prop · GO0322 · 2001-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 2000/01:22 Anpassningar på företagsskatteområdet till EG- fördraget, m.m. Prop. Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionens huvudsakliga innehåll I propositionen behandlas vissa nationella regler som vid inkomstbeskattningen gynnar svenska företag i förhållande till utländska företag i samma situation eller gynnar investeringar i framför investeringar i utlandet. Enligt gällande regler i inkomstskattelagen (1999:1229, IL) kan bara svenska företag ta emot skattefri utdelning på näringsbetingade andelar. I propositionen föreslås att ett utländskt bolag som bedriver näringsverksamhet här vid ett fast driftställe skall jämställas med ett svenskt företag. Det utländska bolaget måste dock höra hemma i en stat i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) och motsvara ett sådant svenskt företag som kan ta emot skattefri utdelning. gör det möjligt att dela upp företag utan omedelbara inkomstskattekonsekvenser. Ett moderbolag som delar ut andelarna i ett dotterbolag måste dock enligt gällande bestämmelser vara svenskt. I propositionen föreslås att bestämmelserna också skall gälla utländska moderbolag som hör hemma i en stat inom EES eller en stat med vilken ingått ett skatteavtal som innehåller en klausul om ömsesidigt informationsutbyte. Om en svensk ekonomisk förening ombildas till ett svenskt aktiebolag, skall enligt gällande regler aktier som skiftas ut till medlemmarna inte behandlas som utdelning. I propositionen föreslås att utländska bolag som motsvarar ekonomiska föreningar eller svenska aktiebolag skall jämställas med svenska företag om de utländska bolagen hör hemma i en stat inom EES. Om en svensk ekonomisk förening ombildas till ett svenskt aktiebolag, skall aktier som skiftas ut till medlemmarna behandlas som utdelning. Det föreslås att motsvarande skall gälla om en utländsk ekonomisk förening som är ett utländskt bolag och hör hemma inom EES, ombildas till ett aktiebolag. Utskiftning i annat fall då föreningen upplöses behandlas enligt gällande rätt som utdelning om den ekonomiska föreningen är svensk. I propositionen föreslås att motsvarande skall gälla om den ekonomiska föreningen är ett utländskt bolag som hör hemma i en stat inom EES. Koncernbidrag kan bara lämnas mellan svenska företag och vidarebefordras genom sådana företag. I propositionen föreslås att utländska bolag som hör hemma i en stat inom EES jämställs med motsvarande svenska företag om både givare och mottagare är skattskyldiga för näringsverksamhet i . avses ett svenskt aktiebolag eller en svensk ekonomisk förening som bedriver näringsverksamhet i eget namn för ett annat svenskt aktiebolags eller en svensk ekonomisk förenings räkning. avses det bolag eller den förening för vars räkning verksamheten bedrivs. I propositionen föreslås att utlandsägda fasta driftställen jämställs med svenska företag om det utländska bolaget motsvarar ett svenskt aktiebolag eller en svensk ekonomisk förening och hör hemma i en stat inom EES. Om bolaget är kommittentföretag krävs att kommissionärsverksamheten hänförs till det utländska bolagets fasta driftställe i . Avdrag för beräknade egenavgifter för beskattningsåret får bara göras om verksamheten bedrivs i . I propositionen föreslås att avdrag får göras även om verksamheten bedrivs utomlands. Vidare slopas kravet på avsättning i räkenskaperna för att enskilda näringsidkare som är bokslutsföretag skall få göra avdrag för egenavgifter. Bestämmelserna om uppskov med beskattningen vid koncerninterna andelsavyttringar gäller bara om moderföretaget i koncernen är ett svenskt företag. I propositionen föreslås att bestämmelserna utvidgas till att gälla även när moderföretaget i koncernen är ett utländskt bolag som hör hemma inom EES. Det föreslås att bestämmelserna om att kapitalvinsten inte behöver tas upp som intäkt vid en efterföljande fusion på motsvarande sätt skall gälla vid en efterföljande fission. Om uppskov med beskattningen