prop · GO031D12 · 2001-01-01 00:00:00 — Flygtidsproduktionen har fått dimensioneras efter tillgången på tekniker. När det gäller teknikerbristen kan regeringen konstatera att avgångarna bromsats upp sedan Försvarsmakten vidtagit vissa löneåtgärder för denna personalkategori. På vissa platser har tekniker börjat återvända till Försvarsmakten. Myndigheten har också vidtagit åtgärder baserade på resultatet av sin interna teknikerutredning, bl.a. har karriärmöjligheterna förbättrats. Bristerna på flygstridsledare härrör från tidigare problem med utbildningssimulatorn som innebar att all flygstridsledarutbildning fick ställas in . Simulatorproblemen är lösta. Härutöver har flygstridsledare lämnat Försvarsmakten för att gå t.ex. till försvarsindustrin eller civila flygledarbefattningar. Regeringen noterar att Försvarsmakten aktivt försöker minska bristen genom olika åtgärder. En första åtgärd är att lönevägen försöka stoppa avgångarna och återrekrytera redan avgången personal. Härutöver kommer rekryteringsbasen att breddas och utbildningskapaciteten vid Stridslednings- och luftbevakningsskolan i att utökas. Vidare skall utvecklingsmöjligheterna förbättras. Försvarsmakten bedömer att åtgärderna bör ge effekt . Det tredje problemområdet inom flygvapenförbanden är pilotavgångarna. lämnade ett 30-tal flygförare vid stridsflygförbanden Försvarsmakten för att gå över till den civila arbetsmarknaden. Ytterligare 30 - 40 flygförare aviserade att de avsåg att lämna Försvarsmakten. Myndigheten har dock vidtagit en rad åtgärder för att motverka dessa avgångar, bl.a. har ett nytt flygföraravtal slutits med de fackliga organisationerna. Regeringen konstaterar att de åtgärder Försvarsmakten vidtagit har lett till att ett stort antal flygförare återkallat sina anmälningar om att lämna försvaret. Regeringen vill också erinra om det initiativ Försvarsdepartementet tog till en nordisk arbetsgrupp för att belysa pilotfrågor inom de nordiska försvarsmakterna. I sin rapport redovisade gruppen förslag på åtgärder för att minska avgångarna från försvarsmakterna till civilflyget. Regeringen noterar att Försvarsmakten har börjat vidta de åtgärder som arbetsgruppen föreslagit. Ett exempel är att öka flygtidstilldelningen för att på så sätt göra yrket mer attraktivt. Regeringen konstaterar sammanfattningsvis att även om det föreligger en brist på flygförare vid några förband, äventyrar detta inte möjligheterna att nå verksamhetsmålen. har förbandsverksamheten i stort sett följt den uppgjorda planeringen. En s.k. verifieringsövning avseende den nya basorganisationen har genomförts med godtagbart resultat. I den övningen deltog även JAS 39 Gripenförband. Jaktflygdivisionerna har deltagit i de planerade övningarna med bra resultat. För AJS 37-förbanden har spaningsberedskapen inneburit att den ianspråktagna flygtiden överskrider den planerade, vilket kan leda till att den tillgängliga flygtiden under resterande del av innevarande år får minskas. Det eftersläpande flygtidsuttaget på SK 60 har i huvudsak kunnat återtas. Anpassningen av flygflottilj, F 17, till Gripensystemet har inletts med bl.a. omskolning av teknisk personal. I delårsrapporten har Försvarsmakten också redovisat frågor om tillgången på piloter och tekniker inom såväl flyg- som helikopterförbanden. Myndigheten konstaterar att huvuddelen av de flygvapenpiloter som har haft möjlighet att teckna det nya flygföraravtalet också har gjort det. Försvarsmakten bedömer att avtalet är sådant att behovet av yngre piloter är tryggat . På teknikersidan har en rad åtgärder genomförts på lokal nivå. Det gäller bl.a. inventering av äldre värnpliktsomgångar för rekrytering, aktivare rekrytering såsom kontakt och samverkan med gymnasieskolor och anställning av civila tekniker för flygtidsproduktion. Försvarsmakten bedömer att resultatet av åtgärderna kan utvärderas . Sammantaget anser regeringen att bristerna på tekniker och flygstridsledare och i viss mån piloter innebär problem för flygvapenförbanden. konstaterar