prop · GO03117 · 2001-01-01 00:00:00 — I propositionen upplystes om att regeringen gett i uppdrag att se över frågan om vad personuppgiftslagens krav innebär för IT-användningen i boupptecknings- och arvsbeskattningsverksamheten hos skattemyndigheterna samt att undersöka möjligheterna att redan fr.o.m. inordna arvs- och gåvoskatten i skattekontosystemet. Dessutom skulle verket lämna förslag till författningsreglering. Regeringen förklarade att den avsåg att återkomma till med lagförslag i denna del. De förslag om införande av en bouppteckningsblankett med förtryckta uppgifter som och har lämnat i sin gemensamma rapport skulle också komma att behandlas i det sammanhanget. har redovisat sitt uppdrag i rapporten av bouppteckningar m.m. Verkets förslag till lagtext finns i bilaga 1. Rapporten har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 2. Remissvaren och en remissammanställning finns tillgängliga i (dnr Fi2000/2561). Regeringen behandlar nu de förslag som lagt fram i sin rapport. Regeringen behandlar också tidigare förslag från och om en bouppteckningsblankett med vissa förtryckta uppgifter. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 3. Lagrådet har lämnat förslagen utan erinran. Lagrådets yttrande finns i bilaga 4. I förhållande till lagrådsremissen har gjorts vissa ändringar av redaktionell karaktär. 4 Registrering av bouppteckningar 4.1 Förtryckning av vissa uppgifter Regeringens förslag: skall få tillställa ett dödsbo en blankett för bouppteckningen med vissa förtryckta uppgifter om den döde samt om efterlevande makes namn och fastighetsinnehav. Bestämmelser om detta skall tas in i . och förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Verken har dock bl.a. föreslagit att den förtryckta blanketten skall vara obligatorisk och att de aktuella bestämmelserna skall tas in i lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt (AGL). Remissinstanserna: Merparten av remissinstanserna har lämnat förslaget utan erinran. Hovrätten för hänvisar till ett tidigare remissyttrande där hovrätten ställt sig tveksam till om skattemyndigheten har kunskap om alla uppgifter som skall få förtryckas, exempelvis äldre äktenskapsförord m.m. I vart fall bör dödsboet enligt hovrätten på ett tydligt sätt upplysas om att det kan saknas uppgifter i blanketten. Hovrätten anser vidare att undantag måste kunna göras från kravet att bouppteckningen skall avges på blankett enligt fastställt formulär. Eftersom skattemyndigheten inte behöver översända blanketten förrän från dödsfallet kommer det att inträffa fall där omständigheterna är sådana att dödsbodelägarna vill hålla bouppteckningsförrättningen innan bouppteckningsblanketten hunnit översändas. Ett absolut krav på en viss bouppteckningsblankett anser hovrätten kräva att blanketten kan översändas efter dödsfallet. Alternativet är att medge undantag från kravet på viss blankett. Hovrätten anser vidare att det inte krävs någon författningsreglering för att skattemyndigheterna skall kunna tillhandahålla en blankett för bouppteckningarna. Hovrätten har dock i och för sig inget att erinra mot förslag. Länsrätten i län anser att det, såsom i lagen om självdeklaration och kontrolluppgifter, bör införas en bestämmelse i lagen om arvsskatt och gåvoskatt om att ifall uppgifterna i den förtryckta bouppteckningen är felaktiga eller ofullständiga skall dödsboet göra de ändringar eller tillägg som behövs. Enligt Datainspektionens mening bör bouppteckningsblanketten skickas till dödsboet under den avlidnes adress för att undvika att en blankett med de av föreslagna grunduppgifterna kommer i orätta händer. Kammarkollegiet påpekar att om man skall ha någon nytta av uppgifterna om fastighetsinnehav bör även efterlevande makes fastighetsinnehav förtryckas. uppger att den berörs av förslaget endast avseende inhämtande av uppgift om äktenskapsförord. Inom ramen för samarbetet mellan de båda myndigheterna har diskussioner inletts om filöverföring av uppgifter från äktenskapsregister. En