen skyldig att låta den visas . Föreningen skall se till att den kooperativa hyresgästen inte drabbas av större olägenhet än nödvändigt. (Jfr 3 kap. 9 § i utredningens förslag.) Paragrafen reglerar den kooperativa hyresrättsföreningens rätt att få tillträde till en lägenhet som innehas med kooperativ hyresrätt. Den ersätter då de tre första styckena i 26 § hyreslagen. Skälen för regleringen har behandlats i avsnitt 6.6. Första stycket första och tredje meningarna överensstämmer med regleringen för bostadsrätter i 7 kap. 13 § bostadsrättslagen. Bestäm- melserna är avsedda att tillämpas på samma sätt. Enligt andra meningen har den kooperativa hyresgästen samma skyldighet som en vanlig hyresgäst att låta lägenheten visas , när den är ledig till uthyrning. Det åligger inte hyresgästen att själv visa lägenheten utan han eller hon är bara skyldig att möjliggöra visning. Såsom har sagts inledningsvis ersätter bestämmelsen bara de tre första styckena i 26 § hyreslagen. Det innebär att reglerna i 26 § fjärde stycket om tillträde för att utrota ohyra samt femte stycket om handräcknings- åtgärder gäller även när lägenheten har upplåtits med kooperativ hyresrätt. 3 kap. 11 § I stället för vad som sägs i 12 kap. 42 § första stycket 4 och 7 jordabalken gäller att en kooperativ hyresrätt är förverkad, om 1.lägenheten används i strid med 8 § eller 12 kap. 41 § jordabalken och hyresgästen inte efter tillsägelse vidtar rättelse utan dröjsmål, 2.tillträde till lägenheten vägras i strid med 10 § eller 12 kap. 26 § fjärde stycket jordabalken och hyresgästen inte kan visa någon giltig ursäkt. En kooperativ hyresrätt är också förverkad och föreningen berättigad att säga upp hyresavtalet att upphöra , om 1.hyresgästen åsidosätter en i föreningens stadgar föreskriven skyldighet som går utöver hans eller hennes skyldigheter enligt denna lag och det måste anses vara av synnerlig vikt för föreningen att skyldigheten fullgörs, eller 2.hyresgästen har förvärvat hyresrätten på sätt som anges i 12 kap. 32, 33, 34, 35, 36 eller 37 § eller 47 § andra stycket jordabalken och inte efter tillsägelse utan dröjsmål ansöker om medlemskap i föreningen. Om hyresrätten är förverkad på grund av förhållande som avses i första stycket, gäller vad som sägs i 12 kap. 43 § första stycket första meningen jordabalken. Är hyresrätten förverkad på grund av förhållande som avses iandra stycket 1, gäller vad som sägs i 12 kap. 43 § första stycket tredje meningen jordabalken. (Jfr 3 kap. 11 och 12 §§ i utredningens förslag.) Bestämmelserna i 42 § hyreslagen om förverkande gäller även i fråga om kooperativ hyresrätt. Av förevarande paragraf framgår att det finns några särbestämmelser. Första stycket punkten 1 skall ses mot bakgrund av att 8 § innehåller en särskild bestämmelse om hyresgästens rätt att använda lägenheten. Den bestämmelsen ersätter 23 § hyreslagen. Huruvida den kooperativa hyresrätten kan förverkas på grund av otillåten användning skall därför bedömas med hänsyn till innehållet i 8 § i stället för 23 § hyreslagen. Första stycket punkten 2 sammanhänger med att det i 10 § finns bestämmelser om föreningens tillträde som avviker från vad som gäller enligt 26 § förstatredje styckena hyreslagen. Huruvida förverkande kan ske på grund av att föreningen inte har getts tillträde till lägenheten skall därför bedömas med hänsyn till vad som sägs i 10 § i stället för 26 § förstatredje styckena hyreslagen. Andra stycket punkten 1 innehåller en bestämmelse som kompletterar 42 § första stycket 8 hyreslagen. Den innebär att hyresrätten är förverkad om hyresgästen