prop · GP031d25 · 2001-09-20 00:00:00 — Från anslaget utgår bidrag till den svenska standardiseringsorganisationen för att verka för svensk standardisering, nationellt, europeiskt och globalt. Det övergripande målet för standardiseringen är att öppna marknader, höja produktiviteten och konkurrenskraften hos svenskt näringsliv samt bidra till att statens specifika ansvar för medborgarnas skydd för liv, hälsa, miljö och egendom tillgodoses. Från anslaget lämnas också bidrag till forskning och utveckling inom experimentell teknik. För teknisk informationsförsörjning lämnas bidrag till AB och Tekniska . Den svenska standardiseringsorganisationen har med framgång drivit svenska intressen i det europeiska och internationella standardiseringsarbet. Den nya organisationen bör innebära ökad internationell slagkraft. Enligt regeringens bedömning bör statsbidraget i ökad utsträckning bidra till att statens specifika ansvar för medborgarnas skydd tillgodoses. SP ger värdefulla bidrag till det svenska näringslivets utveckling genom sin förmåga att arbeta med både forskningsnära respektive marknadsnära frågeställningar. För att inom ett anslag samla medel som berör metrologi, föreslår regeringen att den del av bidraget som avsett metrologisk och mätteknisk FoU, , flyttas från anslaget 38:12 Bidrag till standardisering och FoU inom experimentell teknik m.m. till anslaget 38:10 Upprätthållande av nationell metrologi m.m. Tabell 3.31 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Överföring andra anslag m.m. Förslag/beräknat anslag 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen . 11 Ändrad anslagsbenämning (tidigare Bidrag till standardisering, provning och mätteknisk FoU m.m.). Motivet till ändringen är att resultaten från den genomförda utredningen av FoU-verksamheten vid SP visar att verksamhetens tyngdpunkt inom området förskjutits från provningsverksamhet till mer övergripande och kunskapsintensiva aktiviteter. Begreppet experimentell teknik speglar tyngdpunktförskjutningen. 3.12.1338:13 Rymdstyrelsen: Förvaltningskostnader 1Varav 687 000 tkr i samband med tilläggsbudget i budgetpropositionen 2002. 2Motsvarar 20 982 tkr prisnivå. 3Motsvarar 20 982 tkr prisnivå. Under anslaget anvisas medel till förvaltningskostnader vid Rymdstyrelsen. Regeringen gör bedömningen att anslaget bör förstärkas för att möjliggöra för Rymdstyrelsen att upprätthålla kompetens inom centrala områden för myndighetens verksamhet. Regeringen föreslår därför att anslaget 38:13 Rymdstyrelsen: Förvaltningskostnader höjs med fr.o.m. . Finansiering sker genom att en motsvarande neddragning görs på anslaget 38:14 Rymdverksamhet. Tabell 3.33 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Överföring andra anslag m.m.2 Förslag/beräknat anslag 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och i samband med budgetpropositionen . 2Inklusive slutjustering med anledning av de statliga avtalsförsäkringarna. En närmare beskrivning av detta finns i avsnitt 9.2. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 1Varav 1 700 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2001. 2Motsvarar 503 932 tkr prisnivå. 3Motsvarar 523 682 tkr prisnivå. Under detta anslag anvisas medel för rymdforskning, fjärranalys och industriutveckling samt för deltagande i det europeiska rymdsamarbetet inom () och bilaterala samarbete främst med . Huvuddelen (75 ) av anslaget avser betalningar till för deltagande i långsiktiga samarbetsprogram som betalas i Euro. Utfallet på anslaget är därför beroende av kronans värde i förhållande till Euro. Anslaget disponeras av Rymdstyrelsen. Verksamhetsmål för Rymdstyrelsen är att bidra till att stärka: konkurrenskraften i svensk rymdindustri, den rymdanknutna näringsverksamheten i , användningen av rymdteknik inom för samhället viktiga områden. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser Tabell 3.35 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser Utestående förpliktelser vid årets början Erhållen/föreslagen bemyndiganderam * Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. För har regeringen, i likhet med tidigare budgetår, av bemyndigats att godkänna avtal och beslut, som rör rymdverksamhet, vilket innebär åtaganden för flera budgetår. Ingående bemyndigandeskuld beräknas till . Även under bör det skapas möjlighet att för delar av verksamheten göra ekonomiska åtaganden som exempelvis omfattar långsiktiga program under en flerårig planeringsperiod. Regeringen bedömer att rymdverksamheten i allt väsentligt bedrivits på ett ändamålsenligt sätt och att de resultat som uppnåtts väl svarar mot de fastställda målen. Regeringen föreslår att anslaget 38:14 Rymdverksamhet minskas med för att finansiera en höjning av anslaget 38:13 Rymdstyrelsen: Förvaltningskostnader. Regeringen föreslår vidare att anslaget minskas med för finansiering av kostnader i samband med att statliga lån och garantier lämnas svensk industri från . Dessa medel föreslås tillföras anslaget 38:2 Näringslivsutveckling m.m. Regeringen föreslår vidare en tillfällig neddragning om för budgetåren 2002 och 2003 samt för . Tabell 3.36 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Överföring andra anslag m.m.2 Förslag/beräknat anslag 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och i samband med budgetpropositionen . 