prop · GO03143 · 2001-06-18 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2000/2001:143 regelförenklingsarbetet med särskild inriktning på Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I föreliggande skrivelse lämnar regeringen en redogörelse för tillämpningen av förordningen (1998:1820) om särskild konsekvensanalys av reglers effekter för små företags villkor . I skrivelsen lämnas även en redogörelse för regeringens regelförenklingsarbete. 2 Gällande bestämmelser .......................................................................... Förordning om särskild konsekvensanalys av reglers effekter för små företags villkor .............................................................. Praktiska erfarenheter och resultat ........................................................ Resultat av myndigheternas rapporter enligt förordning om särskild konsekvensanalys av reglers effekter för små företags 3.2.1 Myndigheternas slutsatser av arbetet med särskild 3.2.2 Myndigheternas samrådsförfarande ........................... 3.2.3 Nya, ändrade och upphävda föreskrifter och Resultat av insatser i .................................... 3.3.1 Regelförenkling på nationell nivå ............................ 3.3.2 Regelförenkling inom EU ........................................ Resultat av kommittéernas redovisning enligt 15 § kommitté- Mål och medel för det fortsatta regelförenklingsarbetet med särskild inriktning på små företag .................................................................... Mål och mått för regelförenklingsarbetet .................................. 4.2.1 Stöd och råd ............................................................. 4.2.2 Granskning av förslag .............................................. 4.2.3 Befintliga regler ....................................................... 4.2.4 Slutsatser för det fortsatta arbetet ............................ Bilaga 1: Myndigheter som rapporterat enligt Simplexförordningen ....... Regeringen har infört ett system för effektivare konsekvensanalyser av reglers effekter för små företags villkor. Systemet har införlivats genom kommittéförordningen (1998:1474) och förordningen (1998:1820) om särskild konsekvensanalys av reglers effekter för små företags villkor. inrättade regeringen en statssekreterargrupp med särskilt ansvar för regelförenkling. Regeringen uppdrog åt gruppen att utfärda riktlinjer för om särskild konsekvensanalys i samma avseende. I och med dessa riktlinjer ställs för såväl kommittéer och myndigheter som samma krav på att förslag på nya och ändrade regler skall föregås av att konsekvenserna för små företag analyseras och beaktas. Regeringen beslutade vidare att skall samordna, understödja och följa upp regelförenkling med stöd av en i departementet inrättad regelförenklingsgrupp SimpLex. Den enskilda företagaren berörs av ett stort antal regler. Dels de regler som avser relationen till andra aktörer, exempelvis andra företag, konsumenter och arbetstagare. Dels de regler som avser företagarens skyldigheter gentemot det allmänna, exempelvis redovisning av skatter och andra uppgifter i företagets verksamhet. De olika regelkomplexen kan vara mer eller mindre betungande för företagen. Regelförenklingsåtgärder kan vara av olika slag: från att minimera de negativa konsekvenserna för de berörda till att reglerna skall hålla ett enkelt och lättfattligt språk. Sammanfattningsvis är målet med det regelförenklingsarbete som redovisas i denna skrivelse att sänka den administrativa bördan för företag, att hindra konkurrenssnedvridande effekter och att uppnå ändamålsenliga regler utformade på enklast möjliga sätt. Regelförenklingsarbetet täcker således in ett brett område och det krävs därför olika typer av insatser på flera nivåer. Ambitionen är att regler skall vara enkla, rättvisa och lättillgängliga. Regelförenklingsarbetet med särskild inriktning på små företag är inte fokuserat på att skapa särregler för små företag, utan att anpassa regler även till de minsta företagen. I en skrivelse till redovisade regeringen regelförenklingsarbetet med särskild inriktning på små företag (rskr. 1999/2000:148). Regeringen avser att komma in till med en sådan redogörelse. Redovisningen görs på tre nivåer. På myndighetsnivå bygger skrivelsen till största delen på de årsrapporter som kommit in till regeringen, i enlighet med gällande förordning. Redogörelsen av arbetet inom bygger på erfarenheterna av verksamheten . Slutligen redovisas arbetet i kommittéväsendet utifrån en intern uppföljning som gjorts av till regeringen överlämnade slutbetänkanden. 