prop · GO031D19 · 2001-01-01 00:00:00 — Det är fler män än kvinnor som är långtidsinskrivna. Nästan två tredjedelar av de långtidsinskrivna som fick arbete kvarstod vid arbetsförmedlingen, men räknades inte längre som långtidsinskrivna. Anställningsstödet har varit en betydande faktor för det minskade antalet. Även inom grupper som historiskt sett varit överrepresenterade bland de långtidsinskrivna har positiva förändringar skett. har både antalet och andelen långtidsinskrivna arbetshandikappade och utomnordiska medborgare minskat. Jämförelser skall göras med försiktighet eftersom termen långtidsinskriven har omdefinierats . Av samtliga långtidsinskrivna vid slutet av 1999 tillhörde en eller flera av grupperna , arbetshandikappade, utomnordiska medborgare och sökande med utbildning under gymnasienivå. Utvecklingen är positiv för de långtidsinskrivna. Samtliga grupper, utom de som är , har ett mindre antal långtidsinskrivna än föregående år. Samhallkoncernen har nått sina verksamhetsmål . Antalet arbetade timmar har ökat något , vilket är inom ramen för den svängning i sysselsättningen som brukar ske mellan åren. Antalet arbetade timmar motsvarar ca 27 000 personer med arbetshandikapp. Andelen personer som rekryterats från prioriterade grupper har minskat något . Även andelen övergångar har minskat något . Det ekonomiska resultatet framgår i regeringens skrivelse redogörelse för företag med statligt ägande (1999/2000:120). bedömer i halvårsredovisningen att koncernen kommer att klara sina verksamhetsmål för helåret. lämnade RRV sin - modellen för en reformering av statens insatser (2000:14). RRV har bl.a. lämnat synpunkter på att fel målgrupper anställs med lönebidrag och i och att dessa program inte är tillräckligt rehabiliterande. och AMV har vidtagit åtgärder med anledning av RRV:s kritik och bl.a. kvalitetssäkrat anvisningarna till dessa program. Regeringen följer utvecklingen och överväger fortsatta åtgärder. Underlätta och stimulera omställning Arbetslöshetsersättningen förutsätter och möjliggör ett aktivt arbetssökande under arbetslöshet och medverkar därmed tillsammans med lönegarantiersättningen till att underlätta och stimulera omställning på arbetsmarknaden. Arbetslöshetsersättningen är därför en viktig del av den aktiva arbetsmarknadspolitiken. uppbar omkring 790 000 personer, såväl helt arbetslösa som deltidsarbetande, arbetslöshetsersättning . Täckningsgraden i försäkringen är hög. uppgick antalet medlemmar i arbetslöshetskassorna till ca 3,8 miljoner, vilket var av arbetskraften. berördes nästan 7000 konkursföretag och omkring 35 000 arbetstagare av lönegarantiersättningen. Målet för utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet har varit att medverka till att underlätta och stimulera omställning och därigenom öka flexibiliteten på arbetsmarknaden. Arbetslöshetsförsäkringen och lönegarantiersättningen är integrerade delar av arbetsmarknadspolitiken och bidrar till att uppfylla målen för arbetsmarknadspolitiken under utgiftsområde 14 på samma sätt som insatserna under detta verksamhetsområde till viss del bidrar till att uppfylla målet för utgiftsområde 13. Resultatindikatorer som entydigt visar om det är insatserna under utgiftsområde 13 eller utgiftsområde 14 som underlättar och stimulerar omställning saknas därför till stor del. Att omställningsförmågan är god hos de arbetslösa visar sig i konjunkturuppgången. Även de som stått utanför den reguljära arbetsmarknaden kan ta jobb när det finns jobb att få. Antalet arbetslösa har, bortsett från säsongsmässiga uppgångar, sjunkit . har antalet långtidsinskrivna sjunkit i samma takt som det totala antalet arbetslösa (öppet arbetslösa och deltagare i arbetsmarknadspolitiska program). Ytterligare ett tecken på att omställningsförmågan är god är att de genomsnittliga tiderna i öppen arbetslöshet har minskat . Detta gäller både för arbeslösa med och utan rätt till arbetslöshetsersättning. Svensk forskning visar dessutom att det inte sker någon minskning av