prop · GP031d12 · 2001-09-20 00:00:00 — Förändringen innebär en förbättring för pensionärer med BTP med i genomsnitt ca och med som mest . Förslaget, som har beretts med , innebär att kostnaderna för BTP beräknas öka med . 3.8.2Hemmavarande barns andel av bostadskostnaden vid beräkning av änkepension och bostadstillägg Regeringens förslag: Vid fastställande av bostadskostnad, för beräkning av änkepension och bostadstillägg till pensionärer, skall hemmavarande barns andel av bostadskostnaden ingå om barnet inte fyllt eller om barnet får studiehjälp eller förlängt barnbidrag. En ytterligare förutsättning är att barnet inte är självförsörjande. (1994:308) om bostadstillägg till pensionär regleras inte hur bostadskostnaden skall beräknas när en pensionär bor tillsammans med barn. Sådana regler finns istället i föreskrifter (RFFS:1998:9) om beräkning av bostadskostnad. Enligt 31 § i föreskrifterna skall en förälder anses svara för även hemmavarande barns andelar av bostadskostnaden under förutsättning av att barnet är eller får studiehjälp eller förlängt barnbidrag. Detta gäller dock under förutsättning av att barnet inte är självförsörjande. De som berörs av reglerna är i första hand personer med änkepension eller förtidspension och endast i begränsad omfattning berör de ålderspensionärer. Effekterna av de nuvarande reglerna kan bli drastiska i och med att bostadstillägget halveras den dag barnet fyller . Änkepension i form av folkpension inkomstprövas samordnat med bostadstillägget, vilket innebär att regeln också påverkar änkepensionens storlek. Eftersom änkor med folkpension har hemmavarande barn har regeln särskilt stor betydelse för den gruppen. Regeringen anser därvid att 18-års- gränsen är för låg och att den bör höjas till . I likhet med vad som gäller enligt nuvarande föreskrifter skall hemmavarande barns andel av bostadskostnaden även ingå i pensionärens bostadskostnad när barnet får studiehjälp eller förlängt barnbidrag. Är barnet självförsörjande skall dock barnet svara för sin del av bostadskostnaden. Den nya regeln skall tillämpas fr.o.m. . Bestämmelsen bör tas in i 2 § i lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer. Närmare föreskrifter kring åldersgränsen får utfärdas av . Regeringen har tidigare lämnat förslag till nya regler för bostadstillägg till pensionärer som skall gälla fr.o.m. (prop. 2000/01:140). Regeringen kommer att föreslå att en motsvarande åldersgräns förs in i den nya lagen. Den höjda åldersgränsen är som nämnts av stor betydelse för vissa änkor med inkomstprövad änkepension men även pensionärer med hemmavarande barn och bostadstillägg kan få en betydelsefull förbättring. har beretts tillfälle att lämna synpunkter på förslaget. Regeringen har i budgeten satt av till förbättringar i reglerna för inkomstprövning av änkepensionerna. Det här lämnade förslaget om höjd åldersgräns innebär förbättringar för vissa änkor. Kostnadsberäkningen för förändringen är behäftad med viss osäkerhet. Förslag till ytterligare förbättringar som ryms inom ramen för de kommer att lämnas . Därutöver innebär det här lämnade förslaget något ökade kostnader för bostadstillägg till pensionärer. Anslaget omfattar ålderspension från folkpensioneringen för de pensionärer som inte har ATP, pensionstillskott till ålderspension, barntillägg till ålderspension och hustrutillägg samt särskilt pensionstillägg för långvarig vård av sjukt eller handikappat barn. Folkpension till ATP- pensionärer finansieras från AP- fonden. Utgiftsstyrande faktorer för anslaget är i första hand prisbasbeloppets utveckling, befolkningsutvecklingen, utvecklingen av den genomsnittliga pensionsnivån i ATP-systemet samt följsamhetsindexeringen. Utgifterna för anslaget uppgick för till . Anslaget beräknas för underskridas med . Det totala anslagssparandet uppgår därmed till ca . utbetalades folkpension till en ensamstående pensionär av prisbasbeloppet och till en gift pensionär . Ålderspensionärer med låg eller ingen ATP har rätt till pensionstillskott. Pensionstillskottet reduceras med ATP-beloppet 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 krona för krona. Pensionstillskottet uppgick år av prisbasbeloppet. antog regeringens proposition Garantipension för personer födda eller tidigare (prop. 1999/2000:127). I propositionen föreslogs att den bosättningsbaserade folkpensionen, pensionstillskottet och det särskilda grundavdraget fr.o.m. skall ersättas av en garantipension. Bruttoutgifterna totalt för sådan s.k. övergångsvis garantipension beräknas uppgå till för . Antalet personer med ålderspension har ökat något trots att antalet personer i befolkningen som är eller äldre har minskat något. Ökningen beror dels på att antalet ålderspensionärer som bor utomlands har ökat, dels på att antalet personer som tar ut ålderspension före har ökat något. Antalet personer utan ATP minskar stadigt. fanns det ungefär 233 000 ålderspensionärer som inte uppbar ATP. Antalet personer utan ATP beräknas fortsätta att minska till 219 000 respektive 207 000. Till följd av ATP-systemets mognad är den genomsnittliga ATP:n högre för nyblivna pensionärer än för dem som redan har pension. Antalet personer vars pensionstillskott helt eller delvis reduceras av ATP ökar därmed. Tabell 3.5 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: 1 Överföring från AP-fonden. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 9 anvisas under anslaget 20:1 Ålderspensioner . beräknas anslaget till 26 344 000 000 respektive 25 . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 3.9.220:2 Efterlevandepensioner till vuxna 1 Varav 30 000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2001. Anslaget omfattar folkpension, pensionstillskott och ATP i form av omställningspension, förlängd omställningspension, särskild efterlevandepension och änkepension. De utgiftsstyrande faktorerna för anslaget är främst utvecklingen av prisbasbeloppet och antalet kvinnor som är berättigade till änkepension. Utgifterna för anslaget uppgick till medan anslaget uppgick till . Anslaget beräknas underskridas med ca vilket medför att anslagssparandet ökar med samma belopp. uppgick folkpension i form av omställningspension, förlängd omställningspension, hel särskild efterlevandepension och oreducerad änkepension till av prisbasbeloppet. Den som har låg eller ingen ATP kan dessutom få pensionstillskott. Pensionstillskottet uppgick till högst av prisbasbeloppet. fattade beslut om nya regler för efterlevandepension enligt propositionen Efterlevandepensioner och efterlevandestöd till barn (prop. 1999/2000:91). De nya reglerna innebär att efterlevandepensioneringen anpassas till det nya ålderspensionssystemet. Reglerna innehåller både ett grundskydd i form av garantipension och en inkomstbaserad del och träder i kraft fr.o.m. . Regeringen föreslår i denna proposition att åldersgränsen för när ett hemmavarande barn skall anses som självförsörjande och därmed svara för en del av bostadskostnaden höjs från 18 till . Ändringen är en påtaglig förbättring för vissa änkor. Antalet kvinnor med änkepension i form av folkpension var ungefär 13 500 och med änkepension i form av ATP 390 800. Antalet kvinnor med änkepension har minskat och denna utveckling beräknas fortsätta . Medelbeloppet för änkepension i form av folkpension och pensionstillskott minskar bland annat på grund av inkomstprövningen. Behovet av pensionstillskott minskar också till följd av att de genomsnittliga ATP-nivåerna höjs. Tabell 3.7 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 13 anvisas under anslaget 20:2 Efterlevandepensioner till vuxna . beräknas anslaget till 14 respektive 15 . 3.9.320:3 Bostadstillägg till pensionärer 1Inklusive en minskning med 120 000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2001. 2Inklusive 710 000 tkr för äldreförsörjningsstöd. Anslaget omfattar bostadstillägg till pensionärer () och särskilt bostadstillägg till pensionärer (). Anslaget finansieras med allmänna skattemedel. De utgiftsstyrande faktorerna för anslaget är främst prisbasbeloppsutvecklingen, boendekostnadsutvecklingen och utvecklingen av medelpensionen i ATP-systemet. Utgifterna för anslaget uppgick till . Det anvisade anslagsbeloppet var . Anslaget beräknas överskridas med vilket medför att anslagssparandet minskar med samma belopp. BTP utgavs med högst av bostadskostnaden mellan och . togs den undre gränsen på bort och den övre gränsen höjdes till . Bostadstillägget är en inkomstprövad förmån och reduceras av inkomsten upp till ett och ett halvt prisbasbelopp och av inkomsten däröver. Det särskilda bostadstillägget betalas ut som en utfyllnad om inkomsten efter det att bostadskostnaden är betald understiger vad som kan anses som skäligt. Särskilt bostadstillägg betalas ut upp till en viss skälig levnadsnivå som var 1,22 prisbasbelopp för en ensamstående och 1,01 prisbasbelopp för en gift pensionär. höjdes nivåerna till 1,294 prisbasbelopp för en ensamstående och till 1,084 för en gift pensionär. Antalet pensionärer som uppbär BTP har minskat stadigt och trenden väntas att hålla i sig . Det är framförallt antalet ålderspensionärer med BTP som sjunker. Anledningen till att antalet personer med BTP minskar är att de nyblivna pensionärerna, i genomsnitt, har högre pension än de som redan uppbär pension. 2000/01:136 Äldreförsörjningsstöd föreslår regeringen att ett nytt stöd för äldre införs fr.o.m. . Stödet, som föreslås bli inkomstprövat, skall garantera de personer som är bosatta i och är eller äldre en viss lägsta levnadsnivå. De som kan komma att beviljas äldreförsörjningsstöd är personer som har fyllt men som inte uppfyller bosättningskravet för oavkortad folkpension. De kan därmed inte försörja sig på pensionen utan är i stor utsträckning hänvisade till socialbidrag. beräknas kostnaderna för äldreförsörjningsstödet uppgå till . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Tabell 3.9 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 10 anvisas under anslaget 20:3 Bostadstillägg till pensionärer . beräknas anslaget till 10 respektive 10 1Varav 120 000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2001. 2Varav 21 000 tkr är statliga ålderspensionsavgifter. Anslaget omfattar delpension. Syftet med delpensionen är att möjliggöra en successiv övergång från förvärvsarbete till pension för de personer som är . Delpensionen kompenserar en arbetstidsminskning upp till med 55 procents kompensationsgrad. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Delpension har avskaffats och kan inte beviljas efter . De sista utbetalningarna av delpension kommer att göras . Delpensionen är under avveckling eftersom det reformerade ålderspensionssystemet ger ett stort utrymme för partiellt uttag av ålderspension såväl före som efter . Anslaget finansieras med allmänna skattemedel. Eftersom delpension är pensionsgrundande i det reformerade ålderspensionssystemet skall anslaget belastas med statliga ålderspensionsavgifter. För uppgick kostnaderna till . Anslaget uppgick till . nybeviljades ett oväntat stort antal delpensioner. Det föranledde en ökning av anslaget med på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2001. Eftersom antalet delpensionärer kommer att avta uppvisar också anslagsbelastningen en minskande nivå då utbetalningarna upphör. Tabell 3.11 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 20:4 Delpension . beräknas anslaget till 154 000 000 respektive .