prop · GO031D10 · 2001-01-01 00:00:00 — Dessutom har flera polismyndigheter organiserat särskilda punktinsatser som visat sig framgångsrika. slutsats är att insatser mot olovligt bruk av narkotika och langning på gatunivå är en effektiv arbetsmetod av framförallt tre skäl. En sådan inriktning leder till tidig upptäckt av dem som börjat använda narkotika. Det ökar möjligheterna att avbryta ett missbruk. Utvärderingar visar också att arbetsmetoderna varit effektiva för att klara upp fler brott, inte bara narkotikabrott. En polismyndighet har redovisat att tillgreppsbrottsligheten minskat betydligt för en särskild narkotikainsats på gatunivå. bedrevs det nordiska amfetaminprojektet såsom ett EU-finansierat projekt där de nordiska länderna, Europol och vissa andra medlemsländer i EU deltog. En framgångsrik kartläggning har gjorts av produktionsplatser och rutter för illegalt tillverkat amfetamin. Såvitt avser lagföringar i enskilda ärenden har resultatet inte varit lika tillfredsställande. Med utgångspunkt i projektresultaten presenterade ett initiativ med syfte att effektivisera bekämpningen av syntetisk narkotika inom EU. Sammantaget anser regeringen att polisväsendet har utvecklat sina metoder för narkotikabrottsbekämpning och angripit området på ett innovativt sätt. De punktinsatser som genomförts med bl.a. förstärkta gatulangningsgrupper har visat sig framgångsrika. Inte minst är slutsatsen att tillgreppsbrotten minskat betydligt under insatserna vid en myndighet av stort intresse. De kartläggningar som många polismyndigheter har gjort tillsammans med andra aktörer på området har medfört att narkotikabrottsbekämpningen byggt på ett bra kunskapsunderlag. En värdefull effekt av kartläggningarna har också varit att det i många fall skapats en lokal samsyn om hur narkotikamissbruket bör bekämpas. BRÅ har analyserat vilka grupper som har en särskilt hög risk att utveckla omfattande kriminella karriärer (Rapport 2000:3). En sådan grupp är de som vid första och andra lagföringen döms för narkotikabrott och stöld som huvudbrott. Däremot visar undersökningen att den risken var relativt låg om debutbrottet var narkotikabrott. Det är angeläget att polisväsendet tar till sig ny kunskap på området och använder den för att styra insatserna på ett än mer effektivt sätt. Ekonomisk brottslighet Resultat påbörjade sin verksamhet . Då övertog myndigheten ansvaret för ekobrottsbekämpningen vid polismyndigheterna i , och . övertog myndigheten också ansvaret vid polismyndigheterna i och . Beträffande verksamhet hänvisas till avsnitt 4.6.2. Kostnaderna för polismyndigheternas insatser mot ekonomisk brottslighet var ca eller av myndigheternas totala kostnad. Antalet inkomna ekobrottsärenden har minskat . Totalt inkom 1 752 ärenden. Det kan förklaras av att antalet konkurser har minskat och att skattebrottsenheternas arbete medfört ett mindre inflöde till polisen. Antalet balanserade ärenden minskade från 2 1998 till 1 1999. Av dessa var ca 600 ärenden äldre än eller . Antalet ärenden redovisade till åklagare minskade från 1 1998 till 1999. Även den andel ärenden av totalt inkomna som redovisades till åklagare minskade från år . Enligt förklaras det av att ärendeinflödet minskat och att mer omfattande ärenden återstod efter att avarbetningsuppdraget slutförts. Utvecklingen har inneburit att utredningskostnaden per ärende som redovisades till åklagare ökade från till . Kostnaden varierar mellan polismyndigheterna från ca till ca . har inte redovisat någon analys av den stora skillnaden. Trenden med längre genomströmningstid fortsatte. bedömer att insatserna mot ekobrottsligheten har varit tillfredsställande men styrelsen har pekat på vissa svårigheter att finna intresserad och lämplig personal för den ekobrottsbekämpningen. Analys och slutsatser De tidigare problemen med ett stort antal balanserade ärenden är lösta. Det är nu viktigt att vidmakthålla och ta tillvara det gynnsamma läget. En rimlig avvägning måste göras mellan de insatser som skall