prop · GP031d24 · 2001-09-20 00:00:00 — Inom EU har en diskussion om jordbrukets möjligheter till att hantera risker bl.a. skörde- och prisvariationer inletts. Kommissionen analyserar frågan. Det fytosanitära läget är i stort sett gott. Växtmaterial som når är generellt av hög sundhetsstatus. En viss spridning av svårbekämpade skadegörare med förökningsmaterial från andra medlemsstater har noterats. Det sker en fortsatt intensifierad sundhetskontroll av förpackningsvirke med anledning av de fynd av tallvedsnematod som gjorts. Inventering av tallvedsnematod har utförts i utlagt fångstvirke, flishögar och förpackningsvirke. Inom ramen för Internationella växtskyddskonventionen (IPPC) har arbetet med att utarbeta en standard för förpackningsvirke prioriterats. Avsikten är att kunna presentera ett förslag till standard 2002. Flera nya fall av virussjukdom, i första hand i sockerbetsodling, har konstaterats. Eftersom sjukdomsfallen är begränsade till en mycket liten del av det totala odlingsområdet bedöms fortsatta bekämpningsåtgärder vara motiverade. Växtinspektionens internationella deltagande har ökat på en rad områden. Till följd av har t.ex. framtagandet av globala normer och riskvärderingsverktyg på växtskyddsområdet inom ramen för FAO satt fart och förväntas intensifieras ytterligare. Samarbetet mellan IPPC och CBD (Biodiversitetskonventionen) rörande växtskydds- och biosäkerhetsfrågor på såväl nationell som internationell nivå har aktualiserats. Befintliga system och regelverk kommer att tas i anspråk och behöva utvecklas. I detta sammanhang kommer även frågan om genetiskt modifierade organismer ur växtskyddssynpunkt att hanteras. Certifiering av utsäde innebär att det utsäde som skall saluföras i landet skall ha genomgått en oberoende och noggrann kvalitetskontroll. Endast sorter som finns intagna på en nationell sortlista eller på gemenskapens sortlista får certifieras. Ett fullgott utsäde minskar behovet 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 av att använda bekämpningsmedel för att på så sätt främja en effektiv och hållbar växtodling i landet. Arbetet inom gemenskapen att tillskapa regler rörande renhetskrav m.m. vad gäller oavsiktlig förekomst av genetiskt modifierat utsäde i traditionella växtsorter har ännu inte slutförts. En majoritet av medlemsstaterna har frivilligt åtagit sig att i samverkan med näringen organisera en offentlig kontroll syftande till att säkerställa frihet från oavsiktliga inblandningar. Kommissionen har presenterat ett lagstiftningsförslag på verkställighetskommitténivå, dels rörande oavsiktliga inblandningar, dels rörande analys- och provtagningsmetoder. Även frågor om isoleringsavstånd mellan fält och förfruktskrav kommer att diskuteras i detta sammanhang. Arbete med att bygga upp en kontroll av inblandning av genetiskt modifierade organismer och att formulera gemensamma riktlinjer vad gäller tröskelvärden m.m. pågår också inom . För att säkerställa att växtodlingen har tillgång till sådana växtsorter som möjliggör en anpassning till de allmänna odlingsförutsättningarna i landet och till behovet av uthållig växtodling, prövas bl.a. för intagning av en sort i en officiell sortlista om sorten har tillfredsställande odlings- och bruksvärde. Som ett minimum skall följande egenskaper prövas i detta sammanhang: avkastningsförmåga, resistens mot skadliga sjukdomar, reaktioner på odlingsmiljön och kvalitetsegenskaper. Ytterligare effektivisering av såväl tillämpningen av EU:s gemensamma fiskeripolitik som av nationella regleringar har bl.a. resulterat i beslut om integrering av miljöhänsyn och hållbar utveckling i fiskeripolitiken, inom Cardiffprocessen, tillämpning av försiktighetsprincipen och fleråriga förfaranden för fastställande av TAC, aktionsplan för biologisk mångfald på fiskets område, en långsiktig förvaltningsplan för skarpsillen i , selektiva redskap inom ramen för den långsiktiga förvaltningsplanen för östersjötorsken (), delfinansiering av medlemsstaternas fiskerikontrollprogram, rådsförordning om