prop · GO0372 · 2001-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 2000/01:72 Vuxnas lärande och utvecklingen av vuxenutbildningen Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionens huvudsakliga innehåll I propositionen läggs förslag om mål och strategi för utveckling av vuxnas lärande. Förslagen rörande utvecklingen av vuxenutbildningen tar sin utgångspunkt i en analys av innebörden av begreppet livslångt lärande. Den framtida vuxenutbildningen skall möta människor och tillgodose deras behov av lärande utifrån den enskilda personens önskemål, behov och förutsättningar och stödja vuxnas delaktighet i det livslånga lärandet. Propositionen betonar vikten av att det förnyelse- och utvecklingsarbete som bedrivits under tas tillvara, vidareutvecklas och integreras i verksamheten. Skolhuvudmännens ansvar härför betonas. Betydelsen av att kommunerna - i samverkan med andra kommuner, folkbildningen och privata utbildningsanordnare - utvecklar en roll inte bara som utbildningsanordnare utan också som samordnare av informationsinsatser, vägledning, utbildningsmöjligheter framhålls. Särskilda medel föreslås ställas till kommunernas förfogande . Satsningar föreslås på forskning och på kompetensutveckling av lärare inom vuxenutbildningen för att utveckla vuxenpedagogiskt arbetssätt och specialpedagogik. Förbättrade möjligheter för personer med funktionshinder att delta i vuxenutbildning föreslås bl.a. genom ett vidgat uppdrag till den nya myndigheten för specialpedagogiska frågor och satsningar på utveckling av t.ex. Internet-baserade läromedel för döva och hörselskadade. Kommunerna föreslås få ytterligare resurser för utbyggnad av särvux, som föreslås kunna innefatta estetisk verksamhet. Ändring i skollagen (1985:1100) föreslås så att vuxenutbildningen ges möjlighet att tillgodose enskilda människors behov av en bredare kompetensutveckling på gymnasial nivå än vad nuvarande regler tillåter. Statens skolor för vuxna föreslås få en vidgad roll som innebär att skolorna förutom att erbjuda distansutbildning även skall stödja kommunernas användning av distansmetoder. Skollagen (1985:1100) föreslås ändrad så att rätten till svenska för invandrare omfattar alla vuxna invandrare. Kursplanen för sfi skall kunna differentieras. Inriktningen för en ny statlig utvärdering av folkbildningen redovisas. Förslag förs fram om ett nytt rekryterande studiebidrag inom studiemedelssystemets ram, motsvarande av studiemedlen. Bidraget utformas så att det kan användas som ett verktyg i den uppsökande verksamheten. Ett nytt riktat statsbidrag motsvarande ca 47 000 platser i vuxenutbildning och ca 7 000 platser inom folkhögskolan föreslås för . Innehållsförteckning 1 Förslag till riksdagsbeslut 4 2 Lagtext 5 2.1 Förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100) 5 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:1108) om statens skolor för vuxna 6 3 Ärendet och dess beredning 7 4 Bakgrund 8 4.1 Omfattning och erfarenheter av 10 5 Mål och strategi för vuxnas lärande 14 6 Flexibelt lärande 30 6.1 Inledning 30 6.2 Pedagogisk-metodisk utveckling 30 7 Att främja vuxnas lärande 40 8 vuxenutbildning 49 8.1 Fortsatt utveckling efter projekttiden 49 8.2 En vidgad roll för SSV 54 9 Svenskundervisning för invandrare (Sfi) 58 10 Särvux 64 11 Folkbildningen 66 11.1 Bakgrund 66 11.2 Folkbildningen och det livslånga lärandet 67 11.3 Utvärdering av folkbildningen 68 12 Personer med funktionshinder och det livslånga lärande 74 13 Studiefinansiering 81 13.1 Förbättrade studiemedel för vuxnas lärande 81 14 Nationell styrning 86 14.1 Nytt statsbidrag 86 14.2 En ny författningsreglering 89 14.3 Frågan om rätt till viss utbildning 90 Bilaga 1 Förteckning av remissinstanser som avgivit yttrande över betänkandet Kunskapsbygget - det livslånga lärandet (SOU 2000:28) 93 Bilaga 2 Förteckning av deltagare vid remissmöte med anledning av Statskontorets rapport (Statskontoret 2000:27) 95 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att dels antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i skollagen (1985:1100), 2. lag om ändring i lagen (1991:1108) om statens skolor för vuxna, dels godkänner vad regeringen förordar om 3. mål och strategi för vuxnas lärande (kapitel 5), 4. en särskild form av studiemedel för vissa vuxenstuderande (kapitel 13), 5. inrättande av ett nytt statsbidrag till kommuner och folkbildningen (avsnitt 14.1). 