2Inklusive slutjustering med anledning av de statliga avtalsförsäkringarna. En närmare beskrivning av detta finns i avsnitt 9.2. () verksamhet inriktas på att följa, analysera och informera om den tekniska och industrielltekonomiska utvecklingen samt att skapa och initiera samverkan mellan olika teknikområden. Från anslaget lämnas statens bidrag till grundläggande verksamhet, som till exempel dess ledningsfunktion, utredningsverksamhet, IVA:s ut- lands- och informationsverksamhet samt ekonomiverksamhet. IVA:s verksamhet bidrar till att stärka och utveckla industriella kompetens och konkurrenskraft. För beräknas bidraget till IVA:s grundläggande verksamhet till oförändrat belopp. Tabell 3.38 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Överföring andra anslag m.m. Förslag/beräknat anslag 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och i samband med budgetpropositionen . 1Varav 2 262 tkr på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen 2002. 2Motsvarar 75 809 tkr prisnivå. 3Motsvarar 75 809 tkr prisnivå. Under anslaget anvisas medel till förvaltningskostnader vid . Regeringen gör bedömningen att har uppfyllt de mål som sattes i regleringsbrevet på ett tillfredsställande sätt. Verket har haft möjlighet att ta fler initiativ jämfört med tidigare för att undanröja skadliga konkurrensbegränsningar inom områden som är viktiga för konsumenterna och sam- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Regeringen ser positivt på denna utveckling. Tabell 3.40 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Överföring andra anslag m.m.2 Förslag/beräknat anslag 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och i samband med budgetpropositionen . 2Inklusive slutjustering med anledning av de statliga avtalsförsäkringarna. En närmare beskrivning av detta finns i avsnitt 9.2. 1Motsvarar 6 370 tkr prisnivå. 2Motsvarar 6 370 tkr prisnivå. disponerar medel under anslaget för att främja och stödja konkurrensrelaterad forskning inom i första hand disciplinerna ekonomi och juridik. Detta arbete bedrivs med stöd av det till verket knutna Rådet för konkurrensfrågor. Regeringen anser att inriktningen av konkurrensforskningen skall behållas oförändrad. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Tabell 3.42 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Överföring andra anslag m.m.2 Förslag/beräknat anslag 3.12.1838:18 Täckande av förluster vid viss garantigivning, m.m. Från anslaget Täckande av förluster vid viss garantigivning m.m. täcks kostnader för räntestöd m.m. till varvsindustrin enligt förordningen (1989:824) om statligt stöd till fartygsfinansieringen (upphävd 1992:1064) eller motsvarande äldre bestämmelser. Från anslaget 38:18 Täckande av förluster vid viss garantigivning har dragits in som anslagssparande . fattas inga nya beslut om stöd enligt några av dessa bestämmelser. Några nya åtaganden som kan leda till utbetalningar från anslaget görs således inte längre. Tabell 3.44 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Överföring andra anslag m.m. Förslag/beräknat anslag 3.12.1938:19 Medel till AB kanalbolag för upprustning och drift av kanalen Anslaget disponeras för kostnader i samband med upprustning och drift av kanalen. beslöt (prop. 1991/92:134, bet. 1991/92:NU33, rskr. 1991/92:351) bl.a. att finansieringen av kanalens upprustning skall tillförsäkras genom statsmakternas försorg. Varje budgetår sedan anslaget inrättades /93 har anvisat för upprustning och drift av kanalen. De statliga insatserna har bidragit till att kanalens värde som kulturhistoriskt byggnadsverk och attraktivt turistmål ökat. Även bedöms vara tillräckligt för att klara av nödvändig upprustning och drift av kanalen. Preliminärt bedöms denna nivå även vara tillräcklig . Tabell 3.46 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Överföring andra anslag m.m. Förslag/beräknat anslag 3.12.2038:20 Kostnader för omstrukturering av vissa statligt ägda företag, m.m. 1 Varav 5 000 tkr på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen. Anslaget disponeras för kostnader för omstrukturering av vissa statligt ägda företag m.m. De utgifter som belastar anslaget är kostnader i samband med förvaltningen av företag med statligt ägande. Regeringen arbetar med att genomföra de beslut fattat avseende det statliga ägandet. Regeringen fortsätter arbetet med att utveckla förvaltningen av det statliga ägandet till att bli mer aktiv och professionell. förbereds och genomförs de beslut fattat avseende ett antal specifika bolag. Regeringen lämnar en skrivelse till med redogörelse för företag med statligt ägande, (skr. 2000/01:120). Belastningen på anslaget beräknas hålla sig inom de beräkningar regeringen tidigare gjort av anslagets nivå inklusive anslagssparandet. Tabell 3.48 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Varav 5 000 tkr i tilläggsbudget i budgetpropositionen till 38:1. