prop · GO031D12 · 2001-01-01 00:00:00 — Denna arbetsgrupp som med sina rapporter bidragit till att uppmärksamma frågorna och lämnat förslag till åtgärder, har ombildats till regeringens arbetsgrupp för skydd mot informationsoperationer (Ag IO) samt utökats med representanter för ytterligare departement och civila myndigheter. När det gäller arbetsgruppens förslag till en mer samlad statlig ansvarsfördelning, avvaktar regeringen den fördjupade analys som utredningen om principer för en bättre helhetssyn vid planeringen för civilt försvar och beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället i fred (dir. 1999:63) avser att lämna . Informationsteknikfrågor med internationell anknytning kommer allt mer i fokus. har en god kompetens inom IT- området. Det är därför angeläget att även fortsättningsvis spelar en aktiv roll i det internationella arbetet inom informationssäkerhet, t.ex. avseende utvecklandet av samarbetsformer mellan länder och regler för att i realtid kunna spåra angrepp mot informationssystem. 3.7 Insatser Omstruktureringen av grundorganisationen enligt försvarsbeslut har fullföljts. Nettominskningen av antalet yrkesofficerare överensstämmer med vad som planerats. Avgångarna bland den yngre personalen har dock varit större än planerat varför medelåldern höjts något. Bland den civila personalen har avgångarna varit motsvarande 50 årsarbetare större än planerat. Även bland de civilanställda har medelåldern nu . Följande viktigare övningar har genomförts: - slutövningar med förband, - samövningar med olika civila ledningsnivåer, - internationell övningsverksamhet inom ramen för PFF, bl.a. som var den första simulerade och distribuerade övningen med Partnership for () som bas. Materieltillförseln har i allt väsentligt bestått av leveranser av tidigare beställd materiel till den krigsorganisation som fastställdes försvarsbeslut. Bland annat har moderna stridsfordon, fartyg och flygplan levererats. De mest prioriterade förbanden i insatsorganisationen har härigenom fått ett viktigt tillskott av modern materiel. Pågående tillförsel av ny materiel har bidragit till att uppfylla de krav på förmåga som regeringen ställt. Av de materielsystem som levererats till Försvarsmakten kan bl.a. följande nämnas: - stridsvagn 121 och 122, , pansarbandvagn 501 (pågående), - tre ubåtar av Gotlandsklass, - JAS 39 flygplan (pågående), - det sista serieflygplanet till FSR 890 (flygburen spaningsradar). Försvarsmakten har vidmakthållit främst sådana materielsystem som skall bibehållas efter 2006. Nya beställningar som gjorts har antalsmässigt anpassats till i första hand behov för grundutbildning och internationella insatser. Försvarsmakten har därmed börjat förändra materielförsörjningen till att omfatta serieanskaffning av mängdmateriel i mindre mängder. Tyngdpunkten forsknings- och teknikutvecklingsverksamhet har varit: - spaningsförmåga mot luft och markmål innefattande främst radarteknik, IR-teknik och obemannade plattformar, - ledningsförmåga på operativ och taktisk nivå genom studier av IT- systemteknik, sambandsteknik och fusioneringsteknik, - duellförmåga på det framtida slagfältet och förmåga till väpnad strid, främst med studier i telekrigsteknik, signatur- anpassningsteknik, undervattensteknik, vapenteknik, människa-system interaktion samt ballistiskt skydd. En mekaniserad bataljon m.m. om ca 800 man har ställts till förfogande som ett svenskt bidrag till den internationella fredsstyrkan i Kosovo. Försvarsmakten har dessutom deltagit i avvecklingen av FN:s preventiva mission Unpredep i f.d. jugoslaviska republiken och har ställt väpnad trupp till förfogande i den multinationella fredsstyrkan i Bosnien- . Sårbarheten inom infrastrukturområdet har minskat tack vare de åtgärder som vidtagits . För att minska telenätens sårbarhet pågår ett arbete med att etablera teleoperatörer i färdigställda berganläggningar. Analyser av möjligheterna till intrång i teleoperatörernas styr- och övervakningsnät har genomförts hos