prop · GO03117 · 2001-01-01 00:00:00 — Då går man inte miste om de administrativa förenklingar som varit ett av huvudskälen till införandet av kontot (jfr prop. 1996/97:100 s. 308). I skattekontosystemet betalas skatter och avgifter utan någon inbördes avräkningsordning. För att kunna konstatera att samtliga skatter och avgifter, inklusive arvsskatten, är betalda i skattekontosystemet måste en månadsavstämning avvaktas. Om arvsskattens betalning även fortsättningsvis skall vara en förutsättning för att bouppteckningen skall kunna återsändas innebär det att ett dödsbo kan komma att få vänta på bouppteckningen väsentligt än . Först måste en avstämning av kontot avvaktas. Därefter skulle bouppteckningen kunna återsändas till ingivaren endast om saldot på skattekontot visar noll eller överskott. I annat fall skulle enbart ett kontoutdrag skickas ut som visar att arvsskatten debiterats och att ett underskott finns på kontot. Dessutom skulle den skattskyldige behöva informeras om att bouppteckningen inte kan återsändas förrän hela underskottet är betalt. En lösning där en eller flera inbetalningar till skattekontot som tillsammans motsvarar den fastställda arvsskatten skulle medföra att bouppteckningen återsändes, skulle innebära ett avsteg från principen att krediteringar normalt inte öronmärks när de registreras på skattekontot. Även andra frågeställningar skulle uppkomma. Måste inbetalningen ske efter det att beslut om arvsskatt är fattat eller räcker det med att skattekontot redan visar överskott för beslutet om arvsskatten? Dessutom skulle en sådan lösning innebära betydande merarbete för skattemyndigheterna i form av dagligt bevakningsarbete och extra avstämningar av skattekontot. De administrativa förenklingar som var ett av huvudskälen för införandet av skattekontot skulle till stor del gå förlorade. Det förslag som lagt fram bör ställas mot risken för ökade uppbördsförluster vid betalning av arvsskatt. uppgår uppbördsförlusterna till i genomsnitt (). För övriga skatteslag som exempelvis inkomstskatt, mervärdesskatt och arbetsgivaravgifter har uppbördsförlusterna legat på . Även om uppbördsförlusterna för arvsskatt skulle öka något med den av föreslagna ordningen har detta endast marginell statsfinansiell betydelse. Regeringen delar åsikt att den uppbördsförlust som eventuellt kan uppkomma är acceptabel jämfört med den administrativa förenkling och därmed minskade kostnader som den föreslagna modellen leder till. Enligt regeringens mening talar de nu angivna omständigheterna, trots de befarade olägenheter som Kammarrätten i och Kammarkollegiet påtalat, för den lösning som har förordat. Regeringen föreslår därför att skattemyndigheten skall återsända en ingiven bouppteckning till ingivaren så fort arvsskatten har bestämts. Regeringens förslag föranleder ändring i 53 § lagen (2001:95) om ändring i lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt. 6 Ikraftträdande m.m. 6.1 Ikraftträdande och övergångsbestämmelser Regeringens förslag: Arvs- och gåvoskattens inordnande i skattekontosystemet skall gälla . De föreslagna ändringarna i , lagen om arvsskatt och gåvoskatt, skatteregisterlagen och skattebetalningslagen skall träda i kraft . Om en bouppteckning, arvsdeklaration eller gåvodeklaration kommit in till en tingsrätt eller skattemyndighet före ikraftträdandet gäller äldre bestämmelser. förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Remissinstanserna: Merparten av remissinstanserna har lämnat förslaget utan erinran. vill fästa uppmärksamhet vid de föreslagna övergångsbestämmelserna avseende lagen om arvsskatt och gåvoskatt samt skattebetalningslagen. Eftersom det i promemoria anges att det är lämpligt att olika förändringar sker i samband med att ansvaret för inregistrering av bouppteckningar och arvsbeskattning förs över till skattemyndigheterna och eftersom skattskyldighet för arvsskatt inträder vid arvlåtarens död föreslås följande lydelse av punkten 2 i övergångsbestämmelserna för nämnda