vid ett internationellt andelsbyte erhållits med stöd av den upphävda lagen (1994:1854) om inkomstbeskattningen vid gränsöverskridande omstruktureringar inom EG, skall bestämmelserna om beskattningen vid andelsbyten och koncerninterna andelsavyttringar i IL kunna bli tillämpliga på uppskovet vid ett efterföljande andelsbyte eller en fusion eller fission. Lagen (1986:468) om avräkning av utländsk skatt, , gäller bara för personer som är obegränsat skattskyldiga i . Fysiska och juridiska personer som hör hemma i utlandet och har fast driftställe i föreslås också få tillämpa reglerna i AvrL. Det föreslås också att begränsat skattskyldiga med fast driftställe i skall kunna göra avdrag för utländska skatter vid inkomstsbeskattningen. I propositionen föreslås också en justering i skattebetalningslagen (1997:483) som syftar till att förenkla för arbetsgivarna i de fall då en arbetstagare inte fullgjort sin skyldighet att lämna sådana uppgifter eller visa upp sådana handlingar att arbetsgivaren får veta hur stort skatteavdrag som skall göras från ersättning för arbete som betalas ut till arbetstagaren. genomfördes ett flertal ändringar beträffande arbetsmarknadspolitiska författningar. I propositionen finns förslag om följdändringar i skattelagstiftningen. Vidare föreslås ett antal redaktionella ändringar av rättelsekaraktär. Slutligen föreslås att ett antal obsoleta författningar skall upphävas Bokmärket är inte definierat. 2 Lagtext 8 2.1 Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) 8 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1999:1230) om ikraftträdande av inkomstskattelagen (1999:1229) 35 2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1986:468) om avräkning av utländsk skatt 38 2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:676) om skatt på ränta på skogskontomedel m.m. 39 2.5 Förslag till lag om ändring i förmögenhetsskattelagen (1997:323) 40 2.6 Förslag till lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483) 43 2.7 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:1618) om upphävande av lagen (1994:1854) om inkomstbeskattningen vid gränsöverskridande omstruktureringar inom EG 44 2.8 Förslag till lag om ändring i lagen (1999:1240) om ändring i kupongskattelagen (1970:624) 47 2.9 Förslag till lag om ändring i lagen (1999:1255) om ändring i lagen (1986:468) om avräkning av utländsk skatt 48 2.10 Förslag till lag om upphävande av förordningen (1967:44) om investeringsavgift för vissa byggnadsarbeten 50 2.11 Förslag till lag om upphävande av lagen (1992:846) om tillfällig avvikelse från lagen (1989:484) om arbetsmiljöavgift 51 2.12 Förslag till lag om upphävande av lagen (1992:1330) om tillfällig avvikelse från lagen (1989:484) om arbetsmiljöavgift 52 2.13 Förslag till lag om upphävande av lagen (1995:659) om tillfällig avvikelse från lagen (1989:484) om arbetsmiljöavgift 53 3 Ärendet och dess beredning 54 4 Bakgrund 56 4.1 Diskrimineringsförbud i skatteavtal 56 4.2 Etableringsfriheten i EG-rätten 57 5 Överväganden och förslag 61 5.1 Allmänt 61 5.2 Skattskyldighet för utdelning på andelar 62 5.3 Utdelning av andelar i dotterbolag 66 5.4 Koncernbidrag 70 5.5 Kommissionärsförhållanden 80 5.6 Avdrag för egenavgifter 82 5.7 Gränsöverskridande omstruktureringar 86 5.8 Avdrag och avräkning för utländsk skatt 91 6 Övriga frågor 94 6.1 En justering av reglerna om beräkning av skatteavdrag 94 6.2 Beskattning av vissa ersättningar vid utbildning och arbetslöshet 94 6.3 Rättelser i inkomstskattelagen m.m. 96 7 Offentligfinansiella konsekvenser 98 8 Författningskommentar 99 8.1 Förslaget till lagen om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) 99 8.2 Förslaget till lagen om ändring i lagen (1999:1230) om ikraftträdande av inkomstskattelagen (1999:1229) 110 8.