prop · GP031d10 · 2001-09-20 00:00:00 — Resultat efter Finansiella poster Räntabilitet på eget kapital, % 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Den verksamhet som ingår i politikområdet folkhälsa är inriktad mot hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande åtgärder. Utmärkande för politikområdet är dess sektorsövergripande och tvärvetenskapliga karaktär, vilket bl.a. innebär ett stort mått av samordning av insatser för att förbättra folkhälsan. De flesta hälsofaktorerna, s.k. hälsodeterminanter eller bestämningsfaktorer för hälsa, påverkas främst inom andra politikområden än politikområdet folkhälsa. De hälsofaktorer som ligger inom politikområdet folkhälsa är: Alkohol, narkotika, dopning och tobak Det nationella folkhälsoarbetet handlar om att utforma en folkhälsopolitik som skapar bra förutsättningar för en god hälsa hos befolkningen. Syftet är bl.a. att se till att folkhälsoaspekter tillvaratas och beaktas i politiska beslut och att incitament skapas för institutioner och enskilda att prioritera folkhälsa. På nationell nivå bedrivs folkhälsoarbete av statliga myndigheter samt frivilliga organisationer. Centrala roller har bl.a. , och . Dessa myndigheter har viktiga uppgifter att fylla inom områden som nationell uppföljning och utvärdering, , epidemiologisk uppföljning, tillsyn m.m. Andra myndigheter med viktiga roller inom folkhälsoområdet Förebyggande av hiv/aids och andra sexuär bl.a. länsstyrelserna, , Livs- ellt överförbara infektioner (STI) Matvanor och fysisk aktivitet Det huvudsakliga folkhälsoarbetet bedrivs på regional och lokal nivå, dvs. inom landsting och kommuner samt av frivilligorganisationer. Ett folkhälsoansvar åvilar bl.a. hälso- och sjukvården enligt hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), smittskyddslagen (1988:1472) m.fl. lagar. Kommunernas folkhälsoarbete härrör från ett flertal kommunala verksamheter och dithörande lagar, t.ex. (1998:808), socialtjänstlagen (1980:620), livsmedelslagen (1971:511), (1987:10) m.fl. lagar. När det gäller forskningsområdet bedrivs viktig folkhälsoforskning bl.a. för medel som disponeras av för arbetsliv och socialvetenskap, vilka är huvudfinansiärer för folkhälsoforskning på statlig nivå. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Statens stöd inom politikområdet folkhälsa handlar om medel till statliga myndigheter, dvs. Inom politikområdet ges även bidrag till olika förebyggande insatser mot hiv/aids, folkhälsopolitiska åtgärder bestående av framför allt bidrag till organisationer m.fl. samt medel för alkohol- och narkotikapolitiska åtgärder inklusive medel för genomförande av de nationella handlingsplanerna mot alkoholskador och narkotika. Därutöver ges även bidrag till () i form av medlemsavgift. Inom området folkhälsa ingår även , vilken utgör en del av Nordiska ministerrådets organisation. Även ingår i politikområdet folkhälsa. Nämnden inrättades som ett led i de krav som Europeiska unionen ställde upp i samband med inträde. Alkoholinspektionen avvecklades som myndighet och uppgifterna övertogs av . De dominerande posterna inom politikområdet folkhälsa är anslagen till , och Alkohol- och narkotikapolitiska åtgärder. Tabell 5.1 Anslagsutvecklingen inom politikområdet 14:1 Insatser mot aids 14:2 Bidrag till WHO 14:8 Alkohol- och narkotikapolitiska åtgärder Totalt för politikområde Folkhälsa 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen . Målet för politikområdet är att folkhälsan skall förbättras för de grupper i samhället som är mest eftersatta ur hälsosynpunkt. Med folkhälsa menas det allmänna hälsotillståndet för hela eller delar av befolkningen samt hälsans utveckling och fördelning i befolkningen. För ett framgångsrikt folkhälsoarbete krävs sektorsövergripande samverkan på både lokal (kommuner), regional (landsting samt försöksverksamhet med regioner) och nationell nivå. Målet för politikområdet är formulerat så att en fokusering ligger på att minska ojämlikheten i hälsa. Detta utesluter dock inte att folkhälsan skall förbättras för