lagar: "Beträffande bouppteckningar inkomna till tingsrätt före skall äldre bestämmelser gälla." Skälen för regeringens förslag: har föreslagit att arvs- och gåvoskattens inordnande i skattekontosystemet skall gälla . Verket har uppgett att det är ett stort antal dödsbon som inte kommit in med bouppteckning i föreskriven tid och som av tingsrätten förelagts att komma in med en bouppteckning. Dessa ärenden avses flyttas över till skattemyndigheten. tar skattemyndigheterna över ansvaret för inregistrering av bouppteckningar och för arvsbeskattningen från tingsrätterna (prop. 2000/01:21, bet. 2000/01:JuU7, rskr. 2000/01:134, SFS 2001:94 m.fl.). För att få en så enkel och smidig övergång som möjligt bör skattekontosystemet användas för betalningen av arvsskatten redan från nämnda datum. Arvsskatten och gåvoskatten bör dessutom hanteras inom samma betalningssystem. Med hänsyn härtill föreslår regeringen, i likhet med att arvs- och gåvoskatten skall inordnas i skattekontosystemet . Ändringarna i , lagen (2001:94) om ändring i , lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt, lagen (2001:95) om ändring i lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt, skatteregisterlagen (1980:343) och skattebetalningslagen bör träda i kraft . Om en bouppteckning, arvsdeklaration eller gåvodeklaration kommit in till en tingsrätt eller skattemyndighet före ikraftträdandet bör äldre bestämmelser gälla. Kommer en sådan handling i stället in till skattemyndigheten efter ikraftträdandet bör de nya reglerna gälla. Regeringen föreslår en sådan ordning. 6.2 Ekonomiska konsekvenser Genom överföringen av bouppteckningsverksamheten till skatteförvaltningen och de förslag som läggs fram här skall arbetet kunna förenklas och effektiviseras vilket kommer att leda till statsfinansiella besparingar. För att finansiera skatteförvaltningens kostnader för bouppteckningsverksamheten skall resurser föras över från domstolsväsendet till skatteförvaltningen. I budgetpropositionen (prop. 2000/01:1 utg.omr. 3) beräknades skatteförvaltningens kostnader för att påbörja och bedriva verksamheten att uppgå till . I budgetpropositionen anfördes att regeringen avser återkomma med förslag till den slutliga beräkningen och beräkningen av de totala kostnaderna för reformen. och har lämnat en redogörelse för de ekonomiska konsekvenserna av överflyttningen såväl på kort sikt som på långt sikt (dnr Fi2001/998). Regeringen avser att återkomma med förslag till den slutliga beräkningen av de totala kostnaderna. De resurser som slutligen kommer att tillföras skatteförvaltningen skall även omfatta de förslag som läggs fram i dessa delar. 7 Författningskommentar 7.1 Förslaget till lag om ändring i 20 kap. 3 a § I paragrafen, som är ny, ges skattemyndigheten rätt att sända ut en blankett för bouppteckning till dödsboet där vissa uppgifter om den döde har förtryckts. De uppgifter som skattemyndigheten har möjlighet att förtrycka är den dödes fullständiga namn och person- eller samordningsnummer enligt folkbokföringslagen (1991:481), hemvist, dödsdag, civilstånd, äktenskapsförord och fastighetsinnehav. Även vissa uppgifter som rör den dödes efterlevande make, nämligen namn och fastighetsinnehav, får förtryckas liksom uppgift om dödsboets adress. Med dödsboets adress avses den adress som dödsboet har i det centrala skatteregistret. 7.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:94) om ändring i 20 kap. 8 § I paragrafen har, när det gäller frågan om till vilken skattemyndighet en bouppteckning skall ges in, hänvisningen till beslutande myndighet enligt 34 § lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt (AGL), som enligt regeringens nu framlagda förslag skall innehålla en hänvisning till 2 kap. 2 eller 5 § skattebetalningslagen (1997:483, SBL) i förenklande syfte ersatts med en hänvisning direkt till de aktuella bestämmelserna i skattebetalningslagen. 7.