överenskommelse kommer att träffas och överföringen beräknas kunna vara i drift . föreslår, för att förenkla den administrativa hanteringen för dödsboet, att en enkel handledning, upprättad av , tillställs dödsboet som bilaga till bouppteckningsblanketten. Handledningen skulle automatiskt också komma att fungera som en checklista. framhöll i yttrande över delbetänkande att föreningen var negativ till att bankerna skulle åläggas en utökad uppgiftsskyldighet vad avsåg exempelvis besked om räntor, skulder, värdepappersinnehav etc. per dödsdagen. Mot den nu föreslagna begränsade uppgiftsinsamlingen - vilka uppgifter kan hämtas ur offentliga register - för förtryckning i en bouppteckningsblankett har inget att erinra. Skälen för regeringens förslag: skickas en förtryckt blankett för förenklad självdeklaration ut till de personer som kan antas få lämna en sådan deklaration. Bestämmelser om detta och om vilka uppgifter som skall förtryckas finns i 2 kap. 11 § lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter. Systemet med förtryckning av vissa uppgifter på blanketten för den förenklade självdeklarationen har visat sig fungera mycket bra och lett till förenklingar för både de skattskyldiga och skattemyndigheterna. anser nu att vissa uppgifter bör förtryckas även på en blankett för bouppteckning och att förtryckningen bör regleras på samma sätt som i fråga om blanketten för den förenklade självdeklarationen. Uppgifter om den dödes namn och personnummer samt datum för dödsfallet bör enligt förtryckas på en bouppteckningsblankett. anser dessutom att förtryckning bör ske av uppgifter om den avlidnes fastighetsinnehav, hämtade från skattemyndighetens fastighetstaxeringsregister och uppgift om äktenskapsförord, hämtad från . De förtryckta blanketterna bör skickas till den adress som dödsboet har i det centrala skatteregistret. Dödsboanmälan bör, som , upprättas på särskild blankett av socialförvaltningen. Några av remissinstanserna har föreslagit kompletteringar av förslag. Kammarkollegiet vill att även uppgift om efterlevande makes fastighetsinnehav skall förtryckas och vill att blanketten skall kompletteras med en enkel handledning. Regeringen anser att förslag att förtrycka vissa uppgifter på en särskild bouppteckningsblankett är ändamålsenligt. Det är inte nödvändigt att i lag förordna om denna möjlighet. Med hänsyn till vad som gäller i fråga om den förenklade självdeklarationen kan det dock vara lämpligt att ta in en bestämmelse om förtryckta blanketter i 20 kap. (ÄB) som handlar om bouppteckning. har inte alltid tillgång till de uppgifter som behövs, t.ex. äldre äktenskapsförord. Bestämmelsen bör därför inte föreskriva en skyldighet för skattemyndigheten att förtrycka uppgifterna utan i stället en möjlighet för myndigheten att förtrycka dem. En förtryckning bör emellertid alltid ske när uppgifterna är tillgängliga för skattemyndigheten. Någon tidsgräns inom vilken en bouppteckningsblankett skall sändas till dödsboet föreslås inte eftersom den förtryckta blanketten inte skall vara obligatorisk. bör emellertid sända ut blanketten . Med hänsyn till att bouppteckning skall förrättas senast efter dödsfallet om inte skattemyndigheten förlängt tiden (20 kap. 1 § ÄB) bör blanketten sändas ut senast efter dödsfallet. Förutom de uppgifter som verket har nämnt bör även uppgift om samordningsnummer enligt 18 a § folkbokföringslagen (1991:481) och, som Kammarkollegiet har ansett, uppgift om efterlevande makes fastighetsinnehav få förtryckas. Även efterlevande makes namn bör få förtryckas. Regeringen föreslår en sådan ordning. I likhet med anser regeringen att det är önskvärt att den förtryckta bouppteckningsblanketten kommer till användning i så stor utsträckning som möjligt. Detta underlättar för både den som upprättar bouppteckningen och för skattemyndigheterna. Regeringen anser emellertid inte att en användning av den förtryckta blanketten bör vara obligatorisk. Om bouppteckningsförrättaren vill använda någon annan blankett