prop · GO03146 · 2001-06-27 00:00:00 — Annan revisor skall vara auktori- serad revisor eller godkänd revisor. Till revisor kan även ett registrerat revisionsbolag utses. Bestämmelser om vem som kan vara huvud- ansvarig för revisionen och om underrättelseskyldighet finns i 12 § lagen (1995:528) om revisorer. I ett kreditmarknadsföretag skall minst en av stämman utsedd revi- sor vara auktoriserad revisor eller ha godkänts som revisor enligt 4 § revisorslagen (2001:000). Annan revisor skall vara auktoriserad revisor eller godkänd revisor. Till revisor kan även ett registrerat revisionsbolag utses. Bestämmelser om vem som kan vara huvud- ansvarig för revisionen och om underrättelseskyldighet finns i 19 § revisorslagen (2001:000). 1.Denna lag träder i kraft . 2.Vid tillämpningen av den nya bestämmelsen skall revisorer som har godkänts enligt 4 § lagen (1995:528) om revisorer anses som godkända enligt 4 § revisorslagen (2001:000). 1 Senaste lydelse 1998:764. Förslag till lag om ändring i stiftelselagen (1994:1220) Härigenom föreskrivs att 4 kap. 3 och 4 §§ stiftelselagen (1994:1220) skall ha följande lydelse. Den som är underårig, i konkurs eller underkastad näringsförbud eller som har förvaltare enligt 11 kap. 7 § får inte vara revisor. En revisor skall ha den insikt i och erfarenhet av redovisning och eko- nomiska förhållanden som med hänsyn till stiftelsens ändamål samt arten och värdet av stiftelsens tillgångar fordras för uppdragets full görande. Till revisor kan även ett regist- Till revisor kan även ett regis- rerat revisionsbolag utses. trerat revisionsbolag utses. melser om vem som kan vara hu- melser om vem som kan vara vudansvarig för revisionen och om huvudansvarig för revisionen och underrättelseskyldighet finns i 12 § om underrättelseskyldighet finns i lagen (1995:528) om revisor. 19 § revisorslagen (2001:000). stämmelserna i 6 § i detta kapitel stämmelserna i 6 § i detta kapitel tillämpas på den huvud ansvarige. tillämpas på den huvudansvar ige. Till revisor i dotterföretag bör minst en av moderstiftelsens revisorer utses, om det kan ske. Minst en revisor skall vara auktoriserad eller godkänd revisor, om stiftelsen enligt bokföringslagen (1999:1078) är skyldig att upprätta årsredovisning. Minst en revisor skall vara Minst en revisor skall vara auktoriserad revisor eller ha god- känts som revisor enligt 4 § revi- sorslagen (2001:000), om 1. nettovärdet av stiftelsens till- 1. nettovärdet av stiftelsens till- motsvarar 1 000 gånger det pris- motsvarar 1 000 gånger det pris- basbelopp enligt lagen (1962:381) basbelopp enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring som gällde om allmän försäkring som gällde respektive räkenskapsår, eller respektive räkenskapsår, eller 2. antalet anställda i stiftelsen 2. antalet anställda i stiftelsen under de två senaste räken skaps- under de två senaste räken skaps- åren i medeltal har överstigit 200. åren i medeltal har överstigit 200. Bestämmelserna i andra stycket gäller även för moderstiftelse i en 1 Senaste lydelse 1995:540. 2 Senaste lydelse 1999:1106. 1. nettovärdet av koncernföretagens tillgångar enli gt koncernbalans- räkningarna överstiger det gränsbelopp som anges i andra stycket 1, 2.antalet anställda hos koncernföretagen som anges i 1 i medeltal har överstigit 200, eller 3.moderstiftelsen inte upprättar koncernredovisning och nettovärdet av koncernföretagens tillgångar, enligt balansräkningar för koncernföre- tagens två senaste räkenskapsår, på moderstiftelsens balansdag överstiger det gränsbelopp som anges i andra stycket 1. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan i fall som avses i andra och tredje styckena besluta att en viss godkänd revisor får utses i stället för en auktoriserad revisor. Sådana beslut meddelas för högst i följd. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan i fall som avses i andra och tredje styckena besluta att det i stället för en auktoriserad revisor eller revi- sor som har godkänts enligt 4 § revisorslagen (2001:000) får utses en annan godkänd revisor. Så dana beslut meddelas för högst i följd. