prop · GP031d13 · 2001-09-20 00:00:00 — Ett studieavbrott ska alltså inte längre kunna leda till att föräldrarnas underhållsskyldighet upphör slutgiltigt. Lagändringen föreslås träda i kraft . trädde nya regler om beräkning och fördelning av underhållsstöd vid växelvis boende i kraft. Reglerna tillämpades första gången i fråga om underhållsstöd som avser tid efter . De nya reglerna ger, enligt regeringens uppfattning, ett mer rättvist resultat eftersom båda föräldrarna föreslås få möjlighet att få utfyllnadsbidrag och att bidraget beror på förälderns egen ekonomiska situation och inte på den andra förälderns ekonomiska förhållanden. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 beslutade om nya regler för efterlevandepension enligt proposition Efterlevandepensioner och efterlevandestöd till barn (prop. 1999/2000:91, bet. 1999/2000:SfU13, rskr. 1999/2000:235). De nya reglerna innebär för barnpensioner att ett efterlevandepensionsunderlag som anknyts till det reformerade ålderspensionssystemet skall användas vid beräkning av inkomstgrundande efterlevandepensioner som beviljas efter ikraftträdandet . Barnpension i form av folkpension och allmän tilläggspension ersätts med inkomstgrundad barnpension och efterlevandestöd till barn. De barnpensioner som beviljas omfattas av övergångsregler som överensstämmer med de äldre reglerna. har beslutat om ändringar i reglerna om bostadsbidrag (bet. 2000/01:BoU 12). Be- slutet innebär att studiebidraget enligt den nya studiestödslagen (1999:1395) endast till skall ingå i den bidragsgrundande inkomsten. Lagen är temporär och gäller . Kostnaden till följd av lagändringen beräknas till ca . Regeringen lämnade ett uppdrag till att se över bestämmelserna om att få sin rätt till eftergift prövad vid återbetalning av bostadsbidrag (Reglerna om eftergift för bostadsbidrag förslag från RFV, RFV Anser 2001:2). föreslår att man inför en skälighetsbedömning som innebär att en prövning görs om den återbetalningsskyldige inte borde ha insett att han/hon var anmälningsskyldig. Regeringen avser att återkomma till i frågan . har beslutat enligt regeringens förslag att statens bidrag till kostnader för internationella adoptioner höjs per adoption. Höjningen trädde i kraft . Kostnaden beräknas till . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Vårdbidrag för funktionshindrade barn har beslutat enligt regeringens proposition om Sjukersättning och aktivitetsersättning i stället för förtidspension (prop. 2000/01:96, bet. 2000/01:SfU15, rskr. 2000/01:257). Det innebär att den övre åldersgränsen för rätt till vårdbidrag höjs från det år barnet fyller . Den höjda åldersgränsen träder i kraft . Samhällsutvecklingen har inneburit att åldersgränsen för rätt till vårdbidrag blivit föråldrad. En höjning av den övre åldersgränsen anknyter bättre till det särskilda vårdansvar som åvilar föräldrarna. har lämnat sitt slutbetänkande (SOU 2001:24) Ur fattigdomsfällan. Utredningen har med utgångspunkt i en analys av de samlade effekterna för barnfamiljer av skatter, bidrag och avgifter lämnat förslag till inriktning av de ekonomiska familjestöden, barnbidrag, underhållsstöd och bostadsbidrag. Betänkandet har remissbehandlats och regeringen avser att lämna en principproposition till . beslutade regeringen att tillsätta en arbetsgrupp med uppgift att analysera vilka faktorer som påverkar barnafödandet. Arbetsgruppen skall samla in och analysera befintliga kunskaper och fakta om vilka faktorer som påverkar barnafödandet, särskilt de faktorer som samhället kan påverka. Arbetet skall slutredovisas . Regeringen har också vidtagit åtgärder utanför politikområdet, som har stor betydelse för barnfamiljernas ekonomi. har beslutat enligt regeringens proposition Maxtaxa och allmän förskola (prop. 1999/2000:129) med förslag om införande av maxtaxa, dvs. en viss högsta avgift inom förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen. Regeringen har i samma proposition föreslagit ett stegvis införande av allmän förskola och förskoleverksamhet för barn