eller själv utforma bouppteckningen bör detta vara möjligt. Som Hovrätten för har framhållit kan det i vissa fall vara så att bouppteckningsförrättningen skall äga rum innan den förtryckta blanketten har hunnit sändas ut. I dessa fall bör det, såsom är fallet vid behov av en blankett för den förenklade deklarationen, vara möjligt att rekvirera en förtryckt blankett från skattemyndigheten och använda den. I brådskande fall bör det dessutom vara möjligt att hämta hem en tom blankett via webbplats eller via skattemyndighetens servicetelefon. I vissa fall kan de förtryckta uppgifterna behöva kompletteras. Det kan också förekomma att de har blivit felaktiga. Länsrätten i län har framfört att dödsboet uttryckligen bör göras ansvarigt för att rätta felaktigheter eller komplettera ofullständiga uppgifter i de förtryckta blanketterna. I 20 kap. 6 § ÄB finns en bestämmelse som klargör att de gode männen som förrättar bouppteckningen skall på handlingen intyga att allt har blivit riktigt antecknat. Om en förtryckt blankett används måste de gode männen i enlighet med denna bestämmelse kontrollera riktigheten även av de förtryckta uppgifterna. Någon ytterligare bestämmelse om detta är inte nödvändig. Blanketten bör dock utformas på ett sådant sätt att det tydligt framgår att eventuella felaktiga eller ofullständiga uppgifter i blanketten skall korrigeras. Det kan också vara lämpligt att blanketten åtföljs av en enkel handledning om hur den skall användas. Som Datainspektionen har påpekat bör bouppteckningsblanketten skickas till dödsboet under den avlidnes adress för att undvika att en blankett med de förtryckta uppgifterna kommer i orätta händer. Har en företrädare för dödsboet kommit överens med skattemyndigheten om en annan ordning bör givetvis den gälla. Någon uttrycklig bestämmelse i denna fråga behövs inte. Regeringens förslag föranleder införande av en ny paragraf, 3 a §, i 20 kap. ÄB. 4.2 Automatiserad behandling Regeringens förslag: Skattemyndigheternas verksamhet med bouppteckningar och dödsboanmälan enligt skall bedrivas med hjälp av automatiserad behandling. Detsamma gäller skattemyndigheternas verksamhet med arvsbeskattning enligt lagen om arvsskatt och gåvoskatt. Bestämmelser om detta skall tas in i lagen om behandling av uppgifter inom skatteförvaltningens beskattningsverksamhet och, i avvaktan på att den lagen träder i kraft, i skatteregisterlagen. förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Merparten av remissinstanserna har lämnat förslaget utan erinran. Hovrätten för instämmer i överväganden i allt väsentligt. Kammarrätten i ansluter sig till överväganden som enligt kammarrätten synes vara rationella. Tillräckligt långtgående avvägningar har enligt kammarrätten också gjorts mellan olika motstående intressen. Datainspektionen avstyrker förslag i dess nuvarande utformning. Eftersom inte har haft skattemyndigheternas boupptecknings- och arvsbeskattningsverksamhet som utgångspunkt för sina förslag kan den författningsreglering om behandling av personuppgifter inom skatteförvaltningens beskattningsverksamhet som den utredningen föreslog enligt inspektionen inte utan vidare ligga till grund för den verksamhet som är i fråga. Inspektionen anser att de förslag som lagts fram behöver överarbetas med hänsyn till att särskilda integritetsskyddsaspekter gör sig gällande vid en så omfattande IT-behandling av personuppgifter i boupptecknings- och arvsbeskattningsverksamhet som det kan bli fråga om hos skatteförvaltningen. Verksamheten kan innefatta känsliga uppgifter om både enskildas ekonomi och personliga förhållanden. Utgångspunkten för skattemyndigheternas IT-användning i samband med boupptecknings- och arvsbeskattningsverksamheten måste, enligt inspektionen, vara att endast sådana personuppgifter behandlas som är motiverade med hänsyn till ändamålet med IT-behandlingen, dvs. i första hand de som behövs som underlag för skattläggningen. Inspektionen anser att det måste klarläggas och övervägas vilken