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Vid tillämpningen av 4 kap. 4 § skall revisorer som har godkänts enligt 4 § lagen (1995:528) om revisorer anses som godkända enligt 4 § revisorslagen (2001:000). Förslag till lag om ändring i revisionslagen (1999:1079) Härigenom föreskrivs att 13, 15 och 19 §§ revisionslagen (1999:1079) skall ha följande lydelse. Minst en revisor skall vara auktoriserad revisor om 1.nettovärdet av företagets till- gångar enligt balansräkningarna överstiger ett gränsbelopp som motsvarar 1 000 gånger det pris- basbelopp enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring som gällde under av res- pektive räkenskapsår, eller 2.antalet anställda hos före taget under de två senaste räken skaps- åren i medeltal har överstigit 200. Minst en revisor skall vara auktoriserad revisor eller ha god- känts som revisor enligt 4 § revi- sorslagen (2001:000), om 1.nettovärdet av företagets till- gångar enligt balansräkningarna överstiger ett gränsbelopp som motsvarar 1 000 gånger det pris- basbelopp enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring som gällde under av res- pektive räkenskapsår, eller 2.antalet anställda hos företaget under de två senaste räken skaps- åren i medeltal har överstigit 200. För ett företag som omfattas av bestämmelserna i 13 eller 14 § får regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer besluta att företaget får utse en viss godkänd revisor i stället för en auktoriserad revisor. Ett sådant beslut gäller i högst . För ett företag som omfattas av bestämmelserna i 13 eller 14 § får regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer besluta att företaget i stället för en auk- toriserad revisor eller revisor som har godkänts enligt 4 § revisors- lagen (2001:000) får utse en annan godkänd revisor. Ett sådant beslut gäller i högst . Till revisor får även ett registrerat revisionsbolag utses. Bestämmelser om vem som får Bestämmelser om vem som får vara huvudansvarig för revisionen vara huvudansvarig för revisionen när ett revisionsbolag utses att vara när ett revisionsbolag utses att vara revisor och om underrättelse- revisor och om underrättelse- skyldighet finns i 12 § lagen skyldighet finns i 19 § revisors- (1995:528) om revisorer. lagen (2001:000). bestämmelser i detta kapitel till- melser i denna lag tillämpas på den lämpas på den huvudansvarige: 17 § om jäv, och 17 § om jäv, och 18 § om anlitande av biträde. 18 § om anlitande av biträde. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Vid tillämpningen av 13 och 15 §§ skall revisorer som har godkänts enligt 4 § lagen (1995:528) om revisorer anses som godkända enligt 4 § revisorslagen (2001:000). Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: f.d. justitierådet , regeringsrådet , justitierådet . Enligt en lagrådsremiss () har regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till 1.revisorslag (2001:000), 2.lag om ändring i revisorslagen (2001:000), 3.lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385), 4.lag om ändring i bankrörelselagen (1987:617), 5.lag om ändring i lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar, 6.lag om ändring i lagen (1981:981) om värdepappersrörelse, 7.lag om ändring i lagen (1992:1610) om finansieringsverksamhet, 8.lag om ändring i stiftelselagen (1994:1220), och 9.lag om ändring i revisionslagen (1999:1078). Förslagen har inför Lagrådet föredragits av hovrättsassessorn . Förslagen föranleder följande yttrande av Lagrådet: I punkterna 2 och 3 finns definitioner av godkänd revisor respektive auk- toriserad revisor. I definitionerna hänvisas till dels 4 och 5 §§ i den nya revisorslagen, dels äldre bestämmelser varmed åsyftas lag om revisorer och förordning om revisorer. Det är normal lag- stiftningsteknik att inte i en författning hänvisa till upphävda bestäm- melser på detta sätt utan i stället ta in