åsidosätter en skyldighet som följer av föreningens stadgar. För förverkande krävs dock att det anses vara av synnerlig vikt för föreningen att skyldigheten fullgörs. Såsom har angetts i avsnitt 6.7.1 torde förverkande enligt denna punkt kunna komma i fråga bl.a. om en kooperativ hyresgäst åsidosätter föreningens villkor om medverkan vid förvaltningen. Det krävs dock då att åsidosättandet innebär men av stor betydelse för föreningen. Ett annat exempel på när förverkande torde kunna komma i fråga är om en kooperativ hyresgäst i en förening för allergiker med stadgevillkor om rökförbud trots tillsägelser struntar i förbudet. Det bör framhållas att överträdelser av stadgeföreskrifter också kan leda till att hyresgästens besittningsskydd bryts (se 46 § hyreslagen). Andra stycket punkten 2 avser den situationen att en hyresgäst har förvärvat en kooperativ hyresrätt genom överlåtelse eller någon annan form av sådan övergång som anges i 32, 33, 34, 35, 36 eller 37 § eller 47 § andra stycket hyreslagen och sedan inte ansöker om medlemskap i föreningen. Frågan har behandlats i avsnitt 5.2.8. Om förvärvaren inte ansöker om medlemskap i föreningen, skall före- ningen först uppmana förvärvaren att göra en sådan ansökan. Upp- maningen kan göras på det sätt som anges i 63 § hyreslagen (se 6 kap. 6 §). Om, trots uppmaningen, någon ansökan inte görs utan dröjsmål, är hyresrätten förverkad och föreningen berättigad att säga upp hyresgästen. När frågan om dröjsmål bedöms, måste hänsyn tas till att en ansökan om medlemskap exempelvis kan förutsätta att vissa handlingar införskaffas och att detta utan att hyresgästen har skuld till det kan dra ut . Föreningens rätt att säga upp hyresgästen förutsätter att förvärvet är fullbordat. Detta följer av att hyresgästen skall ha förvärvat hyresrätten. I de fall då förvärvet är beroende av hyresnämndens tillstånd, kan före- ningen således inte agera mot förvärvaren förrän tillståndsfrågan har blivit slutligt prövad. Bestämmelserna i paragrafen utgör justeringar eller kompletteringar av 42 § hyreslagen. Även i de fall som bestämmelserna behandlar är därför de övriga bestämmelserna om förverkande i 42 och 43 §§ hyreslagen tillämpliga. I tredje stycket har tydliggjorts att vissa bestämmelser i 43 § som avser förverkande enligt 42 § första stycket 4, 7 och 8 är tillämpliga även när förverkandet grundar sig på förevarande paragraf. 3 kap. 12 § När en lägenhet har upplåtits med kooperativ hyresrätt är be- stämmelserna i 12 kap. 5355 c §§ jordabalken om prövning av hyran och andra hyresvillkor för bostadslägenheter tillämpliga endast i den utsträckning de avser andra hyresvillkor än hyran. (Jfr 3 kap. 13 § i utredningens förslag.) I 5355 c §§ hyreslagen finns bestämmelser om prövning av hyran och andra hyresvillkor. Enligt förevarande paragraf är dessa bestämmelser inte tillämpliga på kooperativa hyresrätter till den del de avser hyran. Beträffande andra hyresvillkor gäller de dock. Skälen för lösningen har behandlats i avsnitt 6.7.3. I 55 § femte stycket hyreslagen sägs att villkoret gäller i den mån det är skäligt med hänsyn till hyresavtalets innehåll, omständigheterna vid avtalets tillkomst, senare inträffade förhållanden och omständigheterna i övrigt. De villkor som det här handlar om har ofta tillkommit genom föreningsrättsliga beslut eller kan rentav grunda sig på föreskrifter i föreningens stadgar. Sådana villkor torde normalt få anses skäliga med hänsyn till att de tillkommit inom ramen för den förening där hyresgästen är medlem. I enskilda fall kan det dock förekomma sådana särskilda