teleföretag. Genomförda analyser har givit underlag för berörda teleoperatörer att vidta åtgärder för att minska sårbarheten. För att öka förmågan att kunna prioritera transmissionsresurser vid stora skador i näten har övningar genomförts för att kunna göra hopkopplingar mellan Telias och nät samt mellan Telias och försvarets telenät (FTN). Utöver detta har analyser genomförts avseende konsekvenser och kostnader för ett införande av möjligheten att prioritera trafiken i fyra stora teleoperatörers nät. Ett prioritetssystem syftar till att trygga teleförbindelsen för samhällsviktiga organ i en krissituation. Säkerheten vad gäller elförsörjning har ökat genom att personal har utbildats för drift av separata delsystem s.k. ö-drift. Vidare har inventering av åtgärder för ö-drift i Syd- och samt inläggning av regionnät i simuleringsutrustning genomförts. Kunskapen och därmed förutsättningarna för att genomföra ö-drift har till följd av detta ökat. För att förbättra förmågan till reparationsberedskap vad gäller elförsörjning har 256 civilpliktiga utbildats . Förutsättningarna för ökat skydd vid elanläggningar har förstärkts bl.a. genom att försök med teknisk bevakningsutrustning har genomförts. Vitala samhällsfunktioner med behov av kontinuerlig elförsörjning kan inte garanteras en säker försörjning utan måste själva vidta reservåtgärder. Mot bakgrund av detta har bidrag till beredskapsåtgärder utbetalats för anskaffning av reservaggregat hos berörda aktörer samt att skyddsåtgärder vidtas vid vissa känsliga objekt. En kartläggning som () genomfört visar att ett stort antal myndigheter bedriver verksamhet för att höja IT-säkerheten och för att förbättra skyddet mot informationsoperationer. I syfte att stärka ledningsförmågan på regional och lokal nivå har bl.a. ledningsstödssystemen inom funktionen Civil ledning samt SWEDE för funktionen Hälso- och sjukvård utvecklats. Vidare har även kommunikationsutrustning till mobila akutsjukvårdsresurser anskaffats. De övningar och beredskapsåtgärder som genomfördes inför övergången till 2000 har medfört att ledningsförmågan och även IT- säkerheten har höjts hos centrala myndigheter och på regional och lokal nivå. Genom de övningar och utbildningar som genomförts samt de stöd och råd som lämnats inför 2000- skiftet av bl.a. ÖCB och Styrelsen för psykologiskt försvar har möjlighet till en förbättrad krisledningsförmåga och informationsberedskap skapats. 3.8 Resultatbedömning Regeringen bedömer att genomförd verksamhet, trots vissa brister inom framför allt förbandsverksamheten, väsentligt har bidragit till Försvarsmaktens förmåga att uppfylla de krav som regeringen har ställt. Regeringen bedömer vidare att Försvars- maktens samlade operativa förmåga i nuvarande säkerhetspolitiska läge är godtagbar. Utifrån de planeringsförutsättningar som regeringen angav i bl.a. regleringsbrevet anser regeringen att myndigheterna inom det civila försvaret genomfört verksamheterna på ett bra sätt. Jämfört med bedömningen som redovisades budgetproposition kan inga väsentliga förändringar av funktionernas förmåga konstateras. Funktionsansvariga myndigheter anger att förmågan i huvudsak kommer att vara godtagbar vid utgången av försvarsbeslutsperioden. Regeringen finner ingen anledning att göra någon annan bedömning. Genom att funktionerna är så beroende av varandras förmåga och då beroendet av fungerande elförsörjning, telekommunikationer och IT är mycket stort anser dock regeringen att det finns stora osäkerheter beträffande bedömningen av funktionernas samlade förmåga. Det är inte möjligt att säkerställa en helt störningsfri elförsörjning. ökar elberoendet i samhället, bl.a. till följd av ett ökat beroende av fungerande telekommunikationer och IT- system. Samhällsviktig verksamhet som oundgängligen måste fungera måste därför tillförsäkras tillgång till el för situationer då den ordinarie elförsörjningen inte fungerar. 