regler härom i övergångs- bestämmelser. Lagrådet förordar att eller äldre bestämmelser tas bort i 2 §. Av samma skäl bör hänvisningen i punkten 5 till lag utgå ur paragrafen. Som en följd härav krävs en övergångsbestämmelse om att revisorer som auktoriserats eller godkänts enligt äldre bestämmelser är att anse som auktoriserade respektive godkända revisorer även vid tillämpning av den nya lagen. Lagrådet återkommer till frågan hur man bör reglera ställningen för sådana revisorer som godkänts enligt äldre bestämmelser samt till motsvarande fråga beträffande registrerade revi- sionsbolag. I punkten 4 finns en definition av begreppet revisionsföretag. Med detta begrepp avses enligt förslaget en enskild näringsverksamhet, ett enkelt bolag, ett handelsbolag eller ett aktiebolag som en revisor utövar revisionsverksamhet i. Definitionen synes bli mera konsekvent om den får avse en enskild näringsidkare som utövar revisionsverksamhet eller ett enkelt bolag, ett handelsbolag eller ett aktiebolag som en revisor utövar sådan verksamhet i. Punkten 6 innehåller en definition av begreppet revisionsgrupp. Härmed åsyftas enligt förslaget en grupp av företag som består av minst ett revisionsföretag och minst ett annat företag som på grund av ägar- förhållanden, avtal eller administrativt samarbete eller av annan anled- ning får anses ingå i samma affärsmässiga gemenskap som revi sions- företaget. Med den angivna definitionen kommer en grupp av företag som består av enbart revisionsföretag att falla utanför begreppet revi- sionsgrupp, något som inte är avsikten enligt vad som upplysts vid lagrådsföredragningen. Lagrådet föreslår därför att definitionen avfattas enligt följande: en grupp av företag i vilken minst ett revisionsföretag ingår och som på grund av ägarförhållanden, avtal eller administrativt samarbete eller av annan anledning får anses ingå i samma affärsmässiga gemenskap. I punkten 7 definieras revisionsverksamhet. I delpunkten a) talas om verksamhet som består i viss granskning och som utmynnar i en rapport eller annan handling som är ägnad att utgöra bedömningsunderlag även för någon annan än uppdragsgivaren. Det citerade ordet bör bytas ut mot avsedd för att lagtexten skall stämma överens med vad som enligt författningskommentaren är åsyftat. Punkten 8 upptar en definition av revisionsklient. Begreppet anges som den som uppdrar åt någon annan att utföra revisionsverksamhet. Definitionen får betraktas som vag. Eftersom begreppet sedan i lagen används i bara två paragrafer, 24 och 33 §§, synes det inte nödvändigt att föra in ett särskilt begrepp bland definitionerna. I paragrafens första stycke anges i fyra punkter uppgifter. Punkten 2 gäller nämndens tillsyn. Enligt Lagrådets mening blir beskrivningen där mera fyllig om den avfattas utöva tillsyn över revisionsverksamhet samt över revisorer och registrerade revi sions- bolag. I punkten 3 talas om frågor om disciplinära åtgärder. Därmed torde avses sådana åtgärder som regleras i 36 och 38 §§. För att det klarare skall framgå att även en sådan åtgärd som vidtas mot ett regist- rerat revisionsbolag omfattas av punkten 3 förordar Lagrådet att denna avslutas med orden disciplinära och andra åtgärder mot revisorer och registrerade revisionsbolag. I andra stycket av paragrafen finns ett bemyndigande, formulerat Ytterligare bestämmelser om får meddelas av rege- ringen. Vad som avses torde emellertid inte vara ett bemyndigande enligt 8 kap. 7 § regeringsformen utan en erinran om att regeringen enligt 8 kap. 13 § regeringsformen kan meddela föreskrifter med stöd av sin s.k. restkompetens. Lagrådet förordar förför att bemyndigandet avfattas som motsvarande regel lag, alltså enligt följande: Närmare bestämmelser om meddelas av regeringen. I paragrafen anges vilka krav en sökande skall uppfylla för att kunna bli godkänd revisor. De olika kraven preciseras i fem punkter i första stycket. I andra stycket finns en bestämmelse om att , om det finns särskilda skäl, får