sekretess som skall komma att omfatta skattemyndigheternas boupptecknings- och arvsbeskattningsverksamhet. Blir det exempelvis fråga om en så omfattande registrering att folkbokföringssekretessen skall gälla? Kommer skyddet för den som har skyddade uppgifter, exempelvis för förföljda kvinnor, att upprätthållas? Det kan, enligt Datainspektionen, finnas behov av att komplettera den sekretess som gäller hos skatteförvaltningen för den nu aktuella verksamheten. Kammarkollegiet tillstyrker i huvudsak förslagen till reglering av behandlingen av personuppgifter och andra uppgifter i verksamheten med bouppteckningar. anser att de förslag kring ADB-registrering av bouppteckningar som redovisas är relevanta och kostnadseffektiva för staten. vill i detta sammanhang uppmärksamma på två frågor som skulle kunna underlätta handläggningen i bankerna av bouppteckningsärenden. Enligt föreningen skulle flera fördelar kunna vinnas om skattemyndigheten kunde ta fram en sida, ett utdrag eller motsvarande av den registrerade bouppteckningen med vissa grunduppgifter i bouppteckningsärendet. Denna handling skulle sedan kunna utnyttjas vid dödsboets kontakter med exempelvis en bank. Såsom det är nu tvingas dödsbodelägarna att presentera den fullständiga bouppteckningen. Vidare föreslår föreningen att skall ha möjlighet att i särskild ordning fatta beslut om vilka som är dödsbodelägare. Sådana åtgärder skulle underlätta väsentligt för såväl dödsbodelägare som bankerna vad avser t.ex. möjligheten att lyfta medel från ett bankkonto för att verkställa betalningar för dödsboets räkning. , som anser att förslag innebär datatekniska förenklingar för myndigheten, förutsätter att denna förenkling även avser ingivarens arbete med bouppteckningen så att den förtryckta blanketten kan ersättas med en identisk blankett som ingivaren själv kan få fram ur det dataprogram som ingivaren använder. Skälen för regeringens förslag: har uppgett att skatteförvaltningen avser att bedriva verksamheten med bouppteckningar och dödsboanmälan samt arvsbeskattningen med stöd av ett ärendehanteringssystem baserat på automatiserad behandling. Det gäller bl.a. frågor om anstånd med att förrätta bouppteckning, arvsdeklaration, betalningsanstånd, rättelse m.m. Regeringen har i propositionen 2000/01:33 Behandling av personuppgifter inom skatt, tull och exekution lagt fram förslag till ny författningsreglering av behandlingen av personuppgifter inom skatteförvaltningens verksamhet med bl.a. beskattning och folkbokföring. Syftet med den nya regleringen är att förenkla, modernisera och effektivisera regelsystemet. Förslaget som läggs fram bygger på att skattemyndigheterna skall arbeta med en elektronisk ärendehantering. Skattemyndigheterna avser att scanna in bouppteckningarna. Det gäller både nya bouppteckningar som kommer in till myndigheten och gamla bouppteckningar. Det gäller också sådana bouppteckningar som kommer in tillsammans med de nya och sådana som myndigheten måste rekvirera från landsarkiven. Samtliga handlingar i ett arvsskatteärende kommer att ingå i en elektronisk akt. Handläggarna slipper tidsödande kopieringsarbete när någon annan än myndigheten behöver ta del av en bouppteckning. Som ett exempel kan nämnas att i är av arvsskatteärendena s.k. efterarvsärenden. Andelen efterarvsärenden är sannolikt minst lika högt i övriga delar av landet. Det krävs i dessa fall att handläggaren tar del även av bouppteckningen efter den först avlidne maken. I många fall har den tidigare bouppteckningen handlagts på någon annan ort. I stället för att beställa papperskopior kan handläggaren då ta del av den tidigare bouppteckningen på bildskärm. Den föreslagna lagen om behandling av uppgifter i skatteförvaltningens beskattningsverksamhet innehåller ramarna för behandling av personuppgifter m.m. i skatteförvaltningens beskattningsverksamhet. Bestämmelsen i 2 kap. 4 § nämnda lag ger stöd för att bouppteckningarna och andra handlingar i ett arvsskatteärende scannas in. Det är inte avsikten