arbetssökandet i och med att arbetslöshetstiden ökar. 4.6.2 Analys och slutsatser Den positiva utvecklingen på arbetsmarknaden fortsatte . Medan antalet lediga platser, arbetskraftsutbudet och sysselsättningen ökade minskade arbetslösheten. finns det grupper som har svårigheter på arbetsmarknaden. Arbetslösheten steg under föregående år både för arbetshandikappade och för åldersgruppen 55 . Bland de arbetslösa ökar andelen långtidsarbetslösa och AMV uppnådde inte verksamhetsmålet om långtidsarbetslösa . Däremot uppfylldes målen för ungdomsgarantin långtidsinskrivna, arbetshandikappade och storleken på lönebidragsnivån. Av särskild vikt är den förbättrade situationen för långtidsinskrivna arbetshandikappade och utomnordiska medborgare. Regeringen vill att alla grupper ska få del av den positiva utvecklingen på arbetsmarknaden. Genom aktivitetsgarantin, som infördes över hela landet , kommer bl.a. långtidsarbetslösa och långtidsinskrivna att sättas i fokus. Med en ökad aktivitet ökar också möjligheterna för dessa att få en plats på arbetsmarknaden. Även de regionala skillnaderna avseende arbetslöshet är stora. Medan arbetslösheten i var i genomsnitt steg den i gentemot föregående år. Den regionala skillnaden är även stor vad gäller sysselsättningsökning och obalanstal. I var dock arbetslösheten avsevärt lägre och sysselsättningen betydligt högre jämfört med året innan, vilket är mycket positivt eftersom denna del av landet tidigare haft höga arbetslöshetstal och låg sysselsättningsgrad. Arbetslösheten har minskat i alla regioner utom Mellersta . Sysselsättningen har emellertid stigit i samtliga regioner. Genom statliga insatser kan de positiva tendenserna förstärkas och förutsättningarna för de grupper som har det svårare på arbetsmarknaden förbättras. minskade antalet deltagare i konjunkturberoende program kraftigt. I genomsnitt var knappt 142 000 personer aktiva i program men var det endast drygt 113 000 deltagare i genomsnitt. När arbetslösheten sjunker och konjunkturen är positiv minskar behovet av de konjunkturberoende programmen. AMV:s bristande anpassningsförmåga till regeringens beslut om indragna medel var en betydande faktor för den markanta minskningen . Samtliga grupper förutom gruppen 55 hade färre deltagare 1999 än 1998 men även denna grupp minskade markant . Regeringen avser att utreda för- och nackdelar med att införa ett s.k. friår. I arbetet skall bl.a. ingå att närmare se över effekterna av den danska friårsmodellen och Trelleborgsförsöket. Redan gjorda granskningar och utvärderingar skall ligga till grund för denna översyn. Den genomsnittliga kostnaden per deltagare i arbetsmarknadspolitiska program har generellt stigit något gentemot föregående år främst beroende på att sammansättningen bland dem som deltar i program förändrats. Huvuddelen av utgifterna avser försörjning (aktivitetsstöd) för dem som deltar i program. Genom att en relativt sett större andel av deltagarna är äldre vilket är en grupp som i de allra flesta fall är berättigade till en högre ersättning, ökar den genomsnittliga ersättningen per deltagare. Därutöver förklaras ökningen av de genomsnittliga kostnade per deltagare av regeringens ambition att prioritera kvalitet framför kvantitet främst i form av en ökad satsning på arbetsmarknadsutbildning. Den upphandlade arbetsmarknadsutbildningen, som har en relativt hög styckkostnad, uppfyller inte målet trots att andelen som fått arbete efter utbildningen ökat successivt. För att åstadkomma en bättre måluppfyllelse har AMS upprättat en handlingsplan. Regeringen har givit AMS uppdraget att se över verksamheten för att stärka kvaliteten och utveckla metodiken i förmedlingsarbetet. I detta uppdrag ingår också att öka kvaliteten och träffsäkerheten i arbetsmarknadsutbildningen i enlighet med de förslag som lämnats i rapporten effektivare arbetsmarknadsutbildning (Ds 2000:38). AMS skall redovisa uppdraget . Regeringen ser positivt på AMS arbete med handlingsplanen och tillsammans med resultaten av utvärderingen