2 Lagtext Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1 Förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100) Härigenom föreskrivs att 11 kap. 2 § och 13 kap. 1 § skollagen (1985:1100) 1 skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 11 kap. 2 § Grundläggande vuxenutbildning syftar till att ge vuxna sådana kunskaper och färdigheter som de behöver för att delta i samhälls- och arbetsliv. Den skall också syfta till att möjliggöra fortsatta studier. Gymnasial vuxenutbildning syftar till att ge vuxna kunskaper och färdigheter motsvarande de som ungdomar kan få genom gymnasieskolan. Gymnasial vuxenutbildning syftar till att ge vuxna kunskaper och färdigheter på en nivå som motsvarar den som utbildningen i gymnasieskolan skall ge. Påbyggnadsutbildning syftar till att ge vuxna en sådan utbildning som leder till en ny nivå inom deras yrke eller till ett nytt yrke. Vad som sägs i detta kapitel om gymnasial vuxenutbildning gäller också påbyggnadsutbildning. 13 kap. 1 § Sfi syftar till att ge vuxna nyanlända invandrare grundläggande kunskaper i svenska språket och om det svenska samhället. Utbildningen anordnas som en kurs. Sfi syftar till att ge vuxna invandrare grundläggande kunskaper i svenska språket och om det svenska samhället. Utbildningen anordnas som kurser. Denna lag träder i kraft . 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:1108) om statens skolor för vuxna Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1991:1108) om statens skolor för vuxna skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 § Statens skolor för vuxna skall komplettera den kommunala vuxenutbildningen genom att erbjuda utbildning av i huvudsak samma slag i form av distansundervisning. Statens skolor för vuxna skall stödja kommunernas användning av distansmetoder i vuxenutbildningen och komplettera den kommunala vuxenutbildningen genom att erbjuda utbildning av i huvudsak samma slag i form av distansundervisning. Regeringen bestämmer om skolornas förläggning. Denna lag träder i kraft . 3 Ärendet och dess beredning Genom beslut tillkallade regeringen en parlamentarisk kommitté (dir. 1995:67) för att utreda vissa frågor rörande vuxenutbildningen. Kommittén tog sig namnet (). Uppdraget var att i ett första steg föreslå mål för ett nationellt kunskapslyft för vuxna som en del i en strategi för ett livslångt lärande. I ett andra steg bestod uppdraget i att lägga fram förslag till ansvarsfördelning mellan den offentligt finansierade utbildningen, arbetslivet och individen. Kommitténs arbete skulle vara slutfört . Kommittén publicerade ett första delbetänkande, En strategi för kunskapslyft och livslångt lärande (SOU 1996:27). Betänkandet har remissbehandlats. I tilläggsdirektiv (dir. 1996:71) gav regeringen i uppdrag att följa den femåriga vuxenutbildningssatsningen och rapportera till regeringen samt ansvara för att fristående utvärderingar skulle komma till stånd. Uppdraget i sin helhet skulle slutföras . Kommittén har i enlighet med dessa tilläggsdirektiv överlämnat två delbetänkanden, respektive , Vuxenutbildning och livslångt lärande - Situationen inför och med (SOU 1998:51) och Vuxenutbildning för alla? - Andra året med (SOU 1999:39). Dessa delbetänkande har remissbehandlats. Sammanställningar av remissvaren finns tillgängliga i (dnr. U1998/2129/V och U1999/1523/V). Genom tilläggsdirektiv (dir. 1997:104) gav regeringen i uppdrag att rapportera om funktionshindrades möjligheter att delta i vuxenutbildning. lät regeringen remissbehandla en inom upprättad promemoria om Handläggning av ansökningar om särskilt