att innehållet i databasen skall detaljregleras i lag (se prop. 2000/2001:33, s. 84 f). Regeringen anser inte att det finns skäl att frångå den principen i nu aktuellt ärende. Den precisering som kan visa sig behövas bör göras i förordning eller föreskrifter även när det gäller verksamheten med bouppteckningar m.m. Det är inte aktuellt med bildtolkning i samband med scanningen. Det innebär att bouppteckningen lagras som en bild utan någon sådan funktion som skulle göra det möjligt att söka fram någon speciell uppgift i en eller flera bouppteckningar. Med hänsyn till detta och till de åtgärder i övrigt i fråga om bl.a. begränsning av sökbegrepp för att leta fram en viss bouppteckning som regeringen nu föreslår anser regeringen att risken för integritetskränkningar har eliminerats så långt det är möjligt. Eftersom en elektronisk ärendehantering har så stora fördelar föreslår regeringen att en sådan skall tillämpas även i verksamheten med bouppteckningar och dödsboanmälan. Regeringen har bl.a. föreslagit att behandlingen av personuppgifter och andra uppgifter i den del av skatteförvaltningens verksamhet som rör beskattningsfrågor skall regleras i en ny lag, lag om behandling av uppgifter i skatteförvaltningens beskattningsverksamhet. Enligt förslaget skall lagen bl.a. reglera förhållandet till personuppgiftslagen (1998:204), för vilka ändamål uppgifterna får behandlas, databasens innehåll, utlämnande av uppgifter till enskilda på medium för automatiserad behandling, direktåtkomst, sökbegrepp och gallring. Den nya lagen innehåller också ett kapitel om enskildas rättigheter. Den föreslagna lagstiftningen avses träda i kraft då skatteregisterlagen (1980:343) skall upphöra att gälla. Uppgifter som gäller en avliden person omfattas inte av personuppgiftslagen. En bouppteckning innehåller emellertid ofta även uppgifter om t.ex. efterlevande make, sambo eller barn. Sådana uppgifter omfattas av bestämmelserna i personuppgiftslagen. Bouppteckningsverksamheten kan, som framhållit, sägas bestå av två delar. Den ena delen består av att kontrollera att de krav som ställs på innehållet i en bouppteckning eller en dödsboanmälan är uppfyllda samt att registrera bouppteckningen eller dödsboanmälan. Regler om registrering av bouppteckning och dödsboanmälan, anmaning att lämna bouppteckning m.m. finns i 20 kap. ÄB. Registreringen av bouppteckningar har civilrättslig betydelse, eftersom en registrerad bouppteckning krävs bl.a. för att få förfoga över bankmedel och vid ansökan om lagfart för en fastighet. Den andra delen består av att man med tillämpning av bestämmelserna i lagen om arvsskatt och gåvoskatt skall beräkna arvsskatt på grundval av innehållet i bouppteckningen. När verksamheten med bouppteckningar administrativt förs över till skatteförvaltningen omfattas enligt uppfattning den del av verksamheten som gäller beräkning, fastställande och betalning m.m. av arvsskatt av bestämmelserna i den föreslagna lagen om behandling av uppgifter i skatteförvaltningens beskattningsverksamhet. Alla bouppteckningar resulterar dock inte i att arvsskatt skall tas ut. Även de ärenden där arvsskatt inte utgår bör emellertid enligt uppfattning kunna anses omfattas av den lagen, eftersom ändamålet är att beräkna eventuell skatt. Paralleller kan dras med fastighetstaxeringen, där ju inte alla fastigheter åsätts ett taxeringsvärde. Regeringen gör samma bedömning. Den del av verksamheten som styrs av regler och som gäller registrering av bouppteckningar respektive dödsboanmälan kan däremot inte anses omfattas av lagen om behandling av uppgifter i skatteförvaltningens beskattningsverksamhet. anser att även verksamheten med bouppteckningar och dödsboanmälan samt automatiserad behandling av bouppteckningar bör vara författningsreglerad. Den del av verksamheten med bouppteckningar och dödsboanmälan som styrs av bör därför enligt mening regleras i lagen om behandling av uppgifter i skatteförvaltningens beskattningsverksamhet. Lagen om behandling av uppgifter