prop · GP031d3 · 2001-09-20 00:00:00 — Även små förändringar i betalningsflödena kan få stora effekter på statens räntekostnader. En viktig uppgift för är att tillse att statens betalningar sker på ett effektivt sätt. Målet för kontorets betalnings- och kassahållning är att bidra till en effektiv finansförvaltning i staten genom att verka för en god likviditetsstyrning. Regeringen gav i uppdrag att fortsätta en stegvis utveckling av statens betalningssystem. Som ett första steg har det särskilda täckningsförfarandet vid betalning genom annan bank än (den s.k. RRV-modellen) slopats. Det har dels inneburit administrativa förenklingar för myndigheterna, dels ökad konkurrensneutralitet mellan de banker som staten ingått ramavtal med. Den ersättning som utgått till för denna bankkoppling har därmed bortfallit. arbete med de nya ramavtalen bedöms ha givit lägre avgifter och minskade ledtider (float) i betalningssystemet vilket pressat kostnaderna i de statliga betalningsflödena. Den årliga enkäten, som täcker hela internbankens verksamhet, visar att kunderna är fortsatt nöjda med kvaliteten i verksamheten och att hög tillgänglighet och korta handläggningstider kännetecknar verksamheten. Regeringen bedömer att målen för verksamheterna inom Statens internbank har uppfyllts. Regeringen konstaterar att precisionen i avgiftssättningen inom in- och utlåningsverksamheten blivit bättre men vill betona vikten av att avgifterna sätts på en sådan nivå att verksamhetens intäkter och kostnader balanseras. Insättningsgarantin och investerarskyddet är avgiftsfinansierade system. () avgiftsmedel placeras på räntebärande konto i Riksgäldskontoret6. IGN har trots detta möjlighet att förvalta medlen aktivt och anlitar ett antal externa förvaltare. Avkastningen var för totalportföljen medan jämförelseindex steg . Sedan den aktiva förvaltningen påbörjades har den totala avkastningen varit medan avkastningen för nämndens jämförelseindex avkastning har varit . I kronor räknat har portföljens avkastning varit ca . Om portföljen hade förvaltats passivt, dvs. haft samma avkastning som index, hade avkastningen blivit ca . Förvaltningsarvodena för den aktiva förvaltningen uppgår till . Den aktiva förvaltningen har således bidragit med ca . För insättningsgarantin tog IGN ut en avgift av de 117 institut som omfattades av garantin. Avgiften avsåg såväl IGN:s administration som de garanterade ersättningarna. Beloppet utgjorde av de totala garanterade insättningarna i banksystemet per . Avgiften fick variera mellan beroende på institutens kapitaltäckningsgrad. Det totala inbetalade beloppet uppgick till nästan . Marknadsvärdet på avgiftsmedlen per för insättningsgarantin var nästan . Därmed har nämnden uppnått den i lag målsatta nivån om att avgiftsmedlen skall uppgå till ett belopp som motsvarar 6 Se även avsnitt 5.8 om tillgångshantering inom 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 av insättningarna (ca ). Bestämmelserna om avgiften för insättningsgaranti har därför ändrats och skall i fortsättningen uppgå till ett belopp som motsvarar av insättningarna, om de behållna avgiftsmedlen uppgår till av insättningarna. Investerarskyddet skall också finansieras med avgifter från de institut som omfattas av skyddet. Avgiften fonderas däremot inte utan ytterligare avgifter kommer att tas ut när det kan förutses att ersättningar kommer att behöva betalas ut. För investerarskyddet tas därför enbart ut en avgift för administrationen av de institut som tillhör skyddet. Tabell 5.5 Resultat för kapitalförvaltningen procent -0,08 -0,21 1997 (6 mån.) IGN skall skapa rutiner för att klara ersättningsfall inom givna ramar. Rutinerna skall dokumenteras. Varken insättningsgarantin eller investerarskyddet har emellertid ännu behövts tas i anspråk. IGN har genomfört en undersökning om allmänhetens kännedom om ersättningssystemen. Resultatet pekade på att allmänhetens kunskaper om ersättningssystemen inte är särskilt utbredda eller djupa. Resultatet kan eventuellt förklaras av det relativt stabila