utbildningsbidrag. Remissvaren finns tillgängliga i (dnr. U1999/2148/ST). överlämnade KLK sitt slutbetänkande Kunskapsbygget - det livslånga lärandet (SOU 2000:28). Betänkandet har remissbehandlats. Förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 1. En sammanställning av remissvaren finns tillgänglig i (dnr. U2000/1585/V). Med anledning av förslag i KLK:s delbetänkande (SOU 1999:39) uppdrog regeringen åt Statskontoret att överväga bl.a. för- och nackdelar med en inordning av svenskundervisning för invandrare i den kommunala vuxenutbildningen och gymnasieskolan. Statskontorets rapport för invandrare (sfi) - en egen skolform eller del av komvux? har behandlats vid ett remissmöte, som anordnades av . Förteckning över remissinstanser finns i bilaga 2. Minnesanteckningar från remissmötet finns tillgängliga i (dnr. U2000/2747/V). 4 Bakgrund Riktlinjerna för en landsomfattande, särskild satsning på vuxenutbildning presenterades i den s.k. sysselsättningspropositionen, Vissa åtgärder för att halvera arbetslösheten , ändrade anslag för /96, finansiering m.m. (prop. 1995/96:222, bet. 1995/96:FiU15, rskr. 1995/96:307) och regleras i förordningen (1998:276) om statligt stöd till särskilda satsningar på utbildning av vuxna. Satsningen, som påbörjades , avser att ställa statliga medel till förfogande för att genomföra vuxenutbildning motsvarande 100 000 årsstudieplatser inom vuxenutbildning och folkhögskola. Målgruppen är i första hand arbetslösa som saknar treårig gymnasiekompetens. Anställda och andra kan få delta i mån av plats. Till satsningen knöts ett särskilt utbildningsbidrag (UBS) som ger arbetslösa i åldern möjlighet att bedriva studier på grundskole- och gymnasienivå med en ersättning motsvarande deras arbetslöshetsersättning. inbjöd dåvarande statsrådet landets alla kommuner att delta i en femårig satsning för ett nationellt kunskapslyft för vuxna. Av inbjudan till kommunerna framgick att ett viktigt syfte med denna omfattande satsning på vuxenutbildning var att genom förnyelse och utvecklingsarbete lägga grunden till en förändrad vuxenutbildning avpassad för 2000-talets behov efter femårsperiodens slut. Ett annat viktigt syfte som angavs var att öka sysselsättningen och den ekonomiska tillväxten. Vidare betonade regeringen att satsningen skulle präglas av målstyrning och ske i dialog med kommunerna. Genom beslut tillkallade regeringen en delegation med uppgift att förbereda och inledningsvis leda den särskilda vuxenutbildningssatsningen. Delegationen, som senare fick namnet Delegationen för , bestod av representanter för dåvarande Utbildnings-, Finans-, Arbetsmarknads-, Inrikes- samt Närings- och och hade ställning som myndighet inom . Till delegationen var ett sekretariat knutet som svarade för kontakterna med kommunerna och ansvarade för informationsinsatser. Uppdraget att leda satsningen överfördes till med verkan . Enligt regeringsbeslut och har i uppdrag att i samråd med , och ansvara för halvårsvisa rapporter till regeringen avseende uppföljning av . Rapporteringen skall innehålla uppgifter om genomförd volym, information om deltagarna och deras resultat på individnivå samt uppgifter om utbildningsanordnare. I anslutning till sitt remissvar över KLK:s slutbetänkande presenterade Med vuxenutbildningen i fokus, som är en sammanfattande analys av inom . Regeringen tillkallade en särskild utredare (dir. 1999:107) med uppgift att utreda vissa frågor rörande vägledningen i skolväsendet mm. Utredaren har i en särskild skrivelse redovisat vissa principiella synpunkter på vägledningsfrågorna. Uppdraget skall i sin helhet redovisas . Den likaledes tillkallade särskilde utredaren (dir. 1999:86) av validering av vuxnas kunskap och kompetens har i en skrivelse redovisat arbetsläget inom utredningen och den försöksverksamhet av validering av utländsk yrkeskompetens som utredaren har i uppdrag att genomföra. Uppdraget skall i sin helhet redovisas . I en skrivelse från har synpunkter framförts till regeringen rörande behovet