i skatteförvaltningens beskattningsverksamhet avses träda i kraft . Eftersom lagen kommer att träda i kraft efter den tidpunkt, , då bouppteckningsverksamheten flyttas över till skattemyndigheterna bör behandlingen av uppgifter i samband med bouppteckningsverksamheten enligt mening regleras på annat sätt - . framhåller att ett alternativ till verkets förslag är att reglera hela verksamheten med bouppteckningar i en särskild lag. Det finns dock enligt verkets uppfattning inget som talar för detta. Det förhållande att arvsskatten, när den väl är framräknad, skall hanteras i skattekontosystemet talar emot att reglera verksamheten med bouppteckningar i en särskild författning, skild från de bestämmelser som avses gälla för behandling av uppgifter i skatteförvaltningens beskattningsverksamhet i övrigt. Regeringen gör även i dessa frågor samma bedömning som . föreslår att det görs ett tillägg i 1 § skatteregisterlagen så att såväl det centrala som de regionala skatteregistren får användas även för verksamheten med bouppteckningar och dödsboanmälan enligt . Dessutom anser verket att bestämmelserna i 7 § skatteregisterlagen bör kompletteras med en bestämmelse som anger att det centrala skatteregistret även får innehålla uppgifter om bouppteckning eller dödsboanmälan, dödsbodelägare, tillgångar och skulder samt övriga uppgifter som behövs i verksamheten med bouppteckningar och dödsboanmälan. Om de nu föreslagna ändringarna i skatteregisterlagen görs kan handlingarna i ett ärende lagras elektroniskt med stöd av bestämmelserna om regionala skatteregister (11-13 §§ skatteregisterlagen). Regeringen anser i likhet med att de förslag kring automatiserad behandling av bouppteckningar som har redovisat är relevanta och kostnadseffektiva för staten. Huvuddelen av remissinstanserna har också tillstyrkt eller inte haft något att erinra mot förslagen. Regeringen föreslår därför att skattemyndigheternas verksamhet med bouppteckningar och dödsboanmälan skall bedrivas med hjälp av automatiserad behandling och regleras i lagen om behandling av uppgifter inom skatteförvaltningens beskattningsverksamhet. I avvaktan på att den lagen träder i kraft skall verksamheten regleras i skatteregisterlagen. Datainspektionen, som avstyrker förslag i dess nuvarande utformning, anser att de förslag som lagts fram behöver överarbetas med hänsyn till att särskilda integritetsskyddsaspekter gör sig gällande vid en så omfattande IT-behandling av personuppgifter i boupptecknings- och arvsbeskattningsverksamhet som det kan bli fråga om hos skatteförvaltningen. Regeringen har förståelse för inspektionens synpunkter och delar helt dess åsikt att utgångspunkten för skattemyndigheternas IT-användning i samband med boupptecknings- och arvsbeskattningsverksamheten måste vara att endast sådana personuppgifter behandlas som är motiverade med hänsyn till ändamålet med IT-behandlingen, dvs. i första hand de som behövs som underlag för skattläggningen. Regeringen anser dock, i likhet med Kammarrätten i , att har gjort de rätta avvägningarna mellan olika motstående intressen. Med hänsyn till de förslag som regeringen nu lägger fram i fråga om vilka uppgifter som skall få registreras, sökbegrepp, direktåtkomst och utlämnande av uppgifter på annat sätt anser regeringen att man, trots att bouppteckningar och andra handlingar som hör till en bouppteckning, exempelvis testamenten, avses att scannas in, kan uppnå ett fullgott integritetsskydd. Om det, sedan de nya reglerna har trätt i kraft, skulle visa sig att ytterligare åtgärder behövs för att integritetsskyddet skall vara lika starkt sedan bouppteckningsverksamheten flyttats över till skattemyndigheterna som det var hos tingsrätterna är regeringen givetvis beredd att återkomma till frågan. Vilka uppgifter som skall få registreras behandlar regeringen i nästa avsnitt. Frågan om till vilken skattemyndighet bouppteckningar och dödsboanmälan skall ges in behandlar regeringen i avsnittet om beslutande myndighet (avsnitt 5.3).