3.9 Det militära försvaret 3.9.1 Omfattning Det militära försvaret omfattar den verksamhet som bedrivs av Försvarsmakten. Verksamheten stöds av delar av de totalförsvarsgemensamma verksamheterna. Dessa redovisas i avsnitt 3.11. 3.9.2 Utgiftsutvecklingen Utfallet innebar sammantaget att utgifterna för det militära försvaret översteg tillgängligt belopp med ca . För anslagen 6:1 Förbandsverksamhet och beredskap m.m. och 6:2 Fredsfrämjande truppinsatser uppgick det samlade anslagssparandet till ca , och för anslaget 6:3 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling utnyttjades en anslagskredit om ca . Ytterligare kommentarer till utfall lämnas i avsnitt 3.9.6 nedan. Regeringen bedömer att utgifterna inom det militära försvaret kommer att uppgå till . har tidigare beslutat att den ekonomiska ramen för utgiftsområde 6 Totalförsvar skall minskas med (prop. 1998/99:74, bet. 1998/99:FöU5, rskr. 1998/99:224). Vid samma tillfälle beslutade att inriktningen skall vara att ett omställningsbidrag om 2002 och 2003 skall anslås för att underlätta omställningen inom försvarsområdet. I tabell 3.1 Utgiftsutveckling är hela reduceringen fördelad på anslagen 6:1 Förbandsverksamhet och beredskap m.m. och 6:3 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling. 3.9.3 Resultatbedömning Vid bedömningen av Försvarsmaktens resultat har följande bedömningsgrunder tillämpats: - God: Resurserna (kapaciteten) motsvarar eller överstiger behovet och uppgifterna kan lösas, - Godtagbar: Brister och störningar nedsätter handlingsförmågan men uppgifterna kan i huvudsak lösas, - Icke godtagbar: Svåra brister vilka leder till att uppgifterna inte kan lösas. Resultatbedömningen redovisas uppdelad i verksamhetsgrenarna Förbandsverksamhet, Incidentinsatser, Stöd till samhället, Beredskap, Internationella insatser och Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling. Därefter följer regeringens bedömning av Försvarsmaktens operativa förmåga i olika avseenden och av Försvarsmaktens samlade operativa förmåga. Resultatbedömningen avseende verksamheten inom de olika stridskrafterna inleds med en kort beskrivning av vilka större förband som ingick . Därefter följer en redovisning av viktig genomförd verksamhet och mot bakgrund av denna redovisning regeringens bedömning av läget inom de olika stridskrafterna. Regeringen gör vidare en bedömning av den verksamhet som har genomförts . Sammantaget bedömer regeringen att förbandsverksamheten väsentligt har bidragit till att uppfylla Försvarsmaktens förmåga att lösa uppgifter enligt den inriktning som har beslutat. Operativa lednings- och underhållsförband Operativa lednings- och underhållsförband har bl.a. innefattat Högkvarteret, tre militärområdesstaber med stabs- och sambandsförband m.m. samt tre underhållsregementen. Högkvarteret och militärområdesstaberna har genomfört fem mindre stabsövningar med gott resultat. Miltärområdesstabernas ledningsförmåga har bibehållits. Underhållsregementena har med mindre delar deltagit i ordinarie övningsverksamhet. Krigsplanläggning, krigsförberedelsearbete och krigsförbandsvärdering har genomförts med låg ambitionsnivå eftersom verksamheten skall omorganiseras i närtid. Övning av underhålls- och sjukvårdssystem och kompletta funktionskedjor har genomförts i begränsad omfattning. Underhållsförbandens förmåga att klara ställda uppgifter har enligt Försvarsmakten sjunkit. Underhållsregementena har påbörjat omförrådsställning till central- och arsenalsförråd samt fortsatt avvecklingen av materiel. Fyra nyinvesteringar i arsenal- och centralförråd har genomförts. Regeringen bedömer att läget inom de operativa lednings- och underhållsförbanden i nuvarande omvärldsläge sammantaget är godtagbart, om än med vissa brister. Försvarsmakten har förberett övergången till den nya ledningsorganisation som infördes . Inrättandet av Operativa insatsledningen m.m. medför därmed förändrade förutsättningar för sammansättningen, utbildningen och övningen av de operativa lednings- och underhållsförbanden. För att uppnå en god ledningsförmåga och åtgärda nuvarande brister är det enligt