finansiella läge som präglat finansmarknaden och att instituten därför inte i högre omfattning tagit upp dessa frågor med sina kunder. Regeringen bedömer att IGN i huvudsak uppnått de ställda målen. fanns det inom fondsparandet ca 460 fonder fördelade på ca 70 förvaltare registrerade hos PPM. valde av 4,4 miljoner pensionssparare att aktivt placera sina medel i olika fonder. avsåg fondvalet premiepensionsrätter som intjänats under år 1995-1998 till ett värde på . genomfördes det andra fondvalet då 490 000 pensionsspa- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 rare som tillkommit fick möjlighet att välja fonder. Av dessa gjorde ett aktivt val. Tabell 5.6 Värdemässig fördelning på olika slag av fonder Totalt placerat belopp per den 30 PPM ansvarar för den tillfälliga förvaltningen av de preliminära avgiftsmedel som månatligen överförs till . PPM har uppdragit åt Kammarkollegiet att sköta den löpande förvaltningen av dessa avgiftsmedel. Värdet av tillgångarna uppgick per till . Avkastningen på de av Kammarkollegiet förvaltade tillgångarna uppgick till räknar på årstakt. var avkastningen för jämförelseindex räknat på årstakt. har på uppdrag av PPM undersökt pensionsspararnas uppfattning av PPM. Då framkom bl.a. att ca hälften läste PPM:s informationspaket och att en majoritet av dessa uppfattade informationen i paketet som ganska eller mycket lättläst. PPM och RFV har kontinuerligt samordnat informationsinsatserna samt gemensamt bedrivit utbildning om det nya allmänna pensionssystemet. Verksamheten inom PPM har dominerats av arbetet med uppbyggnaden av myndighetens tekniska system och organisatoriska struktur. En del av uppbyggnadsarbetet återstår och först kommer alla delar av PPM:s verksamhet att ha tagits i drift. Regeringen bedömer att PPM, trots intensivt uppbyggnadsarbete, uppfyllt de ställda kraven. Reglering och tillsyn av det finansiella systemet kärnverksamhet, inriktningen på tillsyn av finansiella institut, skall ligga fast, likaså de övergripande målen om stabilitet, effektivitet och konsumentskydd. Arbetet bör utvecklas med den inriktning som angett genom att stärka sambandet mellan mål, resultat och budget (bet. 2000/01:FiU2, rskr. 2000/01:123). Avgiftssystemet avseende olika ansökningar m.m. inom reformeras. Förutsättningar skapas för att nya åtaganden skall kunna genomföras. Nya regler för kapitaltäckning väntas bli införda utifrån de förslag som presenterats av den s.k. . Reglerna ställer, som tidigare beskrivits, betydligt större krav på tillsynsmyndigheterna. Tillsyn och reglering av risker och kapitalstyrka inom banksektorn är en viktig fråga för såväl staten som allmänheten. Det är därför av central betydelse att regelgivningen och tillsynen ges tillräckliga resurser för anpassningen till de nya reglerna. Inför ikraftträdandet måste en rad förberedelser vidtas från Fi- nansinspektionens sida. För att kunna klara detta åtagande bör resurser tillföras i etapper. tillförs 2002 för att påbörja förberedelserna av de nya kapitaltäckningsreglerna. Inför budgetåren 2003 och 2004 avser regeringen att noga följa utvecklingen inom området och arbete med förberedelserna. I samband med detta avser regeringen att ta ställning till ytterligare eventuella resursfrågor. tilldelas ett ramanslag över statsbudgeten. Baserat på anslagets storlek och inbetalade ansökningsavgifter tar inspektionen ut en obligatorisk tillsynsavgift enligt förordningen (1995:1116) om finansiering av verksamhet. Ansökningsavgifterna tas ut i enlighet med avgiftsförordningen (1992:191) som gäller för ett stort antal statliga myndigheter. Avgiften för marknadsövervakning tas ut enligt bestämmelserna i lagen (2000:1087) om anmälningsskyldighet för vissa innehav av finansiella instrument. kostnad för prövningen av vissa ärenden överstiger väsentligt de avgifter som inspektionen tar ut enligt avgiftsförordningen. Inspektionens avgifter bör därför anpassas till aktuell kostnadsnivå och vara skilda från avgiftsförordningens bestämmelser. har därför haft regeringens uppdrag