omständigheter att villkoret likväl bör anses oskäligt. Liksom i vanliga hyresförhållanden skall villkoren prövas av hyres- nämnden. Det ankommer inte på hyresnämnden att göra någon prövning av om de villkor som föreningen har ställt upp har tillkommit på ett från föreningsrättslig utgångspunkt korrekt sätt. Upphörande av den kooperativa hyresrätten i vissa fall 3 kap. 13 § Om föreningen överlåter det hus där lägenheten finns eller om huset säljs exekutivt, upphör den kooperativa hyresrätten. Om lägenheten har tillträtts när den kooperativa hyresrätten upphör, skall ett hyresavtal anses ingånget med den nye ägaren. I så fall gäller 14 §. (Jfr 4 kap. 10 § i utredningens förslag.) Paragrafen avser det fallet att ett hus där det finns kooperativa hyres- rätter överlåts av föreningen eller säljs exekutivt. Enligt första stycket upphör då de kooperativa hyresrätterna. Frågan har behandlats i avsnitt 12.4.1. Andra stycket, som överensstämmer med 7 kap. 33 § andra stycket bostadsrättslagen, är tillämplig om hyresgästen då den kooperativa hyresrätten upphörde enligt första stycket hade tillträtt lägenheten. I så fall skall det anses att ett skriftligt hyresavtal har ingåtts mellan hyresgästen och den nye ägaren av huset. Beträffande villkoren i hyresavtalet gäller 14 §. 3 kap. 14 § Om parterna i fall som avses i 13 § andra stycket inte kommer överens om hyresvillkoren, fastställs dessa av hyresnämnden. I väntan på att hyresvillkoren blir slutligt bestämda, skall hyra betalas enligt vad föreningen hade bestämt för den kooperativa hyresrätten. (Jfr 4 kap. 11 § i utredningens förslag.) Paragrafen tar sikte på fallet då ett hyresavtal anses ingånget mellan hyresgästen och husets nye ägare i enlighet med 13 §. kommer överens om hyresvillkoren skall dessa fastställas av hyresnämn- torde det vara naturligt att fastställa sedvanliga hyresvillkor. För bostadshyresgäster innebär det att utgångspunkten är att hyresavtalet skall löpa tills vidare med tre månaders uppsägningstid. bestämmas enligt bruksvärdesprincipen. De särskilda regler om villkorsändring som finns i 54 och 55 c §§ hyreslagen gäller inte vid hyresnämndens villkorsprövning. Enligt andra meningen skall hyresgästen tills vidare betala den hyra som är bestämd för den kooperativa hyresrätten. När den nya hyran blivit slutligt bestämd, kommer den dock att gälla retroaktivt från och med den tidpunkt då hyresavtalet med den nye ägaren anses ingånget. 3 kap. 15 § Vad som sägs i 13 och 14 §§ skall också tillämpas om föreningen hyr lägenheten och föreningens hyresavtal med husets ägare upphör att gälla. (Jfr 4 kap. 12 § i utredningens förslag.) Enligt paragrafen är bestämmelserna i 13 och 14 §§ tillämpliga även vid upphörandet av ett hyresavtal, ingånget mellan å ena sidan en kooperativ hyresrättsförening som verkar enligt hyresmodellen och å andra sidan husets ägare. Den kooperativa hyresrätten upphör men hyresgästen skall anses ha träffat ett skriftligt hyresavtal med husets Går det inte att enas om hyresvillkoren, bestäms dessa av hyres- nämnden (se kommentaren till 12 §). Huruvida det är husets ägare eller den kooperativa hyresrättsföreningen som har sagt upp hyresavtalet saknar betydelse vid tillämpningen av bestämmelserna. Skälen för lösningen har angetts i avsnitt 12.4.1. Den kooperativa hyresgästen går ur föreningen 3 kap. 16 § En kooperativ hyresgäst som säger upp sitt medlemskap i föreningen skall också anses ha sagt upp hyresavtalet. (Jfr 2 kap. 5 § i utredningens förslag). Av paragrafen framgår att en kooperativ hyresgäst som går ur föreningen också skall