prop · GO031D27 · 2001-01-01 00:00:00 — Detta projekt och andra parallella verksamheter bedöms kunna ge väsentliga tillskott till effektbalansen men påtagliga resultat kan förväntas först . Vad gäller effektbalansen /2001 gör bedömningen att effektbalansen för Syd- och blir ansträngd under de högsta förbrukningsnivåer som kan uppstå vid kallt väder i södra . Under förutsättning att alla kärnkraftsblock är tillgängliga, att inga störningar inträffar i överföringsnäten och att en tillräcklig import på alla utlandsförbindelser kan åstadkommas så kan balansen . Skulle en otillgänglighet i kärnkraften eller i importmöjligheterna inträffa med den högsta förbrukningsnivån på 28 000 MW skulle detta i första hand innebära att inga reserver finns tillgängliga för att hantera eventuella uppkommande störningar och i andra hand att all efterfrågan på kraft inte kan tillgodoses. Det är enligt regeringens bedömning nödvändigt att Svenska kraftsnäts arbete med att utveckla marknadsmekanismer drivs vidare och bör även fortsättningsvis regelbundet redovisa till regeringen hur detta arbete fortskrider. Målet bör vara att dessa mekanismer introduceras /2001 för att vara fullt etablerade . Europeiska kommissionens uppföljning av genomförandet av EG:s elmarknadsdirektiv behandlar behovet av ytterligare harmoniseringsåtgärder på elområdet, bl.a. beträffande överföringstariffer, miljöbestämmelser och relationen till tredje land. Europeiska kommissionen presenterade vid energiministermötet ett förslag till direktiv om främjande av elproduktion från förnybara energikällor på den inre marknaden för el (KOM(2000) 279 slutlig). Syftet med direktivet är att skapa ett regelverk som på medellång sikt främjar en betydande ökning av produktionen av el från förnybara energikällor i EU. Direktivförslaget innehåller bl.a. förslag om uppsättande av nationella mål för andelen el från förnybara energikällor i elanvändningen och inrättande av system för ursprungsgaranti av elproduktion baserad på förnybara energikällor. Direktivförslaget innehåller också förslag till regler för att öka de förnybara energikällornas tillträde till elnätet och för förenklade administrativa rutiner vid planerings- och tillståndsgivning för elproduktionsanläggningar baserade på förnybara energikällor. I direktivförslaget föreslås att skall följa utvecklingen av stödsystemen i medlemsländerna för att senast efter direktivets ikraftträdande lämna en rapport om erfarenheterna och, om den finner det nödvändigt, lämna förslag till gemensamt ramverk för stödsystem till elproduktion från förnybara energikällor. Direktivförslaget kommer att behandlas i rådet , men förväntas finnas kvar på dagordningen under det svenska ordförandeskapet. antogs och rådets direktiv /30/EG om gemensamma regler för den inre marknaden för naturgas. Direktivet syftar till att öka konkurrensen på gasmarknaden. antog en ny naturgaslag (2000:599) i enlighet med regeringens proposition (prop. 1999/2000:72). Den nya naturgaslagen trädde i kraft och lagen innebär att naturgasmarknaden inledningsvis öppnas för kunder med en årlig förbrukning på mer än naturgas, vilket betyder att dessa kunder fritt kan välja naturgasleverantör. Detta innebär att av naturgasmarknaden öppnas för konkurrens. har av regeringen fått i uppdrag att ta fram en modell för uppföljning av fjärrvärmemarknaden. I uppdraget ingår också att bedöma riskerna för korssubventionering mellan konkurrensutsatt och monopolskyddad verksamhet och om myndigheten finner det nödvändigt föreslå olika åtgärdsalternativ. Syftet med uppdraget är att följa utvecklingen på fjärrvärmemarknaden i syfte att klargöra förutsättningarna för att skapa en väl fungerande konkurrens på den oreglerade fjärrvärmemarknaden. Uppdraget skall redovisas . energipolitiska program Övergripande om utvärdering av programmet gav två konsultföretag uppdraget att göra en utvärdering av inom 1997 års energipolitiska program. Resultatet av utvärderingen skall utgöra grund för regeringens