insamling av uppgifter av betydelse för den gemensamma fiskeripolitiken, ett nationellt program för strukturstöd inom fiskerisektorn, försöksverksamhet med förvaltningsmodeller för regionala bestånd, för räkfisket runt och för siklöjefisket i , ökad selektivitet i såväl siklöjefisket i och som räkfisket i och . kommer ett beslut att fattas avseende EU:s gemensamma fiskeripolitiks framtida inriktning. om den framtida fiskeripolitiken presenterades . Diskussionerna påbörjades under det svenska ordförandeskapet och kommissionens förslag till förändringar av regelverket förväntas . Grundläggande insatser är fiskeriforskningen och särskilt beståndsuppskattningarna. Den vetenskapliga rådgivningen ligger till grund för såväl fastställandet av kvoter som införandet av fiskeregler. Enligt försiktighetsprincipen skall man vid osäkerhet om beståndssituation fastställa försiktighetskvoter. Arbetet inom såväl ICES som inom regionala fiskeriorganisationer, med att förbättra beståndsuppskattningarnas kvalitet, fortgår. deltar kontinuerligt i detta arbete. En beståndsförvaltning enligt försiktighetsprincipen innebär bl.a. att långsiktiga förvaltningsplaner upprättas på basis av den vetenskapliga rådgivningen. Planerna skall ta hänsyn till möjliga konsekvenser av fisket och andra händelser som kan påverka bestånden. Planerna skall vidare omfatta åtgärder som innebär att man undviker eller eliminerar oönskade situationer, t.ex. överutnyttjande av fiskebestånd. finns sådana planer för ett flertal viktiga fiskbestånd. har bl.a. en långsiktig plan för nyttjande och vård av skarpsillen i antagits samt för kolja, gråsej, rödspotta och sill i . Vidare har på svenskt initiativ regler om selektivitet i trålfisket efter torsk i antagits. Dessa regler syftar till att stärka torskens lekbiomassa och kommer att medföra en markant minskning av fångster av icke lekmogen torsk. Arbetet med en plan för sill i har fortsatt. verkar för att fler bestånd skall omfattas av förvaltningsplaner baserade på försiktighetsprincipen. infördes ett fiskestopp för torsk och ett samarbete inleddes med för att ta fram en gemensam återhämtningsplan. slöts ett avtal om en plan med . Planen omfattar selektiva åtgärder för att minska uttaget av icke könsmogen torsk i aktuella fisken. EU skall ta fram rådsförordningar för långsiktiga förvaltningsplaner för torskbestånden i gemenskapens vatten. Arbetet med integreringen av miljö- och fiskefrågor bedrivs inom flera internationella fora. Förutom arbetet inom EU med Cardiffprocessen har varit delaktigt i förberedelserna inför den femte och inom Baltic 21. Ett omfattande arbete med samrådsförfarande och miljökonsekvensbeskrivningar enligt görs i samband med domstolsprövning. Vidare har en policy för utsättningar av fisk fastställts i enlighet med försiktighetsprincipen. I propositionen om Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier föreslår regeringen tidsbestämda och mätbara delmål för att nå de fastlagda miljökvalitetsmålen inom en generation. Regeringen har föreslagit konkreta åtgärder och strategier för att klara delmålen . kommer att delta i arbetet med delmålen Levande sjöar och vattendrag och Storslagen fjällmiljö samt Hav i balans samt levande kust och skärgård. Avseende sistnämnda delmål föreslår regeringen att tillförs för arbetet med åtgärdsprogram för hotade arter, minskning av bifångster och anpassning av uttaget av fisk. Fiskerikontrollen skall säkerställa att fiskekvoter inte överskrids och att såväl gemenskapslagstiftning som nationell lagstiftning efterlevs även i övrigt. , som har det övergripande myndighetsansvaret för fiskerikontrollen, genomför den administrativa delen 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 av fiskerikontrollen, bl.a. genom kontroll av loggböcker och fångstuppgifter. Inom ramen för det satellitbaserade övervakningssystemet kontrollerar verket positionsuppgifter. () prioriterar övervakning mot överträdelser av fångstbestämmelser genom landningskontroller, och då speciellt landning av osorterad