avsättas för utredningsverksamhet och annan viktig verksamhet på området. Det gäller inte minst den lokala probleminventeringen som ligger till grund för de angelägna brottsförebyggande insatserna. En framgångsrik ekobrottsbekämpning förutsätter också att det skapas system som säkerställer en långsiktig kompetensförsörjning. Det är på detta område särskilt angeläget att finna goda samarbetsformer med andra myndigheter och utifrån de lokala förutsättningarna skapa ett samlat effektivt resursutnyttjande. Miljöbrott Resultat Den nya trädde i kraft . Det är svårt att göra jämförelser med tiden . Trots det bedömer både och Riksåklagaren att antalet inkomna miljöbrott har ökat kraftigt. Det beror sannolikt på tillsynsmyndigheternas ökade anmälningsbenägenhet och förbättrade samarbete med polisen. har Riksåklagaren inrättat en ny organisation för bekämpningen av miljöbrott. Den innebär att alla åklagar- och polismyndigheter har ett operativt ansvar på området. Analys och slutsatser Enligt regeringens bedömning bör polisväsendet fortsätta att utveckla sin förmåga att bekämpa miljöbrott och lämna åklagarväsendet det biträde som behövs för att den nya organisationen snabbt skall bli ett effektivt verktyg i kampen mot miljöbrottsligheten. Riksåklagaren har redovisat en delårsrapport för den nya miljöbrottsorganisationen (se avsnitt 4.6.2). Stöd till brottsoffer och vittnen har undersökt vad de som utsatts för bostadsinbrott ansåg om det stöd de fått av polisen. I genomsnitt har uppgivit att de varit nöjda med polisens stöd, samma andel som föregående år. Antalet personer som begärt hela eller delar av det trygghetspaket som polismyndigheterna tillhandahåller för hotade personer har minskat från 1998 till 1999. Därav har också antalet kvinnor som begärt paketet minskat från 1998 till 1999. Andelen positiva beslut var , eller nästan detsamma som . Några polismyndigheter har redovisat att de i ökad utsträckning börjat använda särskilda hot- och riskbildsbedömningar för att bättre kunna anpassa skyddet och förbättra förmågan att förebygga brott. Arbetet med att höja personalens kompetens på området har fortsatt. Det kan nämnas att i genomfört en omfattande utbildningssatsning för att förbättra förstahandsåtgärderna i samband med våld mot kvinnor. gav regeringen i uppdrag att, i samverkan med Riksåklagaren, , och , utarbeta ett förslag till ett nationellt handlingsprogram för skydd av vittnen, målsägande och andra bevispersoner. Syftet med programmet är att samordna de insatser som behövs för att skydda bevispersoner från repressalier och hot i anledning av deras medverkan i brottsutredningar. Uppdraget skall redovisas senast . Den grova och gränsöverskridande brottsligheten inträde i det operativa Resultat har haft regeringens uppdrag att samordna polisväsendets åtgärder för anslutningen till . Detta arbete har även engagerat andra delar av polisväsendet. Flera försöksverksamheter, bl.a. i och , har genomförts för att simulera gränskontroll och samverkan med andra myndigheter ur ett Schengenperspektiv. Samtliga polismyndigheter har upprättat genomförandeplaner över vilka åtgärder som måste vidtas och har i samarbete med och tagit fram en samlad nationell handlingsplan som skall fungera som styrdokument för de gränskontrollerande myndigheterna. har vidare till lämnat in ett förslag på vilka orter som bör vara gränsövergångsställen då blir operativ . I samband med utvärderingen av förberedelser inför ett operativt inträde i har inspektioner av datasäkerhet och polisiärt samarbete genomförts . kommer inspektioner att ske av gränskontrollen. Resultatet av dessa kommer att ligga till grund för ett rådsbeslut i . Utbyggnaden av det nationella sambandskontoret som innehåller SIRENE-kontor, och Europol var klart . har installerat en nationell del av SIS på och funktions- och kommunikationstester för systemet har påbörjats. Även anslutning för kommunikation vid pågår och färdigställdes . Analys och slutsatser De bedrivna försöksverksamheterna