regeringen att Försvarsmakten har vidtagit åtgärder och att vissa resultat av dessa åtgärder redan föreligger. Regeringen avser att följa utvecklingen. Sammanfattningsvis bedömer regeringen att läget inom flygstridskrafterna är godtagbart. Inom helikopterförbanden har bl.a. följande förband ingått: en rörlig helikopterledning, en arméflygbataljon, två pansarvärnshelikopterkompanier, två helikopterdivisioner och sex flygräddningsgrupper. När det gäller helikopterförbanden vill regeringen inledningsvis erinra om att verksamheten har genomgått omfattande förändringar. Från att ha varit helikopterverksamhet inom de f.d. tre försvarsgrenarna har det formats en försvarsmaktsgemensam helikopterverksamhet. Försvars-makten har haft svårigheter att anpassa verksamheten till dessa nya förutsättningar. kunde verksamheten genomföras inom den förändrade grundorganisatoriska strukturen med Försvarsmaktens helikopterflottilj och fyra helikopterbataljoner. Regeringen kan konstatera att helikopterförbandens förmåga inte har kunnat förbättras . Detta beror främst på en låg flygtidstilldelning, brister i materieltillgängligheten och otillräcklig värnpliktstilldelning. De åtgärder som Försvarsmakten vidtog har ännu inte givit tillräcklig effekt. Inte heller har vidareutvecklingen mot operativt rörliga helikopterförband kunnat genomföras eller förmågan till rörlig basorganisation kunnat ökas i tillräcklig grad. Brister i sistnämnda avseende finns främst inom de sjöoperativa helikopterdivisionerna. Den internationella verksamheten har varit omfattande, med bl.a. förbandsbesök utomlands och deltagande i PFF-övningar. Detta har höjt personalens förmåga att delta i internationella insatser. Integreringen av ledningen av helikopterförbanden i de befintliga taktiska ledningssystemen har fortsatt. De markoperativa helikopterförbanden har genomfört en omfattande övningsverksamhet och deltagit i de flesta av arméstridskrafternas större förbandsövningar. Genom att hyra in civila mekaniker har flygtidsproduktionen, trots ett besvärligt teknikerläge, kunnat genomföras. De sjöoperativa helikopterförbanden har endast i mindre omfattning deltagit i marinstridskrafternas förbandsövningar. Besättningarnas flygtrim ligger nu på en lägsta godtagbar nivå. För de luftoperativa helikopterförbanden har den tidigare inledda besättningsutbildningen börjat ge resultat genom ett tillskott på färdigutbildad personal. Vidare har ett åtgärdsprogram satts igång för att höja tillgängligheten på . Åtgärderna avser bl.a. beräkning och uppföljning av helikopterunderhållet. Ett mindre åtgärdsprogram har redan genomförts avseende . Erfarenheterna av den nya organisationen med Försvarsmaktens helikopterflottilj med fyra helikopterbataljoner är i huvudsak goda enligt Försvarsmakten. Myndigheten framhåller dock att organisationen är personalsvag, särskilt inom stabsområdet. Tillgängligheten på helikoptrar och bristen på teknisk personal har enligt myndigheten inneburit ett lägre flygtidsuttag än planerat. Förbanden har dock deltagit i nationella och internationella övningar med bra resultat. För att försöka komma till rätta med problemen inom helikopterförbanden har Försvarsmakten förändrat rekryteringen av personal. Arbetet inriktas på att rekrytera tekniker och förare. tillämpades direktrekrytering till helikopterflottiljen och resultatet blev över förväntan. Försvarsmakten redovisar vidare att det - 2004 behöver vidtas särskilda åtgärder för att undvika kompetensbrister orsakade av personalavgångar i samband med de pågående omorganisationerna. Regeringen konstaterar att det inom helikopterförbanden, liksom inom flygstridskrafterna, finns problem som orsakas av avgångar bland förare och tekniker. Dessutom förekommer mer eller mindre allvarliga materielbrister, främst avseende helikoptrarnas tillgänglighet. Försvarsmakten har vidtagit åtgärder för att komma till rätta med problemen och vad avser t.ex. personalbristerna inom de luftoperativa helikopterförbanden har detta börjat