pelagisk fisk. KBV genomförde en lägre andel kontroller än föregående år, beroende på minskat fiske och ökat antal landningar utanför . Andelen rapporter har dock ökat. Vidare har KBV genomfört den svenska delen av gemenskapens fiskerikontrollverksamhet i det av Nordostatlantiska reglerade området (NEAFC). Myndigheten har inom ramen för fiskerisamarbetet i (International Baltic Sea Fisheries Commission, IBSFC) även fördjupat sitt samarbete med länderna på andra sidan . har beslut fattats om en ny programperiod för delfinansiering från gemenskapen av medlemsstaternas kontrollverksamhet . Genom ökad snabbhet och kvalitet i rapporteringen från fisket och första försäljningsled skall bl.a. förutsättningarna för att hålla kvoterna förbättras. På fiskets område finns behov av bättre underlagsinformation om skilda förhållanden inom fiskeripolitiken. Genom den nya rådsförordningen om insamling av uppgifter kommer tillgången på relevanta uppgifter av biologisk, ekonomisk och social natur att öka. Insamlingen kommer att skapa nya förutsättningar för att bättre kunna bedöma konsekvenser som skilda beslut inom fiskeriförvaltningen kan komma att medföra. Den medfinansiering från EU som ges till verksamheten finansieras via jordbruksfondens garantisektion och medel anvisas under anslag 43:6 Intervention och exportbidrag för jordbruksprodukter. Huvudsyftet med strukturpolitiken är att omstrukturera fiskerinäringen och att anpassa kapaciteten hos gemenskapens fiskeflotta till tillgängliga resurser. För detta ändamål har dels strukturprogram dels s.k. fleråriga utvecklingsprogram (FUP) upprättats för respektive medlemsstat. Det nuvarande programmet avslutas vid utgången av innevarande år. Då den framtida flottpolitiken är en viktig del av reformeringen av den gemensamma fiskeripolitiken kommer troligtvis en förlängning t.o.m. att ske 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 för att ett förändrat system skall kunna diskuteras i samband med den totala översynen. För perioden 20002006 har tilldelats från Fonden för fiskets utveckling. Med en eurokurs på uppgår detta till , vilket är . EU-medel till fiskerinäringen inom Mål 1 med tillkommer. Under föregående programperiod uppgick EU-medel till (inklusive Mål 6 och Pesca på respektive cirka 6,8 miljoner konor ). En övergripande policy för vattenbruket har presenterats av en arbetsgrupp inom . Rapporten har remissbehandlats och bereds i . har redovisat en rapport rörandet det småskaliga kustfisket. Rapporten omfattar även en analys av insjöfisket och är föremål för remissbehandling. En utredning har tillsatts för att genomföra en översyn av det fria handredskapsfisket (Dir. 2000:100). I samband härmed kommer också frågan om finansiering av fiskevården samt frågor om fiskevårdsområden att behandlas. Utredningen skall lägga fram sina förslag . För att ytterligare stimulera en utveckling mot ett hållbart utnyttjande av havsresurserna anser regeringen att det är angeläget att fortsätta arbetet med att se över möjligheterna för att miljömärka fisk, bl.a. inom det nordiska samarbetets ram. För att underlätta för kandidatländerna att anpassa sin nationella fiskeriadministration till de krav som ett EU-medlemskap ställer biträder bl.a. , och inom ramen för s.k. twinningavtal. och redovisade ett regeringsuppdrag som bestod i att utarbeta ett underlag om handeln med fiskeriprodukter och handelshinder inom fiskeriområdet. Redovisningen omfattar en analys och allmän kartläggning av befintliga regelverk beträffande tullar, icke-tariffära handelshinder och subventioner. Även miljö- och u-landsaspekter har belysts. Avsikten är att rapporten skall tjäna som ett underlag bl.a. när det gäller att utarbeta den svenska positionen inför eventuella förhandlingar i (). införde nationella regler om ursprungsmärkning av nötkött. Reglerna innebär att kött från djur som är födda, uppfödda och slaktade inom skall märkas med uppgift om det svenska ursprunget. Först blir motsvarande regler obligatoriska inom hela EU. har utvärderat och