2.1Förordning (1998:1474) om särskild konsekvensanalys av reglers effekter för små företags villkor Förordningen (1998:1820) om särskild konsekvensanalys av reglers effekter för små företags villkor (Simplexförordningen) trädde i kraft . Förordningen gäller utöver de allmänna föreskrifterna i verksförordningen (1995:1322) om myndigheters skyldigheter att före beslut om föreskrifter eller allmänna råd enligt författningssamlingsförordningen (1976:725) göra en konsekvensutredning. Myndigheterna är enligt Simplexförordningen skyldiga att vid övervägande av nya eller förändrade regler som kan ha effekter av betydelse för små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller övriga villkor, göra en särskild konsekvensanalys. Analysen skall genomföras i den omfattning som är påkallad i det enskilda fallet och skall stödjas på frågeställningar enligt den checklista som anges i förordningens 3 §. Checklistans frågeställningar är följande: 1.Vilket är problemet och vad händer om någon reglering inte sker? 2.Finns det några alternativa lösningar? 3.Vilka administrativa, praktiska eller andra åtgärder måste småföretagen vidta till följd av regleringen? 4.Vilken tidsåtgång kan reglerna föra med sig för småföretagen? 5.Vilka lönekostnader, andra kostnader eller resursbelastning i övrigt för småföretagen kan reglerna leda till? 6.Kan reglerna komma att snedvrida konkurrensförhållandena till nackdel för småföretagen eller i övrigt försämra deras konkurrensförutsättningar? 7.Kommer reglerna att i andra avseenden påverka småföretagen? 8.Går det att kontrollera efterlevnaden av reglerna, och hur kommer reglernas effekter för småföretag att uppmärksammas och granskas? 9.Bör reglerna gälla endast viss begränsad tid för att hindra eventuella negativa effekter för småföretagen? 10.Behöver särskilda hänsyn tas till småföretagens villkor när det gäller tiden för reglernas ikraftträdande? 11.Finns det behov av speciella informationsinsatser? 12.Hur har samråd som behövs skett med näringslivet och med myndigheter som särskilt berörs, och vilka synpunkter av betydelse har kommit fram? Enligt 4 § Simplexförordningen är myndigheterna skyldiga att , före , rapportera till regeringen om det gångna verksamhetsårets arbete med särskilda konsekvensanalyser. lämnade myndigheterna sin andra rapportering enligt förordningen. Kommittéförordningen (1998:1474) Kommittéförordningen, som trädde i kraft , reglerar kommittéernas sätt att arbeta. Den innehåller bl.a. bestämmelser om kommittéernas skyldighet att göra kostnadsberäkningar och andra konsekvensbeskrivningar. Kommittéerna skall enligt 15 § bl. a. ange i betänkandet om lämnade förslag har betydelse för små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags. I enlighet med regeringens beslut utfärdade statssekreterargruppen riktlinjer för om särskild konsekvensanalys av reglers effekter för små företags villkor. Konsekvensanalyserna skall enligt regeringsbeslutet bidra till att förbättra förutsättningarna för ökad tillväxt genom ett regelverk som gäller generellt för företagen, men som anpassas bättre till de små företagens villkor. I statssekreterarbeslutet anges att när det inom övervägs nya eller förändrade regler som kan ha effekter av betydelse för små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt, så görs, , en särskild konsekvensanalys i dessa avseenden. Analysen sker i den omfattning som behövs