bedömning av om villkoren för stängning av den andra reaktorn i kan uppfyllas. Regeringens bedömning och det samlade underlaget bakom denna utgör sedan ett underlag för slutliga avgörande i frågan. De båda konsultföretagens uppdrag skilde sig åt i vissa avseenden. Den ena utvärderingen avsåg således det energipolitiska programmet i sin helhet, medan den andra fokuserade strikt på de aspekter som är direkt kopplade till villkoren för stängning av den andra , d.v.s. programmets kortsiktiga del samt den s.k. elpanneskatten. I utvärderingarna drogs följande huvudsakliga slutsatser. - En gemensam slutsats för båda konsultföretagen är att de kortsiktiga åtgärder inom programmet som syftar till att ersätta kraftbortfallet från den andra reaktorn i genom minskad elanvändning respektive ökad tillförsel av ny elproduktion inte kommer att kunna nå den samlade ersättning på som är målet för åtgärderna vid programtidens slut . - En annan gemensam slutsats i båda utvärderingarna är att det främst är åtgärderna för minskad elanvändning som inte bedöms uppfylla uppsatta mål . En viktig orsak till att åtgärderna inte givit önskvärd effekt är att konvertering från elvärme visat sig vara dyrare än förutsatt. De låga elpriserna har också minskat investeringsviljan, framför allt i hushållen. Bland åtgärderna för ökad tillförsel av ny elproduktion är det främst stödet till småskalig vattenkraft som varit problematiskt. - Om effekterna av åtgärder för effektivare energianvändning respektive av skatten på avkopplingsbara elpannor räknas med, bedöms i båda utvärderingarna att möjligheterna till kompensation för kraftbortfallet ökar. Emellertid är en gemensam slutsats också att effekterna av dessa åtgärder är mycket osäkra och svåra att mäta. Konsultföretagen anser vidare att skatten på elpannor bygger på felaktiga förutsättningar. Den totala användningen av elpannorna har inte överstigit och skattens utformning förutsätter en viss användning av elpannorna (skatten gäller ), vilket innebär att målsättningen omöjligt kan uppnås med skatten. Elpanneskatten bidrar maximalt med en minskning på enligt det ena företagets bedömning och enligt det andra konsultföretaget. - Avgörande för elprisets utveckling på en avreglerad marknad är i första hand utvecklingen av de kortsiktiga marginalkostnaderna för elproduktionen. Denna utveckling kommer inte att påverkas nämnvärt av en stängning av den andra reaktorn i , vilket innebär att inte heller den genomsnittliga elprisnivån kommer att påverkas. - Elmarknadens avreglering och utvecklingen av den nordiska elmarknaden innebär att vi har ett överskott på produktionskapacitet i det nordiska elsystemet. Tillgången på elenergi för industrin är således knappast ett problem. - Av utvärderingarna framgår vidare att det finns begränsningar i höglastkapacitet för Syd- och och att denna situation skulle förvärras vid en stängning av den andra reaktorn. - En gemensam slutsats i båda utvärderingarna är vidare att en stängning av kommer att leda till en nettoökning av koldioxidutsläpp, särskilt på kort sikt, främst genom att ersättningskraft till viss del kommer att behöva importeras från länder med huvudsakligen fossilbaserad elproduktion. - Vad gäller åtgärder på lång sikt konstaterar utvärderingen att det finns behov av att tydliggöra målstrukturen och att utveckla relevanta resultatmått för den långsiktiga verksamheten, men att myndighetens utveckling av en långsiktig strategi innebär ett markant steg framåt när det gäller att säkerställa att fördelningen av resurser till delområden sker utifrån synliga prioriteringar baserade på behovsanalyser. - Vad gäller energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser bedöms arbeta seriöst med projekt och metodutveckling. Nya typer av projekt kan väntas leda till högre kostnader. Nedan redovisas först remissinstansernas synpunkter på utvärderingen och därefter utvärderingens slutsatser fördelade på åtgärder något mer i detalj. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser anser att de två konsultrapporterna ger en god beskrivning av det energipolitiska programmet och att de utgör ett bra underlag för energipolitiska ställningstaganden. anser i sitt yttrande att rapporterna är noggranna, systematiska och tar med de flesta relevanta aspekterna. Flertalet instanser konstaterar att rapporterna redovisar att åtgärderna inom det energipolitiska programmet inte når upp till de mål som är en förutsättning för att stänga . konstaterar att elmarknaden och elpriset utvecklats annorlunda än vad som antogs vid det energipolitiska beslutet , vilket medför att incitamenten minskat för vissa aktörer att handla i enlighet med de energipolitiska mål som riksdag och regering fastslagit. konstaterar i sitt yttrande att huvudorsaken är att konverteringen från el blivit mindre än förväntat. Flera remissinstanser, bl.a. och , instämmer med de bägge rapporterna om att målet om för minskad elanvändning inte kommer att nås till 2002, främst på grund av att konvertering från elvärme visade sig bli dyrare än vad som förutsattes i energiöverenskommelsen 1997. När det gäller stödet till tillförsel av ny elproduktion har ingen av remissinstanserna några invändningar mot utredningens slutsatser beträffande måluppfyllelsen. framhåller att målen varit realistiska och regelverket ändamålsenligt. , LRF och SVEBIO framhåller att hindren för att få fram ny elproduktion framför allt sammanhänger med situationen på elmarknaden där nuvarande överkapacitet tillsammans med omregleringen medfört mycket låga elpriser. Flera remissinstanser, däribland , Elleverantörer och , anser att elpanneskatten endast haft en marginell inverkan på användningen av el i elpannor. Föreningarna vill framhålla det samhällsekonomiskt riktiga i att elpannor utnyttjas vid låga elpriser och god tillgång på el. När det gäller effektbalansen uttrycker flertalet remissinstanser en oro för den påverkan som en avställning av skulle få. anser att en stängning av skulle försvaga effektbalansen och öka risken för att försörjningsförmågan inte räcker till för att möta all efterfrågan på elkraft. Ett antal remissinstanser, däribland och i , anser att effektproblemen i bör hanteras på marknadens villkor. Flertalet remissinstanser konstaterar att de kortsiktiga åtgärderna i det energipolitiska programmet inte kommer att uppnå målet för en ersättning av elproduktionen från . LO konstaterar att de båda rapporterna drar likartade slutsatser avseende de samlade effekterna av åtgärdsprogrammen, vilka uppgår till ca , jämfört med målsättningen på . Åtskilliga remissinstanser anser att elpriserna i normalfallet påverkas i mycket begränsad omfattning av en avställning av utom vid extrema lastsituationer då spotpriserna kan stiga kraftigt. Huvuddelen av remissinstanserna framhåller att en stängning av kommer att leda till en nettoökning av koldioxidutsläppen. Bland andra och anser detta vara ett skäl till att avvakta med stängningen av . Utvärdering av åtgärder på kort sikt Resultaten av utvärderingen av de kortsiktiga åtgärderna avses redovisas mer i detalj i en skrivelse som regeringen avser att lämna (se även under 3.6.3). Löpande uppföljning av åtgärder på kort sikt När det gäller bidrag till investeringar i elproduktion från förnybara energikällor kan konstateras att det finns en efterfrågan som relativt väl motsvarar anvisade medel till biobränsleeldade kraftvärmeverk. Utvecklingen i inkommande ansökningar visar på en betydande efterfrågan på stöd till vindkraftverk. Vad gäller stödet till småskalig vattenkraft förväntas ansökningar om bidrag bli betydligt lägre än anvisade medel. En mer detaljerad redovisning återfinns i avsnittet 5.8, under anslaget 35:3 Bidrag till investeringar i elproduktion från förnybara energikällor. Fram hade ansökningar om bidrag för konvertering till fjärrvärme av totalt 15 000 lägenheter inkommit till länsstyrelserna. Antalet ansökningar om bidrag för konvertering till individuell bränsleeldning och