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1986:468) om avräkning av utländsk skatt 111 8.4 Förslaget till lag om ändring i lagen (1990:676) om skatt på ränta på skogskontomedel m.m. 111 8.5 Förslaget till lag om ändring i förmögenhetsskattelagen (1997:323) 111 8.6 Förslaget till lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483) 113 8.7 Förslaget till lagen om ändring i lagen (1998:1618) om upphävande av lagen (1994:1854) om inkomstbeskattningen vid gränsöverskridande omstruktureringar inom EG 113 8.8 Förslaget till lag om ändring i lagen (1999:1240) om ändring i kupongskattelagen (1970:624) 114 8.9 Förslaget till lag om ändring i lagen (1999:1255) om ändring i lagen (1986:468) om avräkning av utländsk skatt 114 8.10 Förslaget till lag om upphävande av förordningen (1967:44) om investeringsavgift för vissa byggnadsarbeten 115 8.11 Förslaget till lag om upphävande av lagen (1992:846) om tillfällig avvikelse från lagen (1989:484) om arbetsmiljöavgift 115 8.12 Förslaget till lag om upphävande av lagen (1992:1330) om tillfällig avvikelse från lagen (1989:484) om arbetsmiljöavgift 115 8.13 Förslaget till lag om upphävande av lagen (1995:659) om tillfällig avvikelse från lagen (1989:484) om arbetsmiljöavgift 116 Bilaga 1 Sammanfattning av promemorian Anpassningar på företagsskatteområdet till EG-fördraget (Ds 2000:28) 117 Bilaga 2 Promemorians lagförslag 119 Bilaga 3 Förteckning över remissinstanser som yttrat sig över promemorian Anpassningar på företagsskatteområdet till EG-fördraget (Ds 2000:28) 129 Bilaga 4 Lagrådsremissens lagförslag 130 Bilaga 5 Lagrådets yttrande 152 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 154 2 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229), 2. lag om ändring i lagen (1999:1230) om ikraftträdande av inkomstskattelagen (1999:1229), 3. lag om ändring i lagen (1986:468) om avräkning av utländsk skatt, 4. lag om ändring i lagen (1990:676) om skatt på ränta på skogskontomedel m.m., 5. lag om ändring i förmögenhetsskattelagen (1997:323), 6. lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483), 7. lag om ändring i lagen (1998:1618) om upphävande av lagen (1994:1854) om inkomstbeskattningen vid gränsöverskridande omstruktureringar inom EG, 8. lag om ändring i lagen (1999:1240) om ändring i kupongskattelagen (1970:624), 9. lag om ändring i lagen (1999:1255) om ändring i lagen (1986:468) om avräkning av utländsk skatt, 10. lag om upphävande av förordningen (1967:44) om investerings- avgift för vissa byggnadsarbeten, 11. lag om upphävande av lagen (1992:846) om tillfällig avvikelse från lagen (1989:484) om arbetsmiljöavgift, 12. lag om upphävande av lagen (1992:1330) om tillfällig avvikelse från lagen (1989:484) om arbetsmiljöavgift, 13. lag om upphävande av lagen (1995:659) om tillfällig avvikelse från lagen (1989:484) om arbetsmiljöavgift. 4 Lagtext 4.1 Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Härigenom föreskrivs i fråga om inkomstskattelagen (1999:1229) dels att 3 kap. 12 §, 6 kap. 6 och 12 §§, 7 kap. 17 §, 10 kap. 3 och 11 §§, 11 kap. 16, 26, 33, 35 och 36 §§, 12 kap. 3, 21, 24, 25 och 35 §§, 16 kap. 19, 29 och 30 §§, 17 kap. 6 och 7 §§, 18 kap. 11 och 20 §§, 21 kap. 9 §, 22 kap. 10 §, 23 kap. 14, 26 och 28 §§, 24 kap. 15 och 20 §§, 25 kap. 11, 14, 20 och 23 25 §§, 26 kap. 13 och 15 §§, 27 kap. 17 §, 35 kap. 3 5 §§, 36 kap. 3 §, 40 kap. 5, 6 , 18 och 23 §§, 41 kap. 3 §, 44 kap. 7 §, 46 kap. 17 §, 48 kap. 7 9 §§, 49 kap. 8 och 22 §§, 51 kap. 1 §, 56 kap. 2, 4 6 och 8 §§, 61 kap. 19 §, 63 kap. 9 § och 65 kap. 16 § samt rubrikerna närmast före 17 kap. 6 §, 25 kap. 24 § och 48 kap. 8 och 9 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas fem nya paragrafer, 31 kap. 25 a §, 35 kap. 2 a §, 36 kap. 2 a §, 42 kap. 16 a och 20 a §§, samt närmast före 17 kap. 7 § en ny rubrik av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3 kap. 12 § Sexmånadersregeln och ettårsregeln gäller inte heller för anställning ombord på fartyg. Den som har anställning ombord på ett utländskt fartyg som huvudsakligen går i oceanfart är inte skattskyldig för inkomst av anställningen om vistelsen utomlands varar i minst sammanlagt , och arbetsgivaren är obegränsat skattskyldig. Med oceanfart avses fart i utomeuropeiska farvatten med undantag för fart på orter vid och , på norr om nordlig bredd, på och på ön . Med oceanfart avses fart i utomeuropeiska farvatten med undantag för fart på orter vid och , på norr om nordlig bredd, på och på ön , och fart i europeiska farvatten norr eller väster om linjen - nordspets, därifrån västerut till västlig bredd, längs denna longitud till nordlig bredd. 