har gett värdefull information för polisens tillämpning av kommande lagstiftning på området. Organisationsformer, arbetsmetoder samt samverkan med andra myndigheter kan nu börja införas och genomföras vid de polismyndigheter som är direkt berörda av trafik till och från länder utanför Schengenområdet. Den nationella handlingsplanen för implementering av är tillräckligt omfattande och på en relevant detaljeringsnivå för att polismyndigheterna skall finna vägledning för arbetet i slutfasen av förberedelserna. Arbetet med nationella SIS går enligt plan och beräknas vara klart för anslutningen. Arbetet med förberedelserna har tagit mycket resurser i anspråk på central nivå. Det krävs dock även att det på polismyndighetsnivå bedrivs ett aktivt förberedelsearbete dels för den egna verksamheten och dels gentemot andra aktörer, främst hamnar och flygplatser för att kunna bli klara för anslutningen. Aktionsgruppen mot organiserad brottslighet i Resultat Internationellt samarbete av stor betydelse förekommer inte bara inom ramen för EU och utan också med Östersjöstaterna. De nordiska länderna, , de baltiska staterna, och bedriver ett brottsbekämpande samarbete inom ramen för Aktionsgruppen mot organiserad brottslighet i . Aktionsgruppen tillsattes av regeringscheferna i och består av personliga representanter för regeringscheferna. har sedan starten varit ordförandeland. Inom ramen för aktionsgruppen genomförs ett konkret och praktiskt samarbete mellan ländernas polis-, åklagar-, tull-, skatte- samt kust- och gränsbevakningsmyndigheter. Åtgärder har vidtagits för att förbättra och utöka informationsutbytet mellan länderna, utöka det rättsliga samarbetet samt genomföra gemensamma utbildningar, undersökningar etc. Gemensamma operativa aktioner genomförs löpande mot bl.a. stulna fordon, narkotikasmuggling, illegal migration och högbeskattade varor. Totalt har över 30 sådana operationer genomförts . inrättades en operativ kommitté under Aktionsgruppen som har till uppgift att föreslå gemensamma operativa åtgärder samt ansvara för genomförandet och utvärderingen av konkreta aktioner. Aktionsgruppen består således inte av en grupp utan är ett välutvecklat samarbete med den koordinerande operativa kommittén samt flera fasta arbetsgrupper. I tillägg till det rent operativa samarbetet pågår samarbete om vittnesskydd liksom ett åklagar- och skattebrottssamarbete som aktionsgruppen tagit initiativ till. påbörjades arbete vad gäller korruption samt handel med kvinnor. Bl.a. kommer Aktionsgruppen hädanefter publicera en lägesrapport om korruption i . Analys och slutsatser Aktionsgruppens verksamhet har resulterat i att enklare och effektivare samarbetsstrukturer har byggts upp och samverkan mellan de olika brottsbekämpande myndigheterna i har blivit en del av det dagliga arbetet. Vad gäller de operativa resultaten kan konstateras att flera av operationerna har lett till viktiga beslag eller till att betydelsefullt underrättelsematerial har kunnat samlas in. Vid Östersjötoppmötet i överlämnade Aktionsgruppen sin andra detaljerade rapport till regeringscheferna. Regeringscheferna beslutade då att förlänga Aktionsgruppens mandat t.o.m. . kommer att ansvara 2000 ut då tar vid som ordförande . Resultat Arbetet vid Europol och i medlemsländerna har, sedan verksamheten inleddes , präglats av övergången från strategisk till operativ inriktning. Europol och flera medlemsländer, däribland , har deltagit i ett flertal framgångsrika operationer, som bl.a. rört stora mängder narkotika, människohandel och stulna fordon. En av Europols huvuduppgifter är att underlätta informationsutbytet mellan medlemsländerna. Till sin hjälp har Europol ett datoriserat system som tillåter inmatning, tillgång och analys av uppgifter. Systemet består av tre huvudbeståndsdelar. Ett informationssystem, ett analyssystem samt ett indexsystem. De två sistnämnda har tagits i bruk, medan informationssystemet alltjämt är under uppbyggnad. En annan huvuduppgift är att genomföra