regeringens mening angeläget att successivt öka övningsverksamheten efter hand som den nya lednings- och underhållsorganisationen utvecklas. I nedanstående redovisning har arméstridskrafterna delats upp på fördelningsförband, försvarsområdesförband och armébrigadförband. I fördelningsförbanden har ingått bl.a. tre fördelningsstaber, tre artilleriregementsstaber med fördelningsartilleribataljoner samt jägarförband, luftvärnsförband och fältsjukhus. Vid fördelningsförbanden har kvalitetsmålen enligt Försvarsmakten i huvudsak uppnåtts, främst beroende på att slutövningar har kunnat genomföras . Luftvärnsförbanden har enligt Försvarsmakten genomfört övningen Focus tillsammans med flygvapnet med gott resultat. har bl.a. två reducerade fördelningsstabsbataljoner, tre reducerade luftvärnsbataljoner, förbindelsebataljoner, ett reducerat fördelningsunderrättelsekompani, tre reducerade haubitsbataljoner samt jägarbataljoner utbildats och tillförts krigsorganisationen. Serieleverans av artillerilokaliseringsradar har påbörjats . Renovering och modifiering av luftvärnsrobotsystem 70 och 77 har fortsatt. Anskaffning och leverans av krigsbro 5 har till största delen slutförts. Två UAV-system (Unmanned Aerial Vehicle) typ Ugglan har levererats och det sista systemet av typen avses levereras . Till sambandssystemet TS 9000 har huvuddelen av materielen levererats men viss systemmateriel återstår att levereras. I försvarsområdesförbanden har ingått bl.a. tretton försvarsområdesstaber, förband för stads- och gränsstrid, luftvärns- och ingenjörsförband samt hemvärn. Vissa staber har medverkat i internationell övningsverksamhet, övningar tillsammans med övriga delar av Försvarsmakten samt ledningsövningar tillsammans med de civila delarna av totalförsvaret. Inga förbandsenheter har utbildats och tillförts krigsorganisationen. Krigsplaceringsbara totalförsvarspliktiga har krigsplacerats individvis. Hemvärnets personalstyrka uppgår till ca 70 000. Målet med 125 000 hemvärnsmän har därmed inte uppnåtts. Den förbättrade rekryteringen har inte fått förväntat genomslag på grund av ökande avgångar. Förbandens utrustning har förstärkts med bl.a. sambands- och sjukvårdsutrustning samt vapenmateriel. Den personliga utrustningen har förbättrats ytterligare. Befälsutbildning och introduktionsutbildning har prioriterats före förbandsutbildning. Hemvärnet tillsammans med förband under grundutbildning har med framgång utnyttjats som stöd till samhället vid skogsbrandsbekämpning, översvämningar och eftersökning av försvunna personer. Hemvärnsverksamheten har genomförts enligt uppgjord planering. Försvarsmakten bedömer dock att nyrekryteringen inte kommer att täcka avgångarna under innevarande år, varför hemvärnets numerär kommer att minska ytterligare i förhållande till föregående år. har beslutat om insatsorganisationens inriktning där hemvärnet ingår (prop. 1999/2000:30, bet. 1999/2000:FöU2, rskr. 1999/2000:168). Utskottet anförde dock i sitt betänkande att de s.k. nationella skyddsstyrkornas närmare uppgifter, utformning, ledning och beredskap ännu är oklara. Utskottet förutsätter att regeringen återkommer med ett fördjupat underlag i dessa frågor senast i samband med nästa försvarsbeslut. Regeringen har därför uppdragit åt Försvarsmakten att lämna en redovisning i ämnet till regeringen. Regeringen kan därefter komma att föreslå förändringar av bl.a. hemvärnets numerär. I armébrigadförbanden har ingått fyra infanteribrigader, tre norrlandsbrigader samt sex mekaniserade brigader. Vid armébrigadförbanden har anbefallda kvalitetsmål för ledningsförbanden i huvudsak nåtts enligt Försvarsmakten. För övriga förband inom brigaderna har endast målen för grupp, pluton och för vissa kompanier nåtts. Endast ett förband har nått målen för utbildning i bataljon. Brister finns vid alla förband vad avser mörkerstridsförmåga. På grund av det reducerade antalet inkallade totalförsvarspliktiga har en omfattande befälsutbildning kunnat genomföras på respektive förbands nya