bevilja undantag från de två först angivna kraven. Dessa avser att den sökande skall yrkesmässigt utöva revisions- verksamhet respektive att den sökande skall vara bosatt i eller i en annan stat inom EES-området. Paragrafen ger vid handen att de angivna kraven skall vara uppfyllda då beslut fattas om godkännande. Den utvisar emellertid inte i vad mån kraven måste uppfyllas också efter det att godkännande meddelats. Att vissa krav måste uppfyllas även fortsättningsvis framgår emellertid in- direkt av andra bestämmelser i lagförslaget (37 §). Enligt Lagrådets mening är det därför lämpligt att utforma 4 § så att paragrafen anger de allmänna kraven på en godkänd revisor. Dessa kommer då att avse såväl tiden för ansökan om godkännande som tiden därefter. Av lagrådsremissen framgår vidare att det ställs höga krav i fråga om såväl teoretisk utbildning som praktisk yrkeserfarenhet för att bli god- känd revisor. Enligt Lagrådets mening bör föreskrift- er i detta hänseende ges stöd i lagtexten. Detta kan förslagsvis ske genom att en ny punkt 4 infogas i första stycket, med krav på att revisorn har den utbildning och erfarenhet som erfordras för revisionsverksamheten. Paragrafen kommer då att i aktuella delar få följande lydelse: En godkänd revisor skall 1. yrkesmässigt utöva revisionsverksamhet, 4.ha den utbildning och erfarenhet som erfordras för revisions- verksamheten, 5.hos ha avlagt revisorsexamen, och 6.vara redbar och i övrigt lämplig att utöva revisionsverksamhet. Om det finns - - -1 och 2. Förslaget föranleder mindre följdändringar i 6 och 40 §§. Lagrådet hänvisar till vad som anförts under 4 § och föreslår att första stycket avfattas på följande sätt: En auktoriserad revisor skall uppfylla de krav som anges i 4 § första stycket 1-4 och 6 samt hos ha avlagt högre revisors- examen. Om Lagrådets förslag beträffande 4 och 5 §§ följs blir bestämmelsen onödig och kan utgå. I 13 § första stycket anges villkor som skall vara uppfyllda för att en revisor skall få utöva revisionsverksamhet i ett handelsbolag eller aktie- bolag om inte annat följer av 15 eller 16 §. Regleringen innebär att villkoren enligt 13 § delvis inte behöver vara uppfyllda om ett handels- bolag eller aktiebolag registrerats som revisionsbolag enligt någon av de två sistnämnda paragraferna. Detta skulle framgå klarare om de citerade orden utgår och det i ett nytt tredje stycke sägs att en revisor får utöva revisionsverksamhet i ett registrerat revisionsbolag, även om villkoren enligt första och andra styckena inte är uppfyllda. I det remitterade lagförslagets 13 § tredje stycket finns en bestämmelse om att styrelseledamöter och styrelsesuppleanter som är utsedda enligt lagen om styrelserepresentation för de privatanställda inte skall beaktas vid tillämpning av första och andra styckena i paragrafen. Enligt Lagråd- ets mening vore det mera adekvat om bestämmelsen anger att det som sägs i första stycket 2 och andra stycket 3 inte avser styrelseledamöter och styrelsesuppleanter av angivet slag. I 15 och 16 §§ finns regler om att ett handelsbolag eller aktiebolag inte får registreras som revisionsbolag, om det är i konkurs eller i likvidation. Reglerna ger anledning till frågan om en revisor över huvud taget bör få utöva revisionsverksamhet i ett handelsbolag eller aktiebolag som är i konkurs eller i likvidation. I paragrafen finns en bestämmelse om att får tillåta att en revisor som är verksam i utövar revisionsverksamhet i en annan stat inom EES-området trots att villkoren i 10, 11 och 13 §§ inte är uppfyllda. Innebörden av bestämmelsen är något svårförståelig. Vid lagrådsföredragningen har emellertid upplysts att avsikten är att möjlig- göra för en revisor som är verksam i att också utöva revisions- verksamhet i något annat EES-land där associationsformerna inte svarar mot svenska förhållanden. Mot denna bakgrund anser Lag rådet att bestämmelsen bör tas in som ett andra stycke i 9 § och formu leras som en möjlighet för att bevilja undantag