kvalitetssäkrat en metod som kan användas för att bestämma halten av GMO (genetiskt modifierade organismer) i livsmedel. Tillgången till en sådan metod är ett viktigt verktyg i livsmedelskontrollen eftersom livsmedel som innehåller GMO skall märkas med detta. En korrekt märkning är alltid viktig för att konsumenten skall kunna göra medvetna val. I det här fallet skall konsumenten själv kunna välja att köpa en genetiskt modifierad vara eller att avstå. Skolmåltiderna har flera viktiga funktioner att fylla. De ska företrädesvis ge eleverna en näringsriktig lunch men de kan också användas i ett mer pedagogiskt sammanhang i elevernas utbildning kring mat, allt för att förmedla en positiv syn . har avslutat det 2-åriga regeringsuppdraget att arbeta för att främja förutsättningarna för näringsriktiga och lustfyllda skolmåltider. Regeringsuppdraget har bl.a. resulterat i Mat för alla sinnen, som är ett led i arbetet med att integrera skolmåltiderna i skolans övriga pedagogiska verksamhet, samt en metod i sensorisk träning för barn i årskurserna 46. Möjligheten för en livsmedelsproducent att få använda ett hälsopåstående i sin marknadsföring är högst begränsad. Inom EU finns ännu inget regelverk för hälsopåståenden på livsmedel. Ett sådant förväntas först om . lämnade , på regeringens uppdrag, ett förslag till hur frågan om märkning av livsmedel med hälsopåståenden skulle kunna lösas. I avvaktan på gemensamma regler inom EU pågår ett arbete inom livsmedelsbranschen med en förnyad branschöverenskommelse om hälsopåståenden. Inom ramen för regeringens satsning på konsumentstärkande och livsmedelsrelaterade åtgärder har en rad projekt beviljats bidrag . Projekten har bl.a. varit inriktade på skolmat, säkra livsmedel och sambandet mellan kost och hälsa. Barn och ungdomar har varit en särskilt prioriterad grupp. Flera av de projekt som beviljades bidrag har avrapporterats med tillfredsställande resultat. lade kommissionen ett förslag om inrättandet av en europeisk livsmedelsmyndighet samt skapandet av en allmän livsmedelslag. Rådet och har arbetat intensivt med att granska förslaget. Det svenska ordförandeskapet har prioriterat detta förslag högt och lagt ner mycket arbete på frågan. Det var därför glädjande att rådet kunde enas kring en politisk överenskommelse om gemensam inriktning under det svenska ordförandeskapet. verksamhet är beroende av vad som sker inom andra politikområden då arbetet sker integrerat med myndighetens övriga övervaknings- och tillsynsuppgifter. 1996 föreslås det civila försvaret inriktas utifrån en helhetssyn. Den vidgade hotbilden och helhetssynen på beredskapsåtgärderna för säkerhetspolitiska kriser, krig samt för svåra påfrestningar på samhället i fred innebär att förberedelserna för att kunna klara svåra fredstida påfrestningar, t.ex. en kärnenergiolycka, får en ökad betydelse. Samordningen inom det civila försvaret liksom ledningsförmågan skall förbättras. Totalförsvarets resurser skall även kunna användas för fredsfrämjande verksamhet och humanitära insatser. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Den totala produktionsvolymen för jordbruket i fasta priser steg till vilket var en ökning med jämfört med . Animalier står för och vegetabilier för 18,8 miljarder av den totala produktionsvolymen. Jordbrukets totala intäkter i löpande priser minskade från till där direktstöden utgör av intäkterna. Jordbrukets totala kostnader minskade från 1999 till vilket innebar att driftsöverskottet uppgick till precis som . Utbetalningarna av direktstöd har ökat . Denna ökning är en följd av inträdet i EU och att antalet stöd ökat sedan inträdet, t.ex. olika slag av miljöstöd och stöd för gräsensilage. Andelen direktstöd av jordbrukets totala intäkter har i stort sett varit . Utbetalningstidpunkter och ändringar i direktstödens nivåer gör dock att driftsöverskottet kan variera betydligt mellan olika år. Graden av utnyttjande av olika produktionskvoter kan ses som en indikator på konkurrenskraften. Sockerkvoten har utnyttjats fullt ut ända sedan EU-inträdet. Mjölkkvoten uppvisar en ökande utnyttjandegrad från år utnyttjande . Det genomsnittliga kvotutnyttjandet för am- och dikor, tackor samt handjur uppvisar också en uppåtgående trend med ett kvotutnyttjande på i jämförelse . Kvotutnyttjandet av basarealen har t.o.m. legat på . infördes en ny ersättning för odling av gräsensilage vilket gjorde att hela kvoten utnyttjades . För oljeväxterna (en del av basarealen) har kvotutnyttjandet i medeltal varit . skedde en minskning till utnyttjandegrad för oljeväxterna. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Den genomsnittliga storleken på jordbruksföretagen mätt i har ökat från 23 till . Inom EU är situationen likartad där några medlemsstater ökat relativt sett mer än andra. Medelantalet kor per mjölkföretag ökade i från 9 till 32 kor. Utvecklingen har i genomsnitt varit densamma för de nio länder som var medlemmar i . Mark- och arrendepriser uppvisar en stadigt uppåtgående trend. Markpriserna har ökat sedan EU-inträdet. Den relativa ökningstakten skiljer sig inte nämnvärt åt inom landet utan ökningen är jämt fördelad. Prisnivån är dock dubbelt så hög i slättbygder som i något annat område i landet. Arrendepriserna har ökat och andelen gratisarrenden halverats till . Arbetskraftsproduktiviteten fortsätter att öka. tillhör de länder inom EU som har en liten andel av arbetskraften sysselsatt inom jordbruket. Ökningen av arbetsproduktiviteten ligger i genomsnitt på samma nivå i som inom EU. Inom jordbruksadministrationen har pågått ett intensivt arbete med att effektivisera verksamheten och införa de nya datasystemen m.m. som föranleds av förändringar i stödgivningen. har detta lett till att arbetet med s.k. återkrav inte fungerat tillfredsställande. har emellertid givits högsta betyg i EA-värdering för . Såväl en god avkastning som bevarandet av den biologiska mångfalden är aspekter på en ansvarsfull hushållning med fiskresurserna. In- förandet av nya förvaltningsåtgärder, ett aktivt miljövårdsarbete, särskilda åtgärder för vård av vissa bestånd samt ett allmänt fiskevårdsarbete är därför viktiga verksamheter. Inom resursförvaltningen har utgångspunkten för beslut varit försiktighetsprincipen. Tekniska bevarandeåtgärder avser exempelvis redskapsbegränsningar, maskstorleksbestämmelser och minimimått på fångad fisk. De effekter som uppnåtts inom vissa fisken av införda regler är bl.a. en större flexibilitet i fisket med en väsentlig förbättring i skyddet av ung icke lekmogen fisk. Dessutom innebär det en fördel för fisket genom att en omfattande hantering av undermålig fisk undviks. för beslutade om en internationell aktionsplan för den vilda östersjölaxen. Genomförandet av planen har bidragit till att den naturliga produktionen av lax har ökat kraftigt i flera av vildlaxälvarna. har uppfyllelsen av målet att beslutade fångstkvoter inte skall överskridas förbättrats avsevärt. Genom målinriktade insatser har antalet överskridna kvoter minskat från elva kvoter till att endast en kvot preliminärt överskridits för . Vidare har kontrollens förbättringar bidragit till att problemet med ifrågasatt fångstrapportering i vissa områden i upphört. Regeringen anser att det är väsentligt att kontrollen kan hållas på en hög kvalitetsnivå. På regeringens uppdrag har KBV och gemensamt tagit fram ett riskanalysbaserat kontrollsystem för fiskerikontroll till sjöss och i hamn. Regeringen gör bedömningen att den föreslagna arbetsmetoden kommer att effektivisera fiskerikontrollen och därför bör tillämpas . På regional nivå är länsstyrelserna viktiga aktörer. Länsstyrelsernas arbete på fiskeområdet syftar till att medverka till ansvarsfull hushållning med fiskresurserna, utveckling av konkurrenskraftiga företag inom fiskerinäringen. Regeringens bedömning är att länsstyrelserna har bidragit till att uppnå dessa syften dels genom att fördela EU-stöd till bl.a. fiskberedningsindustrin och vattenbruk, dels genom sitt fiskevårdsarbete. Enligt regeringens uppfattning är det angeläget att arbetet med att öka mätbarheten i