vars föräldrar är arbetslösa eller föräldralediga. Maxtaxan träder i kraft . Vidare aviserade regeringen ekonomiska vårproposition att studiebidraget till gymnasiestuderande skall utbetalas mot nuvarande . Ändringen föreslås träda i kraft . Målet för den ekonomiska familjepolitiken är att skillnaderna i de ekonomiska villkoren för familjer med och utan barn skall minska. För att belysa måluppfyllelsen inom politikområdet jämförs barnfamiljernas medelinkomst i förhållande till medelinkomsten för hushåll utan barn i diagram 4.1. Det inkomstbegrepp som används är disponibel inkomst enligt den officiella inkomststatistiken, dvs. summan av löner, kapitalinkomster, skattepliktiga transfereringar minus skatter samt de familjeekonomiska förmånerna, inkl. bostadsbidrag. Inkomsterna är baserade uppgifter, men framskrivna till ekonomiska och demografiska förhållanden. Inkomsten har justerats för försörjningsbörda enligt den s.k. PEL-skalan. Det hushållsbegrepp som används är s.k. kosthushåll. För en närmare beskrivning av ovanstående begrepp och definitioner hänvisas till den fördelningspolitiska redogörelsen ekonomiska vårproposition (bilaga 4). De olika familjetyperna betecknas E1, E2+, G/S1, G/S2 och G/S3+. Dessa beteckningar avser ensamstående eller gifta/sammanboende med ett, två och tre eller flera barn. Barnfamiljernas relativa inkomst definieras som medelinkomsten inom gruppen i förhållande till medelinkomsten för hushåll utan barn. Värdet 1,0 på skalan i diagrammet innebär således att medelinkomsten för en viss familjetyp är densamma som medelinkomsten för hushåll utan barn. Diagram 4.1 Barnfamiljernas medelinkomst i förhållande till samtliga hushåll. Källa: HINK, SCB, beräkningar Flera undersökningar har visat att barnfamiljernas ekonomiska standard har utvecklats svagare än standarden för många andra grupper. Många familjer fick sämre ekonomi till följd av arbetslöshet, minskade inkomster och höga räntor. En viss relativ förbättring inträffade för gifta/samboende med barn och för ensamstående barnfamiljer . Lägst standard har de ensamstående föräldrarna med två eller flera barn. Många ensamföräldrar, särskilt kvinnor, har höga marginaleffekter eftersom de i högre grad än andra hushåll mottar inkomstprövade bidrag, bl.a. bostadsbidrag och socialbidrag. När inkomsterna höjs, som följd av minskad arbetslöshet och höjda reallöner, får ensamföräldrar därför behålla betydligt mindre än andra grupper. Det kan leda till att de släpar efter i standardutvecklingen. De senaste årens ekonomiska återhämtning med en ökad sysselsättning, reformer och sänkta skatter för låg- och medelinkomsttagare har emellertid gynnat barnfamiljerna. En viss förbättring inträffade under senare delen av 1990- talet och en framskrivning av utvecklingen till 2001 pekar på att förbättringen fortsätter. Höjningen av barnbidragen, införandet av maxtaxa och utbyggnaden av föräldraförsäkringen kan förväntas medföra att den positiva trenden fortsätter. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Cirka en tredjedel av de ensamstående kvinnorna med barn har haft socialbidrag . En viss minskning kan noteras under den senare delen av perioden. Av de barnfamiljer som fick socialbidrag var flertalet familjer med en ensam förälder. Vad gäller långvarigt socialbidrag är förhållandet det omvända; flertalet barnfamiljer med långvarigt socialbidrag är sammanboende. De ekonomiska familjestödens andel av barnfamiljernas disponibla inkomst är beroende av familjens storlek och sammansättning. Ju fler barn som finns i familjen, desto större andel av inkomsten utgörs av sådant stöd. Störst är stödet till ensamstående med barn. Även för samboende hushåll med flera barn har stödet stor betydelse. Diagram 4.2 De familjeekonomiska stödens andel (%) av den justerade disponibla inkomsten. Störst behov av olika familjestöd och socialbidrag finns självfallet hos hushåll med låga egna inkomster. 