hela befolkningen. Med eftersatta grupper menas här grupper i befolkningen som utifrån skillnader i livsvillkor och levnadsvanor har sämre förutsättningar för en god hälsa. Regeringen har påbörjat arbetet med att utforma en nationell folkhälsopolitik vilket inkluderar ett arbete med att formulera nationella mål och indikatorer för folkhälsoarbetet. Detta arbete kommer att redogöras för i en proposition till /2002. I och med att utvecklingsarbetet pågår föreslås i denna budgetproposition inget nytt mål för politikområdet. De nationella folkhälsomålen kommer att bli vägledande för vilket mål som formuleras för politikområdet folkhälsa . I årets budgetproposition presenteras ett antal hälsomått, mot vilka måluppfyllelsen kan bedömas. Dock saknas på många områden entydiga och tillförlitliga mått som t.ex. visar på ojämlikhetens fördelning och utveckling i olika grupper. De indikatorer som används för att mäta hälsoutvecklingen i befolkningen är bl.a. förväntad medellivslängd, dödlighet, sjuklighet samt självskattad hälsa (avseende funktionshindrade, se vidare politikområde Handikappolitik, för redovisning av sjukfrånvaro och arbetsrelaterad ohälsa hänvisas även till politikområde Ersättning vid arbetsoförmåga samt vad avser arbetsmiljö och arbetsrelaterad stress till politikområde Arbetslivspolitik). 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 För att förbättra folkhälsan och minska skillnaderna i ohälsa har regeringen påbörjat arbetet med att utforma en nationellt samordnad folkhälsopolitik som avses bli vägledande för aktörer på såväl nationell som regional och lokal nivå inom folkhälsoområdet. I detta arbete ingår bl.a. att formulera folkhälsomål och ta fram indikatorer för att bättre kunna följa upp folkhälsoutvecklingen. Målen för folkhälsan kommer att ha ett tydligt köns- och klassperspektiv. Dessutom har (fr.o.m. ) fått en ny uppföljnings- och utvärderingsroll vilket kommer att kunna ge regeringen förbättrade beslutsunderlag på folkhälsoområdet. Ett viktigt inslag i det internationella arbetet är att stärka arbetet med folkhälsofrågor inom EU. verkar för att ett nytt åtgärdsprogram inom folkhälsoområdet skall antas. Många av de viktigaste och mest grundläggande bestämningsfaktorerna för hälsa ligger utanför den traditionella folkhälsopolitiken. strävar därför efter att hälsoaspekter skall integreras i andra politikområden och har i utformningen av den framtida folkhälsopolitiken inom EU understrukit att en sådan integrering måste ske på ett tidigt stadium. har även poängterat att arbetet med de sociala bestämningsfaktorerna för folkhälsan måste stärkas och ges ökad tyngd. När det gäller alkoholområdet har beslutat om en nationell handlingsplan för att förebygga alkoholskador (prop. 2000/01:20, bet. 2000/01:SoU8, rskr. 2000/01:144). I handlingsplanen slås fast att målet för samhällets alkoholpolitik även i fortsättningen är att minska alkoholens medicinska och sociala skadeverkningar. Huvudinriktningen för alkoholpolitiken skall vara att stimulera utvecklingen av målinriktade och samordnade förebyggande insatser på nivå. Förstärkta åtgärder behövs i form av särskilda stödinsatser för riskgrupper och individer med riskbeteende, vård- och behandlingsinsatser, opinionsbildning och information, begränsning av tillgängligheten och marknadsföringen av alkoholdrycker, kompetensutveckling, uppföljning av konsumtions- och skadeutvecklingen samt alkoholforskning. Förstärkta åtgärder behövs också för att utveckla samarbetet på europeisk och internationell nivå. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Visionen för den svenska narkotikapolitiken är ett samhälle utan narkotika. Inriktningen kommer även fortsättningsvis att vara insatser och åtgärder inom narkotikapolitikens område. Dessa syftar till att begränsa både tillgången och efterfrågan på narkotika samt baseras på kunskap om faktiska förhållanden och utvärderingar av effekterna av olika insatser. slutbetänkande (SOU 2000:126) som överlämnades kommer att ligga till grund för en särskild narkotikapolitisk handlingsplan som regeringen avser att överlämna till . I handlingsplanen kommer att presenteras en rad åtgärder för hur de narkotikapolitiska målen skall kunna uppnås samt hur arbetet på nationell och lokal nivå bör inriktas och samordnas. Handlingsplanen kommer bl.a. att omfatta förebyggande åtgärder och vård- och behandlingsinsatser. planerar regeringen att överlämna en tobaksproposition till . I propositionen kommer ett antal åtgärder att presenteras som syftar till att målen för regeringens politik på området skall uppnås. I denna proposition kommer bl.a. att behandlas slutbetänkande Hälsa på lika villkor (SOU 2000:91) avseende förslag om tobak. Slutligen avser regeringen att återkomma med tillkännagivanden att frågan om förtäckt reklam måste utredas (bet.1993:94:SoU 17 och rskr. 1993/94:149). Den självupplevda psykiska ohälsan har förvärrats i vissa befolkningsgrupper. För att förbättra den psykiska hälsan krävs insatser på både statlig, regional och lokal nivå. Samhällets ansvar är att skapa goda förutsättningar för att främja en god psykisk hälsa. Detta tillsammans med individens egna förutsättningar och egna val blir slutligen avgörande för den psykiska hälsan och välbefinnandet. Regeringen avser att i arbetet med propositionen med förslag till nationella folkhälsomål försöka skapa dessa förutsättningar i samhället för att främja en god psykisk hälsa för hela befolkningen. Frågor om den psykiska ohälsan berörs också i regeringens handlingsplan för ökad hälsa i arbetslivet (se politikområde 19 Ersättning vid arbetsoförmåga). Regeringen avsätter särskilda medel för att minska spridningen av hiv/aids. Genom förebyggande insatser och väl fungerande smittskyddsarbete har legat på en mycket låg nivå av hiv-smittade med internationella mått Regeringen har gett i uppdrag att arbeta vidare på den handlingsplan för att förebygga hiv/aids/STI som togs fram . Det framtida arbetet skall särskilt inriktas på ett ökat samarbete mellan de statliga aktörerna på området, smittskyddsläkarna och landstingen. Det nationella arbetet för att förebygga hiv/aids och andra sexuellt överförbara sjukdomar kommer även fortsättningsvis att ha hög prioritet i regeringens arbete. presenterade Kommissionen ett meddelande om den framtida hälsostrategin inom den Europeiska gemenskapen samt ett förslag till nytt åtgärdsprogram på folkhälsoområdet åren 20012006. Den nuvarande strukturen med flera separata program föreslås ersättas av ett enda sammanhållet program som är tänkt att inriktas på tre övergripande åtgärdsområden; förbättrad information för förbättring av hälsan, snabba åtgärder vid risker mot hälsan samt arbete med bestämningsfaktorer för hälsan genom hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande åtgärder. Förslaget till nytt folkhälsoprogram har fått starkt stöd av både rådet och . Vid hälsorådet antogs en gemensam ståndpunkt om förslaget. På nationell nivå har inkommit med en folkhälsorapport på uppdrag av regeringen. Syftet med rapporten är att ge en översiktlig beskrivning och analys av folkhälsans utveckling och fördelning. Rapporten utgör ett viktigt underlag för regeringens fortsatta folkhälsoarbete. Dessutom har på regeringens uppdrag inkommit med en miljöhälsorapport. Rapporten beskriver det nationella läget när det gäller hälsorisker i miljön och miljörelaterad ohälsa. Syftet med rapporten är att ge underlag för prioriteringar och beslut inom miljöhälsoområdet. har haft regeringens uppdrag att utveckla och pröva metoder för hälsokonsenvensbedömningar/beskrivningar (HKB). I likhet med miljökonsekvensbeskrivningar (MKB), som dessutom är etablerade i lagstiftning, handlar det om att tillföra underlag som belyser effekter och konsekvenser på hälsan av olika beslut. saknas dock en allmänt vedertagen modell och metodik för hur HKB skall genomföras. Institutet har inom uppdragets ram koncentrerat arbetet till att utveckla en s.k. principmodell för HKB. Principmodellen utgår från förslag till hälsomål som har formulerats med utgångspunkt från hälsans