prop · GO03112 · 2001-03-27 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2000/01:112 Reformeringen av domstolsväsendet information Skr. och uppföljning av handlingsplanen Regeringen överlämnar denna skrivelse till . Regeringen överlämnade en skrivelse till Reformeringen av domstolsväsendet en handlingsplan (skr. 1999/2000:106). I skrivelsen som ställt sig bakom (bet. 1999/2000:JuU22, rskr. 1999/2000:255) redovisade regeringen de principer som ligger till grund för reformeringen av domstolsväsendet som syftar till att vi i landet även skall ha ett domstolsväsende av hög kvalitet. Regeringen redovisade även planerna för det fortsatta reformarbetet. I denna skrivelse informerar regeringen om hur reformarbetet i domstolarna utvecklas. I skrivelsen redogörs också för några pågående utredningar som berör domstolarna samt processuella förändringar som planeras eller som har beslutats. I skrivelsen redogörs slutligen för de organisatoriska förändringar av tingsrättsorganisationen som planeras samt flera av de utredningar i övrigt av organisationen som pågår. Rättsväsendet som helhet .................................................................. Renodling av arbetsuppgifter och arbetsformer ................................ Inskrivningsärenden rörande luftfartyg .............................. 3.2Försöksverksamheten med stärkt beredningsorganisation 3.4Beredningsorganisationen i hovrätterna och De anställda i domstolsväsendet ...................................................... IT-personal ....................................och andra specialister Notarier och ........................................beredningsjurister Notarie i länsrätt och tingsrätt Rekrytering ......................................................av domare Säkerheten i domstolarna ................................................................ IT-stödet i domstolarna . Förbättrat processuellt .....................................................regelverk Utredningen ....................om processen i allmän domstol 8.2Prövningstillståndsreformen i de allmänna 8.4Åtgärder mot inställda förhandlingar i brottmål vid och telefon i domstol .............................. Översyn av förvaltningsprocessen .................................... 8.8Internationellt arbete inom det civilprocessrättsliga 9.1Reformering av tingsrätternas domkretsar allmänna Genomförda förändringar av tingsrättsorganisationen Beslutade förändringar av tingsrättsorganisationen .......... Tingsrätterna i Nordvästra ................... och Ystads tingsrätter ............... Planerade förändringar av tingsrättsorganisationen .......... och regeringens roller i Eslövs, och tingsrätter ....... , och tingsrätter .................. Det fortsatta reformarbetet................................................ Samordning av vissa tingsrätter och vissa länsrätter ........ Specialdomstolar och hyres- och arrendenämnderna ....... Hyres- och arrendenämnder............................ 10 Ekonomiska förutsättningar ............................................................ En större reformering av domstolsväsendet har inletts. För att ge en helhetsbild över pågående och planerade reformer överlämnade regeringen en skrivelse till Reformeringen av domstolsväsendet - en handlingsplan (skr. 1999/2000:106). I skrivelsen redogjorde regeringen för de principer och förändringar som skall vara vägledande vid reformeringen av domstolsväsendet. *Reformarbetet skall bedrivas med utgångspunkt i de krav som medborgarna har rätt att ställa på snabbhet, kvalitet och service och med beaktande av domstolarnas särskilda roll. *Renodlingen av domstolarna och av domarnas arbete till dömande verksamhet skall fortsätta. *Tyngdpunkten i den dömande verksamheten skall ligga i första instans. *Kvaliteten i den dömande verksamheten skall säkerställas. *Domstolarna skall vara moderna och attraktiva arbetsplatser. *skall utformas för att garantera hög kompetens i allt dömande. *Dömande verksamhet skall finnas nära medborgarna