1, dvs. den tiondel som har lägst ekonomisk standard, kommer nästan halva den disponibla inkomsten från olika typer av familjestöd och socialbidrag. Ju större inslag av inkomstprövning ett stöd har desto mer koncentrerad till de lägre decilerna blir inkomststödet. Barnbidrag och föräldrapenning, som är generella bidrag respektive ersättning för inkomstbortfall, är därför beloppsmässigt jämt fördelat över decilerna. Dessa utgör emellertid en mindre del av den disponibla inkomsten ju högre upp i inkomstfördelningen man kommer. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Diagram 4.3 De familjeekonomiska stödens andel (%) av den disponibla inkomsten för familjer med barn. Större delen av det ekonomiska familjestödet till ensamstående med ett barn består av underhållsstöd och bostadsbidrag, som tillsammans utgör av den disponibla inkomsten för dessa hushåll. För ensamstående med två eller flera barn dominerar underhållsstöd och barnbidrag med av den disponibla inkomsten. Till sammanboende med barn lämnas främst barnbidrag och föräldraförsäkring. av den disponibla inkomsten för dessa hushåll med tre eller fler barn utgörs av sådana förmåner (diagram 4.3). Ett viktigt mål för regeringens arbete är att minska marginaleffekterna så att föräldrar får bättre möjligheter att stärka sin ekonomi. Ensamstående föräldrarnas svaga ekonomiska utveckling kan delvis förklaras av s.k. fattigdomsfällor. Många ensamstående har höga marginaleffekter, vilket medför att dessa hushåll får behålla en betydligt mindre del av en inkomstökning än andra grupper. Ensamstående med barn uppbär i större utsträckning än andra hushåll ekonomiskt stöd ifrån samhället. Syftet med t.ex. socialbidrag och bostadsbidrag är att stödja hushåll med låga inkomster. Problemet med dessa utjämningssystem är att det lönar sig dåligt att arbeta, eller att öka sin arbetstid, eftersom det ekonomiska stödet trappas av i takt med att arbetsinkomsten ökar. Marginaleffekterna för den största gruppen av ensamstående, de med ett barn, visas i diagram 4.4. Där framgår att de samlade marginaleffek- terna av skatt och bostadsbidrag för majoriteten av dessa familjer är . Det innebär att om inkomsten ökas med får de behålla . Högst marginaleffekt har ensamföräldrar i inkomstintervallet 120 . av ensamföräldrarna har inkomster i detta intervall. Om man därtill lägger t.ex. barnomsorgsavgiften och återbetalning av studielån kan det vara svårt att finna några kortsiktiga ekonomiska incitament för ökat arbete. Självfallet kan det ändå finnas ekonomiska motiv för ökat arbete på , liksom det finns många andra anledningar att arbeta. Regeringen beslutade att statsbidrag ska lämnas till de kommuner som tillämpar den s.k. maxtaxan, dvs. en viss högsta avgift inom förskoleverksamhet och skolbarnomsorg. Möjligheten för kommunerna att införa en sådan subventionerad barnomsorg gäller från . En sådan konstruktion av barnomsorgsavgifterna kommer att minska marginaleffekterna för barnfamiljerna. Diagram 4.4 Marginaleffekt från skattesystem och bostadsbidrag för ett ensamhushåll med 1 barn och en antagen hyra på /månad, 2002 M arginaleffekt av skatt Marginaleffekter uppkommer när en ökad inkomst delvis försvinner bl.a. med höjda skatter, sänkta bostadsbidrag och höjda avgifter till barnomsorgen. Höga marginaleffekter gör att människor inte nämnvärt kan påverka sin ekonomi genom att förkovra sig, arbeta mer och öka sina inkomster. Att ta kortvariga arbeten, att börja arbeta efter arbetslöshet, att gå från deltid till heltid, att studera och att åta sig mer kvalificerade arbetsuppgifter, lönar sig . Om det ekonomiska utbytet av att ta ett arbete på en annan ort är begränsat kan det t.ex. i enskilda fall upplevas som meningslöst att flytta. Höga marginaleffekter kan alltså ge upphov till både arbetslöshets- och fattigdomsfällor. Det innebär att valfriheten för den enskilde begränsas. Höga marginaleffekter innebär också att det ekonomiska utfallet av att arbeta mer är mycket mindre för den enskilde än för samhället. När medborgarna arbetar mer, studerar, åtar sig mer kvalificerade arbetsuppgifter eller startar nya företag ger det samhället stora