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt 46 a § I paragrafen, som är ny, har införts bestämmelser om anstånd med att lämna en sådan deklaration som avses i 45 §. Bestämmelserna har utformats med bestämmelserna om anstånd med att lämna skattedeklaration i 10 kap. 24 § SBL som förebild. 47 a § I paragrafen, som är ny, har tagits in bestämmelser om förseningsavgift i de fall en sådan gåvodeklaration som avses i 45 § första stycket D lämnas in . Bestämmelserna har utformats med bestämmelserna i 15 kap. 6 § SBL som förebild. 47 b § I paragrafen, som är ny, har i första stycket införts bestämmelser om befrielse från sådan förseningsavgift som avses i 47 a §. Bestämmelserna har utformats med bestämmelserna i 15 kap. 7 § SBL som förebild. I andra stycket har tagits in en bestämmelse som ger skattemyndigheten en skyldighet att tillämpa reglerna om befrielse ex officio. Bestämmelsen har haft 15 kap. 8 § SBL som förebild. 54 § Ändringarna i första meningen i första stycket föranleds av att räntebestämmelserna i 52 § 1 mom. har ersatts av räntebestämmelserna i 19 kap. SBL. I andra meningen anges att den skattskyldige även skall betala sådan ränta till dödsboet som boet betalat enligt bestämmelserna i 19 kap. SBL. I tredje meningen anges den ränta som den skattskyldige skall betala till dödsboet och som avses täcka dödsboets ränteförlust på grund av att dödsboet förskjutit vissa belopp. Bestämmelsen har i förenklande syfte preciserats. Den nya bestämmelsen reglerar endast den räntesats och den tid efter vilken räntan skall beräknas. Den avser inte att reglera vare sig skatteplikt eller avdragsrätt för räntan. Dessa frågor regleras av huvudreglerna i 42 kap. 1 § inkomstskattelagen (1999:1229). I andra stycket har hänvisningen till betalningsfristen i 52 § 1 mom. ersatts av en hänvisning till bestämmelserna i 16 kap. 7 a § SBL eftersom 52 § 1 mom. nu föreslås upphöra att gälla. Av samma anledning har bestämmelsen om ränta slopats. 55 § 2, 5 och 6 mom. Momenten upphör att gälla och ersätts av skattebetalningslagens bestämmelser om anstånd med betalning av skatt och anståndsränta (17 kap. respektive 19 kap. 6 § SBL). 58 b § I paragrafen, som är ny, har tagits in den bestämmelse som har funnits i 61 § andra stycket. Av förslaget till lag om ändring i lagen (2001:95) om ändring i lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt framgår att 61 § skall upphävas. 7.4 Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:95) om ändring i lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt 34 § Skattebetalningslagens bestämmelser om debitering och betalning avses gälla också i fråga om arvsskatt. När det gäller bl.a. bestämmande av arvsskatt tillämpas däremot bestämmelserna i lagen om arvsskatt och gåvoskatt. På grund härav behövs fortfarande bestämmelser om behörig myndighet i förevarande paragraf. I första stycket anges beslutande myndighet såvitt gäller beslut enligt någon bestämmelse i lagen om arvsskatt och gåvoskatt som rör arvsskatt genom en hänvisning till bestämmelserna om beslutande myndighet i 2 kap. 2 eller 5 § SBL. Hänvisningen sker till den skattemyndighet som enligt skattebetalningslagen är behörig att fatta beslut som rör den avlidnes, dvs. arvlåtarens eller testators, dödsbo. Dessa bestämmelser avses gälla även när dödsboet inte skall förskjuta skatten, dvs. när det är någon annan än dödsboet, exempelvis arvtagare eller testamentstagare, som skall betala arvsskatten, eftersom behörighetsregeln inte knyter an till den skattskyldige utan till den avlidne. I de fall arvsskatten inte skall förskjutas av dödsboet utan betalas av den som fått egendom skall den avlidnes skattekonto inte påföras arvsskatten. Den skall i stället påföras den skattskyldiges konto. Om detta skattekonto finns hos en annan skattemyndighet än den som har rätt att fatta beslut om skatten skall den myndigheten underrättas om skattebeslutet och registrera beloppet på den skattskyldiges konto. Om någon typ av arvsskatteärenden har flyttats över till en annan skattemyndighet enligt 2 kap. 5 § SBL gäller bestämmelserna i den paragrafen. I andra stycket har, såvitt gäller debitering och betalning av arvsskatt, tagits in en hänvisning till bestämmelserna i skattebetalningslagen (jfr 1 kap. 1 a § SBL). Med "betalning" avses också, på samma sätt som i skattebetalningslagen, återbetalning av för mycket betald skatt. Nuvarande bestämmelser i tredje stycket utom den som avser förvaring av handlingar ersätts av bestämmelserna i skattebetalningslagen. 