bestämningsfaktorer. Det återstår ett fortsatt utvecklingsarbete med att ta fram säkerställda underlag om olika åtgärders påverkan på olika bestämningsfaktorer för hälsan samt praktisk tillämpning av principmodellen innan HKB kan användas i politiskt beslutsfattande på nationell nivå. Förutsättningarna för att bedriva en traditionell svensk alkoholpolitik har förändrats och alkoholpolitiken har sedan det svenska EU-inträdet stått inför nya utmaningar. För att motverka negativa effekter för folkhälsan till följd av ändrade införselregler inrättades en nationell ledningsgrupp för alkohol- och narkotikaförebyggande insatser under socialministerns ledning och en ny nationell handlingsplan togs fram för perioden 20012005. För genomförandet av den nationella handlingsplanen tillsattes en särskild kommitté med representanter från bl.a. berörda statliga myndigheter samt . Kommittén skall samordna insatserna på nationell nivå och i samspel med kommuner och landsting stimulera insatserna på regional och lokal nivå . Erfarenheterna från de projekt på nationell nivå som den nationella ledningsgruppen för alkoholförebyggande insatser har initierat är mycket goda. Ett 25-tal nationella projekt har fått stöd i syfte att bidra till att genomföra den nationella handlingsplanen för att förebygga alkoholskador. Ett omfattande forskningsprogram har stötts vid (SoRAD) liksom projekt med syfte att aktivt engagera ungdomar i det alkoholskadeförebyggande arbetet. En handbok i alkohol- och drogförebyggande lokalt arbete har tagits fram av med stöd av medel från . Sammanlagt har fördelats till olika alkohol- och narkotikaförebyggande projekt . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 2001 erhållit att fördela till kommunernas alkoholförebyggande arbete samt föreslås tillföras ytterligare i tilläggsbudgeten . Under det svenska ordförandeskapet har på svenskt initiativ en europeisk WHO-minister- konferens genomförts om alkohol i . Temat för konferensen var unga människor och alkohol. Hälso- och ungdomsministrar samt andra representanter från 51 länder i antog en ny WHO- deklaration om unga människor och alkohol. Som ett led i förberedelsearbetet för konferensen hölls också ett särskilt ungdomsmöte i där unga representanter från samtliga WHO:s medlemsländer deltog för att ge sin syn på hur alkoholens skadeverkningar skall minskas. På svenskt initiativ har utarbetat ett förslag till rekommendation (Kom (2000) 736) som antog om barns och ungdomars alkoholkonsumtion. Medlemsländerna rekommenderas av ministerrådet att förbättra det hälsofrämjande arbetet samt utveckla lämpliga strukturer och normer för producenter och försäljare av alkoholhaltiga drycker i syfte att förebygga alkoholrelaterade problem hos barn och ungdomar. har även på svenskt initiativ beslutat att uppdra åt EU-kommissio- nen att utarbeta en alkoholstrategi på folkhälsoområdet inom EU. () har till uppgift att följa, analysera och rapportera om vad som händer inom missbruksområdet. Dessutom är institutet svensk kontaktpunkt till EU:s narkotikaövervakningscenter ECNN och har på centrets uppdrag presenterat en rapport om narkotikautvecklingen i . Inom ramen för EU:s gemensamma åtgärd om tidig upptäckt av nya syntetiska droger har FHI genomfört kartläggningar av flera nya ämnen, bl.a. GHB och GBL. Institutet har vidare utvecklat nätverk och databaser för att effektivisera datainsamlingen rörande narkotikautvecklingen. deltar aktivt i FN:s narkotikakontrollprogram UNDCP, men även i samarbetsgrupp för narkotikafrågor, den s.k. Pompidougruppen. I Pompidougruppen deltar bl.a. aktivt i ett uppföljningsprojekt som startade och som handlar om utbildning av personal inom förebyggande arbete samt vård- och behandlingsarbete i Central- och 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 En strategi för narkotikabekämpning inom EU antogs vid i . Vid toppmötet antogs en särskild handlingsplan för att genomföra . har arbetet påbörjats med att utvärdera handlingsplanen. Denna halvtidsutvärdering kommer att presenteras . Syftet med de statliga satsningarna inom området tobaksprevention är dels att bidra till att unga människor inte börjar använda tobak, dels att underlätta för människor att sluta röka. Re- geringen har anslagit för tobakspreventivt arbete. har på regeringens uppdrag genomfört detta uppdrag. Institutet har också bidragit till Sluta Röka Linjen och även utvecklat ett självhjälpsmaterial för företag, Rökfri på Jobbetpaket, i samarbete med arbetsmarknadens parter. Genom EU-medlemskapet har tobakspolitiken påverkats påtagligt då en viktig del av lagstiftningen numera är europeisk. En skärpning pågår av den europeiska lagstiftningen och ett antal viktiga initiativ genomförs inom EU och WHO. Under det svenska ordförandeskapet i genomfördes en förlikning för att skärpa lagstiftningen inom området tillverkning, presentation och marknadsföring av tobaksvaror. Inom WHO pågår en förhandlingsprocess om en bindande ramkonvention för tobakskontroll som förväntas antas av WHO: s årsförsamling . har publicerat ett nytt förslag till direktiv avseende reklam för tobaksvaror som därmed kommer att vara föremål för diskussion i ministerrådet . Beslut kan tidigast komma . Psykisk ohälsa och stressrelaterad ohälsa är problem som ökar i samhället. Regeringen har gett i uppdrag att arbeta för barns och ungdomars psykiska hälsa. För att få bättre kunskap om barns och ungdomars psykiska besvär har regeringen gett i uppdrag att ta fram en modell för återkommande mätningar av barns och ungdomars psykiska hälsa. Dessutom arbetar även () med att främja hälsa såväl för barn och ungdomar som vuxna och med vissa områden som särskilt fokuseras i institutets verksamhet. IPM har under föregående år gett ut ett trettiotal originalpublikationer fördelade på samtliga fem verk- Kunskapsspridning sker även via publikationer avsedda för allmänheten, personalvård, företagshälsovård, studerande inom vårdyrken och liknande mottagare för att sprida kunskapen externt om genomförda studier. Institutet har även medverkat med föreläsningar vid kurser och konferenser för exempelvis olika högskolor, landsting och kommunförbund. Medverkan har också skett vid en del akademiska grundutbildningar för att få en tillämpning och användning av den kunskap som tagits fram inom IPM. Vid IPM drivs även prevention i samarbete med . Inom ramen för arbetet har bl.a. ett utbildningsmaterial till skolor om självmordsprevention tagits fram. () har genomfört aktiviteter för att förbättra den psykiska hälsan. Flera insatser har gjorts inom området barns och ungdomars psykiska hälsa, där ett flertal seminarier med experter genomförts. Stressrelaterad hälsa har även varit fokus i ett av FHI:s större projekt inom ett utvecklingsarbete med arbetslivet som arena. Målgruppen har varit kvinnor yrkesverksamma inom vården. Inom smittskyddsområdet har ett program för beredskap mot allvarlig smitta för mikrobiologisk beredskap (KCB) inrättats i samarbete mellan , (), (), () och Försvarsmakten. Utgångspunkten för en del av detta arbete utgörs bl.a. av de möjligheter som kommer att finnas i det nya säkerhetslaboratoriet vid att hantera smittämnen som kräver högsta säkerhetsnivå. När det gäller förebyggande insatser mot hiv/aids och andra sexuellt överförbara infektioner har regeringen dels genom ekonomiskt stöd, dels genom handlingsplaner och regeringsuppdrag till bidragit till att få till stånd ett brett förankrat och väl samordnat preventivt arbete kring hiv/aids. har genomfört ett flertal konferenser och informationskampanjer. FHI har även tagit fram och presenterat en nationell handlingsplan för hiv/STI-prevention. I regleringsbrevet har FHI fått ett uppdrag att vidareutveckla arbetet med handlingsplanen i samverkan med berörda myndigheter och organisationer. har genomfört en särskild session med fokus på hiv/aidsfrågorna i världen . Vid mötet enades medlemsstaterna om en deklaration om de insatser som behövs för att bekämpa hiv/aids och dess följdverkningar. I samband med generalförsamlingens möte har hiv/aids kommit att uppmärksammas alltmer