ekonomiska vinster. Det är en rättvisefråga att också den som själv satsar skall få ett rimligt ekonomiskt utbyte av sina ansträngningar. Antalet födda barn i har minskat kraftigt , se diagram 4.6. Som högst föddes 124 000 barn 1990 och som lägst endast 88 000 barn 1999, en skillnad på 36 000 födda barn. Den summerade fruktsamheten var ca 2,1 barn per kvinna under 19901992, vilket då var bland de högsta nivåerna i . Därefter inträffade en mycket kraftigt nedgång. låg den summerade fruktsamheten på endast ca 1,5 barn per kvinna. Detta är den lägsta nivå som någonsin observerats i vårt land. ökade både fruktsamheten och antalet födda barn till nivå, drygt 90 000 födda barn. Denna ökning prognostiseras fortsätta så att antalet födda barn beräknas bli ca 92 000. En minskning av befolkningen, tillsammans med en obalans mellan den del av befolkningen som är i förvärvsaktiv ålder och den del av befolkningen som inte är det, kan leda till att förutsättningarna för tillväxten påverkas på ett negativt sätt. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Diagram 4.5 Antal födda barn och fruktsamhet åren 19012000. Vidare analyser av antalet födda barn visar att barnafödandet började stiga bland kvinnor som var . ökade också barnafödandet för kvinnor som inte var förstföderskor oavsett ålder, d.v.s. kvinnor som redan hade minst ett barn födde sitt andra, tredje eller fjärde barn. Att den totala fruktsamheten fortsatte minska beror på att dessa positiva effekter tagits ut av det fortsatt sjunkande barnafödandet bland kvinnor . För att få kunskap om den kraftiga nedgången i antalet födda behövs ytterligare studier av framför allt de yngres och de ännu barnlösas situation. () har på uppdrag av och genomfört en attitydundersökning för att få mer kunskap om unga kvinnors och mäns inställning till barnafödande (Varför föds det så få barn?). Sammantaget visar resultatet av undersökningen att flertalet kvinnor och män har en mycket positiv inställning till ett liv med barn. Men undersökningen visar också att det finns mycket som unga människor vill göra innan de tar det ansvarsfulla steget och skaffar barn, t.ex. utbilda sig, etablera sig på arbetsmarknaden och att finna en lämplig partner som man vill ha barn tillsammans med. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Mycket tyder på att nedgången i barnafödande hänger samman med de samhällsförändringar som skett . ekonomiska kris drabbades i hög grad ungdomar och kortutbildade av det åtföljande kärva arbetsmarknadsläget. Många valde att studera för att undvika arbetslöshet och för att bättre kunna hävda sig i konkurrens på arbetsmarknaden, och studerande föder få barn. har sysselsättningen ökat i snabb takt, därtill har de ekonomiska familjestöden förstärkts. Den relativt stora andelen tillfälliga jobb, och den stora osäkerhet sådana anställningar innebär för den framtida försörjningen, kan dock vara en orsak till att barnafödandet inte ökat mer. En viss förskjutning av barnafödandet till äldre åldrar kan konstateras. SCB:s analyser visar att medelåldern bland förstföderskor har ökat från 26,3 till . kan ett uppskjutet barnafödande leda till en minskad fruktsamhet i varje åldersgrupp, eftersom antalet år att få fler barn minskar som fertiliteten avtar. Regeringen tillsatte en arbetsgrupp inom med uppgift att öka kunskaperna om faktorerna bakom födelsetalsutvecklingen med särskild inriktning på sambanden mellan samhällets politik och födelsetalsutvecklingen. Resultaten kommer att redovisas . Den ekonomiska krisen och besparingarna har träffat barnfamiljerna relativt hårt. De senaste årens ekonomiska återhämtning med ökad sysselsättning och reformer har dock gynnat barnfamiljerna. En viss förbättring inträffade och utvecklingen pekar på att förbättringen fortsätter. Barnfamiljernas inkomster beräknas sammantaget öka kraftigt, , . Sammanboende med barn beräknas få en starkare inkomstutveckling jämfört med genomsnittet. En- samstående med barn beräknas också stärka sina inkomster även om inkomstutvecklingen blir