6 kap. 6 § Svenska juridiska personer som har bildats enligt en författning eller på liknande sätt för att förvalta en sådan marksamfällighet eller regleringssamfällighet som är en särskild taxeringsenhet, är skattskyldiga för samfällighetens inkomster enligt 4 §. Svenska juridiska personer som har bildats för att förvalta andra samfälligheter än sådana som avses i första stycket, är inte själva skattskyldiga. Intäktsposterna och kostnadsposterna fördelas i stället på delägarna i samfälligheten med belopp som för varje delägare motsvarar hans andel. Svenska juridiska personer som har bildats enligt en författning eller på liknande sätt för att förvalta andra samfälligheter än sådana som avses i första stycket, är inte själva skattskyldiga. Intäktsposterna och kostnads- posterna fördelas i stället på delägarna i samfälligheten med belopp som för varje delägare motsvarar hans andel. 12 § Andra utländska juridiska personer än utländska bolag skall från sina inkomster enligt 11 § dra av sådan del av inkomsterna som delägarna beskattas för enligt 13 16 §§. Utländska juridiska personer är inte skattskyldiga för den del av inkomsterna enligt 11 § som delägarna i den juridiska personen är skattskyldiga för enligt 13 16 §§. 7 kap. 17 § Följande juridiska personer är också skattskyldiga bara för inkomst på grund av innehav av fastigheter: * Aktiebolaget , * Aktiebolaget trav och galopp, * * * * * * * * * * * * * * * * * Aktiebolaget och dess helägda dotterbolag som bara bedriver spelverksamhet, * Aktiebolaget trav och galopp, * * * * * * * * * * * * * * * * 10 kap. 3 § Till inkomstslaget tjänst räknas 1. utdelningar och kapitalvinster på aktier m.m., i den utsträckning som anges i 57 kap., i företag som är eller har varit fåmansföretag, 2. kapitalvinster på andelar i ett svenskt handelsbolag i den utsträckning som anges i 50 kap. 7 §, 3. penninglån i strid med 12 kap. 7 § aktiebolagslagen (1975:1385) eller 11 § lagen (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelse m.m., 4. avskattning av pensionsförsäkring enligt bestämmelserna i 58 kap. 19 §, och 5. avskattning av pensionsspar- konto enligt bestämmelserna i 59 kap. 33 §. 5. avskattning av pensionsspar- konto enligt bestämmelserna i 58 kap. 33 §. 11 § Om den skattskyldige på grund av sin tjänst förvärvar värdepapper på förmånliga villkor, skall förmånen tas upp som intäkt det beskattningsår då förvärvet sker. Om det som förvärvas inte är ett värdepapper utan innebär en rätt att förvärva värdepapper till ett i förväg bestämt pris eller i övrigt på förmånliga villkor, tas förmånen upp som intäkt det beskattningsår då rätten utnyttjas eller överlåts. Upphör den skattskyldige att vara obegränsat skattskyldig skall förmånen tas upp det beskattningsår då detta sker och till den del förmånen då kunnat utnyttjas. Blir den skattskyldige åter obegränsat skattskyldig skall en förmån som beskattats inte tas upp i den delen om förmånen därefter utnyttjas eller överlåts. Om det som förvärvas inte är ett värdepapper utan innebär en rätt att förvärva värdepapper till ett i förväg bestämt pris eller i övrigt på förmånliga villkor, tas förmånen upp som intäkt det beskattningsår då rätten utnyttjas eller överlåts. Upphör den skattskyldige att vara bosatt i eller att stadigvarande vistas här skall förmånen tas upp det beskattningsår då detta sker och till den del förmånen då kunnat utnyttjas. 