ge resultat. Regeringen noterar vidare att helikoptrarnas tillgänglighet börjar förbättras. Ett åtgärdsprogram avseende är genomfört och ett större program avseende har inletts. Problemen är störst inom de sjöoperativa förbanden. Regeringen avser att följa utvecklingen i detta avseende och uppdrog därför åt Försvarsmakten att redan i delårsrapporten redovisa vilka åtgärder som har vidtagits och vilka som planeras för att komma till rätta med problemen. Av Försvarsmaktens redovisning i delårsrapporten framgår bl.a. följande. Myndigheten konstaterar att de sjöoperativa helikopterbataljonerna inte har haft resurser och kraft att förbättra förmågan inom huvuduppgifterna. Verksamheten har i stället fått inriktas på att förhindra att förmågan försämras ytterligare. För att stabilisera och så långt möjligt förbättra läget har bataljonerna nu genomfört en mycket detaljerad planering så att samtliga resurser kan utnyttjas optimalt. De utbildningar som genomförs har setts över och utbildningsvolymerna har ökats. Vidare har elevrekryteringen ökats. Flygtidsproduktionen har tydligare inriktats mot kärnverksamheten för att kunna förbättra förmågan. Det är angeläget att Försvarsmakten fortsatt vidtar åtgärder när det gäller de sjöoperativa helikopterförbandens förmåga. Regeringen avser att följa utvecklingen på detta område även i fortsättningen. har utbildningen inom helikopterverksamheten enligt Försvarsmakten fortsatt med gott resultat med grundläggande helikopterutbildning och en flyginstruktörskurs. Inom de markoperativa förbanden har utveckling av kompetenser och funktioner för den nya markoperativa helikopterbataljonen prioriterats före förbandsutbildning och deltagande i arméstridskrafternas förbandsövningar. Bland annat brister i tillgängligheten på har påverkat flygtidsproduktionen och förbandsutbild- ningen avseende de sjöoperativa förbanden negativt. För förbanden har upprätthållandet av beredskapsbesättningarnas flygstatus, deltagandet i internationella övningar samt ubåtsjakt och ytmålsspaning prioriterats. Denna verksamhet har enligt Försvarsmakten givit godtagbart resultat. Vid de luftoperativa helikopterförbanden har en låg tillgänglighet inom helikopter 10-systemet medfört kraftiga störningar i flygtidsproduktionen. havererade en i samband med fjällräddning varvid hela besättningen om tre personer omkom. När det gäller tillgången på piloter inom helikopterförbanden konstaterar i delårsrapporten att det inte har förekommit några avgångar genom uppsägning inom helikopterförbanden sedan det nya flygföraravtalet blev klart . Myndigheten avser därför inte att vidta några ytterligare åtgärder i denna del. I fråga om tekniker för helikopterförbanden anmäler Försvarsmakten i delårsrapporten, utöver vad som refererats under Flygstridskrafter, att den intensifierade rekryteringen 1999 gav bra resultat. Särskilda rekryteringsinsatser kommer att fortsätta med bl.a. rekrytering från nedläggningsförband och omskolning av armétekniker till flyg- och helikoptertekniker. Sammantaget bedömer regeringen att läget inom helikopterförbanden är godtagbart. Regeringen väger därvid in att Försvarsmakten har vidtagit en rad åtgärder, vilka delvis redan har givit resultat. har ca 900 yrkesofficerare lämnat sina anställningar och ca 400 har nyanställts. Detta innebär att antalet yrkesofficerare i Försvarsmakten, vid och vid m.fl. närstående myndigheter har minskat från ca 14 800 till ca 14 300. Minskningen överensstämmer med den som Försvarsmakten planerat. Yrkesofficerarnas åldersstruktur har fortsatt att försämras varvid genom- snittsåldern ökat från 40 till . Detta har skett trots att äldre yrkesofficerare i betydande omfattning utnyttjat den möjlighet att gå i förtida pension som Försvarsmakten erbjuder dem som är anställda med fullmakt och som fyllt . Den försämrade åldersstrukturen är enligt regeringens mening en följd av att Försvarsmakten utnyttjat rekryteringsbegränsningar som en metod för att snabbt minska den anställda personalens