anses ha sagt upp hyresavtalet. behandlats i avsnitt 6.2. Uppsägningen av hyresavtalet får anses ha skett i och med Prop. 2001/02:62 uppsägningen till utträde ur föreningen. upphör att gälla beror på vilken uppsägningstid som gäller i hyres- förhållandet (jfr 4 § hyreslagen). Ombildning till kooperativ hyresrätt genom förvärv av hus Beslut om förvärv för ombildning 4 kap. 1 § Ett beslut av föreningen att förvärva ett hus för ombildning av hyresrätt till kooperativ hyresrätt skall fattas på en föreningsstämma. Beslutet är giltigt, om hyresgästerna i minst två tredjedelar av de uthyrda lägenheter som omfattas av förvärvet har gått med på beslutet. Dessa hyresgäster skall vara medlemmar i föreningen. Vid beräkningen av antalet lägenheter skall som lägenhet anses varje avskild enhet som är inrättad att varaktigt och självständigt användas som bostad eller lokal. Garage, lager och andra lägenheter som i första hand används som förvaringsutrymmen skall man dock bortse från. Protokollet från föreningsstämman skall innehålla uppgift om hur rösterna har beräknats och hållas tillgängligt för hyresgästerna och ägaren av huset. (Jfr 5 kap. 2 § i utredningens förslag.) Första stycket anger vad som gäller för beslut om ombildning till kooperativ hyresrätt enligt ägarmodellen. Frågan har behandlats i avsnitt 12.1. Beslutet skall fattas på föreningsstämma. Beslutet måste få stöd av hyresgästerna i minst två tredjedelar av de uthyrda lägenheter som om- fattas av förvärvet. Tvåtredjedelskravet anknyter sålunda till antalet lägenheter och inte till antalet hyresgäster. Det får betydelse om en lägenhet hyrs av flera personer gemensamt. Ytterligare en förutsättning är att de hyresgäster som ställer sig bakom beslutet är medlemmar i föreningen. För att en lägenhet skall kunna räknas in i den nödvändiga tvåtredjedelsmajoriteten krävs sålunda att den eller de hyresgäster som hyr lägenheten också är med i föreningen. Med hyresgäst avses i detta sammanhang endast förstahandshyres- gäster. I andra stycket anges vad som i detta sammanhang skall anses som lägenhet. Både bostadslägenheter och lokaler hör hit. Lägenheter som i första hand används som förvaringsutrymmen skall dock räknas från. Bestämmelsen har en motsvarighet i 1 kap. 5 § andra stycket bostads- rättslagen. Enligt tredje stycket skall protokollet från föreningsstämman innehålla uppgift om hur rösterna har beräknats. Protokollet skall hållas tillgängligt för hyresgästerna och ägaren av huset. Kravet på tillgänglighet gäller alla hyresgästerna i huset, alltså även de hyresgäster som inte är medlemmar i föreningen. Ekonomisk plan Prop. 4 kap. 2 § Innan ett beslut fattas enligt 1 §, skall föreningens styrelse upprätta en ekonomisk plan och hålla denna tillgänglig för hyresgästerna. Planen skall innehålla de upplysningar som är av betydelse för en bedömning av föreningens verksamhet. Till planen skall fogas ett besiktningsprotokoll som visar husets skick. (Jfr 5 kap. 3 § i utredningens förslag.) Paragrafen innehåller bestämmelser om ekonomisk plan och besikt- ningsprotokoll. Detta har behandlats i avsnitt 11.1. Enligt första stycket skall en ekonomisk plan upprättas och hållas tillgänglig för hyresgästerna, innan något beslut om förvärv får fattas. Detta överensstämmer i huvudsak med vad som gäller för bostads- rättsföreningar (se 3 kap. 1 § och 9 kap. 20 § bostadsrättslagen). Till skillnad från vad som gäller enligt bostadsrättslagen behöver den ekono- miska planen inte registreras. Närmare föreskrifter om planens innehåll kommer att meddelas i för- ordning (jfr 15 §§ bostadsrättsförordningen [1991:630]). Andra stycket innehåller krav på besiktningsprotokoll (jfr 9 kap. 20 § bostadsrättslagen). 