i det enskilda fallet och vid analysens genomförande tillämpas motsvarande checklista. I statssekreterarbeslutet anges att varje departement skapar de organisatoriska förutsättningar och rutiner som behövs för att konsekvensanalyser skall genomföras i de författningsärenden som handläggs där. Vidare ser varje departement enligt beslutet till att gemensam beredning också sker med SimpLex-enheten, när kommande beslut om nya eller förändrade regler kan ha effekter av betydelse för små företags villkor. Slutligen anges i beslutet att varje departement med uppmärksamhet följer att motsvarande ordning hos det offentliga utredningsväsendet och hos myndigheterna får effektivt genomslag inom departementets verksamhetsområde. Som stöd för arbete med att samordna, stödja och följa upp arbetet med regelförenkling har SimpLex-enheten en såväl rådgivande som stödjande och granskande funktion i . I uppgifterna ingår att följa arbetet med särskilda konsekvensanalyser. 3 Praktiska erfarenheter och resultat Arbetet med regelförenkling är främst av långsiktig karaktär. Det handlar till största delen om perspektiv- och attitydförändringar vid såväl framtagandet av nya regler som vid omprövning av de befintliga Skr. 2000/2001:143 regelverken. har en systematisk granskning av alla förslag på nya och ändrade regler inom prioriterats. Nästa steg har varit att intensifiera samarbetet med myndigheter och kommittéväsende samt inte minst att ompröva de befintliga regelverken. 3.2 Resultat av myndigheternas rapporter enligt förordning om särskild konsekvensanalys av reglers effekter för små företags villkor Totalt har 48 myndigheter rapporterat enligt Simplexförordningens 4 § (se bilaga 1). Sammanfattningsvis uppger myndigheterna att tyngdpunkten vid regelförenklingsarbetet lagts vid en strävan att publicera mer lättöverskådliga och lättillgängliga regler. Nedan ges några exempel på myndigheternas syn på effekter av regelförenkling. har fått färre förfrågningar om regeltolkningar och formella dispensärenden till följd av överskådligare regler och enklare språk. Ärendena till myndigheten har även minskat till följd av att småföretagen numera har tillgång till information om bl. a. regeltolkning via hemsidan. Några av myndigheterna ser det som angeläget att kontinuerligt verka för enklare ansökningsrutiner och minskat krångel vid företagens myndighetskontakter. () gör olika insatser för att underlätta uppgiftslämnandet vilket man anser även kan påverka den egna regelgivningen positivt. Exempelvis var tidigare samtliga företag ålagda att rapportera alla sjukfall för vilka arbetsgivaren betalat ut sjuklön. Fr.o.m. behöver endast företag med färre än 50 anställda på anmaning av SCB - efter ett urvalsförfarande - lämna uppgift om avslutade sjuklöneperioder. Urvalet omfattar ca 13 000 småföretag vilket innebär att endast av företagen behöver redovisa. Ett annat exempel från SCB är uppgiftslämnandet till . För att minska uppgiftslämnandet har SCB avstått från att undersöka företag med endast en anställd (ca 70 000 företag) och egenföretagare (ca 180 000 företag). Andra myndigheter har lämnat exempel på att reglerna i sig underlättar för de små företagen. Post- och föreskrifter om krav på radio- och teleterminalutrustning antas minska kostnaderna för tillverkare och användare av denna typ av utrustning genom att kravet på typgodkännande upphör och mängden väsentliga egenskapskrav reduceras. Dessutom samlas kraven på all utrustning i en föreskrift istället för som tidigare i flera olika föreskrifter. föreskrifter och allmänna råd om miljörapport för tillståndspliktiga miljöfarliga verksamheter innebär en förenkling i vissa avseenden. Tack vare en omklassificering av miljöfarliga verksamheter i samband med införande omfattas färre verksamheter än tidigare av skyldighet att lämna miljörapport. Datainspektionens allmänna råd om information till registrerade enligt personuppgiftslagen syftar till att underlätta tillämpningen av de bestämmelser som handlar om