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 3.12.2138:21 Avgifter till vissa internationella organisationer Anslaget disponeras för avgifter och bidrag för deltagande i vissa internationella näringspolitiska organ. Utgiftsstyrande faktorer är medlemsavgifternas utveckling i aktuell valuta samt fluktuationer i valutakurser. Deltagandet bedöms av regeringen som nödvändigt för att möjliggöra svensk påverkan på den internationella utvecklingen och för ett aktivt svenskt deltagande i internationellt samarbete samt för informationsinhämtning på för viktiga områden. Bidraget ges bl.a. till följande organisationer: Internationella byrån för mått och vikt (BIPM), metrologi (OIML), Organisationen för intellektuell äganderätt (), Internationella bly- och zinkstudiegruppen (ILZSG), Internationella nickelstudiegruppen (INSG), Efta, Ädelmetallkonventionen, COST, 4:th Fund (tekniskt-vetenskapligt samarbete), 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Tabell 3.50 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag Tabell 3.51 Offentligrättslig verksamhet (Som inte får 1 Ökningen beror på att PRV från 1 kuli 2001 övertagit företagsinteckningsregistret från (stämpelavgifter som betalas in till inkomsttitel). () är central förvaltningsmyndighet för ärenden om patent, varumärken, mönster, efternamn och förnamn samt för registerärenden angående aktiebolag, filialer och europeiska ekonomiska intressegrupperingar. Verket är också central förvaltningsmyndighet för handels- och föreningsregisterärenden. PRV för även register över konkurser samt näringsförbud. Verket registrerar vidare kommunala vapen, meddelar utgivningsbevis för utgivare av periodisk skrift och är tillståndsmyndighet för användning av vissa officiella beteckningar m.m. Förutom dessa uppgifter utför myndigheten uppdragstjänster inom sitt verksamhetsområde. Verksamheten finansieras genom avgifter. Verksamheten med patent, varumärken och mönster skall ge ett överskott, som motsvarar kostnaderna för PBR:s verksamhet. PRV:s ekonomi är till följd av Bolit i obalans. Myndigheten har ett negativt eget kapital på ca . Det är viktigt att PRV genom bl.a. löpande rationaliseringar kommer tillrätta med detta. verksamhet är helt avgiftsfinansierad. Intäkterna uppgick till , varav årsavgifter utgjorde . Nämndens driftskostnader uppgick till . resulterade verksamheten (främst examinationsverksamheten) i ett underskott på ca . Detta innebär att det tidigare ackumulerade överskottet på sjönk till ett underskott uppgående till vid utgången av 2000. (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) beräknas en höjd årsavgift få full genomslagskraft och resultatet beräknas till ett överskott om . Prognosen är ett underskott på , vilket beror på att hyresavtalen skall läggas om och förväntas bli dyrare. beräknas utvecklingen vända då examinationsverksamheten kommer att bära sina egna kostnader. anordnade prov för både revisorsexamen och för högre revisorsexamen . Kostnaderna för att anordna examinationsproven är höga medan intäkterna är låga då det är få som avlägger proven. Enligt övergångsbestämmelser kan godkännande och auktorisation sökas, vilket väljs av det stora flertalet. beräknas intäkterna för verksamheten att öka då det blir obligatoriskt att genomgå proven för att erhålla godkännande och auktorisation. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 4 Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande Politikområdet Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande består av följande verksamheter: utrikeshandel och handelspolitik, exportfrämjande, investeringsfrämjande samt näringslivsutveckling i . Politikområdets verksamhet syftar till att främja ökad frihandel och avveckla handelshinder i samklang med målet om en hållbar ekonomisk, ekologisk och social utveckling samt att öka den fria rörligheten på den inre marknaden, att öka exporten främst från små och medelstora företag, att öka de utländska investeringarna i , att främja ekonomisk och miljömässigt hållbar utveckling i samt att stärka profileringen av i utlandet till stöd för svensk export och för att öka de utländska investeringarna i . Inom politikområdet finns följande myndigheter och andra statliga verksamheter: är central förvaltningsmyndighet för utrikeshandel och handelspolitik. Kollegiet skall bistå regeringen i dess arbete med att verka för en väl fungerande inre marknad och ett öppet och starkt multilateralt handelssystem och fortsatt liberalisering av handeln. Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (SWEDAC) är central förvaltningsmyndighet för teknisk kontroll och tillika nationellt ackrediteringsorgan. exportråd () skall som centralt serviceorgan inom exportfrämjandet initiera, planera, samordna, marknadsföra och genomföra åtgärder för att främja svensk export. AB Svensk Exportkredits (SEK) verksamhet syftar främst till att tillhandahålla medellång och lång exportfinansiering till svensk exportindustri. () skall tillhandahålla garantier till svensk exportindustri för att medverka till ökad svensk export. Delegationen för utländska investeringar i (Invest in , ) är den centrala myndigheten för investeringsfrämjande åtgärder i . Anslaget Näringslivsutveckling i (Östersjömiljard 2) syftar till att stimulera näringslivsutveckling i och handel med Ös- tersjöregionen. Anslaget Bidrag till internationella handelsorganisationer disponeras för deltagande i vissa internationella handelspolitiska organisationer. är ansvarigt för politikområdet inom . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Tabell 4.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande SWEDAC (Styrelsen för ackreditering och teknisk AB Svensk Exportkredits statsstödda exportkre- Avgifter till internationella handelsorganisationer Totalt för politikområde 39 inom utgiftsområde 24 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen . 2Anslaget 39:6 Näringslivsutveckling i (Östersjömiljard 2) avser . Målet är en effektiv inre marknad och en öppen handelspolitik i EU, ett förstärkt multilateralt handelssystem inom WTO, ökad svensk export och ökade utländska direktinvesteringar i . Resultatbedömningen utgår från målet för politikområdet i budgetpropositionen . är en del i den internationella ekonomin och vårt land är för sitt välstånd och sin framtida utveckling beroende av ett omfattande ekonomiskt utbyte med omvärlden. Regeringens arbete med att åstadkomma tillväxt och sysselsättning måste, för att lyckas, omsättas även på det internationella planet. Verksamheten inom politikområdet bidrar aktivt till att uppfylla regeringens tillväxt- och sysselsättningsmål, såväl genom arbetet med att utveckla EU:s inre marknad och det allmänna handelspolitiska arbetet som genom direkta främjandeåtgärder, främst i form av export- och investeringsfrämjande. är en betydande handelsnation, även i ett globalt perspektiv. Vårt land har en ledande position inom många branscher, såväl nya som etablerade. Väl fungerande marknader och ett väl fungerande regelverk för världshandeln är av avgörande betydelse för vår ekonomi. viktigt för är att EU:s inre marknad fungerar väl, att vårt land är attraktivt för utländska investeringar och att den ekonomiska utvecklingen i vårt närområde är gynnsam. Den svenska utrikesförvaltningens uppgift är att skapa bästa möjliga förutsättningar för regeringen att genomföra sin politik inom breda ansvarsområde. Det inkluderar uppdraget att aktivt främja svenska intressen i utlandet, inom alla samhällssektorer, med särskild inriktning på varuhandel, tjänsteexport, utländska direktinvesteringar och Sverigeprofilering till stöd för export- och investeringsfrämjande. EU-området är den viktigaste regionen i utrikeshandel med av exporten och av importen . En väl fungerande inre marknad inom EU är därför av avgörande betydelse för ekonomiska utveckling. Arbetet med att utveckla EU:s inre marknad och det allmänna handelspolitiska arbetet är av avgörande betydelse för att främja såväl export som import. Tydliga regler och villkor underlättar handeln i bägge riktningar. Regelförenkling liksom åtgärder för att få till stånd en effektivare konkurrens är prioriterade insatser. Den inre marknaden är en av hörnstenarna i EU-samarbetet och genom dess ekonomiska reformarbete får det europeiska näringslivet möjlighet till långsiktig konkurrenskraft och tillväxt. Under det svenska ordförandeskapet i EU:s mi- nisterråd har särskilda möjligheter givits att tillsammans med andra länder påverka den europeiska och internationella utvecklingen i för vårt land viktiga avseenden. Mo- derniseringsprocessen av EU har kunnat föras framåt för att nå målet att EU skall bli den mest konkurrenskraftiga ekonomin i världen. Regeringen verkar för en effektiv inre marknad i både företagens och konsumenternas intresse. Målet är att