analyser som ett led i kriminalunderrättelseverksamheten. Analyser har genomförts i projektform av särskilda analysgrupper, bestående av Europols analytiker och andra tjänstemän samt medlemsstaternas sambandsmän. I syfte att på ett strukturerat sätt beskriva det stöd som kriminalunderrättelser kan ge har en underrättelsemodell arbetats fram. uppmanade vid sitt möte i ministerrådet att utvidga Europols behörighet till att omfatta penningtvätt i allmänhet, oberoende av vilket typ av brott som vinningen av penningtvätt härrör från. Genom ett rådsbeslut har Europols direktör bemyndigats att inleda förhandlingar om avtal med tredje länder och organ utan anknytning till EU. Förhandlingar med kandidatländerna, partnerländerna i , (och ), samt skall prioriteras. Analys och slutsatser Verksamheten skall även i fortsättningen inriktas på det operativa arbetet. Det rör sig i första hand om åtgärder för att färdigställa Europols informationssystem så att informations- och underrättelseutbyte mellan Europol och medlemsländerna kan ske i full skala. Den nämnda underrättelsemodellen har bidragit till framgång i detta arbete. Det behövs också ett system för utvärdering av nyttan av detta informationsutbyte. Vidare spelar medlemsländernas sambandsmän en viktig roll och det finns ett behov av att stärka samarbetet mellan dem och Europol. Därtill kommer att kunskapen om Europol och nyttan av samarbetet genom Europol hos de nationella brottsbekämpande myndigheterna ännu inte fått den spridning som är önskvärd. Särskilda åtgärder skall därför vidtas för att öka medvetenheten om Europols roll i den gränsöverskridande brottsbekämpningen. Poliser i fredsfrämjande insatser Resultat tog överhuvudmannaansvaret för polispersonal i internationell fredsfrämjande verksamhet från Försvarsmakten. Vid inrättades för detta ändamål en Polisens utlandsstyrka. fick därmed ett samlat nationellt ansvar för all internationell polisiär verksamhet. De organisatoriska förändringarna har genomförts i nära samverkan med Försvarsmakten. En särskild enhet vid har satts upp med ansvar för all utlandsverksamhet. Enheten är indelad i tre sektioner, varav en har ansvar för sådan fredsfrämjande verksamhet som utförs av Polisens utlandsstyrka, en för bilaterala uppdrag av biståndskaraktär och en för frågor som rör utlandsstationerade polissambandsmän. Enheten handlägger alla frågor som rör planering, rekrytering, utbildning, utrustning samt psykosocialt stöd till poliser före, under och efter uppdraget. Vidare svarar enheten för verksamhetsutveckling och doktrin- och metodfrågor samt för samverkan med Försvarsmakten i logistikfrågor. Rapporter från missionsområdena lämnas kontinuerligt till en dygnetruntbemannad sambandscentral på . verkar ungefär 140 svenska poliser i olika fredsfrämjande missioner, bl.a. i () och Organisationens för säkerhet och samarbete i () regi. Det största svenska bidraget går till FN:s mission i Kosovo, där vi har 60 poliser. Inom EU pågår ett intensivt arbete med att bygga upp en förmåga att hantera civils kriser. En begäran om bidrag till fredsfrämjande insatser från ledande organ som FN eller skall kunna uppfyllas av medlemsstaterna inom EU gemensamt. EU skall också kunna sätta upp och leda egna sådana insatser. antog i Feira ett för unionen gemensamt kapacitetsmål för poliser. Det innebär att EU skall kunna bidra med upp till 5000 poliser i fredsfrämjande missioner, varav 1000 poliser skall kunna vara på plats från begäran eller beslut om insats. Vikten av goda förbindelser mellan det militära och det civila området understryks samt betydelsen av ett bra samarbete mellan EU och FN, och . Analys och slutsatser Övergången av huvudmannaskapet för poliser i fredsfrämjande tjänst från Försvarsmakten till har kunnat genomföras utan problem. har skapat en effektiv organisation för poliser i fredsfrämjande insatser. Det internationella samarbetet inom detta område kommer att vara fortsatt omfattande och efterfrågan på poliser i internationell fredsfrämjande