svagare än för genomsnittet. Antalet födda barn i har minskat kraftigt . De sjunkande födelsetalen innebär ett allvarligt problem för samhället. För att befolkningen inte skall minska krävs ett genomsnittligt födelsetal per kvinna på 2,1 barn. Låga födelsetal leder dessutom till en fortsatt stigande genomsnittsålder. En minskning av befolkningen, tillsammans med en obalans mellan den del i befolkningen som är i förvärvsaktiv ålder och den del av befolkningen som inte är det, kan leda till att förutsättningarna för tillväxten och därmed välfärden påverkas på ett negativt sätt. vände emellertid trenden och både fruktsamheten och antalet födda barn ökade till nivå, drygt 90 000 födda barn. Denna ökning beräknas fortsatta och prognostiseras till ca 92 000 barn 2001. Marginaleffekter är ett allvarligt problem såväl för den enskilde som för samhället. Syftet med t.ex. bostadsbidrag är att stödja hushåll med låga inkomster. Problemet med dessa utjämningssystem är att det lönar sig dåligt att arbeta, eller att öka sin arbetstid eftersom det ekonomiska stödet trappas av i takt med att arbetsinkomsten ökar. Regeringen avser därför att långsiktigt verka för att ta bort fattigdomsfällor och minska marginaleffekterna. Ny nivå i föräldraförsäkringen Regeringens förslag: Den nivå i föräldraförsäkringen som ersätter dagar med belopp motsvarande förälderns sjukpenning höjs från till per dag fr.o.m. . Skälen för regeringens förslag: Ändringen innebär att försäkringsersättning utgår på följande sätt fr.o.m. . utgår ersättning med ett belopp som motsvarar förälderns sjukpenning, under förutsättning att föräldern under minst före barnets födelse, eller den beräknade tidpunkten för födseln, har varit försäkrad för en sjukpenning över ett belopp om (grundnivå). I annat fall utgår ersättning med per dag för . utgår ersättning med ett belopp som motsvarar förälderns sjukpenning, dock lägst . Därutöver utgår ersättning med (lägstanivå). Vid flerbarnsbörd utges föräldrapenning, utöver de ovan nämnda dagarna, för varje barn utöver det första. För de dagar som ersättning kan utges enligt förälderns sjukpenning så är ersättningen lägst (grundnivå). Regeringens förslag, som är berett med RFV, föranleder ändring i lagen om allmän försäkring (1962:381) och i socialförsäkringslagen (1999:799). Den utgiftsökning som följer av förslaget beräknas till ca 2002. Slopande av möjlighet att få vårdbidrag retroaktivt Regeringens förslag: Möjligheten att få vårdbidrag retroaktivt före ansökningsmånaden slopas fr.o.m. . Skälen för regeringens förslag: Den tid för vilken olika stöd kan utges retroaktivt varierar bland de olika familjeekonomiska stöden. Vårdbidrag kan utges upp före ansökningsmånaden. Motsvarande möjlighet till retroaktivitet för bostadsbidrag till barnfamiljer och ungdomar saknas helt. I underhållsstödssystemet finns möjlighet till retroaktivitet upp till en månad före ansökningsmånaden. Regeringen anser därför det motiverat att helt slopa retroaktiviteten inom vårdbidraget, för att i större utsträckning uppnå likformighet inom de familjeekonomiska stöden. Regeringens förslag föranleder ändring i lagen (1998:703) om handikappersättning och vårdbidrag. Den utgiftsminskning som följer av förslaget beräknas till ca . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Tabell 4.2 Anslagsutveckling 21:1 Allmänna barnbidrag De allmänna barnbidragen, dvs. barnbidrag, flerbarnstillägg och förlängt barnbidrag, syftar till att minska skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellan familjer med och utan barn. Ut- giftsutvecklingen är främst beroende av bidragets nivå och antal födda barn. Om antalet bidragsberättigade barn förändras med 5 000 barn påverkar det anslagsbelastningen med ca . Antalet familjer med tre eller flera barn påverkar de totala kostnaderna för flerbarnstillägg. Under uppgick utgifterna för de allmänna barnbidragen till . Det innebär att utgifterna detta år översteg anslaget med ca . Orsaken är ett ökat antal barn. För innevarande budgetår beräknas utgifterna till ca , vilket är högre än anvisat anslag. Barnbidragen fyller väl målet att, utan att skapa marginaleffekter, bidra till utjämningen av de ekonomiska levnadsvillkoren mellan familjer med respektive utan barn. Stödet omfördelar också inkomster mellan hög- och låginkomsttagare, genom att inkomstskatten är progressiv och barnbidrag utges med samma belopp till alla barn. Barnbidragssystemet är vidare lätt att överblicka samt enkelt och billigt att administrera. Slutligen har bidragssystemet hög legitimitet. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Regeringen har förbättrat barnfamiljernas ekonomi genom att höja barnbidrag och flerbarnstillägg . Sammantaget uppgår dessa satsningar till ca . Tabell 4.3 Härledning av nivån 20022004 Med hänsyn till ovanstående föreslår regeringen att 20 anvisas för anslaget 21:1 Allmänna barnbidrag . beräknas anslaget till 20 respektive 20 . Bedömningen av anslagsbehovet utgår från () senaste befolkningsprognos . Tabell 4.4 Anslagsutveckling 21:2 Föräldraförsäkringen Föräldraförsäkringen syftar till att ge båda föräldrarna möjlighet att förena förvärvsarbete eller studier med föräldraskap. Utgiftsutvecklingen är främst beroende av ersättningsnivå, antal födda barn och fördelning av nyttjade ersättningsdagar mellan föräldrarna. Föräldrapenningdagarna som ges i samband med barns födelse utgör av kostnaderna för föräldraförsäkringen. En ökning av antalet födda barn med 1000 barn innebär att utgifterna för föräldraförsäkringen för det aktuella året ökar med ca . uppgick utgifterna för föräldraförsäkringen till . Det innebär att utgifterna understeg anslaget med . beräknas utgifterna till . Det innebär en ökning av utgifterna med jämfört med anvisade medel. Orsaken är framför allt att antalet uttagna dagar för den tillfälliga föräldrapenningen bedöms öka. Anslaget för föräldraförsäkring belastas med statliga ålderspensionsavgifter. Se bilaga 1, volym 6. Föräldraförsäkringen fyller väl målet att bidra till att minska skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellan familjer med respektive utan barn genom att underlätta för båda föräldrarna att kombinera förvärvsarbete med familj. Männens nyttjande av förmånerna inom försäkringen ökar som i princip alla tillgängliga dagar inom föräldrapenningen nyttjas av föräldrarna förmånen utges. Regeringen avser att höja inkomsttaket i sjuk- och föräldraförsäkringen till 10 prisbasbelopp . Se text under politikområde Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp. Tabell 4.5 Anslagets komponenter Antalet dagar med föräldrapenning som betalas ut har varit relativt . var det knappt 36 miljoner dagar och medelersättningen var per ersatt dag. beräknas antalet dagar till drygt 36 miljoner och medelersättningen till . Antalet ersatta föräldrapenningdagar inom föräldraförsäkringen har minskat kraftigt , vilket i huvudsak förklaras av att antalet födda barn minskat . bedöms antalet barn åter öka. har regeringen fastställt målet att socialförsäkringens administration skall bidra till att en större andel män tar ut fler föräldrapenningdagar. Utfallet visar att måluppfyllelse har nåtts avseende detta mål. Andelen män som uppburit föräldrapenning har ökat från 2000. Männens andel av de utbetalda dagarna har också ökat. var männens andel och uppgick den till . Vid gemensam vårdnad av barnet delas föräldrapenningdagarna lika mellan föräldrarna. I princip alla tillgängliga föräldrapenningdagar nyttjas av föräldrarna de kan tas ut. Männens nyttjande av ersättningsdagar inom föräldraförsäkringen ökar som det är långt kvar innan vi uppnått en tillfredsställande jämställdhet på detta område. Införandet av den s.k. papparespektive mammamånaden har tydligt påverkat männens nyttjande av föräldrapenningen. av papporna till barn födda efter regeländringen 1995 har nyttjat föräldrapenning under barnets första , jämfört av papporna till barn födda och 1994, dvs. Andelen mammor och pappor i arbetskraften med små barn är också hög. av mammorna och av papporna med barn mellan är förvärvsaktiva.