att inkomma med ett förslag om reformering av Förslaget redovisas i rapporten till en ny avgiftsreglering på Fi- nansinspektionens ansvarsområde (Fi2001/1136). Förslaget innebär att en ny förordning utfärdas som reglerar avgifter vid prövning av olika ärenden samt att aktuella bestämmelser i anslutning till avgiftsförordningen upphävs. Förslaget har remissbehandlats. Av de som besvarat remissen har samtliga tillstyrkt förslaget eller lämnat det utan erinran. Mot denna bakgrund avser regeringen besluta nya avgiftsregler för , som skall träda i kraft . Regeringen följer noga uppbyggnaden av verksamheten inom PPM. Myndigheten har i uppdrag att regelbundet rapportera till regeringen om hur uppbyggnadsarbetet fortskrider (Fi 2001/3221). Statskontoret har på regeringens uppdrag fortlöpande granskat uppbyggnadsarbetet inom PPM. I sin senaste granskning bedömer Statskontoret att PPM har en bra kontroll över uppbyggnadsarbetet och att det saknas tecken på störningar av mer allvarligt slag. Det finns dock skäl att poängtera att PPM:s uppbyggnadsarbete ännu inte är avslutat, att tidsplanerna är pressade och att den kommande tiden kräver ett fortsatt högt tempo och stort engagemang. Regeringen avser därför att även fortsättningsvis noga följa uppbyggnadsarbetet inom PPM. Staten skall agera för att de internationella finansiella institutionerna fungerar som ett värdefullt komplement till andra finansieringskällor genom utlåning till angelägna projekt. De internationella finansiella institutionerna skall också främja en ekologiskt och socialt hållbar ekonomisk utveckling, medverka till att det finansiella systemet stabiliseras och handla inom sina givna mandat. positioner i institutionerna skall hävdas. Den ökade efterfrågan på finansiering från Nordiska Investeringsbanken (NIB) för såväl 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 projekt inom som internationellt visar att banken har en viktig funktion att fylla. Detta motiverar, enligt regeringens mening, att NIB:s ordinarie verksamhet ges möjlighet att expandera. NIB:s utlåning har bidragit till integrering över landgränserna och har därmed främjat sysselsättning och tillväxt i . I många fall har NIB:s medverkan inte bara bidragit till att angelägna projekt kunnat genomföras, utan t.o.m. varit en förutsättning för att det överhuvudtaget kommit till stånd. har banken kunnat uppvisa en god och stabil avkastning på det insatta kapitalet. Detta har möjliggjort årliga utdelningar till ägarna. Europeiska () stöder omvandling och utveckling i de före detta planekonomierna i Öst- och . Banken är regionens största enskilda investerare och dess katalytiska effekt är väsentlig. Förra årets EBRD-finansieringsåtagande medförde åtaganden från övriga finansiärer på nära . Banken fortsatte sin tradition av nolltillväxt i budgeten och uppnådde ökad produktivitet med endast en liten stabsökning. Den svenska andelen av kapital uppgår till av det totala kapitalet på . samlade garantiåtagande till uppgår till . godkändes 95 nya projekt omfattandes totalt , vilket motsvarar en ökning jämfört med . Fördelningen av bankens nya åtaganden på regioner var till de länder i regionen som nått längst i reformprocessen7 , till och till övriga länder i regionen8. är det enda internationella finansieringsorgan som i sin stadga har ett uttalat miljömandat. fördjupade samarbetet med EU, särskilt för att förbättra miljöskydd inom området vatten och avfallsvatten i kandidatländerna. Banken har också ett särskilt politiskt mandat som innebär att stöd endast lämnas till länder som förbinder sig till flerpartisystem, pluralism och marknadsekonomi. För att främja övergången till marknadsekonomi betonar 7Estland, , , , , , , och 8 , , , , , FYR , , , , , , , , , och 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 utvecklingen av privat sektor. uppgick privat sektors andel av Bankens nya åtaganden till . Ett av huvudmål är att stärka utvecklingen av finansiella sektorer baserat på sunda bankprinciper och transparens. Av förra årets