tjänst bedöms öka . I synnerhet kommer EU:s arbete med att bygga upp en civil krishanteringsförmåga kommer att kräva stora resurser. kommer i det internationella arbetet på detta område även fortsättningsvis att verka för en utveckling av polisens roll i fredsfrämjande insatser. Det medför att utbildnings- och metodfrågor för poliser i sådan tjänst kommer att få ökad betydelse. Personalförsörjning och kompetensutveckling Resultat Tabell 4.8 Antalet anställda inom polisen vid utgången av åren 1996 1999 fördelat på poliser och civilanställda År Totalt Poliser Civila 1996 23 867 16 723 7 144 1997 22 755 16 783 5 972 1998 21 951 16 429 5 522 1999 22 009 16 201 5 808 minskade antalet poliser med 228 medan övriga anställda ökade med 286. Endast ca 200 eller av polispersonalen lämnade sina anställningar inom polisväsendet av annat skäl än ålderspension. Det är en minskning . Det är alltså en mycket liten andel av poliserna som lämnar yrket för att övergå till annan sysselsättning. Pensionsavgångarna är måttliga till och med men ökar sedan för att nå en nivå på drygt 500 poliser . Behovet av poliser har varit större än vad som har kunnat tillgodoses. Några polismyndigheter har saknat ekonomiska möjligheter att anställa fler poliser medan andra saknat sökande till lediga anställningar. De anställdas medelålder har ökat. Medelåldern för polispersonalen var vid utgången av . Vid två polismyndigheter var medelåldern eller mer. Vid utgången av var av polispersonalen och av övrig personal eller äldre. var motsvarande andel av polispersonalen och av övrig personal. Sjukfrånvaron och begränsningarna i tjänstbarheten av hälsoskäl ökade . Sjukfrånvaro i % Motsvarar i antal årsarbetskrafter 1998 1999 1998 1999 Polispersonal 1,7 1,9 275 307 Övrig personal 2,8 3,1 158 177 En orsak till det är den tidigare minskningen av antalet anställda i kombination med den ogynnsamma åldersstrukturen och de höga krav som ställs på polispersonalen. Likaså ökade övertidsuttaget. Kostnaderna för övertidstillägg för polispersonalen ökade från till eller med . För de övriga anställda ökade övertidskostnaderna . användes av arbetstiden för utbildning. Det är lika mycket som de två föregående åren. Den första omgången om knappt 70 poliselever i den nya grundutbildningen avslutade sin utbildning och började sina anställningar vid polismyndigheterna. rekryterades 383 studenter till den grundläggande polisutbildningen. Av dessa var kvinnor och hade invandrarbakgrund. beräknas 183 och ca 380 polisstuderande avsluta polisprogrammet vid och påbörja aspirantutbildning vid polismyndigheterna. Trots det kommer antalet poliser att fortsätta minska till omkring 16 160. Fr.o.m. höstterminen kommer att bedriva polisutbildning på uppdrag av . beräknas 450 nya polisstuderande antas till polisprogrammet. Av dessa kommer ca 50 studerande att genomgå sin utbildning vid nya verksamheten i . Andelen kvinnor var av poliserna och av de övriga anställda. har lämnat ett omfattande stöd till olika nätverk för kvinnor i polisväsendet. Inga osakliga löneskillnader förekommer mellan kvinnor och män. Styrelsen har arbetat fram en jämställdhetspolitik och ett handlingsprogram mot sexuella trakasserier. Chefsförsörjning och chefsutveckling har polismyndigheternas behov av rekrytering och utveckling av chefer inventerats. Samtliga myndigheter har chefsförsörjningsprogram och alla har prioriterat utvecklingen av chefer. Flera myndigheter har öppnat möjlighet för kompetensutveckling genom universitets- eller högskolestudier. Det ledarskapscentrum som startats vid arbetar på ett övergripande plan med att utveckla ledarskapet inom polisväsendet främst genom att öka kunskaperna och utveckla metoder för myndigheternas egna insatser. Särskilda ansträngningar har gjorts för att uppmana kvinnor att söka chefsbefattningar. Analys och slutsatser Enligt regeringens bedömning är det nödvändigt att antalet poliser ökar och utvecklingen mot en allt högre medelålder inom poliskåren bryts. Det är dessutom