den inre marknaden skall ge konkreta fördelar i form av ett större utbud av säkra produkter och tjänster till konkurrenskraftiga priser. Det är därför viktigt att från svensk sida arbeta för en ännu mer effektiv inre marknad, särskilt vad gäller den fria rörligheten för varor och tjänster, och göra dess fördelar tydliga för konsumenter och företag. De möjligheter som den inre marknaden ger till ökad export och den prispress som uppstår på importsidan lämnar således ett viktigt bidrag till den samhällsekonomiska utvecklingen. Betydelsen och behovet av att inom EU verka för ingåendet av handelsavtal med tredje land (t.ex. MRA, Mutual Recognition Agreement, och PECA, Protocol on Conformity Assessment and Acceptance of , med kandidatländer) och att aktivt engagera berörda parter i arbetet med tekniska regler på såväl EU-nivå som multilateral nivå har blivit allt tydligare. Inom den globala handelspolitiken verkar för en friare världshandel med tydliga och rättvisa spelregler. Detta utgör en förutsättning för att alla länder skall få samma rättigheter och möjligheter oberoende av ekonomisk och politisk styrka. () är av grundläggande betydelse i detta arbete. har ansträngningarna inriktats på att utveckla WTO genom att dels undanröja ytterligare handelshinder, dels reformera och vidga . Vår strävan efter en friare världshandel förenas inom den samlade utrikespolitiken med ett förstärkt handelsrelaterat tekniskt bistånd och arbete för en ekonomiskt, ekologiskt och socialt hållbar global utveckling. Det är av särskild vikt att utvecklingsländerna fullt ut integreras i världshandelssystemet och bistås i att utnyttja dess fördelar. I takt med att industrialiserade länders ekonomier ställs om i riktning mot IT och nya teknologier är det viktigt att 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 världshandelssystemet anpassas för att underlätta denna omställning. Den snabba utvecklingen och det ökade intresset för handelspolitiska frågor, inte minst efter i , leder till växande behov av information och analys av relevanta handelspolitiska frågor. Genom handels- och investeringsfrämjandet bidrar med dess utrikesrepresentation och de myndigheter och andra statliga verksamheter som finns inom politikområdet till regeringens prioritering av tillväxt och sysselsättning. Ett aktivt exportfrämjande ökar de svenska företagens, särskilt de små och medelstora företagens, förmåga till internationalisering, vilket skapar goda möjligheter för ökad tillväxt och sysselsättning i . Att attrahera utländska direktinvesteringar till är av stor vikt och har direkt påverkan på sysselsättningen i . Export- och investeringsfrämjandet är ett kostnadseffektivt sätt att stimulera tillväxt och sysselsättning och dess potential bör tas tillvara. Den försvagade internationella konjunkturen med försämrade utsikter inte minst för den svenska exporten gör att sådana insatser bör prioriteras. Internationaliseringen av svenskt näringsliv är en förutsättning för att skall vara ett ledande teknologisamhälle. Den allt snabbare internationaliseringen och en ökad förändringstakt inom teknologin ger ökade möjligheter för svenska företag på högteknologiska områden där har en framskjuten position. ökar också svårigheterna och problemen genom en knivskarp internationell konkurrens när det gäller att så snabbt som möjligt nå ut på den globala marknaden. Produktcykler för många högteknologiska varor blir allt kortare och kräver ständigt förnyade exportansträngningar. Exporten utgör av BNP och spelar därmed en avgörande roll för den svenska ekonomin och hur den utvecklas. En ökad förmåga att exportera varor och tjänster är avgörande för tillväxten. Exportfrämjande åtgärder underlättar framför allt små och medelstora företags exportansträngningar. är regeringens viktigaste instrument för att stimulera en ökad export och underlätta små och medelstora företags internationella expansion. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Främjande av utrikeshandeln bör även innefatta främjande av import, som liksom exporten är av mycket stor betydelse för att skapa välstånd och sysselsättning. Importfrämjande är också är av stor betydelse för utvecklingsländernas utrikeshandel, liksom för ansträngningarna att hålla nere den allmänna prisnivån i . En viktig del av importfrämjandet är att vidareutveckla EU:s inre marknad. På liknande sätt har också utländska direktinvesteringar stor betydelse för tillväxt och sysselsättning, dels genom sin förmåga att driva på den teknologiska utvecklingen, dels genom förmågan att skapa nya arbetstillfällen. De utländska direktinvesteringarnas betydelse för ekonomin ökar kraftigt i både och andra OECD- länder och den internationella konkurrensen om investeringarna är mycket stark.