skyldighet för personuppgiftsansvariga att lämna information till registrerade. () har utfärdat en föreskrift om förenklat förfarande vid vissa ofta regelbundet förekommande förflyttningar av Skr. 2000/2001:143 punktskattepliktiga alkohol- och tobaksvaror mellan och Föreskriften hanteringen av punktskattepliktiga varor underlättas för de näringsidkare som bedriver försäljningsverksamhet med denna typ av varor ombord på färje- och flygplanslinjer. () har , på området för krigsmateriel, fortsatt arbetet i syfte att förenkla för de licenssökande företagen. Bland annat avser ISS att helt ersätta de på papper utfärdade tillverknings-, utförsel- och tillhandahållandelicenserna med elektroniska motsvarigheter. Dessa är tänkta att lagras i en databank, till vilken behö riga från sökande företag och ur personal skall ha access. Faktiska personalbesparingar förväntas även bli en följd av systemet vid företagen och vid . Till detta kommer att myndigheten för definierade projekt me ddelar s.k. projektlicenser, vilka har en länge giltighetstid än normala, specifika, licenser och täcker hela projektet. 3.2.1 Myndigheternas slutsatser av arbetet med särskild konsekvensanalys Det stora flertalet myndigheter har uppgett att Simplexförordningen har givit dem ett bra verktyg för utarbetande av effektivare konsekvensanalyser, speciellt beträffande småföretag. Vissa myndigheter uppger att de även före förordningens tillkomst beaktade de små företagens förutsättningar men att förordningen säkerställer detta. Arbetet med framtagandet av konsekvensanalyser har även gett andra effekter. Sammantaget uppger de flesta av myndigheterna att man i möjligaste mån har eftersträvat ett enklare språk och en tydligare redaktionell struktur i författningsarbetet samt att syftet även varit att ta fram modernare och mer lättillgängliga regler. Vidare framhåller myndigheterna att Simplexförordningen har bidragit till att de små företagens villkor uppmärksammats ytterligare genom att organisationerna uppmanats att särskilt yttra sig över kostnadskonsekvenserna för företagen. Ett flertal myndigheter framhåller vikten av att det är genom utbildning, information och praktiska hjälpmedel som konsekvensanalyserna kan förbättras. En del myndigheter uppger att förordningen inte har haft någon inverkan på utformningen av verkets föreskrifter i sak när man genomfört bindande EG-rättsakter. () sammanfattar arbetet med regelgivning på så sätt att onödigt många regler, liksom krångliga eller otidsenliga regler, leder till ineffektivitet och oönskad byråkrati varför de kommer att genomföra en övergripande översyn av sitt regelverk. 3.2.2 Myndigheternas samrådsförfarande med små företag och organisationer däribland för Regelgranskning (NNR) Enligt Simplexförordningen skall myndigheterna ange om man har samrått med olika organisationer. Nedan följer en kortfattad redogörelse av myndigheternas erfarenheter av detta. De flesta myndigheter uppger att samråd med NNR och andra näringslivsorganisationer utgör en del av de obligatoriska arbetsrutinerna för regelarbetet. Omfattande kontakter tas regelmässigt med företagens organisationer, förslag till föreskrifter och allmänna råd går på remiss och seminarier hålls med berörda parter. I vissa fall har myndigheterna även haft kontakt med utvalda företag bland de företagskategorier som berörs av aktuell föreskrift eller allmänt råd. Vid har dock särskilt samråd ägt rum endast undantagsvis under författningsarbetets gång. Berörda parter har dock alltid beretts möjlighet att komma in med synpunkter på förslag innan beslut fattats. Remissmöte användes vid framtagandet av föreskrifterna för systematiskt arbetsmiljöarbete vid . De synpunkter som framkom beaktades, enligt verket, i det fortsatta arbetet. RSV uppger att man, även innan Simplexförordningen fanns, i förekommande fall sände konsekvensanalyser till såväl NNR som . Därutöver har underhandskontakter tagits med branschorganisationer av skilda slag när rekommendationer (numera