finns det goda förhoppningar om bättre måluppfyllelse. Resultaten för har också förbättrats gentemot helårsresultat 1999. Ytterligare en statlig insats av stort värde för en fungerande arbetsmarknad är arbetsförmedlingen. En indikator på detta är att målet om att av de till arbetsförmedlingen anmälda platserna skall anvisas uppfylldes. Regeringen anser att volymerna för konjunkturberoende program ska anpassas till rådande konjunktur. För hög volym i en högkonjunktur riskerar att motverka både en låg arbetslöshet och en hög sysselsättningsnivå. Minskningen av åtgärdsvolymer är därför inte problematisk i sig utan det är i stället viktigt att åtgärderna inriktas på rätt målgrupper. Aktivitetsgarantin koncentrerar sig på dem som står längst ifrån arbetsmarknaden. Förstärkning av arbetsförmedlingarna och insatser för integration AMV har under kunnat använda medel under anslaget för tillfälliga personalförstärkningar. Detta har inneburit att fler handläggare har kunnat avsätta mer tid för den individuella servicen men också för kollektiva insatser, t.ex. jobbsökaraktiviteter. I takt med det förbättrade arbetsmarknadsläget bör dessa medel reducera. Regeringen bedömer att det finns ett fortsatt stort behov även av tillfälliga personalförstärkningar för att kvalitén i förmedlingsarbetet skall kunna öka. I propositionen Förnyad arbetsmarknadspolitik för delaktighet och tillväxt (prop. 1999/2000:98) betonar regeringen vikten av att de individuella handlingsplaner som varje arbetssökande på arbetsförmedlingen skall ha, måste utvecklas till att bli ett mer effektivt instrument i sökprocessen efter ett nytt jobb. Regeringen har därför beräknat under anslaget för tillfälliga personalförstärkningar vid arbetsförmedlingar och , . Förslaget påverkar inte ramen för utgiftsområdet. Av dessa medel skall användas i storstadslänen och för resterande delar av landet med liknande problem. Syftet är särskilt att stärka ställning på arbetsmarknaden för personer med utländsk bakgrund. Arbetsförmedlingen har en mycket viktig roll att fylla i ett integrationsperspektiv. Det kontaktnät man har med arbetsgivare måste användas fullt ut i syfte att underlätta för de arbetssökande som saknar erfarenheter från det svenska arbetslivet. Samverkan med andra aktörer är också ett viktigt inslag i arbetsförmedlingarnas arbete. Arbetsförmedlingarna bör fortsätta att t.ex. initiera samarbete med kommunerna för att på ett tidigt stadium och utifrån ett långsiktigt perspektiv underlätta integreringen t.ex. för dem som läser svenska för invandrare (sfi). Detta bör göras genom att öka tillgången av praktikplatser där detta är en integrerad del av svenskundervisningen. En allmän utgångspunkt för verksamheten på arbetsförmedlingarna är att den ska utformas utifrån individens behov och förutsättningar. Denna fokusering på individualisering och flexibilitet är emellertid inte minst viktig i kontakten med många invandrare, vilka kommer till med vitt skilda erfarenheter och bakgrund. Till bilden hör också de särskilda insatserna inom ramen för storstadspolitiken. Kommunerna som omfattas av avtalen kan sluta avtal med länsarbetsnämnden och om lokal samverkan kring utvecklingsprogram för de arbetslösa i de mest utsatta stadsdelarna. Inom arbetar ett särskilt mångfaldsprojekt. Projektet har till uppgift att i ett sammanhang och ur ett tillväxt-perspektiv kartlägga och beskriva hur aspekterna kön, ålder, klass, etnisk tillhörighet, sexuell läggning samt funktionshinder påverkar en individs möjlig- heter i arbetslivet. skall ett förslag till nationellt program för hur ökad och bättre tillvaratagen mångfald kan främja tillväxt och sysselsättning presenteras. En politik för ökad och bättre tillvaratagen mångfald i arbetslivet kombinerar en vilja att slå vakt om grundläggande mänskliga rättigheter och social rättvisa och stabilitet, med en strävan att genom bättre tillvaratagande av de mänskliga resurserna främja kvalitet, produktivitet och tillväxt. Regeringen ser positivt på utvecklingen