och bedrivas i alla delar av landet. För att skapa förutsättningar för att förverkliga dessa mål inriktas reformarbetet enligt handlingsplanen på att utveckla domstolsväsendets organisation och arbetsformer bl.a. genom att ge domstolar förutsättningar att ha en beredningsorganisation med notarier, beredningsjurister och domstolssekreterare, öka kompetensutvecklingen för all personal, ge förutsättningar för en mer långtgående specialisering av domarnas arbetsuppgifter, bredda rekryteringen av domare, förenkla förfarandet i såväl underrätterna som överrätterna, utveckla domstolarnas teknikstöd, skapa större förutsättningar för samverkan mellan domstolar. Enligt regeringens bedömning krävdes för att genomföra dessa reformer en yttre domstolsorganisation, där verksamheten vid varje domstol är av tillräcklig omfattning för att nå högt ställda mål för kvalitet, snabbhet och service. skall domstolsorganisationen möta medborgarnas berättigade krav på geografisk närhet till dömande verksamhet. För att förena dessa mål krävs olika lösningar i olika delar av landet. har ställt sig bakom regeringens handlingsplan (bet. 2000/01:112 1999/2000:JuU22, rskr. 1999/2000:255). I handlingsplanen (skr. 1999/2000:106 s. 4) och i budgetpropositionen för (prop. 2000/01:1 utg. omr. 4 s. 95) aviserade regeringen att den avsåg att återkommande lämna en redovisning till om hur förändringsarbetet utvecklas. I denna skrivelse redogör regeringen för utvecklingen av reformarbetet, mot bakgrund av ställningstagandena i handlingsplanen, såvitt gäller regelförändringar, förändringar av domstolarnas arbetsuppgifter, organisatoriska förändringar samt pågående och planerade utredningar. Dispositionen av denna skrivelse följer så långt möjligt dispositionen i handlingsplanen. 2 Rättsväsendet som helhet Regeringens bedömning: Det pågående arbetet med att reformera och utveckla rättsväsendet skall fortsätta i enlighet med vad som föreslogs i den handlingsplan som ställt sig bakom. Rättsväsendet skall uppfylla medborgarnas krav på snabbhet, rättssäkerhet och hög kvalitet. För att utveckla rättsväsendet med ett helhetsperspektiv har regeringen tillsatt en särskild beredning. Det är viktigt att vittnen och andra som kallas till domstolen får ett gott bemötande och information om vad som väntar dem. Regeringen har därför i en proposition till aviserat ett flertal uppdrag som tar sikte på att förbättra domstolarnas bemötande av brottsoffer och vittnen. Sammanfattning av handlingsplanen: Det fortsatta reformarbetet bör liksom utgå från ett medborgarpe rspektiv och en helhetssyn på verksamheten inom rättsväsendet (jfr prop. 2000/2001:1, utg. omr. 4, avsnitt 4.4.1). Medborgarperspektivet innebär att det alltid är nyttan för den enskilde medborgaren av tilltänkta förändrin gar och reformer som skall stå i fokus. Helhetssynen innebär bl.a. att kons ekvenserna för samtliga myndigheter av tilltänkta reformer och för ändringar skall beaktas. Hinder av administrativ, organisatorisk och författningsmä ssig art som motverkar en snabb, effektiv och rättssäker hantering inom rättsväsendet bör identi fieras och i den mån det är möjligt och önskvärt En långtgående myndighetssamverkan skall eftersträ vas. Samverkan skall ske med respekt för den grund läggande rollfördelningen mellan rättsväsendets myndigheter. Denna rol lfördelning utgör en garanti för den demokra tiska rättsstaten. I detta sammanhang skall främst domstolarnas och domarnas oberoende och särskilda roll framhå llas. I handlingsplanen (avsnitt 4) anförs vidare att det från ett medborgarperspektiv är viktigt att vittnen och andra som kallas till domstolen får ett gott bemötande och tillräcklig information om vad som väntar dem. Frivilligverksamhet med vittnesstöd bör finnas vid varje domstol. Uppföljning av handlingsplanen: tillsatte Skr. 2000/01:112 regeringen en särskild beredning för rättsväse ndets utveckling (dir. Beredningens uppdrag kan beskrivas så att den skall undersöka möjligheterna att med bibehållen