allmänna råd) eller föreskrifter avseende ny lagstiftning skrivs. SCB anser att det samråd som löpande äger rum med NNR rörande uppgiftslämnande för företag är mycket värdefullt. SCB anser att NNR genom sin särskilda sakkunskap kan bidra till förbättringar och utveckling av rutinerna för uppgiftslämnarna. Vissa myndigheter som inte traditionellt utfärdar föreskrifter eller allmänna råd som riktar sig direkt mot företag har ändå genomfört ett remissförfarande med företagsorganisationer. Till exempel har RPS i samband med utfärdande av föreskrifter och allmänna råd för tillämpningen av lagen om yrkesmässig försäljning av dyrkverktyg samrått med , och . Även remitterar regelmässigt förslag till föreskrifter till NNR och berörda företagsorganisationer. och har ett kontinuerligt samrådsförfarande med berörda företag och deras organisationer. De uppger dock att de får liten respons på sina remisser. 3.2.3 Nya, ändrade och upphävda föreskrifter och allmänna råd Av de 48 myndigheter som lämnat årsrapporter uppger sex att de inte ger ut några föreskrifter eller allmänna råd av betydelse för små företag varför de inte har redovisat någon statistik. Ytterligare tio myndigheter har varken infört, ändrat eller upphävt föreskrifter eller allmänna råd, men har trots detta lämnat en årsrapport med statistik. myndigheterna har sammantaget infört och ändrat i 984 föreskrifter och allmänna råd. var siffran 863. De har sammantaget upphävt 291 föreskrifter och allmänna råd. var siffran 318. Ingen analys har gjorts av hur många av dessa föreskrifter och allmänna råd som har konsekvenser för små företag. En rättvisande statistik skulle kräva en resurskrävande analys av hur de små företagen upplever de regelverk som omger dem. Myndigheternas redovisning har varit något för ojämn för att man skall kunna göra en generell bedömning av vad statistiken rent faktiskt redovisar. Den enskilda myndigheten har dock redovisat på samma sätt mellan åren, varför en trend kan visas. Vissa myndigheter har redovisat samtliga förändringar av föreskrifter och allmänna råd medan andra endast redovisat de förändringar som har bedömts ha konsekvenser för små företag. Att använda det totala antalet föreskrifter och allmänna råd som en måttstock på företagens administrativa börda är dessutom ett trubbigt instrument i sig. Nedan redogörs för några av de största regelgivarnas förklaringar till varför utgivningen av regler har ökat i antal. Flertalet myndigheter uppger att antalet nya regler i första hand beror på redigeringsteknik och regelreformering, snarare än att regelverken som sådana har ökat i omfattning. RSV har beslutat om 114 nya eller ändrade föreskrifter och allmänna råd jämfört med 90 . RSV uppger att ökningen till största delen beror på att nya allmänna råd har utfärdats avseende hur anskaffningsvärdet skall beräknas vid olika aktieaffärer. Dessa allmänna råd underlättar för såväl den skattskyldige som skattemyndigheten och skall inte ses som någon belastning. SCB menar att ökningen beror på att myndigheten agerar på statsmakternas uppdrag och att utfärdandet av nya föreskrifter ofta är en följd av vad som sker på EU-nivå (). SCB är i hög grad styrt av vad som bestäms centralt och har inte någon direkt möjlighet att påverka antalet nya föreskrifter . förklarar skillnaden i antalet upphävda föreskrifter med att det gjorde en omfattande och grundlig genomgång av verkets föreskrifter. Samtliga föreskrifter gicks igenom och det kontrollerades om de förordningar som ligger till grund för verkets föreskrifter fortfarande var gällande. Även behovet av att ha kvar respektive föreskrift analyserades. De upphävda föreskrifterna berörde huvudsakligen olika bidragsformer som inte längre var aktuella. utgav 137 nya föreskrifter och allmänna råd nya föreskrifter och allmänna råd . Anledningen är att föreskrifterna omnumrerades i samband med upprättande av ett nytt rättsdatasystem. Föreskrifternas innehåll är detsamma som . förklarar att orsaken till att verket har relativt många föreskrifter att rapportera är att BSE-krisen och dioxinskandalen i föranlett många ändringar i föreskrifter samt skyddsåtgärder avseende veterinärverksamhet. Verket uppger i övrigt att man inte tar några nationella initiativ utan enbart införlivar EG: s rättsakter. anger att lejonparten föreskrifter avser hastighetsbegränsningar och utfärdade man 178 sådana föreskrifter, något som inte framgick av årsrapporten . 