44 § Skattebetalningslagens bestämmelser om debitering och betalning avses gälla också i fråga om gåvoskatt. När det gäller bl.a. bestämmande av gåvoskatt tillämpas däremot bestämmelserna i lagen om arvsskatt och gåvoskatt. På grund härav behövs fortfarande bestämmelser om behörig myndighet i förevarande paragraf. I första stycket anges beslutande myndighet såvitt gäller beslut enligt någon bestämmelse i lagen om arvsskatt och gåvoskatt som rör gåvoskatt genom en hänvisning till bestämmelserna om beslutande myndighet i 2 kap. 1, 2 och 5 §§ SBL. Den tidpunkt som är avgörande för vilken skattemyndighet som är behörig att fatta beslut om gåvoskatt är den då skattskyldigheten inträder. När skattskyldigheten inträder anges i 36 § AGL. Bestämmelsen tar i sin egenskap av specialreglering över de allmänna reglerna i 2 kap. 1 och 2 §§ SBL där den aktuella tidpunkten knyts an till det år då beslutet skall fattas. När det är fråga om gåvotagare som är fysiska personer gäller alltså behörighetsreglerna i 2 kap. 1 § SBL. Är det i stället fråga om en gåvotagare som är juridisk person gäller behörighetsreglerna i 2 kap. 2 § SBL. Om det är fråga om ett sådant gåvoskatteärende som har flyttats över till en annan skattemyndighet enligt bestämmelserna 2 kap. 5 § SBL gäller bestämmelserna i den paragrafen. I andra stycket har, såvitt gäller debitering och betalning av gåvoskatt, tagits in en hänvisning till bestämmelserna i skattebetalningslagen (jfr 1 kap. 1 a § SBL). Med "betalning" avses också, på samma sätt som i skattebetalningslagen, återbetalning av för mycket betald skatt. Nuvarande bestämmelser i tredje stycket utom den som avser förvaring av handlingar ersätts av bestämmelserna i skattebetalningslagen. 52 § 1 mom. Momentet upphör att gälla och ersätts av skattebetalningslagens bestämmelser om inbetalning av skatt och ränta (16 respektive 19 kap. SBL). 52 a § Paragrafen upphör att gälla och ersätts av skattebetalningslagens bestämmelser om ränta (se bl.a. 19 kap. 7 b § SBL). 53 § Första stycket har endast ändrats i redaktionellt hänseende. Nuvarande andra-fjärde styckena upphör att gälla och ersätts av skattebetalningslagen bestämmelser om inbetalning av skatt (16 kap. SBL), ränta (19 kap. SBL) och indrivning (20 kap. SBL). Nuvarande femte och sjätte styckena upphör också att gälla eftersom det inte längre skall krävas att arvsskatten är betald innan bouppteckning eller tilläggsbouppteckning återsänds till ingivaren och inte heller innan handling som avses i 49 a § AGL återsänds. 55 § 1, 3 och 4 mom. Momenten upphör att gälla och ersätts av skattebetalningslagens bestämmelser om anstånd med betalning av arvsskatt och gåvoskatt (se 17 kap. 6 a och 6 b §§ SBL). 61 § Paragrafen upphör att gälla. Första och tredje styckena ersätts av skattebetalningslagens bestämmelser om återbetalning av skatt (18 kap. skattebetalningslagen) och ränta (19 kap. SBL). Bestämmelsen i andra stycket har flyttats till en ny paragraf, 58 b §, i lagen om arvsskatt och gåvoskatt. 61 a § Paragrafen upphör att gälla och ersätts av skattebetalningslagens bestämmelser om intäktsränta (19 kap. 12 och 14 §§ SBL). 70 § Paragrafen upphör att gälla och ersätts av skattebetalningslagens bestämmelser om verkställighet (23 kap. 7 och 8 §§ SBL). 