av insatser för ett bättre och bredare utbud av Internet-baserad vuxenutbildning. Kommissionen lämnar förslag om att bl.a. etablera kunskapsområdet "flexibelt lärande på Internet" och att stimulera utvecklingen av flexibla, interaktiva utbildningar på Internet genom en utvecklingsfond. Förslagen syftar till att förbättra synligheten och arbetsmarknadsvärdet av vuxnas kunskaper och att förbättra förutsättningarna för vuxenlärande genom en översyn av studiestödssystemet. Härutöver har idéer, synpunkter och förslag rörande den framtida utformningen av vuxenutbildningen i förts fram vid ett stort antal konferenser. Dessa har anordnats av bl.a. , Delegationen för , , enskilda kommuner, statlig vuxenutbildning (R-vux) och andra organisationer med anknytning till vuxenutbildningssatsningen. Till detta kommer särskilda skrivelser till regeringen från bl.a. kommuner och enskilda samt den allmänna debatten om vuxenutbildning och livslångt lärande. Förutom de betänkanden som har redovisat till regeringen i enlighet med sina direktiv har kommittén publicerat följande rapporter: * SOU 1996:164 Livslångt lärande i arbetslivet - steg på vägen mot ett kunskapssamhälle, * SOU 1996:188 Vuxenutbildare ser på sig själva, * SOU 1997:120 Vuxenpedagogik i - Forskning, utbildning, utveckling - En kartläggning, * SOU 1997:158 Vuxenpedagogik i teori och praktik - i fokus och * SOU 1999:141 Från till en Strategi för Livslångt Lärande. Ett perspektiv på svensk vuxenutbildningspolitik. Denna proposition bygger således på ett omfattande underlag, som tagits fram successivt . Härtill skall läggas erfarenheterna av ett brett och rikt varierat förnyelse- och utvecklingsarbete i ett mycket stort antal kommuner. Detta arbete är mera sällan dokumenterat i systematisk form, men har utgjort underlag för många av de rapporter som tagits fram som pågått. Materialets omfattning gör det inte heller möjligt att systematiskt redovisa alla de förslag som förekommer i betänkanden och rapporter samt remissinstansernas och regeringens bedömning av dessa. Enbart i KLK:s huvudbetänkande finns drygt 80 formella förslag och ytterligare nästan 50 ställningstaganden. 4.1 Omfattning och erfarenheter av är nu inne på den andra hälften av den femåriga projektperioden. Den satsning som regeringen gjorde har visat sig ge önskade resultat. Enskilda individer har fått en unik möjlighet att öka sin kompetens och växa i tro på sin egen förmåga. Det har också visat sig att människor i hög utsträckning tagit tillvara denna möjlighet. Arbetslivets utvecklingspotential har ökat med en välutbildad befolkning både vad gäller möjlighet till arbetsorganisatoriska förändringar och användandet av moderna produktionsmetoder. Den internationella uppmärksamheten som rönt, har gett en plattform att på ett aktivt sätt påverka den europeiska debatten om livslångt lärande. Som en följd av den stora efterfrågan på utbildning kom satsningen att få en avsevärt större omfattning än vad som ursprungligen avsetts. De statliga anslagen har uppgått till sammanlagt avseende utbildningskostnader och avseende studiestöd - särskilt utbildningsbidrag (UBS), särskilt vuxenstudiestöd (SVUX) samt särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa (SVUXA). har kommunerna genomfört mer verksamhet inom ramen för än det antal årsstudieplatser de tilldelats statliga medel för. Av den totala volymen har ca 10 000 platser genomförts som folkhögskolekurser vid folkhögskolor. Denna verksamhet har följts och redovisats av . Antalet studerande i särredovisas inte från övrig gymnasial vuxenutbildning i halvårsvisa uppföljningar. Dessa uppföljningar avspeglar hela den kommunala vuxenutbildningen på gymnasial nivå. Från med har antalet studerande i kommunernas gymnasiala vuxenutbildning ökat från ca 173 000 studerande till som högst 228 000 . som pågått har andelen studerande som saknar treårig gymnasieutbildning varierat mellan . Störst andel korttidsutbildade deltagare finns i landsbygds- och glesbygdskommuner. har