11 kap. 16 § Har en sådan förmån i form av en rätt att förvärva värdepapper som avses i 10 kap. 11 § andra stycket helt eller delvis tjänats in genom verksamhet utomlands, skall förmånen inte tas upp till den del som den hade kunnat utnyttjas innan den skattskyldige blev obegränsat skattskyldig. En förmån som utnyttjas här skall i första hand anses ha tjänats in genom verksamhet utomlands. Har en sådan förmån i form av en rätt att förvärva värdepapper som avses i 10 kap. 11 § andra stycket helt eller delvis tjänats in genom verksamhet utomlands, skall förmånen inte tas upp till den del som den hade kunnat utnyttjas innan den skattskyldige blev bosatt i eller stadigvarande vistades här. En förmån som utnyttjas här skall i första hand anses ha tjänats in genom verksamhet utomlands. Om en förmån tagits upp som intäkt enligt 10 kap. 11 § andra stycket andra meningen och förmånen utnyttjas eller överlåts sedan den skattskyldige åter blir bosatt här eller åter stadigvarande vistas här, skall förmånen inte tas upp till den del den beskattats tidigare. 26 § Förmån av resa inom eller mellan Europeiska unionens medlemsländer eller EES- länderna till eller från anställningsintervju skall inte tas upp. Detta gäller också ersättning för sådan resa till den del ersättningen inte överstiger utgif- terna för resan och, när det gäller resa med egen bil, inte överstiger avdragsbeloppet enligt 12 kap. 27 §. Förmån av resa inom Europeiska ekonomiska samar- betsområdet till eller från anställningsintervju skall inte tas upp. Detta gäller också ersättning för sådan resa till den del ersättningen inte överstiger utgif- terna för resan och, när det gäller resa med egen bil, inte överstiger avdragsbeloppet enligt 12 kap. 27 §. 33 § Utvecklingsersättningar enligt lagen (1997:1268) om kommuners ansvar för ungdomar mellan skall inte tas upp. Utvecklingsersättningar enligt lagen (2000:625) om arbetsmarknadspolitiska program skall inte tas upp. 35 § Särskilda bidrag till deltagare i yrkesinriktad rehabilitering och i arbetsmarknadsutbildning eller till andra som är likställda med dem när det gäller rätt till sådana bidrag skall inte tas upp, om bidragen avser ersättning för utgifter för nattlogi eller resor m.m. Särskilt stöd som avser ersättning för utgifter för nattlogi eller resor m.m. skall inte tas upp om det lämnas till deltagare i 1. arbetslivsinriktad rehabili- tering, 2. arbetsmarknadsutbildning, 3. annan utbildning inom ramen för ett arbetsmarknadspolitiskt pro- gram, 4. arbetspraktik, eller 5. datorteksverksamhet. Första stycket gäller även sådant särskilt stöd som lämnas till deltagarens ledsagare eller till elever med funktionshinder vid utbildning i grundskola, gymnasieskola eller motsvarande utbildning. Statliga bidrag för resor, kost eller logi eller merutgifter på grund av funktionshinder som lämnas till elever i utbildning för döva eller hörselskadade eller i utbildning som är speciellt anpassad för svårt rörelsehindrade ungdomar (Rh-anpassad utbildning) skall inte tas upp. 36 § Följande ersättningar i samband med arbetslöshet skall tas upp: 1. dagpenning från svensk arbetslöshetskassa, 2. statsbidrag som motsvarar dagpenning vid arbetsmarknadsutbildning och som lämnas till den som startar egen näringsverksam het för att han som startar verksamheten skall kunna försörja sig under inledningsskedet, 3. ersättning vid generations- växling, och 4. dagpenning som betalas ut enligt bestämmelser som meddelats av regeringen eller av statlig myndighet till deltagare i arbetsmarknadsutbildning och till andra som är likställda med dem när det gäller rätt till sådan dagpenning. 1. dagpenning från svensk arbetslöshetskassa, och 2. aktivitetsstöd som betalas ut enligt bestämmelser som beslutats av regeringen eller av statlig myndighet till den som tar del av ett arbetsmarknadspolitiskt prog- ram och till andra som är lik- ställda med dem när det gäller rätt till sådant stöd. 12 kap. 3 § Om den skattskyldige får sådan ersättning som enligt 11 kap. 21 eller 28 § inte skall tas upp, får de utgifter som ersättningen är avsedd att täcka inte dras av. Om den skattskyldige får sådant skattefritt bidrag vid utbildning eller arbetslöshet som avses i 11 kap. 27 § tredje stycket, 34 § andra stycket