prop · GP0315 · 2001-09-12 00:00:00 — möjlighet att erbjuda studenter andra former av introducerande kurser för att ge personer från hem utan studietraditioner eller med utländsk Prop. 2001/02:15 bakgrund bättre möjligheter. Det är alltför svårt att få reella kunskaper som inte motsvaras av formella meriter rätt värderade vid antagning till högre utbildning. Personer med utländsk grundutbildning eller en gymnasieutbildning som ligger långt tillbaka i tiden måste kunna få sin reella kompetens värderad korrekt. Reglerna om behörighet ändras så att de hinder som ställs upp för dem som har s.k. reell kompetens för sökt utbildning, men som inte uppfyller fastställda formella behörighetskrav, undanröjs. I syfte att utveckla metoderna för värdering av reell kompetens kommer högskolorna att få en riktad resurs . Vid urvalet bör lärosätena friare kunna välja urvalsmetod till av platserna för nybörjare. Det friare urvalet kan nyttjas för särskilda prov eller en riktad antagning där behoven är stora. Urvalsgrupperna för betyg från linjegymnasiet och programgymnasiet bör slås samman för att göra urvalet mer rättvist. Basåret har framgångsrikt breddat rekryteringsunderlaget till naturvetenskapliga och tekniska utbildningar. bör högskolorna få möjlighet att inrätta basår även för andra utbildningar där antalet behöriga sökande erfarenhetsmässigt är lägre än antalet platser. finns möjligheter att spränga in behörighetsgivande moment i en högskoleutbildning. Med ett utvidgat basår öppnas nya möjligheter att rekrytera studenter från gymnasieutbildningar med yrkesinriktning till fler högskoleprogram. Standardbehörigheterna bör bli färre, bredare och mer överskådliga. En sådan förenkling bör inte leda till skärpta behörighetskrav. För att möjliggöra en kraftig minskning av antalet standardbehörigheter bör ges rätt att under vissa förutsättningar ge högskolorna möjlighet till tilläggskrav. Högskolorna bör också få en tydligare rätt att göra undantag i behörighetskraven för en grupp studenter eller ett program. En högskola som är tillgänglig för fler Idén om den öppna högskolan är vägledande för alla satsningar som regeringen presenterar i denna proposition. Denna idé omfattar inte bara möjligheten för så många som möjligt att delta i högre utbildning, utan också möjligheten för en person att kunna tillägna sig och utveckla kunskaper under hela livet. Detta bottnar i behovet av att ständigt lära och utveckla kompetensen samt ett synsätt på lärandet som en kontinuerlig process. För att det skall bli möjligt måste utbildning erbjudas i fler former på fler sätt. Modern teknik och ny pedagogik ger distansutbildning nya förutsättningar. Genom ett svenskt nätuniversitet kan utbildningspotentialen hos alla universitet och högskolor användas, de sökande ges samlad information och en förenklad möjlighet att sätta samman en utbildning från fler lärosäten. Därmed bör antalet kurser och utbildningsplatser på distans öka betydligt. Deltagande lärosäten kommer tillsammans att ha stort inflytande över nätuniversitetet. ersätts med en ny myndighet, Myndigheten för , med uppgift att bl.a. stödja Prop. För att stimulera starten av nätuniversitetet kommer 2 350 utbildningsplatser inledningsvis att distansutbildning vid högskolor anslutna till nätuniversitetet. Det finns stora behov i samhället av välutbildade personer på alla nivåer. Kortare högskoleutbildningar med tydlig yrkesinriktning rekryterar studenter från studieovana miljöer i större uträckning än andra högskoleutbildningar. Regeringen anser att det behövs fler kortare yrkesutbildningar med olika inriktningar inom högskolan. En ny inriktning inom magisterexamen med ämnesbredd inrättas för att stärka möjligheterna att ge påbyggnadsutbildningar. Den nya magisterexamen skall vara öppen för personer som har en examen om minst 120 poäng. Den skall omfatta minst 40 poäng samt inkludera ett självständigt arbete om minst 10 poäng. Den nya magisterexamen blir en viktig del av det livslånga lärandet genom att den