7.5 Förslaget till lag om ändring i skatteregisterlagen (1980:343) 1 § Ändringen i andra stycket 4 föranleds av att det även sedan arvs- och gåvoskatten infogats i skattekontosystemet är bestämmelserna i lagen om arvsskatt och gåvoskatt som skall gälla vid redovisning och bestämmande av sådan skatt. Paragrafen har dessutom tillförts en ny punkt, punkt 4, i tredje stycket vari det anges att skatteregistren får användas även för verksamheten med bouppteckningar och dödsboanmälan enligt (ÄB). Den verksamhet som avses är den registrering av bouppteckningar och dödsboanmälningar som styrs av reglerna i 20 kap. ÄB. 7 § Ändringen i punkt 3 föranleds av att det även sedan arvs- och gåvoskatten infogats i skattekontosystemet är bestämmelserna i lagen om arvsskatt och gåvoskatt som skall gälla vid bestämmande av sådan skatt. Paragrafen har dessutom tillförts en ny punkt, punkt 34, vari det anges att också uppgifter om bouppteckning eller dödsboanmälan, dödsbodelägare, tillgångar och skulder samt övriga uppgifter som behövs i verksamheten med bouppteckningar och dödsboanmälan enligt får registreras i det centrala skatteregistret. 10 § I andra stycket görs en följdändring till ändringen i 7 § så att skattemyndigheten i regionen får ha terminalåtkomst även till de uppgifter som anges i 7 § 34 och som rör verksamheten med bouppteckningar och dödsboanmälningar enligt . 13 a § I paragrafen, som är ny, anges i första stycket första meningen vilka sökbegrepp som får användas vid sökning i skatteregistren när det gäller sökning i verksamheten med bouppteckningar och dödsboanmälan enligt eller arvsskatteärenden. I första stycket andra meningen anges vilka ytterligare sökbegrepp som får användas vid sökning efter en elektronisk handling när det gäller sökning i samma verksamheter. Bestämmelsen avses gälla t.ex. vid sökning efter en bouppteckning som scannats in. Begränsningsregeln i andra stycket i fråga om känsliga personuppgifter avses gälla vid sökning såväl efter en uppgift som registrerats i skattedatabasen som vid sökning efter en elektronisk handling. 19 § Andra stycket ändras så att de uppgifter om bouppteckningar och dödsboanmälan som anges i 7 § andra stycket 34 får bevaras även efter utgången av den tid som anges i paragrafens första stycke. I femte stycket, som är nytt, har tagits in en bestämmelse om att bouppteckningar som finns registrerade på medium för automatiserad behandling i det centrala skatteregistret skall bevaras (jfr kommentaren till 20 § första stycket). 20 § I första stycket har tagits in ett undantag från gallringsbestämmelserna som innebär att bouppteckningar som finns registrerade på medium för automatiserad behandling i de regionala skatteregistren skall bevaras (jfr kommentaren till 19 § sjätte stycket). 7.6 Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:000) om behandling av uppgifter i skatteförvaltningens beskattningsverksamhet 1 kap. 4 § Verksamheten med registrering av bouppteckningar samt dödsboanmälan kan inte anses falla in under punkt 1 i den nu aktuella paragrafen som gäller "fastställande av underlag för samt redovisning, bestämmande, betalning och återbetalning av skatter eller avgifter" och inte heller under någon annan av paragrafens nuvarande åtta punkter. Paragrafen har därför tillförts en ny punkt som anger att uppgifter får behandlas för tillhandahållande av information som behövs inom skatteförvaltningen även för verksamheten med bouppteckningar och dödsboanmälan enligt . Vad som avses med den verksamheten är den registrering av bouppteckningar samt förvaring av dödsboanmälningar som styrs av reglerna i 20 kap. ÄB. Den nya punkten har av systematiska skäl tagits in närmast före nuvarande punkt 8 och således fått denna beteckning vilket i sin tur lett till att nuvarande punkt 8 betecknas punkt 9. 2 kap. 2 § Paragrafens tillämpningsområde har utvidagtas till att avse även verksamheten med bouppteckningar och dödsboanmälan enligt (jfr 1 kap. 4 § 8). 