eleffektminskande åtgärder är 6 800 respektive 19 000. och har beräknat att beviljade bidrag kan leda till en minskning av den årliga elanvändningen för uppvärmning med 111 GWh. Kostnaden varierar mellan de olika åtgärderna. Regeringen anförde i propositionen (1996/97:84) om en uthållig energiförsörjning att det finns ett behov av att minska kostnaden framför allt för konvertering av direktverkande el till annat distributionssystem. Denna slutsats kvarstår. Utvärdering av åtgärder på lång sikt I utvärderingen konstateras att området präglas av ett flertal uppsatta mål av olika karaktär, såsom övergripande och långsiktiga mål, effektmål, återrapporteringskrav m.m., vilka definieras i propositionstexter, gällande förordningar, regleringsbrev och verksamhetsplan. Utvärderingen pekar på att det finns ett behov av att tydliggöra målstrukturen, samt att utveckla relevanta resultatmått. I utvärderingen konstateras vidare att det inte funnits någon explicit formulerad strategi som utgångspunkt för fördelningen av resurser mellan olika teknik- och resultatområden, vilket också satt sin prägel på årsredovisningen. har dock utvecklat en långsiktig strategi för verksamheten med forskning, utveckling, demonstration, teknikupphandling och marknadsintroduktion. I strategin ingår en tentativ fördelning av medel mellan utvalda områden utifrån analyser av relevanta innovationssystem, och den synes innebära ett markant steg framåt när det gäller att säkerställa att fördelningen av resurser sker utifrån synliga prioriteringar baserade på behovsanalyser. Det är svårare att bedöma måluppfyllelsen när det gäller verksamhetens bidrag till att främja utvecklingen av ny energiteknik, och att bidra till en ökad användning av renare och mer effektiv energiteknik. I utvärderingen av det energipolitiska programmet konstateras att det finns ett fortsatt behov av att utveckla robusta metoder för att prognostisera den kommersiella användningen av forskningsresultat. Dessutom noteras Statens energimyndighets arbete med att utveckla sådana metoder baserade på den s.k. ATLAS-metoden. Löpande uppföljning av åtgärder på lång sikt De uppsatta målen för de långsiktiga åtgärderna har två huvudinriktningar, mål som är inriktade på dels forskning och kompetensuppbyggnad, dels utveckling av ny energiteknik och ökad användning av renare och effektivare energiteknik. Det finns således inga kvantitativa och tidsbestämda mål uppsatta för de långsiktiga åtgärderna. Huruvida forskningsmålen om att etablera relevant forskning av hög kvalitet är uppfyllda kommer först att kunna bedömas vid avslutning av de enskilda forskningsprogrammen och projekten. satsningar på forskning och utveckling har bidragit till att kompetensen på landets lärosäten både breddats och fördjupats. Mätbara indikatorer på detta är de 27 doktorsavhandlingar och 32 licentiatuppsatser som lagts fram som resultat av stöd till universitet och högskola för kompetensuppbyggnad. Merparten av dessa forskare stannar kvar på institutionen eller tar anställning vid svenskt företag efter examen. Forsknings- och utvecklingsprogrammens kvalitet och relevans följs regelmässigt upp genom att dessa blir föremål för utvärdering, vilket normalt sker under programmens sista år. Vid utvärderingar kan tyngdpunkten, beroende på programmets karaktär, läggas på vetenskaplig kvalitet och/eller relevans. De nu löpande forsknings- och utvecklingsprogrammen har till stor del tillkommit som en följd av de riktlinjer som drogs upp energipolitiska beslut. Programmen är i regel treåriga, vilket innebär att det kommer att ske en ökad utvärderingsaktivitet eftersom flera program då närmar sig sin avslutningsfas. utvärderades sex program: Svenskt gastekniskt centrum, Energirelaterad forskning inom stålindustri, Energi från avfall, Kraftsystemprogrammet , Vattenturbinteknik och Solcellssystemprogrammet SOLEL 97-99. Forsknings- och utvecklingsverksamhetens relevans för näringslivet och för energiförsörjningen bevakas i stor