kan göra det attraktivt för yrkesverksamma att återvända till högskolestudier. Universitet och högskolor bör dessutom bli mer aktiva i att erbjuda uppdragsutbildning för personer i arbetslivet med behov av högskoleutbildning. Den nya inriktningen inom magisterexamen underlättar en ökad internationalisering av svensk högre utbildning. En stor andel av invandrarna i har högskoleutbildning. Alltför många av dessa välutbildade invandrare får dock inte arbeten som motsvarar deras utbildning. Ett antal lärosäten bör nu få en riktad resurs för att stödja kompletterande utbildningar med syfte att tillvarata utländska akademikers kompetens. har ratificerat och konvention om erkännande av bevis avseende högre utbildning i (den s.k. Lissabonkonventionen). Konventionen gäller erkännande av studier, utbildning och examina. Därmed kommer tillgodoräknande av utbildning ske om det inte föreligger en betydande skillnad mellan utbildningarna, en skillnad som högskolan måste visa. På detta sätt stärks studenternas möjligheter att få studier från andra lärosäten tillgodoräknade. Denna förändring bör stimulera rörligheten nationellt och internationellt. För att ge tydligare information om innehållet i en examen bör en bilaga till examensbeviset (s.k. Diploma Supplement) införas. Examinationen i forskarutbildningen har fördubblats den senaste tioårsperioden. Målet är att den skall fördubblas även . För att stimulera rekryteringen till forskarutbildningen, framför allt av personer med yrkeserfarenhet, bör det bli möjligt att uppbära utbildningsbidrag eller ha anställning som doktorand på deltid, dock minst halvtid. Det bör även bli möjligt att anta personer till studier för licentiatexamen. En högskola öppen för omvärlden Internationaliseringen av högskolan och samhället är mycket positiv. Högskolan behöver impulser utifrån och ett ständigt flöde av ny kunskap och jämförelser mellan lärosäten i olika länder. Rörligheten av studenter och lärare inom och utom bör öka. studenter som studerar utomlands med studiemedel tiodubblats och Prop. 2001/02:15 uppgår 2000 till 33 000 vilket motsvarar ett stort svenskt universitet. Globaliseringen innebär att många människor arbetar i ett internationellt sammanhang eller har arbetskamrater med olika bakgrund. Kraven som ställs på dagens studenter vad gäller språkfärdigheter och förmåga att möta olika kulturer innebär också ökade krav på högskoleutbildningen. Utländska studenter vid svenska högskolor ökar mångfalden, bidrar till ett internationellt samarbete och är viktiga för att skapa en internationell miljö vid de svenska högskolorna samt för att skapa starkare band till de länder de utländska studenterna kommer ifrån. Ett trettiotal europeiska länder enades 1999 i den s.k. Bolognadeklarationen om ett antal mål för att till 2010 skapa Higher Education Area i syfte att öka den internationella rörligheten inom högre utbildning. I deklarationen sägs bl.a. att tydligheten och jämförbarheten hos de olika europeiska utbildningssystemen bör öka och att det europeiska samarbetet i kvalitetsfrågor bör främjas. Målen kommer att följas upp vid möten på ministernivå det första hölls i då den s.k. Pragkommunikén antogs. Regeringen anser att det är önskvärt att öka andelen utländska studenter i från olika delar av världen. Som ett led i detta planeras programmet LinnaeusPalme, som stödjer utbyte av studenter och lärare med utvecklingsländer, expandera . Universitet och högskolor bör ges rätt att utan regeringens medgivande bedriva utbildning på uppdrag av beställare utanför EES-området. För att förstärka marknadsföringen av svensk högskoleutbildning utomlands bör myndigheter som bl.a. , och lärosätena samordna sina resurser. Detta tillsammans med att avgiftsfriheten även för utländska studenter ligger fast skall göra till ett ännu mer attraktivt studieland för studenter från hela världen. För att kunna locka nya grupper sökande till högskolan krävs en förnyelse av pedagogiken. När studentgruppen får en mer blandad bakgrund