materiel. har bl.a. en mekaniserad bataljon 121/302, två reducerade mekaniserade bataljoner 122/90, två brigadledningskompanier, reducerade norrlandsmekaniserade kompanier och mekaniserade luftvärnskompanier samt en reducerad haubitsbataljon utbildats och tillförts krigsorganisationen. har genomfört grundutbildning och befälsutbildning avseende förband utrustade med pansarbandvagn 501. har i viss utsträckning samordnat sin övningsverksamhet för att samöva i bataljons ram. Förbanden har dock endast uppnått kompanimålen. Vid de mekaniserade brigaderna finns vissa brister. Vissa stridsvagnskompanier har brister i skjututbildningen på grund av sen leverans av s.k. insticksvapen till stridsvagn 121 och 122 vilka används under mängdträning. Försök med utbildning med internationell inriktning har enligt Försvarsmakten skett vid en mekaniserad brigad med gott resultat. Flertalet av beställda stridsvagnar 121 (160 st) och drygt hälften av beställda stridsvagnar 122 (ca 70 st) är levererade. Leverans av (330 av 500), pansarbandvagn 501 och brobandvagn 971 har fortsatt . Anskaffning av IRV-sikte till robotsystem 56 för grundutbildning har genomförts. Studier av splitterskyddat bataljonsartilleri, granatkastarsystemet , har påbörjats. har arméstridskrafternas grundutbildning /2000 slutförts. Uppsatta mål för kompani har i huvudsak uppnåtts, främst beroende på att övningarna Snöyra och Syd 2000 har genomförts. Målen för bataljon har inte uppnåtts, främst på grund av för få övningstillfällen i bataljon. Sammantaget bedömer regeringen att läget inom arméstridskrafterna, trots bristande måluppfyllnad, är godtagbart. Modern materiel tillförs förbanden. Övningsverksamheten har till övervägande del bedrivits på lägre förbandsnivåer (upp t.o.m. kompani) vilket är en viktig orsak till att personalens kompetens endast har kunnat höjas i begränsad omfattning. I nedanstående redovisning har marinstridskrafterna delats upp på lednings- och underhållsförband, stridsfartygsförband och kustförsvarsförband. I lednings- och underhållsförbanden har bl.a. ingått fyra marinkommandon, en rörlig marin ledningsgrupp, fem underhållsbataljoner samt fartyget . Vid de lednings- och underhålls- förbanden har krigsförbandens förmåga enligt Försvarsmakten i stort bibehållits. Förmågan avseende stöd till samhället, medverkan i inter- nationell verksamhet och rörlig underhålls- tjänst har utvecklats . Vid de ledningsförbanden har de tekniska förberedelserna för den nya ledningsorganisationen fortsatt. Vad gäller underhållsförbanden har förmågan till rörlighet utvecklats vidare genom metodutveckling i samband med övningar och genom tekniska förbättringar. I stridsfartygsförbanden har bl.a. ingått två ytstridsflottiljer (innehållande bl.a. sex korvetter, sex robotbåtar och tolv patrullbåtar), tre minkrigsavdelningar (innehållande elva minröjningsfartyg och två minfartyg), fyra minsvepningsförband och en ubåtsflottilj (innehållande bl.a. nio ubåtar, varav två i materielberedskap, samt ett ubåtsräddningsfartyg). Vid stridsfartygsförbanden har krigsförbandens förmåga enligt Försvarsmakten i stort bibehållits. Förmågan till ubåtsjakt och minering har dock minskat medan förmågan till minröjning har ökat. Ytstridsförbandens förmåga till samverkan med civila myndigheter har bibehållits genom deltagande i sjöräddning och sjöräddningsövningar. Utbildningsnivån för internationell tjänst har utvecklats främst beroende på ett flertal genomförda internationella övningar och utbildningstillfällen. Inom funktionen luftförsvar finns begränsningar avseende förmåga till bekämpande av flera snabbgående mål. Utbildningsnivån inom ubåtsjakt har på grund av för få övningar inneburit att endast begränsad förmåga att verka inom samlad stridsgrupp och ubåtsjaktstyrka har uppnåtts. Halvtidsmoderniseringen har påbörjats av korvetter av Stockholmsklass. Förmågan vid minkrigsförbanden har avseende luftförsvar, minering och ubåtsskydd minskat något. Förmågan till minröjning har däremot utvecklats bl.a. eftersom