resultaten fortsätter. EU:s finansiella instrument för att uppnå de strukturpolitiska målen på fiskets område är Fonden för fiskets utveckling (FFU). Den förra programperioden har tidigare redovisats. Den nya programperioden har inletts varför inga ytterligare effekter kan redovisas . Den konsumtionsfrämjande verksamheten har bedrivits av . beslöt att skall bedrivas i en fristående organisation. I regi avvecklades verksamheten . finns en ekonomisk förening vars medlemmar består av fiskerinäringens intresseorganisationer samt enskilda företag och föreningar. Föreningens ändamål är att främja medlemmarnas ekonomiska intresse genom att bedriva marknadsföring för att främja konsumtionen av fisk, skaldjur och fiskprodukter. Regeringen har beviljat föreningen ur resterande prisregleringsmedel under förutsättning att konsumenternas intresse och inflytande säkerställs i den framtida verksamheten. Målet för området som anges i budgetpropositionen för var produktion av säkra livsmedel med hög kvalitet och förstärkning av konsumentperspektivet. För att konsumenterna skall kunna lita på att maten som de äter är säker krävs en effektiv och likvärdig tillsyn över hela landet. är den myndighet som leder och samordnar tillsynen av landets samtliga livsmedelsanläggningar. Arbetet sker i nära samarbete med kommunerna som har ansvaret för huvuddelen av tillsynsarbetet. samarbetar också med länsstyrelserna. Tillsynen är omfattande och berör alla led i livsmedelshanteringen. För att öka effektiviteten i tillsynen har genomfört flera utbildnings- och informationsinsatser på och regional nivå. Kommunbesök, länsmöten och normerande inspektioner är exempel på andra åtgärder som genomförts för att följa upp tillsynen och som i förlängningen skall leda till ökad effektivitet och likvärdighet i kommunerna. En viktig del i arbetet med att garantera säkra livsmedel är riskvärdering och metodutveckling. Vid undersöks om livsmedlen innehåller skadliga bakterier och mögel, rester av läkemedel som getts till djur, bekämpningsmedel och miljögifter. Här görs också riskvärderingar som underlag för kostrekommendationer och intagsberäkningar. deltar i arbetet inom EU inom en mängd områden samt i ett flertal forskningsprojekt inom EU:s femte ramprogram. har ett flertal kemiska analysmetoder utvecklats exempelvis för analys av bekämpningsmedelsrester i livsmedel. I ett första riksprojekt har campylobacter kartlagts i rått kött och råvatten till dricksvatten. statistik över livsmedelskonsumtionen har näringsberäknats och där- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 igenom har befolkningens tillgång på näringsämnen blivit känd. Större delen av lagstiftningen på livsmedelsområdet är harmoniserad inom EU. är aktivt i utarbetandet av ny lagstiftning på gemenskapsnivå och svarar även vanligtvis för att EG-reglerna genomförs i svensk lagstiftning. har bl.a. nya strängare EG-regler för märkning av bestrålade livsmedel införts. Reglerna innebär att det alltid skall framgå om bestrålade ingredienser ingår i ett livsmedel. Konsumenterna behöver kunskap för att kunna göra bra val när det gäller livsmedel och matvanor. verkar aktivt för att sprida information till allmänhet och professionella på fler olika sätt. Genom att medvetet satsa på att hålla webbplatsen uppdaterad med kvalitetssäkrad information i aktuella frågor har platsen ett högt antal besökare, i genomsnitt 450 unika per dag. Även tryckta information är mycket efterfrågad och ofta citerad i media. Svenskt jordbruk måste vara konkurrenskraftigt i förhållande till såväl övriga länder inom EU som till övriga världen. Den ökande globaliseringen av jordbruket med tillhörande handelsströmmar ökar kraven på ett konkurrenkraftigt svenskt jordbruk. Den höga utnyttjandegraden av produktionskvoterna kan ses som en indikator på lönsamheten inom jordbruket. Produktionen av spannmål, socker, stärkelse, mjölk, fågelkött och ägg har sedan EU-inträdet hävdat sig väl. Bland annat utnyttjas produktionskvoterna för mjölk, socker och spannmål fullt ut.