finansieringstaganden uppgick den finansiella sektorns andel till . Det är regeringens uppfattning att på ett effektivt sätt stöder en hållbar omvandlingsprocess i regionen. utvecklingsbank (CEB), som bildades och benämndes Eu- roparådets sociala utvecklingsfond, ger lån och garantier till sociala projekt inom särskilda områden. Prioritet har sålunda givits projekt för att hjälpa flyktingar och migranter samt för att bistå länder som drabbats av naturkatastrofer o.d. Ef- terhand har banken vidgat sitt aktivitetsområde till att omfatta även miljöskydd, sjukvård och upprustning av boendemiljöer m.m. Banken har f.n. 35 medlemsländer. blev medlem 1977. har många central- och östeuropeiska länder blivit medlemmar i banken. Efter en krisperiod åtnjuter banken numera högsta rating. tillfredsställande i EA- värdering. fick EA-omdömet tillfredsställande. NIB:s verksamhet revideras i enlighet med stadgan av den av NIB upprättade kontrollkommittén, med deltagare från samtliga medlemsländer. avger sin revisionsberättelse till . årsredovisning granskas av externt revisionsbolag. Löpande granskning av bankens verksamhet utförs av bankens arbetande styrelse i vilken såsom delägare har en företrädare. Under styrelsen finns en budget- och revisionskommitté som särskilt bevakar de finansiella aspekterna av verksamheten. De styrande organen i CEB utgörs av styrelsen och det administrativa rådet, i vilka medlemsländerna företräds av varsin representant. Förutom de interna och externa revisorerna övervakas CEB:s verksamhet av en revisionsstyrelse, i vilken tre medlemsländer turas om att delta. är f.n. representerat i detta organ. De reviderande organen har bedömt NIB:s, och årsredovisningar vara rättvisande. Regeringen anser att Lotteriinspektionen målmedvetet har verkat för att effektivisera och höja kvaliteten på kontrollen och tillsynen av spelmarknadens aktörer. Regeringen gör bedömningen att Lotteriinspektionens kontroll och tillsyn av spel- och lotterimarknaden är effektiv och teknikanpassad. Inspektionens tillsynsuppgifter ökar successivt. För att möjliggöra en effektiv kontroll och tillsyn har regeringen föreslagit att Lotteriinspektionen tillförs mer medel. RRV har inte haft några synpunkter på , , , , och Lotteriinspektionens årsredovisning utan bedömer dem i allt väsentligt som rättvisande. , , och Lotteriinspektionen fick betyget fullt Regeringens förslag: Regeringen föreslår att myndigheter som bedriver en omfattande tillgångsförvaltning av medel avsedda för särskilda ändamål vid sidan av statsbudgeten och är hänvisade till kontoplacering i skall ges rätt att placera på marknaderna för svenska statspapper. skall bidra till en effektiv likviditetsstyrning och finansförvaltning i staten. Detta innebär bl.a. att de räntor som erbjuds statliga myndigheter skall vara marknadsmässiga och motsvara de villkor som kontoret möter i sin egen externa upplåning. Myndigheterna å sin sida är hänvisade till när det gäller placering och lån av medel. internbanksfunktion i den statliga förvaltningen är uppbyggd för att hantera internprissättningen inom staten och för en löpande kassahållning av myndigheters likviditetsöverskott. Förvaltningen innebär i huvudsak hantering av tillgodohavanden av begränsad omfattning och där myndigheterna inte aktivt förvaltar sin likviditet i syfte att öka avkastningen på kapitalet. Några myndigheter har placeringar i som dock kan anses vara av en annan karaktär, nämligen (), () och (). Gemensamt för dessa myndigheter är dels att de hanterar medel som samlats in i särskild ordning och som är avsatta för särskilda ändamål vid sidan av statsbudgeten, dels att de hanterar stora belopp. Förvaltningsansvaret av medlen ligger antingen hos myndigheten eller hos anlitade externa förvaltare. Myndigheterna kan i det här avseendet anses bedriva en långsiktig tillgångsförvaltning. är myndigheternas medel placerade långsiktigt i fiktiva obligationer i . KAF och PPM har enligt avtal med kontoret placering med real avkastning enligt en viss modell. IGN har uttryckt