ca 675 000 personer deltagit i vuxenutbildning i någon omfattning. Av dessa har nästan 630 000 personer studerat minst en kurs på gymnasial nivå. Omfattningen av deras studier uppgår i genomsnitt till ca sex månaders heltidsstudier per person. Av senaste rapport, Delrapport 7, framgår att av det totala antalet studerande inom den kommunala vuxenutbildningen var av dem som finansierade sina studier med det särskilda utbildningsbidraget, aktuella på arbetsförmedlingen i anslutning till kursstarten . Andelen deltagare i den kommunala vuxenutbildningen har ökat från till . Andelen män i den kommunala vuxenutbildningen var . har rapporterat till regeringen om omfattningen av . I rapporterna har rådet bl.a. redovisat antalet invandrare och kvinnor. Andelen kvinnor är ungefär lika hög som i den kommunala vuxenutbildningen. uppföljningar visar att folkhögskolan har en högre andel funktionshindrade än vad övriga skolformer har. Utvecklingen av grundläggande vuxenutbildning har påverkats dels av i vilken omfattning kommunerna har anordnat orienteringskurser, dels av den ökade flexibiliteten i den kommunala vuxenutbildningen med möjlighet att studera på grundläggande och gymnasial nivå. För att kunna erbjuda en efterfrågestyrd utbildning har kommunerna utvecklat olika tillvägagångssätt i syfte att fånga upp de studerandes utbildningsönskemål. Mer än hälften av kommunerna bedöms av ha använt sig av de studerandes önskemål som en av flera grunder vid planering av kursutbud. Tre fjärdedelar av kommunerna bestämmer sitt kursutbud efter samråd med arbetsförmedlingen och tar ofta kontakt med arbetsgivare om deras behov av arbetskraft. Flertalet kommuner samverkar med arbetsförmedlingen när det gäller rekrytering av deltagare och den uppsökande verksamheten sker ofta i samarbete med arbetsförmedling och fackliga organisationer. Alla kommuner erbjuder enligt någon form av studie- och yrkesvägledning. Samtliga kommuner har också i sina ansökningar om statsbidrag för beskrivit hur de avser att satsa på vägledning. I nästan hälften av landets kommuner är kommunens och arbetsförmedlingens vägledning samlokaliserad. Med både statliga och kommunala medel har s.k. vägledningscentrum byggts upp som har resurser, utrustning och personal med en total vägledningsservice, allt från information om yrken och utbildningar till fördjupade vägledningssamtal. Arbetet med att utforma individuella studieplaner har kommit olika långt och kvaliteten skiftar starkt mellan olika kommuner. I ungefär en tredjedel av kommunerna saknas individuella studieplaner. Många kommuner arbetar med validering. Begreppet validering har en vid innebörd. visar i en rapport att det finns många varierande uppfattningar i kommunerna när det gäller validering. Med validering avser regeringen en strukturerad bedömning, värdering och erkännande av kunskaper och kompetens som uppnåtts både i och utanför det formella utbildningsväsendet. Enligt förekommer validering i ungefär en tredjedel av kommunerna och i nästan två tredjedelar av kommunerna pågår utvecklingsarbete inom detta område. Sammantaget efterlyses mer kunskaper inom området. De allra flesta kommuner använder sig av externa utbildningsanordnare, dvs. andra än kommunens egen vuxenutbildning. Den kvalitetsgranskning, som genomfört på uppdrag av regeringen avseende utbildning på entreprenad, visar att externa anordnare ofta erbjuder pedagogiska processer som är utvecklade utifrån de vuxnas perspektiv. Granskningen visar dock att de externa anordnarnas erfarenheter inte alltid tas till vara av kommunerna i utvecklingsarbetet. Vidare tyder granskningen på att det finns brister i kommunernas ledning, styrning och egentillsyn när det gäller utbildning på entreprenad. har följt upp målet att höja utbildningsnivån och redovisat resultatet i en ?. Rapporten bygger på en enkätundersökning av deltagare i vuxenutbildning /98. Under detta läsår hade en tredjedel av de studerande, som vid studiernas början saknade treårig