av AMS Internettjänster. AMS förändringsarbete kommer främst att inriktas på tydligare och enklare information till arbetesgivare och arbetssökande, individualiserade förmedlingstjänster samt förbättrade och förenklade myndighetskontakter. Insatser för arbetshandikappade Regeringen anmälde ekonomiska vårproposition till att den avser föra till anslaget 22:4 Särskilda insatser för arbetshandikappade och ytterligare 2002 (prop. 2999/2000:100). bör i genomsnitt minst 57 000 personer kunna vara anställda i lönebidrag eller OSA. Den genomsnittliga bidragsnivån bör vara av den bidragsgrundande lönekostnader för samtliga arbetsgivare utom allmännyttiga organisationer. Vidare skall sysselsätta personer med arbetshandikapp i minst , vilket motsvarar ca 27 000 personer , . Övriga mål för verksamhet beslutas i samband med att regeringen slutar avtalet med . Regeringen anser att reglerna för lönebidrag, OSA och anställningsstöden måste förenklas och bli samstämmiga. Semesterersättning bör därför inte längre ingå i den bidragsgrundande lönekostnaden. Anslaget 22:4 Särskilda insatser för arbetshandikappade minskas därför med . I betänkande 1999/2000:AU1 beskrivs frågan om försäkring av arbetshjälpmedel som ett problem. Utskottet framhåller att allmännyttiga organisationer och små företag har problem med avseende på att kostnaderna kan vara ansenliga. Utskottet anser att det bör övervägas vilka möjliga åtgärder som kan vidtas för att undanröja detta problem. Regeringen avser att ge AMS i uppdrag att i samråd med RFV och Kammarkollegiet undersöka relevans och lämplighet i att teckna ett avtal avseende skadehanteringen för sådana arbetshjälpmedel. Regeringen kommer, med anledning av RRV:s rapport om anställningar med lönebidrag och i , att uppdra åt AMS att kartlägga anställningar med lönebidrag i allmännyttiga organisationer. AMS skall lämna förslag till ett framtida regelverk för att bevilja anställningar med lönebidrag inom denna sektor. Regeringen avser att återkomma till i fråga om utvecklingen i . AMS ekonomistyrning lämnade () en slutredovisning av det uppdrag som re- geringen lämnat till verket för att utveckla prognoser och uppföljning av anslaget A 3 Särskilda insatser för arbetshandikappade under utgiftsområde 14 tillsammans med (). ESV ansåg att ekonomistyrningen inte fungerar på ett tillfredsställande och föreslog att AMS formulerar en verksamhetsanpassad strategi för styrningen. AMS överlämnade en hand- lingsplan för förbättrad kvalitet i ekonomi- hanteringen till regeringen . AMS har, när handlingsplanen utformades, därtill använt sig av rapporter "" respektive "ekonomistyrning", som presenterades respektive . I planen föreslås bland annat att ansvar och befogenheten inom verket knyts tätare samman, att kompetensen i ekonomistyrning stärks samt att de ekonomiadministrativa stödsystemen ses över. Regeringen har fört diskussioner med AMV med anledning av den handlingsplan som verket har tagit fram för att förbättra sin ekonomistyrning av samtliga arbets- marknadspolitiska program. Regeringen avser att följa denna utveckling och betonar vikten av att intern information utvecklas vidare. Riktade insatser för att öka sysselsättningen bland invandrare Även om den generella arbetsmarknadspolitiken utgör grunden i regeringens politik på området är det ibland nödvändigt med olika riktade insatser för att öka arbetskraftsdeltagandet bland särskild utsatta grupper. Personer med invandrarbakgrund har en svag ställning på arbetsmarknaden med betydligt högre arbetslöshet och lägre sysselsättningsgrad än övriga svenskar. I den ekonomiska vårpropositionen har regeringen avsatt per 2001 - 2003 för att genomföra riktade insatser för att öka sysselsättningen bland invandrare. De föreslagna medlen har i vårpropositionen tillsvidare förts till utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar. Regeringen aviserade i vårpropositionen att återkomma med förslag om genomförandet av satsningen och föreslå hur medlen skall fördelas. Av de förslagna 