och 35 §, får de utgifter som bidraget är avsett att täcka inte dras av. Om den skattskyldige får sådant skattefritt stöd eller bidrag vid utbildning eller arbetslöshet som avses i 11 kap. 27 § tredje stycket, 34 § andra stycket och 35 §, får de utgifter som stödet eller bidraget är avsett att täcka inte dras av. Utgifter som täcks av sådana ersättningar till utländska experter, forskare eller andra nyckelpersoner som enligt 11 kap. 22 § och 23 § första stycket 2 inte skall tas upp, får inte heller dras av. 21 § Ökade utgifter för logi skall dras av med ett belopp som motsvarar den faktiska utgiften. För tjänsteresor som har pågått gäller dock bestämmelserna i 13 §, om logiutgiften inte kan visas. Ökade utgifter för logi skall dras av med ett belopp som motsvarar den faktiska utgiften. Vid tillfälligt arbete på annan ort gäller dock bestämmelserna i 13 §, om logiutgiften inte kan visas. Ökade utgifter för måltider och småutgifter på arbetsorten skall dras av antingen med den faktiska utgiftsökningen eller med ett belopp som beräknas enligt schablon. Den schablonmässiga utgiftsökningen beräknas för 1. skattskyldiga som av vistelsen gjort avdrag enligt 6 17 §§ och som fortfarande får ersättning från arbetsgivaren, till ett belopp som motsvarar denna ersättning, för tiden fram till bortovaro, dock högst av maximibeloppet per hel dag om arbetsorten ligger i och av normalbeloppet per hel dag om arbetsorten ligger utomlands, och för tiden därefter, dock högst av helt maximibelopp per hel dag om arbetsorten ligger i och av normalbeloppet per hel dag om arbetsorten ligger utomlands, 2. skattskyldiga med arbetsorten i som gör avdrag enligt 18 §, till av maximibeloppet per hel dag av vistelsen och till av maximibeloppet per hel dag för tiden därefter, 3. skattskyldiga med arbetsorten utomlands som gör avdrag enligt 18 §, till av normalbeloppet per hel dag av vistelsen och till av normalbeloppet per hel dag för tiden därefter, och 4. skattskyldiga som gör avdrag enligt 19 §, till av maximibeloppet per hel dag om arbetsorten ligger i och till av normalbeloppet per hel dag om arbetsorten ligger utomlands. Vid tillämpning av bestämmelserna i andra stycket 1 3 skall i den angivna tiden räknas in sådan tid under vilken ökade levnadskostnader dragits av enligt bestämmelserna i 6 17 §§. 24 § När en skattskyldig på grund av sitt arbete vistas på en annan ort än den där han eller hans familj bor, skall utgifter för hemresor dras av, om avståndet mellan hemorten och arbetsorten är längre än . Avdrag skall göras för högst en hemresa och bara för utgifter för resor inom eller mellan Europeiska unionens medlemsländer eller EES-länderna. När en skattskyldig på grund av sitt arbete vistas på en annan ort än den där han eller hans familj bor, skall utgifter för hemresor dras av, om avståndet mellan hemorten och arbetsorten är längre än . Avdrag skall göras för högst en hemresa och bara för utgifter för resor inom Europeiska ekonomiska samar- betsområdet. Avdraget skall beräknas efter utgiften för det billigaste färdsättet. Skäliga utgifter för flygresa och utgifter för tågresa skall dock dras av. Om det saknas godtagbara allmänna kommunikationer, skall utgifter för resa med egen bil eller med den skattskyldiges förmånsbil dras av med det belopp som gäller för resor mellan bostaden och arbetsplatsen enligt 27 och 29 §§. Detta gäller också den som använt en förmånsbil som en närstående till honom eller hans sambo men inte han själv är skattskyldig för. 25 § Utgifter för särskilda resor inom eller mellan Europeiska unionens medlemsländer eller EES-länderna i samband med att den skattskyldige börjar eller slutar en tjänst skall dras av. Bestämmelserna i 24 § andra och tredje styckena tillämpas också för sådana avdrag. Utgifter för särskilda resor inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet i samband med att den skattskyldige börjar eller slutar en tjänst skall dras av. Bestämmelserna i 24 § andra och tredje styckena tillämpas också för sådana avdrag.