förbanden deltagit med personal och fartygsenheter i ett tiotal internationella övningar och operationer. Särskilt operationen i kan nämnas där personal och fartyg från elva nationer deltog under svensk ledning. har ett begagnat lednings- och lagfartyg till minröjningsförbanden anskaffats. Ubåtsförbanden har uppnått en grundläggande förmåga till väpnad strid. God förmåga har uppnåtts avseende internationella övningar, specialföretag samt särskilda spanings- och underrättelseföretag. Två besättningar till ubåtar av Gotlandsklass har övergått från provtursverksamhet till förbandsutbildning i samband med leverans av ubåtarna till Försvarsmakten. I kustförsvarsförbanden har bl.a. ingått fyra marinregementen, två kustartilleribrigadledningar, sex amfibiebataljoner, tre kustartilleribataljoner (12/80), ett tungt kust-robotbatteri samt sex kustförsvarsbataljoner. Vid kustförsvarsförbanden har officerarnas förmåga att föra förband i fält bibehållits, främst genom deltagande i befälsutbildningskurser och brigadövning samt marinens samövning. Brister finns enligt Försvarsmakten i mörkerstridsförmåga och skydd mot NBC-stridsmedel. Genom utformningen av årets förbandsövningar har förmågan till medverkan i internationella övningar och insatser fortsatt att utvecklas. Delleveranser har genomförts avseende modifiering av eldrörsluftvärn, eldledningssimulator samt ledningsmateriel till brigadledning. Trossbåtarna har slutlevererats och stridsbåtar har levererats enligt plan. Avvecklingen av det fasta kustartilleriet har inletts. Regeringen bedömer sammantaget att de förbandens förmåga att klara ställda krav är godtagbar. Försvarsmakten har även anmält att marinstridskrafternas förmåga till minering och ubåtsjakt har minskat och regeringen avser därför att genom uppdrag i det kommande regleringsbrevet särskilt följa upp dessa frågor. Inom flygstridskrafterna har bl.a. följande förband ingått: tre flygkommandostaber, sex stridslednings- och luftbevakningsbataljoner, 16 basbataljoner, två JAS 39 Gripendivisioner, åtta JA 37 divisioner (varav en i lägre beredskap), två AJS 37 divisioner, fyra centrala transportflygdivisioner och fyra regionala transportflygdivisioner. De befintliga systemen vid lednings- och underhållsförbanden har bibehållits . De 16 basbataljonerna har vidmakt- hållits, varav en med lägre beredskap. Försvars- makten har beslutat om en ny organisation för basbataljonerna som är anpassad till JAS 39- förbanden. Denna nya basorganisation prövas vid övningar under innevarande år. har två divisioner JAS 39 krigs- organiserats. Flygtidsproduktionen har inte nått uppsatta kvalitetsmål fullt ut. Ombeväpningstakten har därför blivit något lägre än planerat. Övriga stridsflygförband har i allt väsentligt bibehållit sin förmåga. Studierna rörande deltagande i internationella insatser med AJS-systemet har intensifierats och samverkan med bl.a. tyska förband har ägt rum. Transportflygförbanden har vidmakt- hållit sin förmåga. Utbildningen och teknikutvecklingen avseende JAS 39 har fortsatt. De två krigsorganiserade divisionerna har deltagit i bl.a. flottiljövningar. Ett flygplan JAS 39 havererade . Föraren räddade sig med fallskärm. Statens utredning är ännu inte klar, men Försvarsmakten bedömer att haveriet inte kommer att påverka den pågående ombeväpningen till Gripensystemet. På materielsidan konstaterar regeringen att integreringen av robot 99 är genomförd. Roboten bedöms av Försvarsmakten vara operativ 2001. hade 85 flygplan JAS 39 och 5 flygplan JAS 39 B Gripen, dvs. den tvåsitsiga versionen, levererats till Försvarsmakten. När det gäller SK 60-verksamheten kan konstateras att flygtjänsten har genomförts i begränsad omfattning på grund av problem med flygplanets motor. Dessa problem har också fört med sig att den grundläggande flygutbildningen av militära flygförare försenas. Sammantaget har verksamheten inom flygvapenförbanden påverkats negativt av bristen på tekniker och flygstridsledare (tidigare benämnda radarjaktledare).