i nationella sammanhang. har arbetat med att förbättra informationen till föräldrar och hälso- och sjukvårdspersonal i fråga om säkerhet och effekter av vacciner. har bl.a. färdigställt en rapport av barn vanliga frågor om säkerhet och effekter. När det gäller antibiotikaresistens har ett förslag till nationella handlingsplan utarbetats av . Förslaget har remissbehandlats och är under beredning inom . Ett omfattande övervaknings-, registrerings- och informationsarbete förekommer , t.ex. av STRAMA (användning och minskad antibiotikaresistens) och RAF (Referensgruppen för antibiotikafrågor). Den svenska modellen för övervakning av resistensläget och strategier för att få till stånd en rationell antibiotikaanvändning har vunnit gehör inom EU. Som ett led i det svenska ordförandeskapet i EU har arrangerat en konferens i om det mikrobiella hotet. presenterade kommissionen ett meddelande om en gemenskapsstrategi mot antibiotikaresistens i vilket åtgärder inom en rad områden som humanmedicin, veterinärmedicin och forskningspolitik föreslås. Till meddelandet bilades ett förslag till rekommendation om återhållsam användning av antimikrobiella medel inom humanmedicinen. Förslaget kommer att vara föremål för behandling i rådet. presenterade en rapport om utvecklingen av nätverket för epidemiologisk övervakning och kontroll av smittsamma sjukdomar i gemenskapen. I rapporten konstateras att det bl.a. redan finns flera system för övervakning av smittsamma sjukdomar inom EU och att en utvidgning av verksamheten till att omfatta jämförbara system för andra prioriterade smittsamma sjukdomar pågår löpande. Den epidemiologiska situationen vad gäller variant sjukdom har fortlöpande varit föremål för diskussion inom 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Vid hälsorådet antogs rådslutsatser om behovet av en proaktiv strategi inom detta område. Inom Östersjösamarbetet har arbetet i den särskilda aktionsgruppen smittsamma sjukdomar som inrättats inom Östersjöstaternas råd () utvecklats ytterligare och bl.a. har utpekats prioriterade områden som hiv/aids, tuberkulos, antibiotikaresistens och primärvård. Under har tilldelats och i tilläggsanslag ytterligare för att förebygga spelberoende och minska de skadliga effekterna av patologiskt spelande och problemspelande. Verksamhet som bedrivits för att minska ohälsoeffekterna till följd av överdrivet spelande har inriktats dels på att sprida kunskap om fenomenet genom riktade informationsinsatser till strategiska grupper i samhället, dels på stödjande insatser direkt till de spelberoende och deras anhöriga. Stöd till forskning utgör dock den största delen och vidare har samverkan med övriga intressenter på spelmarknaden utvecklats. har satsats på att driva och marknadsföra ett 020-nummer, en hjälplinje för spelberoende och deras anhöriga. En konferensserie har dessutom genomförts i syfte att öka kunskapen om spelberoende hos grupper som i sitt arbete möter individer med spelberoendeproblematik. Tillförlitliga och representativa data om kost och fysisk aktivitet i befolkningen saknas . har därför, tillsammans med och , inlett ett arbete med att utveckla enkätfrågor om levnadsvanor inom området. Det är särskilt angeläget att få ett bättre kunskapsunderlag om barns och ungdomars kostvanor och fysiska aktivitet. har dessutom arbetat fram en ny rekommendation gällande intag av frukt och grönsaker. arbetar med att ta fram strategier för att öka konsumtionen av frukt och grönt i befolkningen. Institutet har vidare fortsatt arbetet med ätstörningar i form av en expert- och myndighetsgrupp. Syftet är att få ökad kunskap som bas för att utveckla förebyggande strategier mot ätstörningar. Det nätverk som skapats över landet har getts information om kunskapsläget via nätverksbrev. Inom ramen för EU-samarbetet antogs en resolution om hälsa och kost. Världshälsoförsamlingen (WHO) enades på mötet i 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 inom nutritionsområdet om bl.a. tiden för amning respektive introduktion av tilläggskost.