viktigt att rekryteringen av poliser till glesbygdsområden förstärks. Etableringen av en polisiär grundutbildning i kommer att främja rekryteringen av nya poliser till norrlandsmyndigheterna. Med nuvarande utbildningskapacitet och med de resurser som tillförs polisväsendet kan utbildningsfrekvensen öka så att det är möjligt att anta omkring 660 polisstuderande och åren därefter mellan 600 och 900 polisstuderande . Det skulle, även med beaktande av de avgångar som kan förutses, innebära att antalet poliser skulle öka med 2001, 2002 och 2003. Vid utgången av kommer det då att finnas ca 16 800 poliser. För att ytterligare poliser skall kunna rekryteras krävs det att polisutbildningen bedrivs vid fler orter än och . överväger att förlägga ett antal utbildningsplatser till ytterligare någon ort vilket kommer att möjliggöra att fler studerande kan antas till polisprogrammet. Det är angeläget att polisväsendet analyserar resurs- och arbetsfördelningen mellan poliser och annan personal för att säkerställa en ändamålsenlig personalsammansättning. Antalet specialister och annan icke polisutbildad personal måste öka för att höja kvaliteten i brottsutredningarna och klara krav. Det är också viktigt att ansträngningarna för att skapa en jämnare könsfördelning inom polisväsendet vidmakthålls. Likaså måste polisväsendet i sin rekrytering fortsätta att främja den etniska och kulturella mångfalden. Förändringarna inom polisväsendet ställer stora krav både på den direkt berörda personalen och på de chefer som lett arbetet och som i många fall har varit oförberedda på de problem som uppstår i en verksamhet i samband med stora förändringar. Informationsteknik IT Resultat Polisväsendets IT-kostnader uppgår till ca . initierade en översyn av polisväsendets IT-verksamhet. Också RRV har granskat polisens IT-stöd (Rapport 2000:8). Enligt RRV tillbringar poliser i medeltal /dag vid sitt IT-stöd. RRV fann också stora brister i tillgänglighet och användbarhet. IT-stödet var bl.a. inte tillgängligt i bilar och på brottsplatser. Det fanns också brister i förvaltning och genomförande av nyinvesteringarna. Systemet för anmälningsupptagning (RAR) är enligt enkätsvaren det i särklass viktigaste men får mest kritik för bristande funktionalitet. Redan innan RRV inledde sin granskning hade styrelsen inlett ett omfattande förändringsarbete för att undanröja problemen. har utarbetat en gemensam strategi för IT och annan verksamhetsutveckling. Inom har skapats en Utvecklings- och strategienhet som fått ett helhetsansvar för all verksamhetsutveckling, inklusive utveckling och förvaltning av IT- system. För att säkerställa ett lokalt inflytande över verksamheten har ett utvecklingsråd skapats, där bl.a. chefen för och åtta länspolismästare ingår. Rådet har en viktig funktion som garant för att utvecklingsarbetet motsvarar det verksamheten efterfrågar. presenterades betänkandet Ett tryggare (SOU 1998:143), Ett gemensamt system för mobil kommunikation. Utredningen har föreslagit att ett gemensamt radiosystem för all samhällsviktig verksamhet, baserat på s.k. TETRA-standard, införs i hela landet. har anmält till regeringen att polisväsendets nuvarande radiokommunikationssystem bör bytas ut men att det är möjligt att upprätthålla en fungerande radiokommunikation med nuvarande system fram till utgången av . Därefter bör polisen övergå till ett landstäckande TETRA-system på det sätt utredningen föreslagit. Regeringen har uppdragit åt Statskontoret att upphandla ett gemensamt radiokommunikationssystem. Uppdraget skall vara slutfört . Analys och slutsatser Det är angeläget att polisväsendet använder modern teknik för att effektivisera verksamheten. Enligt regeringens bedömning finns det utrymme för att utnyttja de redan befintliga systemen på ett mer effektivt sätt i polisverksamheten. Att personalen har tillräcklig kompetens är givetvis en viktig faktor. Likaså finns det fortfarande behov av att nyutveckla IT- stöd t.ex. när det gäller hanteringen av beslagtaget gods.