kräver det i sin tur en förnyad pedagogik. En högskoleutbildning som vänder sig till hälften av en årskull måste vara annorlunda utformad än den som riktas till en liten elit. Högskolan har ett viktigt ansvar att ge samtliga antagna studenter goda möjligheter att bedriva sina studier på ett effektivt sätt. Det är nu dags att ställa krav på att även högskolans lärare skall ha en pedagogisk utbildning. Vid nyanställning av adjunkter och lektorer bör en pedagogisk utbildning krävas. För att klara behoven av att kunna förmedla resultat borde en pedagogisk utbildning vara en naturlig och viktig del under forskarutbildningen. Rådet för högskoleutbildning bör få en mer självständig ställning inom och ett utvidgat uppdrag att stödja pedagogiskt förnyelsearbete vid universitet och högskolor. Regeringen föreslår vidare i budgetpropositionen att ersättningen per student inom humaniora, samhällsvetenskap, juridik och teologi ökas med 2002 och ytterligare 100 miljoner Prop. 2001/2003 för att höja kvaliteten t.ex. genom mer undervisning i I avsnitt 5 Politikens inriktning för den öppna högskolan redogör regeringen för sin syn på utbildningens betydelse för välfärd, rättvisa, demokrati, tillväxt och utveckling. Det är mot den bakgrund som ges där angeläget att rekryteringen till högre utbildning kan öka, jämnas ut och breddas till att omfatta nya grupper. Sammantaget bör detta leda till att mångfalden i högskolan ökar och att den sociala snedrekryteringen minskar. I detta avsnitt redovisas underlag, bl.a. i form av statistik, som visar på behovet av att minska snedrekryteringen till och öka mångfalden i högskolan. har antalet studenter i högskolan ökat med . har universitet och högskolor tillförts nya resurser. Expansionen fortsätter 20012003 och totalt tillförs resurser motsvarande ca 100 000 nya platser. Varje plats är fullt finansierad och utbyggnaden innebär att staten satsar på utbildning och studiestöd. Figur 1: Högskolans expansion inom grundutbildningen /91 - 2000 (helårsstudenter exklusive uppdragsutbildning). motsvarande före 93/94 Förutom att antalet platser utökats har ett antal nya högskolor inrättats. Genomgående har de nyare högskolorna haft en betydligt större andel studerande från hem med lågutbildade föräldrar jämfört med de äldre universiteten. Figuren nedan visar att mer än hälften av nybörjarna har föräldrar som saknar högskoleutbildning. /91 1998/99 har antalet nybörjare från hem utan akademisk bakgrund ökat . Utbyggnaden av de nyare högskolorna har också inneburit att utbildningsutbudets regionala fördelning numera är förhållandevis jämn. Figur 2: Föräldrarnas utbildningsnivå bland högskolenybörjare vid äldre universitet och fackhögskolor jämfört med övriga högskolor, åldersgruppen under , läsåren 1990/91-1998/99. högskola >= 3 år högskola - 2 år gymn <= 2 år 6.2Ungdomars intresse för högskolestudier Antalet sökande till högskolan minskar nu från tidigare höga nivåer, men intresset för högre utbildning är fortfarande betydligt större än tillgången på utbildningsplatser (fig. 3). Under /01 var det över 70 000 personer som påbörjade högskolestudier, vilket är det högsta antalet någonsin i . Gapet mellan utbud och efterfrågan på utbildning har emellertid minskat . var dock antalet behöriga sökande 40 000 fler än antalet nybörjare. Troligen medför den kraftiga sysselsättningsökningen att vissa ungdomar söker sig till arbetsmarknaden i stället för till högskolan. Genom att antalet platser har ökat betydligt har även kön av äldre sökande, som förut inte fått en högskoleplats, successivt minskat. Figur 3: Sökande till högskolan och högskolenybörjare, höstterminerna 1991- 2001. Utbyggnaden av högskolan har inriktats mot Prop. 2001/02:15 naturvetenskap och teknik med stor framgång. naturvetenskap har ökat och inom teknikområdet. har antalet examinerade inom teknikområdet fördubblats. Regeringen bedömer att denna expansion inte kan fortsätta i samma takt. Det finns nu lediga platser på ett antal utbildningar inom naturvetenskap