100 miljonerna överförs till utgiftsområde 13 anslag 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader för kompletterande utbildningsinsatser inom vård och andra bristyrken. Insatserna ökar utgifterna under anslaget med . minskas utgiftområde 8 Invandrare och flyktingar med motsvarande belopp. Verksamheten föreslås påbörjas fr.o.m. . Regeringen avser att ge AMS uppdrag att genomföra kompletterande utbildning för personer med utländsk högskoleexamen inom olika bristyrken i första hand inom hälso- och sjukvårdsområdet samt lärare, tekniker och naturvetare. Vidare skall pengarna användas för att genomföra vårdutbildning för arbetslösa invandrare i syfte att tillgodose behovet av tvåspråkig personal inom primärvård och äldreomsorg. AMS och vårdhuvudmännen skall tillsammans skräddasy utbildningen för personer med relevant språkkunskap. Regelförenklingar Regeringens arbete med regelförenklingar inom arbetsmarknadspolitiken har bl.a. resulterat i ett flertal nya eller ändrade författningar som trätt i kraft . Ändringarna innebär i huvudsak att de arbetsmarknadspolitiska programmen blivit färre och mer enhetligt reglerade. Härvid har vissa begrepp introducerats, förtydligats eller renodlats. Detta föranleder följdändringar i ett flertal författningar. De begrepp som särskilt berörts i regelförenklingsarbetet är arbetsmarknadsutbildning och utbildningsbidrag. Termen arbetsmarknadsutbildning har tidigare använts som en samlingsbeteckning för ett antal olika arbetsmarknadspolitiska utbildningsinsatser, men har renodlats till att avse enbart yrkesinriktad utbildning. Den del av de icke yrkesinriktade utbildningsinsatserna som varit en del av arbetsmarknadsutbildningen har förts till det nya programmet förberedande insatser. De andra arbetsmarknadspolitiska insatser som tidigare utgjort former av arbetsmarknadsutbildning utgör nu de arbetsmarknadspolitiska programmen arbetspraktik respektive beträffande datortek en del av förberedande insatser. Ordet utbildningsbidrag har använts både för sådana stöd som lämnats till deltagare i olika former av arbetsmarknadsutbildning och för stöd som lämnats till deltagare i andra arbetsmarknadspolitiska åtgärder som inte är utbildning. Eftersom stödet inte bara omfattar utbildning införs nu konsekvent termen aktivitetsstöd i stället. Vidare har termen yrkesinriktad rehabilitering ersatts av arbetslivsinriktad rehabilitering, arbetsmarknadspolitiska åtgärder har bytts ut mot arbetsmarknadspolitiska program och bidrag har ersatts av ordet stöd. Därutöver har några ytterligare förändringar skett. Lagen (1997:1268) om kommuners ansvar för ungdomar mellan har upphävts och ersatts av lagen (2000:625) om arbetsmarknadspolitiska program. Generationsväxlingen har utfasats. Slutligen har ett nytt arbetsmarknadspolitiskt program, aktivitetsgarantin, införts i regelverket. Regeringen föreslår till följd av de nya respektive ändrade författningar som trätt i kraft ändringar i ett flertal lagar. , , i , , , och , har beretts tillfälle att yttra sig över förslagen. I har upprättas förslag till lagar om ändring i: 1 lönegarantilagen (1992:497), 2 lagen (1970:943) om arbetstid m.m. i husligt arbete, och 3 lagen (1994:459) om arbetsförmedlingsregister. Förslagen är i princip av redaktionell art på så sätt att terminologin anpassas till vad som har sagts. Ändringarna föreslås träda i kraft . Förslagen motsvarar i princip innehållet i nuvarande lagar. Ändringarna bedöms därför vara av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Förslagen bedöms inte innebära några utgiftsökningar och inte påverka ramen för utgiftsområdet. Regeringen förslår nu också ändringar av följdkaraktär i andra lagar. Förslag till ändringar i lagen (1962:381) om allmän försäkring, lagen (1999:674) om inkomstgrundad ålderspension, socialförsäkringslagen (1999:799), lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift och socialförsäkringsregisterlagen (1997:934) behandlas i avsnittet avseende ålderspensions- systemet. Ändringar i