2000/2001:143 handfull föreskrifter båda åren berör, enligt verkets egna uppgifter, små RPS mångdubblade sin regelgivning . Anledningen till detta är framförallt den regelreformering som RPS har genomfört. RPS har i princip halverat antalet regler, enligt egen uppgift. Normalt utger RPS 10-15 regler . De flesta regler rör polisiära frågor och ett fåtal rör små företag. PRV anger att föreskrifterna ersätter tidigare föreskrifter och i huvudsak avser avgiftsändringar. uppger att av de totalt 42 nya och ändrade föreskrifterna och allmänna råden ersätter 8 tidigare föreskrifter och att resterande 34 enbart innebär namnändringar eller formaliaändringar till följd av att slogs ihop och bytte namn till . En mer rättvisande bild av effekterna för små företag ger antalet utförda konsekvensanalyser. skickar myndigheterna för kännedom sina konsekvensanalyser till SimpLex. Syftet med detta är dubbelt. Dels erhålles ett viktigt underlag för de utbildningar i konsekvensanalys som pågår. Dels erhålles en översikt som är till gagn för utvecklingen av konsekvensanalyser som instrument för regelförenkling. ingavs totalt 284 konsekvensanalyser. Siffran är dock något osäker eftersom inte samtliga konsekvensanalyser sänts in . sänds dock samtliga konsekvensanalyser för kännedom till SimpLex-enheten i . 3.3 Resultat av insatser vid 3.3.1 Regelförenkling på nationell nivå anordnade ett tvådagars seminarium på Hasseludden med drygt 100 deltagare från myndigheter, näringslivets organisationer och . Syftet med övningen var att lyfta fram de små företagens särskilda villkor och den betydelse regler har för dessa företag. Seminariet utvärderades och ansågs av av de svarande som bra. Utvärderingen omfattade även förslag rörande det fortsatta arbetet och gav ett bra underlag för planeringen av verksamheten. Seminariet och de synpunkter som framkom hade stor betydelse för prioriteringen av det fortsatta arbetet. De tillgängliga resurserna användes för att granska nya och ändrade förslag på regler och förslag till kommittédirektiv inom . I genomsnitt inkommer uppskattningsvis fem till sju sådana ärenden till SimpLex-enheten. Ungefär en tredjedel av alla ärenden har konsekvenser för små företag. Samtliga förslag på nya och ändrade lagar och förordningar som tas fram inom och som kan ha konsekvenser för små företag skall beredas gemensamt med SimpLex. SimpLex verkar för att konsekvensanalyser av reglers effekter för små företagsvillkor genomförs i ett tidigt skede, att Skr. 2000/2001:143 analyserna är fullständiga och rättvisande, att analyserna beaktas innan det slutliga förslaget antas av regeringen och att analysen presenteras i lagrådsremisser och propositioner samt, vad gäller förordningar, att analysen finns tillgänglig som offentligt material. I takt med rekryteringen av handläggare till SimpLex så har detta kommit att fungera allt bättre. Granskningen av de förslag till nya eller ändrade regler som tas fram inom resulterade i att ett antal förslag i sin helhet omprövades eller modifierades för att bättre anpassas till små företags villkor. Regeringens bedömning är att, även om det finns utrymme för förbättringar, stora framsteg har gjorts inom när det gäller redovisningen av nya reglers effekter för små företag. Ett antal förslag på förenklingar av befintliga regler ur ett småföretagarperspektiv har tagits fram . Dessa förslag bereds inom . Förslagen har till del framtagits i samarbete med den s.k. Simplexgruppen, som består av fem småföretagare och småföretagsexperter. En handledning för konsekvensanalyser togs fram .