numerär och av att de relativt omfattande spontana avgångarna har sin tyngdpunkt i åldersgruppen . Antalet tjänstlediga yrkesofficerare har ökat från ca 700 årsarbetare 1998 till ca 900 . Regeringen bedömer att de viktigaste skälen till ökningen är den relativa osäkerhet som rått beträffande Försvarsmaktens långsiktiga utveckling och att yrkesofficerarnas allmänna kompetens varit efterfrågad på arbetsmarknaden. Tyngdpunkten bland de tjänst-lediga är i åldrarna . Regeringen bedömer att tjänstledighetssituationen kommer att leda till en fortsatt försämrad åldersstruktur eftersom huvuddelen av de tjänstlediga sannolikt lämnar sina anställningar när tjänstledigheterna upphör. Regeringen konstaterar att minskningen vad avser yrkesofficerarnas numerär följer den planerade men också att det finns anledning för Försvarsmakten att fortsätta vidta sådana åtgärder som syftar till att förbättra yrkes- officerarnas åldersstruktur. Tillgången till unga yrkesofficerare påverkar kortsiktigt produk- tionen i kärnverksamheten och möjligheterna att bemanna de internationella insatserna. I ett längre perspektiv påverkar tillgången hela personalförsörjningen. har antalet kvinnliga yrkes- officerare (årsarbetare) ökat från 286 till 293. Ökningen är således marginell. Trots den vikt som regeringen lagt vid att Försvarsmakten skall öka andelen kvinnliga yrkesofficerare uppgår denna endast till . Regeringen konstaterar därmed att de åtgärder som Försvarsmakten vidtagit ännu inte gett önskvärd effekt. Inte heller ökar andelen kvinnliga elever vid militärhögskolorna. Rege- ringen är angelägen om att Försvarsmakten intensifierar sitt arbete med att öka andelen kvinnliga yrkesofficerare och avser att återkomma till frågan i regleringsbrevet . Cirka 650 civilanställda har lämnat sina anställningar och ca 70 har nyrekryterats. Även bland den civilanställda personalen tenderar antalet tjänstlediga att öka om än ökningstakten är lägre än yrkesofficerarnas. har antalet civilanställda i Försvarsmakten minskat från ca 9 300 till ca 8 800 årsarbetare. Minskningen överstiger den planerade med ca 50 årsarbetare. Avgångarna bland den civilanställda personalen har en jämnare åldersfördelning än den har hos yrkesofficerarna. Trots detta har åldersstrukturen fortsatt att försämras något varvid genomsnittsåldern ökat från 47 till . Regeringen konstaterar därför att det även för den civilanställda personalen finns anledning för Försvarsmakten att fortsätta vidta sådana åtgärder som förbättrar åldersstrukturen. Vid utgången av 1999 fanns ca 17 600 reservofficerare. Av dessa hade ca 8 000 tecknat nya tjänstgöringsavtal. Övriga reservofficerare är endera i ett sådant åldersläge att någon tjänstgöring är aktuell eller så har de valt att inte förnya sina avtal. Reservofficerarnas möjligheter till tjänstgöring har även varit begränsade. Detta beror främst på att fortsättningsutbildningen varit av ringa omfattning och på att övertaligheten bland yrkesofficerarna är så stor att det inte varit ekonomiskt försvarbart att anställa mer än ca 60 reservofficerare i grundorganisationen. Försvarsmakten bedömer att antalet kan ökas till ca 100 . Av för framgår att personalreduktionen i allt väsentligt fortgår enligt myndighetens plan för omstruktureringen. Försvarsmakten anser dock att avgångarna inom vissa yrkes- officersgrupper är större än vad som är önskvärt. Regeringen delar denna bedömning. Försvarsmakten måste därför särskilt följa utvecklingen beträffande avgångarna bland yrkesofficerare i åldrarna , bland andra, särskilt konkurrensutsatta yrkesofficers- grupper och bland yrkesofficerare med lång eller kostsam utbildning. Exempel på de tre senare grupperna är officerare med teknisk kompetens, sambands- och ledningskompe- tens eller som genomgått Försvarshögskolans chefsprogram. Sammantaget anser regeringen att Försvars- makten och inledningen av 2000 skapat förutsättningar för att fullfölja den personella omstrukturering som är nödvändig mot bakgrund av de beslut beträffande