3 § Paragrafens första stycke har tillförts en ny punkt, punkt 11, som anger att för de ändamål som anges i 1 kap. 4 § får även de uppgifter som behövs i verksamheten med bouppteckningar och dödsboanmälan enligt behandlas i databasen. Vad som avses "med övriga uppgifter som behövs i verksamheten" är sådana uppgifter som en bouppteckning eller dödsboanmälan skall innehålla enligt de materiella bestämmelserna i och lagen om arvsskatt och gåvoskatt. Att punkten 11 har gjorts mindre detaljerad än motsvarande tillägg i 7 § 34 skatteregisterlagen (1980:343) hänger samman med att den lagstiftningsteknik som används i lagen om behandling av uppgifter i skatteförvaltningens beskattningsverksamhet inte innebär någon detaljreglering. En sådan avses i stället ske i förordningsform eller genom före-skrifter. 10 § I första stycket anges vilka sökbegrepp som får användas vid sökning efter en elektronisk handling. Ändringen i stycket innebär att begränsningsregeln i sista meningen har flyttats till ett nytt tredje stycke och att regelns tillämpningsområde har utvidgats till att avse även sådan sökning som avses i det nya andra stycket. I andra stycket, som är nytt, har tagits in bestämmelser om en begränsning av sökbegrepp vid sökning i skattedatabasen i verksamheten med bouppteckningar och dödsboanmälan enligt samt i verksamheten med uttag av arvsskatt. I dessa verksamheter får endast uppgifter som avses i 15 kap. 2 § sekretesslagen (1980:100) användas som sökbegrepp. Vid sökning efter handlingar som avses i 4 §, dvs. elektroniska handlingar, får emellertid dessutom uppgift om namn och person- eller samordningsnummer användas som sökbegrepp. I tredje stycket, som också är nytt, har tagits in en begränsning i fråga om känsliga uppgifter som avses gälla vid sådan sökning som avses i såväl första som andra stycket. Samma regel fanns tidigare i första stycket sista meningen. 7.7 Förslaget till lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483) 1 kap. 1 a § I paragrafen, som är ny, finns bestämmelser som innebär att skattebetalningslagen blir tillämplig även vid debitering och betalning av arvsskatt och gåvoskatt samt förseningsavgift som fastställts med stöd av 47 a § AGL. Dessutom blir skattebetalningslagen gällande vid bestämmande, debitering och betalning av ränta på sådan skatt och avgift. 3 § Ändringen är en direkt följd av införandet av den nya 1 a §. Termer och uttryck som används i skattebetalningslagen i samband med arvsskatt och gåvoskatt har således samma betydelse som i lagen om arvsskatt och gåvoskatt. 4 § I en ny punkt, punkt 7, i tredje stycket har tagits in en bestämmelse om att ett dödsbo som har att förskjuta arvsskatt enligt 54 § AGL skall likställas med skattskyldig. Bestämmelsen har ansetts nödvändig eftersom den som slutligen har att svara för arvsskatten, dvs. den skattskyldige, är den som fått egendom genom arv eller testamente. Den nya bestämmelsen leder till att arvsskatt som skall förskjutas av ett dödsbo skall registreras på samma skattekonto som arvlåtarens eller testatorns skatte- och avgiftsskulder, dvs. på den avlidnes skattekonto (se avsnitt 5.5). 2 kap. 2 § I tredje stycket har orden "den skattskyldige" ersatts med "den avlidne". Ändringen föranleds av att skattebetalningslagens behörighetsregler avses gälla även i fråga om debitering och betalning av arvsskatt och när det gäller arvsskatt är det ju inte den avlidne som är skattskyldig. När bestämmelserna i den nu aktuella paragrafen knyter an till "året före det år då beslutet skall fattas" knyter de inte an till ett beskattningsår utan till ett kalenderår (jfr 1 kap. 6 § SBL). När det gäller gåvoskatt innebär bestämmelserna att förhållandena året före det kalenderår då skattskyldigheten inträder avgör vilken skattemyndighet som är rätt beslutsmyndighet (jfr kommentaren till 44 § AGL). 11 kap. 1§ I en ny punkt, punkt 4, i andra stycket har tagits in en bestämmelse som likställer beslut om betalningsskyldighet för arvs- och gåvoskatt enligt bestämmelserna i lagen om arvsskatt och gåvoskatt med beskattningsbeslut i skattebetalningslagens mening. Bestämmelsen leder bl.a. till att även skatt som har bestämts enligt bestämmelserna i lagen om arvsskatt och gåvoskatt skall registreras på ett skattekonto (jfr 3 kap. 5 § tredje stycket SBL).