och teknik medan söktrycket är högt inom andra områden. Högskolans expansion inriktas nu mot vård, lärarutbildning och andra viktiga samhällsområden där det finns fler sökande och där arbetsmarknadens behov är stort. Intresset för högskolestudier är således fortfarande stort generellt sett. Däremot har intresset för högre studier bland elever på gymnasieskolans avgångsklasser minskat något i förhållande till avgångsklasserna /98, enligt () årliga enkätundersökning till eleverna. Figur 4: Andel som planerar att börja läsa på universitet eller högskola inom de tre närmaste åren bland elever i gymnasieskolans avgångsklasser läsåren 1995/96- 2000/01. Andel (%) Ungdomskullarna ökar dock kraftigt framöver. Under det kommande decenniet kommer antalet personer att öka . Denna ökning kommer att medföra en ökning av efterfrågan på högskoleutbildning. 6.3Social och etnisk bakgrund Den sociala bakgrundens betydelse för övergången till högskolan Med social snedrekrytering till högre utbildning avses förhållandet att barn till föräldrar från vissa sociala grupper oftare än andra barn når högre utbildningsnivåer, t.ex. högskoleexamen. snedrekrytering till högre utbildning har betydande följder både för den enskilde och för arbetsmarknadens kompetensförsörjning. en angelägen demokratifråga. En successiv breddning av de studerandes sociala bakgrund har ägt Förändringen var särskilt tydlig till , men även därefter har en viss breddning av de högskolestuderandes sociala bakgrund ägt rum. Hälften av studenterna i Prop. 2001/02:15 högskolan har en icke-akademisk familjebakgrund. därmed ungefär 150 000 studenter i högskolan vars båda föräldrar saknar högskoleutbildning. En orsak till den förändring som skett är den utjämning av levnadsvillkoren för olika samhällsklasser som ägt rum . Även den expansion av högskolan, som redovisats ovan, har haft betydelse för utvecklingen. kan det konstateras att sambandet mellan å ena sidan föräldrarnas yrke och barnens val av utbildning å den andra, kvarstår både i och i andra jämförbara länder. vid , som bl.a. bedriver kontinuerlig forskning om elevgrupper i skolan, har i en aktuell studie konstaterat att det råder ett starkt samband mellan ungdomarnas sociala bakgrund och deras val av gymnasieprogram. Den sociala snedrekryteringen är särskilt stark på det naturvetenskapliga programmet. Figur 5: Val av studieinriktning fördelat per social bakgrund bland eleverna som började i gymnasieskolan . Av studien framgår att av de elever som började i gymnasieskolan valde det naturvetenskapliga programmet. Bland de elever vars föräldrar var högre tjänstemän eller ledare för större företag var denna andel . Bland barn till övriga tjänstemän var denna siffra , medan den bland barn från arbetarhem endast uppgick till . Även till det samhällsvetenskapliga programmet sker en social snedrekrytering, dock inte lika stark. Här återfanns 33, av eleverna från de tre nämnda grupperna. Den sociala snedfördelningen återspeglas också bland nybörjarna i högskolan. Av figuren nedan framgår att det förekommer stora skillnader i andelen ungdomar som tar steget att påbörja en högskoleutbildning övergångsandelen utifrån deras sociala bakgrund. I årskullen födda varierar andelen som påbörjat en högskoleutbildning från för barn till ej facklärda arbetare till för barn från högre tjänstemannahem. Övergångsandelen av en årskull har ökat oavsett social bakgrund mellan årskullarna födda och 1977. Övergångsandelen för barn från högre tjänstemannahem har ökat med knappt två tredjedelar för årskullen 1977 jämfört med årskullen 1968. har övergångsandelen för barn till ej facklärda arbetare i det Prop. 2001/02:15 närmaste fördubblats, vilket visar på att en utjämning skett. övergångsandel mellan barn med olika social bakgrund är dock fortfarande betydande. Figur 6: Påbörjad högskoleutbildning t.o.m. bland födda fördelade efter social bakgrund (SEI). Andel (%)60 har under främst den andra utvecklats till ett mångkulturellt samhälle. har av