rä ttssäkerhet - öka effektiviteten och kvaliteten i rättsväsendets arbete. Beredningens uppdrag kan mer konkret beskrivas utifrån de fyra huvuduppgifter som lagts på beredningen. En sådan uppgift är att undersöka möjligheterna att förkorta genomströmningstiderna i brottmål . En uppgift för beredningen är här att undersöka bl.a. på vilket sätt de försök sverksamheter med snabbare lagföring som pågår runt om i landet kan bre ddas. En annan huvuduppgift för beredningen är hur den brottsutredande verksamheten ytterligare kan effektiviseras. Beredningen kommer här att ägna sig åt frågor som rollfördelningen mellan åklagare och polis, utvec kling av arbetsmetoder, möjligheter att utnyttja modern teknik m.m. Beredningen skall också följa det arbete som pågår inom rättsväsendet när det gäller utbildning, kompetensutveckling och personalrörlighet . Reformbehovet inom detta område kan handla om gemensam utbildning, utbytestjänstgöring, behörighetskrav för de olika yrkesbanorna och arbetsuppgifter inom ramen för dem. Även övergripande frågor om myndigheters lokalisering kommer att vara en uppgift för beredningen. Regeringen överlämnade propositionen Stöd till brottsoffer (prop. 2000/01:79) till . I propositionen aviseras ett flertal uppdrag som tar sikte på att förbättra domstolarnas bemötande av brottsoffer och vittnen. Regeringen avser att ge i uppdrag att i samverkan med genomföra utbildning i brottsofferfrågor för personal inom domstolsväsendet. Vidare uttalas att vittnesstödsverksamhet bör finnas vid samtliga tingsrätter och hovrätter . Regeringen avser också att ge och i uppdrag att ta fram en plan för hur detta mål skall kunna uppnås och medverka till att vittnesstödsverksamhet anordnas vid de orter där sådan verksamhet ännu inte bedrivs. Renodling av arbetsuppgifter och Regeringens bedömning: En av utgångspunkterna för det reformarbete som rör domstolarna har varit att tyngdpunkten i dömandet skall ligga i första instans. En annan utgångspunkt för reformarbetet, när det gäller domstolarna, har under varit att renodla domstolarnas verksamhet och så långt det är möjligt föra bort verksamhet från domstolarna som inte utgör dömande verksamhet. har beslutat om en överföring av boupptecknings- verksamheten till skatteförvaltningen och en koncentration av inskriv- ningsmyndigheterna till sju inskrivningsmyndigheter (prop. 1999/2000:1 utg. omr. 4, bet. 1999/2000:JuU1, rskr. 1999/2000:78). har även ställt sig bakom att föra inskrivning av företagshypotek och sjöfartsregistret till respektive . Regeringen avser att lämna förslag om att överföra inskrivning av inteckning i luftfartyg från till . Sammanfattning av handlingsplanen: (avsnitt 5) har ett antal uppgifter förts över från domstolarna till andra myndigheter i syfte att i största möjliga utsträckning koncentrera domstolarnas resurser till den dömande verksamheten, dvs. att lösa tvister mellan enskilda och mellan enskilda och det allmänna samt att döma i brottmål. I detta syfte har bl.a. den summariska processen förts till kronofogdemyndigheterna och förmynderskapsärenden till överförmyn darna. Vidare har möjligheterna för åklagare att utfärda strafföreläggande vidgats. Ytterligare ett led i renodlingen av domstolarnas verksamhet är regeringens förslag i budgetpropositionen för (prop. 1999/2000:1 utg. omr. 4, bet. 1999/2000:JuU1, rskr. 1999/2000:78) att inskrivnings- verksamheten skall koncentreras till sju inskrivningsmyndigheter och att bouppteckningsverksamheten förs över från domstolsväsendet till skatteförvaltningen, vilket också blev beslut. Uppföljning av handlingsplanen: Den beslutade reformen att koncentrera all fastighetsinskrivning till de sju inskrivningsmyndigheterna i , , , , , och genomförs . i är redan i full drift. Reformen beräknas vara helt genomförd . Det är glädjande att kunna konstatera att de anställda vid de nya myndigheterna till nästan hälften kommer att bestå av personer med tidigare erfarenhet av inskrivningsverksamhet. Till de nya anställningarna