gymnasieutbildning, höjt sin utbildningsnivå enligt s.k. SUN-klassificering. SUN-klassificeringen innebär att en studerande måste fullfölja kurser motsvarande 500 gymnasiepoäng samt ha godkända resultat i engelska, svenska och matematik för att tillgodogöra sig en höjning av utbildningsnivån. Systemet innebär att många som inhämtat kurser som omfattar mer än 500 gymnasiepoäng inte formellt höjs till en ny utbildningsnivå, om inte de specifika kraven på engelska, svenska och matematik varit uppfyllda. Utvärderingar som utförts på uppdrag av KLK Resultaten från en undersökning som presenterade Resultaten av första 18 månader - jämförelser mellan kommunerna visar att glesbygdskommuner och kommuner där arbetslösheten är hög har satsat mer på än andra kommuner. Detsamma gäller även kommuner där andelen korttidsutbildade är hög. Den statistiska analysen visar att det framför allt är fyra faktorer som samvarierar med kommunernas omfattning av verksamheten inom . Ju högre arbetslöshet i kommunen, desto fler deltagare i . Ju fler korttidsutbildade i en kommun, desto mer satsar man på . Ju mindre vuxenutbildning som tidigare fanns i kommunen, desto mer verksamhet i . Studiernas omfattning per kommuninvånare är också större i glesbygdskommuner än i andra typer av kommuner. presenterades också resultatet av en enkätundersökning som genomförts av forskare vid didaktik, effekter på kort sikt. Enkätstudie av deltagare och jämförelsegrupper , . & ., . Enligt rapporten var av deltagarna nöjda med . Studien visar också att tre fjärdedelar av deltagarna i hade fått arbete eller gått vidare till fortsatta studier. Huvudslutsatsen i studien är att effekter på sysselsättningen inte kan bedömas . Effekterna förskjuts, eftersom många väljer att fortsätta med sina studier. presenterade en studie som genomförts för att belysa de mer långsiktiga effekterna av vuxenutbildning avseende inkomstförhållanden, högskolestudier och arbetslöshet. (Inkomst- och sysselsättningseffekter av vuxenutbildning, , SCB Temarapport 2000:1, ). Studerande i vuxenutbildning har jämförts med studerande 1997. Resultaten visar att vuxenutbildning leder till positiva effekter både när det gäller inkomst och sysselsättning. De studerande i skiljer sig delvis från dem som tidigare studerade i vuxenutbildning bl.a. genom att de i mycket högre grad än tidigare går vidare till högskolestudier. Slutsatsen i studien är att om arbetsmarknaden inte radikalt förändras, bör de positiva effekterna också gälla för dem som går . 5 Mål och strategi för vuxnas lärande Regeringens förslag: Följande mål och strategi skall gälla för utveckling av vuxnas lärande. Mål: Alla vuxna skall ges möjlighet att utvidga sina kunskaper och utveckla sin kompetens i syfte att främja personlig utveckling, demokrati, jämställdhet ekonomisk tillväxt och sysselsättning samt en rättvis fördelning. Strategi: * Pedagogik och arbetsformer utvecklas för att motsvara individernas föränderliga och ökande behov av lärande i ett kunskapsbaserat samhälle. * Individens lärande och kunskapssökande stöds genom rådgivning och vägledning, baserad på erkännande av faktiska, redan förvärvade kunskaper. * Ändamålsenliga lärmiljöer samt undervisning, handledning och nätbaserad utbildning tillhandahålls i en omfattning som så långt möjligt svarar mot alla vuxnas varierande behov av och förutsättningar för lärande. * Ekonomiskt stöd erbjuds vuxna för att stimulera till deltagande i utbildning och kompetensutveckling. * Samhället, arbetsgivarna och de enskilda ansvarar gemensamt för att olika individers och olika gruppers behov av såväl allmän som specialinriktad utbildning tillgodoses. * Allt formellt och icke formellt lärande, som åtnjuter samhällets stöd, genomsyras av ett demokratiskt förhållningssätt och respekt för allas lika värde. * En grundläggande samsyn över politikområden och samverkan mellan myndigheter, arbetsmarknadens parter och folkrörelser eftersträvas för att förverkliga individernas lärande och kompetensutveckling.