från föreskriften i första stycket. Enligt andra meningen i paragrafen skall en huvudansvarig revisor vara auktoriserad revisor eller ha godkänts som revisor enligt 4 §, om det behövs för att uppfylla föreskrifter i lag eller annan författning. Det följer vidare av punkt 4 i övergångsbestämmelserna att med sådan revisor skall jämställas en revisor som godkänts enligt 4 § lag. Det betyder att en revisor som godkänts enligt de bestämmelser som gällde års lag inte får vara huvudansvarig revisor enligt 19 §. Regleringen torde bli klarare om det i andra meningen i paragrafen föreskrivs att den huvudansvarige skall vara auktoriserad revisor eller godkänd revisor som avlagt revisorsexamen. I så fall kan föreskriften i punkt 4 i övergångs- bestämmelserna utgå. Motsvarande lösning kan användas i de följdänd- ringar i andra lagar som upptas i remissen och som avser motsvarande avgränsning av vilka godkända revisorer som skall vara behöriga. Lag- rådet återkommer till dessa följdändringar. I paragrafen finns bestämmelser om giltighetstid för godkännande, aukto- risation och registrering. Enligt förslaget gäller sådana beslut eller till dess att beslut om avslag på fortsatt godkännande, auktorisa tion eller registrering har vunnit laga kraft. får bestäm ma att ett sådant beslut skall gälla . Det kan konstateras att den föreslagna paragrafen lämnar öppet vad som gäller i det fall femårstiden gått ut utan att något beslut meddelats. Det är tydligt att inte bara utan också, efter över- klagande, domstol skall kunna bestämma att ett avslagsbeslut skall gälla . För att undvika varje möjlighet till missförstånd finner Lag- rådet att bestämmelsen bör avfattas så att den inte enbart tar sikte på . Detta kan enklast ske genom en generell föreskrift om att det får bestämmas att ett beslut skall gälla , varvid det måste anses klart att det är det organ som har att fatta beslut i ärendet som också kan bestämma om sådan omedelbar giltighet av beslutet. Lagrådet föreslår att paragrafen utformas enligt följande: Godkännande, auktorisation och registrering gäller . Har an- sökan om fortsatt godkännande, auktorisation eller registrering gjorts före giltighetstidens utgång fortsätter godkännandet, auktorisationen eller registreringen att gälla till dess att beslut i saken har vunnit laga kraft. I ett beslut om avslag på ansökan som avses i första stycket får bestäm- mas att beslutet skall gälla . I paragrafen, som gäller god revisorssed, anges i andra stycket att revisorn svarar för det arbete som utförs av biträde till honom eller henne. Vad detta innebär är knappast klart. En möjlig tolkning är att revi- sorn skall se till att biträdet iakttar god revisorssed (jfr 30 § i remiss- förslaget) och att han kan ställas till ansvar om han underlåter detta. En annan tolkning är att det här är fråga om ett längre gående ansvar för revisorn så att han kan ställas till ansvar även då han inte brustit i övervakning av biträdet. Här bör även observeras bestämmelserna i 36 § om åtgärder vid oredliga förfaranden och andra uppsåtliga överträdelser. Frågan måste ställas hur dessa bestämmelser skall tillämpas vid upp- såtliga överträdelser som begåtts av biträdet utan revisorns vetskap. En- ligt Lagrådets mening är den angivna bestämmelsen alltför vag. Dess utformning bör övervägas i det fortsatta lagstiftningsarbetet. 22 och 25 §§ Enligt den föreslagna bestämmelsen i 22 § skall en revisor utföra upp- drag i revisionsverksamheten med opartiskhet och självständighet samt vara objektiv i sina ställningstaganden. En mindre omformulering synes böra komma till stånd för att klargöra att hela bestämmelsen gäller enbart revisionsverksamheten. Den föreslagna bestämmelsen i 25 § har ett nära samband med 22 § och kan lämpligen, efter en mindre justering, överföras till denna paragraf som en andra mening. Härefter skulle 22 § få följande lydelse: En revisor skall i revisionsverksamheten utföra sina uppdrag med opartiskhet och självständighet samt vara