studiestödslagstiftningen behandlas under utgiftsområde 15, avsnitt 4.1. Deltidsarbetslöshet Antalet deltidsarbetslösa registrerade på arbetsförmedlingarna har minskat och var 1999 i genomsnitt 124 000. Minskningstakten har dock inte varit lika snabb som minskningen av de öppet arbetslösa. Den övervägande delen, , av de deltidsarbeslösa är kvinnor. För att skapa förutsättningar för en fortsatt konjunkturuppgång och för att ge alla människor möjlighet att arbeta i den utsträckning de önskar är det viktigt att ta till vara dessa underutnyttjade resurser på arbetsmarknaden. De deltidsarbetslösa som är registrerade på arbetsförmedlingen uppbär i stor utsträckning arbetslöshetsersättning. Arbetsmarknadens oförmåga att ta tillvara detta arbetsutbud innebär därför att arbetsgivarnas behov av lätt tillgänglig arbetskraft finansieras av arbeslöshetsförsäkringen och leder till samhällsekonomiskt negativa effekter. Regeringen ser allvarligt på dessa problem och uttalade därför i (prop. 1999/2000:139) En rättvisare och tryggare arbetslöshetsförsäkring att Regeringen kommer att uppdra åt AMS att kartlägga vilka arbetsgivare som har en stor andel deltidsarbetande och som inte erbjuder önskad arbetstid. AMS skall sedan ta upp överläggningar med dessa arbetsgivare i syfte att förmå dem att organisera sitt arbete på ett sådant sätt att oönskade deltidsarbeten i möjligaste mån undviks. uttalades att arbetslösa som får kompletterande arbetslöshetsersättning bör visa intyg på att de inte kan erbjudas önskad arbetsid av arbetsgivaren. I vårdkomissionen har Regeringen tillsammans med , , , och enats om att deltidsarbetslösheten bland vård- och omsorgspersonal skall halveras (Ds 1999:44). skall antalet personer i denna kategori som finns på Arbetsförmedlingen minska från 30 000 till 15 000. För att underlätta matchningsarbetet mellan lediga platser och deltidsarbetslösa har regeringen givit ett tydligare uppdrag att samarbeta med arbetsgivarna för att nå detta mål. lämnade AMS en delrapport med en redovisning av det aktuella läget som visar att deltidsarbetslösheten endast har minskat marginellt. AMS bedömer emellertid att effekterna av deras arbete tillsammans med arbetsgivarna kommer att visa sig . Regeringen avser att kalla parterna till ett möte i syfte att låta göra en gemensam utvärdering av i vilken utsträckning det skett en förskjutning från tim- och deltidsanställningar till heltidsanställningar. Höjning av lägsta ersättningsnivån för aktivitetsstöd I den ekonomiska vårpropositionen 2000 aviserade regeringen att återkomma med förslag till om att höja den lägsta nivån för aktivitetsstödet och att ett belopp om 2001, 2002 och 600 miljoner 2003 avsatts under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv för detta ändamål. Enligt nuvarande regler får deltagare i program per dag om de inte har rätt till arbetslöshetsersättning. Regeringen föreslår nu att denna nivå höjs till per dag 2001, per dag 2002 och per dag 2003. Förslaget påverkar inte ramen för utgiftsområdet 13. Förslaget bör gälla från . Höjd milersättning för resor i samband med arbetsmarknadspolitiska program Vid införandet av milersättningen i samband med aktivitetsstöd baserades denna på den ersättning som gäller för statsanställda. Milersättningen har därefter höjts för de statsanställda och regeringen avser nu att genomföra motsvarande höjning för dem som deltar i arbetsmarknadspolitiska program och är berättigade till reseersättning. Utgifterna under anslaget 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader ökar därmed med . minskas utgifterna under anslaget 22:4 Särskilda insatser för arbetshandikappade med motsvarande belopp. Den högre ersättningen kommer att gälla . Utgifterna för arbetsmarknadspolitiken samlas under utgiftsområdet För att förtydliga finansieringen av arbetsmarknadspolitiken i sin helhet och skapa förutsättningar för en bättre samlad resultatredovisning till föreslår regeringen att utgifterna för arbetsmarknadspolitiken samlas under utgiftsområdet.