4 kap. 3 § Den ekonomiska planen skall vara försedd med intyg av två personer om att planen enligt deras bedömning vilar på tillförlitliga grunder. I intyget skall intygsgivarna också ange de huvudsakliga omständigheter som ligger till grund för deras bedömning. (Paragrafen saknar motsvarighet i utredningens förslag.) Av paragrafen följer att den i 2 § föreskrivna planen skall granskas av två intygsgivare som skall intyga att planen vilar på tillförlitliga grunder (jfr 3 kap. 2 § bostadsrättslagen). 4 kap. 4 § Intygsgivare skall utses bland dem som regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer har förklarat behöriga att utfärda intyg enligt 3 §. Det är inte tillåtet att utse någon till intygsgivare, om det finns någon omständighet som kan rubba förtroendet för hans eller hennes opar- tiskhet. Ingen av intygsgivarna får vara anställd hos ett företag, en organisation eller någon annan som har bildat den kooperativa hyresrättsföreningen eller hjälpt till med föreningsbildningen eller med att upprätta den ekonomiska planen. (Paragrafen saknar motsvarighet i utredningens förslag.) Paragrafen reglerar hur intygsgivare skall utses och motsvarar i stort sett 3 kap. 3 § bostadsrättslagen. Till skillnad från vad som gäller enligt bostadsrättslagen får dock ingen av intygsgivarna ha någon koppling till det aktuella projektet. Detta överensstämmer med det förslag som har lämnat i betänkandet Olika bostadsrätts- Prop. 2001/02:62 frågor (SOU 2002:2) s. 302. 4 kap. 5 § Beslut om förvärv i strid med 1 § är ogiltiga. Detsamma gäller beslut om förvärv som fattas utan att en ekonomisk plan har varit tillgänglig enligt 2 §. Första stycket gäller inte om förvärv ändå har skett enligt beslutet och lagfart har meddelats. (Jfr 5 kap. 4 § i utredningens förslag.) Paragrafen motsvarar i sak 9 kap. 21 § bostadsrättslagen och är avsedd att tillämpas på motsvarande sätt. Medlemmens rätt till en kooperativ hyresrätt 4 kap. 6 § Om den som hyr en bostadslägenhet i huset har antagits som medlem i föreningen, får föreningen inte vägra att upplåta lägenheten med koo- perativ hyresrätt till honom eller henne eller erbjuda sådana villkor för upplåtelsen som skäligen inte bör godtas. Föreningen får dock vägra att upplåta lägenheten med kooperativ hyresrätt, om 1.hyresförhållandet beror på anställning och lägenheten inte skall upplåtas med kooperativ hyresrätt, eller 2.hyresgästen har ansökt om medlemskap i föreningen senare än efter föreningens förvärv av huset. Om föreningen vägrar att upplåta lägenheten med kooperativ hyresrätt, kan hyresgästen inom en månad från den dag han eller hon fick del av beslutet hänskjuta tvisten till hyresnämnden. får då förelägga föreningen att upplåta lägenheten med kooperativ hyresrätt. Föreläggandet får förenas med vite. Nämnden får också fastställa villkoren för upplåtelsen. Bestämmelserna i förstatredje styckena gäller inte om det är bestämt att hyresförhållandet skall upphöra. (Jfr 5 kap. 5 och 7 §§ i utredningens förslag.) I första stycket anges huvudregeln att den kooperativa hyresrätts- föreningen är skyldig att upplåta kooperativ hyresrätt till den som hyr en bostadslägenhet i huset och har antagits som medlem i föreningen och att föreningen inte får erbjuda sådana villkor för upplåtelsen som hyres- gästen skäligen inte bör godta. Upplåtelsen skall avse den bostadslägen- het som hyresgästen hyr . Av andra stycket framgår att föreningen i vissa fall får vägra upplåtelse.