objektiv i sina ställnings- taganden. Revisionsverksamheten skall organiseras så att revisorns opart- iskhet, självständighet och objektivitet säkerställs. I paragrafen anges att en revisor skall iaktta de bestämmelser om jäv för revisorer som finns i andra författningar. Sådana bestämmelser finns i 10 kap. 16 § aktiebolagslagen och i åtskilliga andra lagar, och det är tydligt att dessa bestämmelser är bindande för revisorer. Något ytterligare krav på att jävsregler i andra författningar skall iakttas av revisorer synes inte behöva införas i revisorslagen. Däremot kan det i tydlighetens intresse finnas skäl att i denna lag erinra om att det på andra håll finns föreskrifter om jäv. Bestämmelsen i 23 § skulle därför kunna få följande lydelse: Bestämmelser om jäv för revisorer finns i andra författningar. I den nya 24 § behandlas omständigheter som medför att förtroendet för en revisor kan rubbas och som därför normalt bör föranleda att revisorn avböjer eller avsäger sig sitt uppdrag. Liksom i andra sammanhang inne- bär kravet på opartiskhet och självständighet här dels att revisorn rent faktiskt skall utföra sitt uppdrag utan att ta ovidkommande hänsyn (den subjektiva aspekten), dels att andra personer inte skall ha grundad anled- ning att betvivla revisorns opartiskhet och självständighet (den objektiva aspekten). Enligt paragrafens första stycke skall det åligga en revisor att pröva om det finns omständigheter som kan rubba förtroendet för hans eller hennes opartiskhet eller självständighet. Föreligger sådana omständligheter, skall enligt andra stycket som huvudregel gälla att revisorn måste avsäga sig Undantag föreslås dock gälla för det fall att revisorn kan visa att uppdraget med hänsyn till förhållandena i det enskilda fallet eller på grund av vidtagna åtgärder kan fullgöras utan att det finns skäl att ifrågasätta hans eller hennes opartiskhet eller självständighet. Slutligen uppräknas i tredje stycket i fem olika punkter vissa omständigheter som skall anses kunna rubba förtroendet för en revisor. Paragrafen har fått en relativt komplicerad utformning, och den språkliga logiken i texten kan ifrågasättas. Sålunda är utgångspunkten i andra stycket att det i ett visst fall rent faktiskt finns omständigheter som kan rubba förtroendet för revisorns opartiskhet eller självständighet, men detta anses inte hindra att revisorn i vissa sådana fall visar att det saknas anledning att ifrågasätta hans eller hennes opartiskhet eller själv- ständighet. Uppräkningen i tredje stycket är av exemplifierande art, varför det inte är nödvändigt att söka beskriva alla de situationer som typiskt sett är ägnade att skada förtroendet för revisorn. Det är exempelvis tydligt att inte bara revisorns egna utan också hans eller hennes nära anhörigas ekonomiska intressen eller personliga relationer kan vara av betydelse för att avgöra om det finns skäl att ifrågasätta revisorns opartiskhet och självständighet. Det kan vidare ifrågasättas om vissa av kriterierna i tredje stycket är helt adekvata. Det är exempelvis inte tydligt vad som menas med att revisorn har uppträtt som talesman för eller mot revisionsklienten. Även krite- riet att ett hot eller en påtryckning skall vara ägnad att inge obehag synes alltför obestämt och subjektivt för att lämpa sig som grund för bedömningen. Bestämmelsen i andra stycket om att det skall åligga revisorn att "visa" att det vid ett visst uppdrag inte finns anledning att ifrågasätta hans eller hennes opartiskhet eller självständighet kan ge intryck av att det i sam- band med att han eller hon åtar sig eller utför ett uppdrag skall före- komma något slags rättsligt förfarande i vilket bevisning skall före- bringas och prövas. I själva verket behöver en revisor inte framlägga någon bevisning i denna fråga annat än i de säkert fåtaliga fall då det uppkommer en tvist om hans eller hennes opartiskhet eller själv- ständighet, och en sådan tvist kan uppkomma långt efter det att uppdrag- et fullgjorts.