invånarna i landet utländsk bakgrund, dvs. de är födda utomlands eller är födda i medan en eller båda föräldrarna är födda utomlands. Oavsett om de studerande är födda i eller utomlands, har kvinnor en högre representation i högskolans grundutbildning än männen. Enligt är ungdomar med utländsk bakgrund, totalt sett, endast svagt underrepresenterade bland de studerande. Inom gruppen med utländsk bakgrund finns dock skevheter i representationen. Exempelvis är de som själva är födda utomlands underrepresenterade i högskolan i förhållande till dem som är födda i av föräldrar födda utomlands. visade dock inte övergångsfrekvenserna uppdelade efter föräldrarnas utbildningsnivå. I figuren nedan finns en sådan redovisning som, i motsats till rapportering, visar att det finns en etnisk snedrekrytering. Svenskfödda med svenskfödda föräldrar har högre studerandefrekvenser i högskolan. Detta gäller i synnerhet då någon av föräldrarna har eftergymnasial utbildning. Ungdomar som inte är födda i eller har föräldrar som är födda utomlands går i lägre utsträckning över till högre utbildning än svenskfödda med svenska föräldrar. Sambandet mellan föräldrarnas utbildningsnivå och andelen högskolestuderande är dock starkare än sambandet mellan föräldrarnas födelseland och andelen högskolestuderande. Figur 7: Andel högskolestuderande i befolkningen höstterminen (HT) 1999 efter nationellt ursprung och föräldrarnas utbildning. Grundskola (motsv) I betänkandet Mångfald i högskolan Reflektioner och förslag om social och etnisk mångfald i högskolan (SOU 2000:47) konstaterades att utrikes födda generellt inte har lägre utbildningsnivå än svenskfödda. Otillräckliga kunskaper i svenska språket är i många fall ett hinder. Kvinnor och äldre är mindre socialt snedrekryterade Fördelningen på hemmets utbildningsnivå bland högskolenybörjare 1998/99 är något jämnare bland kvinnorna än bland männen. Kvinnorna har en högre andel föräldrar med enbart förgymnasial eller kortare gymnasial utbildning. färre bland kvinnorna än bland männen har föräldrar med en längre eftergymnasial utbildning. I den äldsta åldersgruppen för vilken föräldrarnas utbildningsnivå är känd, högskolenybörjare , är fördelningen i förhållandet till samtliga i befolkningen i motsvarande årskullar jämnare. Av de studerande som börjat på något av programmen som leder till en yrkesexamen /99 har de som studerar på läkar-, arkitekt- och apotekarprogrammen samt de konstnärliga utbildningarna, mest välutbildade föräldrar. av föräldrarna till dessa studerande har en eftergymnasial utbildning. av dessa studerande kom från hem där föräldrarna har en förgymnasial utbildning. Kortast utbildning hade föräldrarna till studerande som började på programmet som leder till yrkesteknisk högskoleexamen. Figur 8: Nybörjare under på program som leder till yrkesexamen /99 fördelade på hemmets utbildningsnivå (SUN). Sjukgymnast- Teologie kandidat- Gymnasielärar- Receptarie- Socionom- Sjökaptens- Grundskollärar- 1-7 Ingenjörs- Grundskollärar- 4-9 Sjuksköterske- Sjöingenjörs- Arbetsterapeut- Barnmorske- Barn- och ungdomspedag. - Social omsorgs- Studie- och yrkesvägledar- Tandhygienist- Yrkesteknisk högskole- Program med minst 100 nybörjare ingår i diagrammet. Andelarna i diagrammet kan jämföras med att i en hel årskull födda har eftergymnasialt utbildade föräldrar och föräldrar med en förgymnasial utbildning. På det stora flertalet av de största programmen som leder till yrkesexamen, program med minst 500 nybörjare, har andelen med eftergymnasialt utbildade föräldrar minskat. Undantagen utgör läkarutbildningen och civilingenjörsutbildningen som fått en ökad andel nybörjare med eftergymnasialt utbildade föräldrar. Social snedrekrytering bland doktorander Det är också angeläget att uppnå en minskad social snedrekrytering till forskarutbildningen. av de som påbörjar en doktorandutbildning har föräldrar som antingen har en kort eller lång eftergymnasial utbildning. tycks denna snedrekrytering ha ökat något. Antalet doktorandnybörjare