utsträckning av programmens styrgrupper. utgjordes i genomsnitt av styrgruppsledamöterna för forskningsprogram, kompetenscentra och utvecklingsprogram av representanter för näringslivet, medan av ledamöterna tillhörde olika branschorganisationer. En annan indikation på verksamhetens relevans är det externa bidraget, främst från näringslivet, till finansieringen av forsknings- och utvecklingsprogram. Den verksamhet som finansierades via anslaget B4 Energiforskning omfattade totalt , varav huvuddelen går till universitet och högskolor. Viss medfinansiering från näringslivet förekommer men vanligen täcker anslaget av kostnaderna. Med andra ord realiserade varje satsad statlig krona i form av extern finansiering. De forsknings- och utvecklingspro gram som stöds via anslaget B5 Energiteknikstöd har en mycket större andel extern finansiering, i genomsnitt , och varje statlig bidragskrona genererade i genomsnitt 2,4 externa forskningskronor. Det långsiktiga programmet förväntas bidra till ökad användning av ny energiteknik först , vilket försvårar den årliga resultatbedömningen. inledde 1998 arbetet med att utveckla metoder för att prognostisera ny energitekniks tekniska och kommersiella mognad. Avsikten är att dessa metoder skall visa hur medlen inom det långsiktiga programmet disponeras inom skilda utvecklingsområden, och hur insatserna förväntas bidra till utveckling av ny energiteknik och ökad användning av renare och effektivare energiteknik. har utvecklat redovisningen av, och strategin för, det långsiktiga energipolitiska programmet. I tabellen nedan görs en sammanställning av hur anslagen B4 Energiforskning, B5 Energiteknikstöd och B6 Introduktion av ny energiteknik (betecknas 35:5 respektive 35:6 och 35:7 ) disponeras inom de sexton utvecklingsområden som används för analys- och strategiarbetet, se avsnitt 3.5.1. Dessutom visas medelsanvändningen för system- och/eller grundforskning inom varje tematiskt område, samt inom ett sjätte tematiskt område för energisystemstudier och internationellt samarbete. Tabell 3.6 Insatser inom utvecklingsområden i det energipolitiska programmets långsiktiga del Utvecklingsområden/delområden , Miljoner kronor 1998, Procent 1999, Miljoner kronor 1999, Procent A. Bränslebaserade energisystem 243,7 291,2 A.1 Biobränslen inklusive askåterföring Bioenergisystem, övergripande Skogsbränslen Åkerbränslen/energiodling Askåterföring/hantering 44,4 23,0 8,9 10,1 2,5 64,6 10,1 39,4 10,1 5,1 A.2 Avfallsbränslen inklusive biogas 10,8 A.4 Storskalig värmeproduktion 40,9 A.5 Vätgasbaserade energisystem Artificiell fotosyntes och vätgas Stationära bränsleceller Bränslerelaterad grundforskning 6,2 1,7 4,5 12,3 11,3 5,6 5,7 16,4 TRANSPORT 43,2 106,0 B.6 Biodrivmedel Etanol Övriga alternativa drivmedel 14,1 13,5 0,6 B.8 El- och hybridfordon samt bränsleceller Transportsystem Transportrelaterad grundforskning - 5,9 3,7 C. ELPRODUKTION/ELTEKNIK 95,5 78,1 C.9 Vattenkraft 2,0 C.11 Solceller inklusive system 0,8 C.12 Elkraftteknik/överföring/distribution Elproduktionsrelaterad grundforskning 52,5 10,3 INDUSTRI 32,1 63,3 D.13 Enhetsprocesser inom industrin 1 31,5 D.14 Hjälpsystem inom industrin Industrirelaterad grundforskning 0,7 - BEBYGGELSE 63,8 85,4 E.15 Uppvärmning/kylning Småskalig förbränning Fjärrvärme Solvärme Värmepumpar Energilagring Klimatskal 31,6 4,8 4,6 8,5 8,4 5,0 0,4 62,4 21,0 15,8 11,7 8,3 5,0 0,5 E.16 Komponenter, system och installationer 2 Bebyggelsesystem/planering Bebyggelserelaterad grundforskning 25,0 7,3 - F. SYSTEM/INTERNATIONELLT M.M. 16,3 25,9 Energisystemstudier, grundforskning m.m. 7,5 Övergripande internationellt samarbete 3 8,8 SUMMA 495 650 1 Varav 1999 ca , STFI ca och MEFOS . 