sökte ett stort antal personer och vad regeringen erfarit av uppfyller de sökande högt ställda krav. Detta får enligt tas till intäkt för att de nya inskrivningsmyndigheterna förutses bli attraktiva arbetsplatser. När det gäller den personal som har Skr. 2000/01:112 nyrekryterats har eller kommer det att ha genomförts eller erbjudits utbildning med sex veckors teoretisk utbildning och två veckors praktik. Vid genomförandet har och berörda domstolar lagt ned ett stort arbete för att försöka hitta bra lösningar för den personal som av olika skäl inte har haft möjlighet att följa med till de nya inskrivningsmyndigheterna. Det har varit individanpassade lösningar t.ex. övergång till annan verksamhet vid tingsrätten. I vissa fall har pensionslösningar valts. I några fall, där det inte har varit möjligt att hitta en lösning, har personal sagts upp från anställningen. Regeringen gör den bedömningen att det genomförda arbetet med att koncentrera inskrivningsverksamheten av berörda domstolar och har genomförts på ett bra sätt. Regeringen avser att återkomma med information till efter det att omorganisationen är helt genomförd. Regeringen har genomfört beslut (prop. 1999/2000:1 utg. omr. 4, bet. 1999/2000:JuU1, rskr. 1999/2000:78) beträffande bouppteckningsverksamheten enligt följande. och har av regeringen fått i uppdrag att förbereda en överflyttning av uppgifterna att registrera bouppteckningar och vara beskattningsmyndighet i fråga om arvsskatt från tingsrätterna till skatteförvaltningen. har fattat de beslut som behövs för att föra över verksamheten till skatteförvaltningen. De beslutade lagändringarna rör främst bestämmelser i och arvs- och gåvoskattelagstiftningen. Beslut om arvsskatt och gåvoskatt skall fortsättningsvis överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Kammarkollegiets uppgifter när det gäller arvsskatt och gåvoskatt förs över till skatteförvaltningen. Lagändringarna träder i kraft (prop. 2000/01:21, bet. 2000/01:JuU7, rskr. 2000/01:134). och inskrivning enligt lagen (1984:649) om företagshypotek I budgetpropositionen för (prop. 2000/2001:1 utg. omr. 4, s. 93) uttalade regeringen att den avsåg att lägga fram en proposition med nödvändiga lagförslag i syfte att flytta sjöfartsregistret och företagsinteckningsärenden från tingsrätt till respektive . godkände regeringens förslag (bet. 2000/01:JuU1 s. 73, rskr. 2000/01:78). Regeringen gav respektive i uppdrag att tillsammans med förbereda överflyttningen av verksamheterna. överlämnade regeringen till en proposition med de lagförslag som är nödvändiga för verksamhetsövergångarna. Propositionen avses behandlas av . innebär att företagsinteckningsärendena förs över till Patent- och registreringsverket och sjöfartsregisterärendena till Skr. 2000/01:112 . Regeringens bedömning: inteckningar i luftfartyg bör . Verksamheten avseende inskrivning av föras över från till avser att återkomma med förslag till Skälen för regeringens bedömning: I delbetänkandet Rättigheter i Luftfartyg (SOU 1997:122) föreslår att den inskrivningsbok för luftfartyg som förs vid integreras med luftfartygsregistret som förs av . Registret bör enligt utredningen vara förlagt till . Förslaget har varit på remiss. Remissinstanserna har delat utredningens förslag i denna del. Regeringen avser att lägga fram ett förslag som innebär att inskrivningsboken vid förs över till . beredningsorganisation vid vissa tingsrätter Regeringens bedömning: Tingsrätternas beredningsorganisation bör Genom en förstärkt beredningsorganisation kan tingsrätterna använda resurserna bättre i syfte att renodla domarrollen och ta tillvara samtliga personalkategoriers kompetens till gagn för verksamheten. Hänsyn bör också tas till de särskilda förutsättningar, t.ex. att domstolen är miljö- eller fastighetsdomstol, som kan finnas vid en domstol. En särskild utredare arbetar f.n. med att ta fram nya behörighetsregler. Sammanfattning av handlingsplanen: I handlingsplanen (avsnitt 5.2) regeringen bedömningen att