önskemål om sådana placeringar. Tillsammans förvaltar myndigheterna i . Regeringen kan konstatera att omfattande eller aktiv tillgångshantering i är förknippat med problem. Kontorets internbanksfunktion är uppbyggd för att hantera internprisättning inom staten. De räntenoteringar som hämtas från återförsäljarna i syfte att avspegla rådande marknadsräntor är approximationer av de räntor som köpare och säljare möter på statspappersmarknaderna. Orsaken är bl.a. att de observerbara räntorna är indikativa och att tvingas approximera sambandet mellan placerad volym och räntesättning som utgör en naturlig marknadsmekanism på värdepappersmarknaden. I de flesta fall är dock approximerade räntor tillfyllest eftersom det huvudsakligen handlar om en relativt enkel förvaltning av myndigheters begränsade tillgodohavanden. Vid omfattande tillgångsförvaltning finns det emellertid risk för att fel prissättningar uppstår som i sin tur leder till över- eller underavkastning på de tillgångar som förvaltas. Problemen ökar vid större belopp eftersom även mindre avvikelser från rådande marknadsräntor kan ge stora effekter på avkastningen på tillgångar och statens räntekostnad. Risken för fel prissättning är 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 särskilt påtaglig vid reala placeringar eftersom realobligationsmarknaden inte har samma likviditet som den nominella marknaden. Problemen ökar ytterligare i det fall en myndighet avser att bedriva en aktiv förvaltning av sina tillgångar i syfte att öka avkastningen och utvärderas mot något marknadsvärdesbaserat riktmärke. Myndigheten har då incitament att följa räntesättning och göra omplaceringar på avvikelser i förhållande till de räntor som ingår i utvärderingen. Det finns även en principiell skillnad mellan IGN m.fl. gentemot övriga myndigheter eftersom eventuella fel prissättningar i slutändan kan sägas tillfalla aktörer utanför staten. I PPM:s fall är det exempelvis premiepensionstagarna som gynnas eller missgynnas av en icke marknadsmässig avkastning genom högre eller lägre utbetalning av premiepensionsmedel. I IGN:s och KAF:s fall så är det berörda finansiella institut respektive kärnkraftsindustrin och i sista hand elkonsumenterna som gynnas eller missgynnas. Eventuella fel prissättningar är således inte enbart en fråga om omfördelning eller internprissättning inom staten. En omfattande och aktiv tillgångshantering riskerar dels att ge ökade eller felaktiga räntekostnader för staten, dels försvåra för att nå de mål som ställts upp i instruktion och regleringsbrev för kontoret. Kraven på kontoret att ge marknadsmässig ränta utan att myndigheternas verksamhet subventioneras har visat sig svårförenligt med de existerande kontobaserade förvaltningslösningarna. IGN, PPM och KAF bör därför ges möjlighet att placera direkt i svenska statspapper på obligationsmarknaderna. Det skulle öka effektiviteten i statens kassahållning och förutsättningar att nå de mål som satts upp för verksamheten. För IGN m.fl. skulle risken att möta andra priser än andra tillgångsförvaltare i princip försvinna. Detta skulle bl.a. kunna främja en mer rättvisande utvärdering av berörda myndigheters förvaltning. De medel som därmed skulle överföras från kontobaserade lösningar i till statspappersmarknaderna beräknas uppgå till drygt 40 miljarder kronor9. 9 Detta under förutsättning att PPM fram till tidpunkten för överföringen nyttjar sin placeringsram fullt ut. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 En av de intentioner som låg bakom besluten att låta berörda myndigheter direktplacera i var att medlen skulle förvaltas med ett lågt risktagande. Regeringen anser att detta även fortsättningsvis skall gälla. De vidgade placeringsmöjligheterna avser därför enbart svenska statspapper. Statens risk är därmed i princip oförändrad. Ett genomförande av förslaget påverkar inte den konsoliderade bruttoskulden enligt EU:s definition, den konsoliderade statsskulden eller det finansiella sparandet eftersom placeringarna uteslutande görs i svenska statspapper. Däremot kommer den Okonsoliderade statsskulden som redovisas av att öka med det belopp som placeringarna omfattar. Detta följer av att inlåning från myndigheter inte ingår i statsskuldsdefinitionen vilket däremot statspapper gör. Skillnaden mellan konsoliderad och Okonsoliderad statsskuld skulle därmed öka från ca (se Årsredovisning för staten 2000 (2000/2001:101) till ca 43 miljarder kronor10. Regeringen avser därför att i ökad utsträckning fokusera på den konsoliderade statsskulden som det rättvisande måttet på fordringarna på staten. Regeringen har vid ett flertal tillfällen (se bl.a. skr. 2000/2001:104 Utvärdering av statens upplåning och skuldförvaltning 1995/96-2000) pekat på brister i funktionssättet på marknaden för reala obligationer. Det är därför olyckligt att belopp motsvarande ungefär 20 procent11 av utestående reala obligationsstock står utanför marknadsplatsen. De reala tillgångar som förvaltas av KAF och de som potentiellt kan komma att förvaltas av PPM och IGN kan ge viktiga bidrag till en förbättrad likviditet på marknaden för realobligationer. En vitalisering av marknaden skulle i sin tur kunna innebära att nya kategorier av placerare lockas in på marknaden. Förutsättningarna för en väl fungerande realobligationsmarknad skulle därmed kunna öka och innebära att statens upplåningskostnader skulle kunna minska. Överföringen av berörda myndigheters medel från konto till placering direkt på marknaden skall ske med bibehållna ingångna avkastnings- 10Se föregående fotnot. 11Givet att PPM nyttjar sin reala planeringsram fullt ut skulle siffran allt annat lika uppgå till av utestående reala obligationsstock. villkor för befintliga innehav och vara fullt ut genomförd . Förändringen kommer i primärskedet inte att påverka statens lånebehov eller budgetsaldot nämnvärt. Detta beror på att skuld till dessa myndigheter i allt väsentligt bilateralt byts från en kassaskuld till en värdepappersskuld utan att någon kassatransaktion äger rum. Hantering av äldre garantier till vissa bolag Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att ersätta de ekonomiska förpliktelser staten har i form av kapitaltäckningsgaranti till Statens bostadslåneaktiebolag och grundfondförbindelse till Statens bostadsfinansieringsaktiebolag, (publ. ), med garantier till (publ.) intill ett belopp av 10 med löptiden , där riskrelaterad avgift skall debiteras och garantiramen nedsättas med 1 efter dess utfärdande. Utfärdande av den nya garantin medför vidare att kan ändra koncernstruktur utan hinder av nu gällande kapitaltäckningsgaranti. Skälen till regeringens förslag: Statens äldre garantiåtaganden till behöver omvandlas för att kunna hanteras i enlighet med garantimodellen. Regeringen föreslår därför att den bemyndigas att omvandla de ekonomiska förpliktelser staten har i form av kapitaltäckningsgaranti och grundfondförbindelse till till belopps- och tidsbegränsade garantier. Garantiramen är relaterad till att upplåningskostnader inte skall påverkas i nämnvärd grad. För dessa garantier kommer att debiteras riskavspeglande garantiavgift och anslagsmedel behöver därmed inte anvisas. Avgiften kommer att föras till garantireserv och garantiernas kostnader kommer att belasta reserven. Dessa garantier kommer att avvecklas helt . har därtill uttryckligen begärt att få möjlighet att avveckla garantierna . Kapitaltäckningsgarantin utfärdades till förmån för det dotterbolag, , , som etablerades /95 för lån som beviljats inom ramen för det statliga regelsystemet och i samband med den omstrukturering som då genomfördes av enligt riktlinjerna i regeringens proposi- tion 1993/94:228. Ett villkor för att garantin skulle utfärdas var att de statligt beviljade lånen avskiljdes från de av beviljade lånen i ett särskilt bolag. (se vidare volym 1, kapitel 7, avsnitt 7.2) Hantering av garanti till A/O Dom Shvetsii beslutade om ett Hus i . Svenska staten skulle ingå som delägare i ett bolag vars syfte var att förvalta ett Hus med officiella, kulturella och kommersiella funktioner.