med föräldrar med endast förgymnasial utbildning har minskat från till . Figur 9: Hemmets utbildningsnivå bland doktorandnybörjare, läsåren 1990/91- 1999/00 (procent). För såväl kvinnliga som manliga doktorandnybörjare med föräldrar med eftergymnasial utbildning kan noteras en viss ökning . Bland doktorandnybörjare med föräldrar som endast har förgymnasial utbildning har andelen manliga doktorandnybörjare minskat något mer än andelen kvinnliga doktorandnybörjare. Skillnader i utbildningsnivå kan uppstå mellan olika åldersgrupper i samhället t.ex. genom att antalet högskoleplatser ökar kraftigare än tidigare och att fler studenter än tidigare därmed antas till högre utbildning. Dessa skillnader kan utjämnas genom att personer som inte läst i högskolan som unga ges möjlighet att göra det senare i livet. Utbyggnaden av utbildningar ämnade för fortbildning och vidareutbildning inom ramen för högskolan har medfört en utjämning av utbildningsnivån mellan olika åldersgrupper. Personer födda och har länge tillhört de mest välutbildade generationerna i vårt land. I början av 1990- talet hade i dessa årskullar en minst treårig högskoleutbildning och räknas även kortare högskoleutbildningar in hade mellan någon form av högskoleutbildning. Bland födda och var andelen med högre utbildning lägre. I de ännu yngre årskullarna var andelen betydligt lägre eftersom flertalet ännu inte hunnit skaffa sig en högskoleutbildning. Den kraftiga satsningen på högskolan medför nu att de yngsta årskullarna börjar bli mer välutbildade än de äldre årskullarna. förväntas 70-talisterna komma att bli den mest välutbildade generationen någonsin i vårt land, vilket framgår av figuren nedan. Figur 10: Andel högskoleutbildade per årskull, födda , 1956-65 och 1966- 75, samt prognos . Enligt SCB:s redovisning har detta redan inträffat, men SCB framhåller att det finns en viss överskattning i siffrorna och att den exakta jämförelsen ännu inte har analyserats färdigt. Utvecklingen går således i riktning mot regeringens mål om att av en årskull skall ha börjat studera på högskolan . krävs kontinuerliga satsningar på ett livslångt lärande för att jämna ut utbildningsklyftor mellan generationer och därmed också förutsättningarna för att delta aktivt i samhälls- och yrkeslivet. Åtgärder för att bredda rekryteringen I föregående avsnitt har statistik redovisats som visar på behovet av olika åtgärder för att nå regeringens ambition om bl.a. en breddad rekrytering. I detta avsnitt redovisar regeringen sina förslag till åtgärder för att bredda rekryteringen till högskolan. Regeringens förslag: En bestämmelse i högskolelagen (1992:1434) införs om att universitet och högskolor aktivt skall främja och bredda rekryteringen till högskolan. rekryteringsinsatser för social och etnisk mångfald kombinerat med Ett sätt att åstadkomma aktiva insatser i ett system med färre platser än sökande är en viss mångfald i urvalsreglerna. Tjänstemannagruppens förslag: och högskolor har aktiviteter för att stimulera och intressera elever främst i gymnasieskolor, men också i för högre studier. utvärdering av lärosätenas arbete med jämställdhet, studentinflytande samt social och etnisk mångfald (2000:9 R) redogörs för olika rekryteringsaktiviteter som ordnas vid skilda universitet och Exempelvis ordnas upptäckarklubbar för barn, årliga tekniktävlingar, läxläsningshjälp studenter vid högskolan hjälper gymnasieelever, informationsdagar i gymnasieskolor samt lärarmöten mellan lärare på högskolan och gymnasieskolan. till ambassadörer som reser runt till gymnasieskolorna i regionen för att informera om och inspirera eleverna att söka till En helhetsbild visar emellertid att förhållandena är Högskolorna bör därför ytterligare utveckla sitt engagemang för att stimulera presumtiva studerande till högre studier. föreslår intensifierade rekryteringsåtgärder. Som en grund för att främja rekryteringen till den högre utbildningen yrkesvägledningsfunktion kontinuerligt uppdateras för att svara upp mot