2 Konvertering, IT, ventilation, inomhusklimat, belysning, vitvaror, hemelektronik m.m. 3 Internationellt samarbete som inte kan fördelas på respektive område. Inkluderar klimatsamarbete, Nordiskt samarbete samt IEA och EU. prognostiserar även den tekniska, ekonomiska och miljömässiga mognadsgraden för respektive utvecklingsområde, samt hur dessa mognadsgrader bedöms utvecklas och 2020. Mognadsgraden anges översiktligt på en skala från 1 till 5 där 5 är maxvärdet. Prognosen ger dels en bild av var man för varje utvecklingsområde bedömer att de största framstegen återstår på det tekniska , ekonomiska eller miljöområdet, dels en indikation om de tidshorisonter inom vilka de olika utvecklingsområdenas potential förväntas förverkligas. Energipolitiskt motiverade internationella klimat- insatser Den totala koldioxidreduktionen för de 51 rapporterade och godkända projekten under pilotfasen för gemensamt genomförande var . Kostnaden för utsläppsreduktioner för de svenska insatserna varierar beroende på bl.a. projekttyp och projektens beräknade livslängd. Konverteringsprojekten är i jämförelse med övriga projekttyper de mest kostnadseffektiva. Kostnaden för att reducera koldioxid genom dessa projekt uppgår i genomsnitt till ca /ton. Energieffektiviseringsprojekten har de högsta reduktionskostnaderna med en kostnad /ton koldioxid. Kostnadsuppskattningarna baseras oftast på en jämförelse med utsläppen innan åtgärder vidtogs och kan därför vara en underskattning av reduktionskostnaden jämfört med utsläppsminskning- ar beräknade relativt referensscenarier. Dock framstår, vid en jämförelse med kostnader för motsvarande åtgärder i , insatserna ofta som kostnadseffektiva. 3.6.2 Analys och slutsatser Regeringens bedömning av om villkoren är uppfyllda, för avställning av den andra reaktorn i , kommer att redovisas i en särskild skrivelse till som överlämnas . I denna skrivelse kommer också att redovisas ställningstaganden om den fortsatta omställningen av energisystemet. 3.6.3 Ekonomiskt resultat Det ekonomiska resultatet i svenska kraftnäts verksamhet redovisas i kapitel 4 Energimarknadspolitik. 3.7 Revisionens iakttagelser Revisionens iakttagelser: har erhållit en revisionsberättelse med invändning. Motiv för denna invändning och de åtgärder som kommer att vidtas till följd av invändningen redovisas i kapitel 4 Energimarknadspolitik. 4.1 Omfattning Till delområdet hör och . De statliga insatserna inom delområdet omfattar bl.a. Statens energimyndighets verksamhet som nätmyndighet enligt ellagen och Svenska kraftnäts verksamhet som systemansvarig myndighet enligt ellagen. 4.2 Utgiftsutvecklingen Tabell 4.1 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1999 Anslag 2000 1 Utgifts- prognos 2000 Förslag anslag 2001 Beräknat anslag 2002 Beräknat anslag 2003 2522 119 1573 120 123 125 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. 2 Inklusive äldreanslag /96, 1997 och 1998. 3 Inklusive äldreanslag . 4.3 Mål En säker tillgång på el till ett rimligt pris skall främjas. En utveckling av el- och gasmarknadsreformerna både nationellt och internationellt skall främjas. Energimarknadspolitiken skall stimulera till ökad konkurrens och effektivitet på värmemarknaden. 4.4 Politikens inriktning Den allmänna inriktningen för politiken inom energimarknadsområdet har redovisats på politikområdesnivå, avsnitt 3.4. Nedan anges verksamhetsinriktning för de myndigheter som verkar inom området. inrättades för att tydliggöra och förstärka myndighetsfunktionen inom energiområdet. Myndigheten ansvarar för merparten av myndighetsfunktionerna på energiområdet. är nätmyndighet enligt ellagen och tillsynsmyndighet enligt naturgaslagen. Myndigheten skall bevaka energimarknadernas och energisystemets utveckling och analysera sambanden mellan energiteknik, miljö och ekonomisk tillväxt. I myndighetens ansvar ingår myndighetsuppgifterna inom tillförsel- och distributionsområdet, energiberedskapen och den kommunala energiplaneringen samt myndighetsuppgifter med anknytning till naturresursplanering. Myndigheten har huvudansvaret för att verkställa större delen av det energipolitiska programmet och ett samordningsansvar för omställningsåtgärderna. Myndighetens ansvarsområden och uppgifter i övrigt har utförligt beskrivits i budgetpropositionerna .