Försvarsmaktens uppgifter, resurser och orga- nisation som fattat . har 18 711 totalförsvarspliktiga som fullgör värnplikt ryckt in för grundutbildning och 16 005 har fullgjort grundutbildningen . Andelen som inte fullföljer grundutbildningen efter inryckningen är fortfarande hög, . Av delårsrapporten framgår att andelen som inte fullföljer sin grundutbildning tenderar att minska. På halvårsbasis har andelen minskat från ca 13 till . Försvarsmakten har i samverkan med genomfört åtgärder för att minska avgångarna. Exempelvis har informations- och besöksdagar före påbörjad grundutbildning genomförts. Det är enligt regeringens mening för tidigt att dra några erfarenheter av arbetet. Försvarsmakten har fortsatt sitt arbete med att utveckla och förbättra de totalförsvarspliktigas möjlighet att få arbete och studieplats efter fullgjord grundutbildning. Försvarsmaktens rekryteringscentrum har arrangerat helgkurser för kvinnor som går i gymnasiets årskurs 2. Syftet har varit att ge möjlighet för unga kvinnor att stifta bekantskap med Försvarsmakten och väcka intresse för att fullgöra värnplikt. har ca 650 kvinnor deltagit. Regeringen konstaterar att Försvarsmaktens miljöarbete har fortsatt i linje med den inriktning regeringen gett. Huvuddelen av förbandens miljöhandläggare har genomgått en gemensam utbildning om fördjupade miljöplaner. Utbildningen har inneburit att förbanden tillförts miljökompetens och att miljöengagemanget vid förbanden ökat. Samtliga underhållsregementen har också vidtagit åtgärder för att kunna certifieras enligt miljöledningsstandarden ISO 14001 avseende hantering av miljöfarligt avfall. Åtgärderna för att minska utsläppen genom förbränning av fossila bränslen har fortsatt. Exempel på åtgärder är att samordna godstransporter och att byta ut eldningsolja mot biobränsle. I ökad utsträckning ansluts också förbanden till befintliga fjärrvärmenät. När det gäller att minska spridningen av skadliga ämnen har de flesta förband infört källsortering och en säkrare hantering av farligt avfall. Vidare har återvinningsstationer anskaffats. Efterbehandling av förorenad mark genomförs i enlighet med den av myndigheten fastlagda planen. Utvecklingen av blyfri ammunition har fortsatt. Försvarsmakten bedömer att viss serietillverkning kan komma igång . Inom det internationella försvarsmiljö- samarbetet har Försvarsmakten medverkat i olika Natokommittéer. I det nordiska försvarsmaktssamarbetet arbetar en grupp med miljöfrågor vid större övningar. På regeringens uppdrag har Försvarsmakten genomfört försvarsmiljöprojekt i , och . Projekten, som finansierats inom ramen för den s.k. Östersjömiljarden, avslutades . Myndigheten har vidare på regeringens uppdrag inlett ett miljösamarbete med den ryska försvarsmakten. Regeringen anser att det miljöarbete som Försvarsmakten har genomfört lägger en god grund för dels utövandet av myndighetens sektorsansvar, dels införandet av ett miljöledningssystem i hela organisationen 2001. När det gäller omstruktureringsarbetet med anledning av försvarsbeslut konstaterar regeringen att avvecklingen av krigsförband i allt väsentligt är slutförd. Några förband återstår inom de operativa lednings- och underhållsförbanden och inom kustförsvarsförbanden. Även avvecklingen av mark, anläggningar och lokaler är i allt väsentligt genomförd. Avvecklingarna avser bl.a. lokaler, kasernområden och närövningsområden. Försvarsmakten har på uppdrag av regeringen i delårsrapporten redovisat utvecklingen inom ammunitions- och minröjningsområdet. Av rapporten framgår att en omfattande verksamhet bedrivs och att den svenska förmågan fortsatt har utvecklats. Totalförsvarets ammunitions- och minröjningscentrum (SWEDEC) arrangerade en ammunitions- och minröjningskonferens . Bland annat utarbetades där ett förslag till inriktning av svensk ammunitionsröjningsverksamhet. SWEDEC har förutom svensk militär personal även utbildat civil personal från olika humanitära organisationer. Därtill kommer en omfattande utbildningsverksamhet