tingsrätternas beredningsorganisation I handlingsplanen redovisas den försöksverksamhet som pågår vid ett stort antal av landets tingsrätter. I dessa försök prövas olika former av Denna verksamhet har gjorts möjlig genom förordningen (1997:139) om försöksverksamhet vid vissa tingsrätter. förordningen ges notariemeriterade jurister, domstolssekreterare och notarier ökade möjligheter att utföra arbetsuppgifter, vilka de enligt tidigare gällande regler inte har varit behöriga att handlägga. Regeringen delade de positiva bedömningar som framkommit när utvärderingar gjorts av försöken. Verksamheterna visade också att det är nödvändigt att anpassa beredningsorganisationen till respektive domstols Regeringen avsåg mot den bakgrunden att permanenta de behörighetsregler som ingår i försöksförordningen. Uppföljning av handlingsplanen: I avvaktan på att nämnda försöksförordning arbetas in i det ordinarie regelverket har regeringen justerat försöksförordningen så att den är tillämplig vid alla tingsrätter (se SFS 2000:738). En särskild utredare, tillsatt av , arbetar f.n. med att ta fram ett förslag till nya delegationsbestämmelser i tingsrätts- instruktionen (se vidare under avsnitt 3.5). Regeringen anser att försöksförordningen på ett bra sätt möjliggjort en mer ändamålsenlig fördelning av arbetsuppgifterna i tingsrätterna. Regelverket ger också goda möjligheter att anpassa arbetsfördelningen efter varje tingsrätts behov och förutsättningar. Regeringen avser därför att arbeta in behörighetsreglerna i förordningen (1996:381) med tingsrättsinstruktion. Regeringens bedömning: De åtgärder som har vidtagits för att förbättra handläggningstiderna i framför allt skatte- och socialförsäkringsmålen i länsrätt har varit framgångsrika. Regeringen avser att noga följa den fortsatta utvecklingen. Uppföljning av handlingsplanen: (avsnitt 5.3) har tillsammans med ett antal länsrätter genomfört ett projekt syftande till att bl.a. skapa arbetsrutiner som ger effektivare målhantering. Projektledarna, i de projekt som genomfördes , har besökt länsrätterna i uppföljande syfte. Vid dessa uppföljnin gar har konstaterats att många länsrätter vidtagit åtgärder för att skapa arbetsrutiner och en inre organisation som ger effektivare Projektledarna har också fått bekräftat att de faktorer, t.ex. tionen i projektet lyfts fram som väsentliga för en effektiv verksamhet med hög kvalitet, har haft betydelse för möjligheterna att få ett bät tre Vilka faktorer som betytt mest har dock i hög grad styrts av förutsättningarna vid den enskilda länsrä tten. Ju2001/2046) framkommit vid uppföljningsbesöken. I rapporten redovisas både vilka åtgärder som har vidtagits i länsrätterna för att förko rta handläggningstiderna och minska balanserna och vilka åtgärder som enligt projektledarnas uppfattning ytterligare kan vidtas i länsrätterna. Bland dessa bör särskilt nämnas att flera länsrätter har sett över sina handläggningsrutiner och sin organisation. länsrättsprojektet som särskilt projekt har avslutats i och med Regeringen kan konstatera att bl.a. genomförda projekt lett till att antalet balanserade mål vid länsrätterna har minskat under de senaste åren och länsrätternas starka prioritering av de äldre målen har lett till att åldersfördelningen av balanserade mål har förbättrats. långt i sitt arbete med att verksamheten finns det enligt regeringen fortfarande utrymme för ytterligare utveckling av domstolarnas arbetsformer och inre engagemang för frågor som rör förbättringar av rutiner och andra Skr. 2000/01:112 arbetsformer. Detta ger möjligheter till ett fortl ö pande utvecklingsarbete En positiv effekt av de gjorda insatserna är att det i flera av de länsrätter som har arbetat ner sina målbalanser, har skapats u trymme för att bistå länsrätter, vilka fortf arande har en ansträngd arbetssituation. Denna typ av samverkan kommer att fortsätta. På många orter där länsrätter och tingsrätter är samlokaliserade finns förutsättningar för en annan slags samverkan eftersom