för lokala insatser i mindrabbade länder. När det gäller materiel- och metodutveckling för ammunition och minröjning pågår ett vittgående studie- och utvecklingsarbete. Vidare beslutade regeringen att ingå en internationell överenskommelse inom minröjningsområdet för att ytterligare främja utvecklingen inom området. Verksamheten inom överenskommelsen, International Test and Evaluation Program (ITEP), skall syfta till att skapa förutsättningar för att de stater och organisationer som ingår i samarbetet skall kunna utväxla resultat från nationella försök med utvärderingar av ammunitions- och minröjningsutrustningar. har genom det arbete som bedrivs inom Försvarsmakten (SWEDEC), , och goda möjligheter att ge värdefulla bidrag till samarbetet. Sveriges sjöterritorium har övervakats från ledningscentraler med radarstationer, andra sensorer och från fartyg till sjöss. Ubåtsskyddsförband har upprätthållit beredskap för att kunna ingripa inom ramen för marinstridskrafternas ordinarie förbandsverksamhet. En kränkning av svenskt territorium har skett med främmande ytfartyg. Ingen rapporterad händelse utgör enligt Försvarsmakten tillräcklig grund för att konstatera att främmande undervattensverksamhet pågått på svenskt sjöterritorium. har övervakats från luftförsvarscentraler med radarstationer och från flygplan. Tretton kränkningar av svenskt luftrum har konstaterats. Samtliga har utgjorts av Nato- flyg. Svenska jaktflygplan har medverkat vid identifiering av kränkande flygplan. I övrigt har identifiering skett genom vår luftbevakningsorganisation. Konstaterade incidenter i luften har nedgått med sex stycken jämfört med och ligger på samma nivå som 1997. En rapport har inkommit om att utländsk militär personal i uniform och utländska militära fordon har uppehållit sig på svenskt territorium utan tillstånd. kränkte en svensk militär flygenhet utländskt territorium. Sammantaget bedömer regeringen att insatser mot incidenter har genomförts i enlighet med ställda krav. Försvarsmakten har deltagit med insatser i räddningstjänst och annan stödverksamhet vid ett flertal tillfällen . Exempel på viktiga insatser 1999 är vid skogsbränderna i där myndigheten bidrog med ledningsresurser, helikoptrar och marktrupp. Försvarsmakten bedömer att räddningstjänsten inte hade kunnat klara den brand som härjade i Tyrestaområdet utan de militära insatserna. Ett annat exempel på en betydande insats är evakueringen av den brinnande norska färjan . Exempel på viktiga insatser 2000 är de som gjordes vid översvämningarna i . Totalt genomförde Försvarsmakten 1 237 insatser med helikopter för räddningstjänst och sjuktransporter enligt nödhelikoptersystemet och undsatte därvid 117 människor. var siffrorna 1 001 insatser och 166 undsatta människor. Till detta kommer att Försvarsmakten utförde ca 400 ambulanshelikopteruppdrag för i enlighet med avtalet om sjuktransporter med helikopter. För att utveckla sin förmåga att lämna stöd till samhället har Försvarsmakten genomfört övningar tillsammans med andra myndigheter. Myndigheten har också regelbundna samverkansmöten med och för att utveckla samarbetet. Enligt regeringens mening har Försvarsmakten en stor betydelse när det gäller stöd till samhällets räddningstjänst vid framförallt större olyckor och till sjukvården. De exempel på insatser som refererats ovan visar hur myndighetens resurser kan nyttig- göras vid allvarliga olyckor eller händelser i samhället i fred. Uppgiften att kunna lämna stöd till samhället skall dock inte vara dimensionerande när det gäller Försvars- maktens utformning eller omfattning. En viktig del av stödet till samhället utgörs av insatser med helikopter. Regeringen konstaterar att myndigheten har gjort ett stort antal insatser och att detta lett till att ett betydande antal människor har kunnat und- sättas. Regeringen noterar också att systemet med nödhelikopter fungerar allt bättre och att det utgör en betydelsefull transportmöjlighet för sjukvårdshuvudmannen i många situationer.