samlokaliseringen innebär att domstolarna har lättare för att se över och finna samordningsfördelar och genomföra dessa. På flera av orterna förekommer r edan ett administrativt samarbete mellan domstolarna (se även avsnitt 9.6). Regeringen avser att noga följa den fortsatta utvecklingen. Regeringens bedömning: I handlingsplanen (avsnitt 5.4) redovisas de projekt som pågår vid flertalet hovrätter och kammarrätter som tar sikte på beredningsorganisationen och avdelningsindelningen. För en del av dessa projekt har regeringen beslutat om särskilda försöksförordningar. Försöksförordningarna innebär att över rätterna ges möjlighet att göra avsteg från instruktionernas bestämmelser om fördelning av mål. Regeringen noterar med tillfredsställelse att förändrings- och förbättringsarbete pågår vid överrätterna runt om i landet. anpassade beredningsorganisationerna har förutsättningar att skapa effektiv verksamhet efter de lokala behoven. Uppföljning av handlingsplanen: Flera av de försök med förändrad beredningsorganisation som redovisas i handlingsplanen utvärderas Således kommer det att att finnas utvärderingar från verksamheterna vid Hovrätten över och och vid Vissa resultat kan redan skönjas. bedriver två försöksprojekt med olika inriktningar, ett med storavdelning och ett med gemensam beredningsenhet för två sexmannaavdelningar. bägge projekten har organiserats så att denna huvudsakligen hanteras på en särskild enhet av domstolssekreterare och notarier/fiskaler under ledning av en beredningschef som är hovrättsassessor. en arbetsgrupp genomfört en delutvärdering av försöks- projekten och redovisat utvärderingen i en rapport. Av rapportens sammanfattning, varom i huvudsak enighet råder, Domarrollen har kunnat renodlas genom att beredningsenheten har skött beredningen av samtliga mål. Ledamöterna har kunnat koncentrera sitt arbete på dömande uppgifter. mera stimulerande och kvalificerade arbetsuppgifter. arbetsfördelningen dom stolssekreterare och notarier emellan blivit mer Frågan om beredningen av mål bör ligga på ledamot eller beredningschef ger utvärderingen inget entydligt svar på. En målmängd motsvarande åtta till tio rotlar har dock visat sig vara ett allt för stort ansvarsområde för en person. En beredningschef kräver bistånd av ytterligare en jurist för att målflödet inte skall fördröjas. Huruvida ledamöterna skall vara indelade på rotlar eller ej har inte heller fått något entydigt svar enligt hovrätten. Undersökningsresultatet vid storavdelningen pekar på att utsättningen av mål underlättats och att målen kunnat behandlas i den turordning som prioriterats oavsett vilken rotel målet lottats på. Mot detta får ställas att det inte funnits någon enskild ledamot som haft kontroll över målen på en viss rotel och att kontakten mellan ledamöter och notarier försämrats. Detta senare har lett till att utbildningen av notarierna har försvårats. Försöket visar enligt hovrätten att organisationen av arbetet på storavdelningen varit att föredra. En av de två verksamma lagmännen vid storavdelningen har varit chef på avdelningen. Organisationen med två avdelningschefer har medfört svårigheter för den beredningschef som skall betjäna båda avdelningarna och därvid prioritera fördelningen av resurser. Den värderingen kan redan nu göras enligt hovrätten att stor- avdelningen framstår som ett bättre alternativ än två samverkande avdelningar med gemensam beredning. Den tid som försöksverksamheten pågått har varit för kort för att kunna ge några entydiga svar på de många angelägna frågor som väckts. En fortsatt för söksverksamhet kan enligt hovrätten förhoppningsvis ge konstruktiva svar på ett flertal, om än inte på alla, av de frågor som ställts. Hovrätten över och bedriver också en försöksverksamhet med ändrade arbetsformer. Försöksverksamheten har haft en positiv inverkan på handläggningstiderna och på målbalansernas ålderssammansättning. Vid Hovrätten för fortskrider försöksverksamheten enligt de riktlinjer som dragits upp av hovrätten.