prop · GO031D24 · 2001-01-01 00:00:00 — genomförs på regeringens initiativ en särskild kampanj; . 44 myndigheter inom skilda politikområden har fått i uppdrag att medverka i kampanjen som leds av . Den långsiktiga målsättningen är att öka efterfrågan på och förståelsen för god arkitektur, formgivning och design i hela landet. Regeringen har tillkallat en särskild utredare (dir. 2000:16) med uppgift att göra en analys av de samlade effekterna av ekonomiska familjestöd, inklusive bostadsbidrag. Syftet med analysen är att undersöka vilka möjligheter det finns att inom ramen för den generella välfärdspolitiken, med bibehållen eller ökad träffsäkerhet, på ett mer effektivt sätt stödja barnfamiljerna. Uppdraget skall slutredovisas senast . har beslutat att nästa folk- och bo- stadsräkning skall göras registerbaserad (prop. 1995/96:90, bet. 1995/96:FiU06, rskr. 1995/96:117). Förfarandet kräver bl.a. ett register över lägenheter vilket bygger upp. 3.6 Resultatbedömning 3.6.1 Resultat Räntebidrag m.m. blev utgifterna för räntebidrag ca lägre än vad som hade anvisats på statsbudgeten. För innevarande budgetår beräknas utgifterna bli ca 150 miljoner högre än det anvisade beloppet. Den högre anslagsbelastningen beror framför allt på att räntenivån har varit högre än de antaganden som gjordes i budgetpropositionen för . I budgetpropositionen antogs den genomsnittliga subventionsräntan bli . Under detta halvår var subventionsräntan i genomsnitt . antogs subventionsräntan i genomsnitt bli och 5,43 . var subventionsräntan i genomsnitt . De mest betydelsefulla faktorerna för det statsfinansiella utfallet på anslaget är räntenivån och byggvolymen. Byggvolymen i sig påverkas av flera faktorer såsom t.ex. ränteläge, utvecklingen av hushållens disponibla inkomster och arbetslöshetens storlek. Utgifternas utveckling är således i hög grad beroende av den samhällsekonomiska utvecklingen i stort. Känslighetsanalyser visar att i nuvarande ärendestock medför en ökning av subventionsräntan med en procentenhet att utgifterna ökar med ca på årsbasis. fattades beslut om räntebidrag för ca 15 000 lägenheter i nyproduktion och nästan 21 000 lägenheter i samband med ombyggnad. Detta innebär att antalet påbörjade lägenheter i nyproduktion blev ca 1 000 högre än beräknats. Även antalet påbörjade lägenheter i samband med ombyggnad blev ca 1 000 högre i jämförelse med vad som antagits. Utgifterna för räntebidrag fortsätter att minska om den nuvarande räntenivån består. På kommer utgifterna dock att öka i takt med att nya bidragsärenden tillkommer. Statliga kreditgarantier vid bostadsinvesteringar Statliga kreditgarantier vid bostadsinvesteringar medför ökad kredittillgänglighet för låntagarna. Kreditinstitutens kostnader blir lägre då kravet på kapitaltäckning bortfaller för sådan utlåning som sker mot säkerhet i form av statlig kreditgaranti. Härigenom skapas förutsättningar för lägre kapitalkostnader för kredittagaren. Verksamheten vid () präglades under av en markant minskning av inkommande skadeärenden. Utgifterna för garantiverksamheten vid BKN blev nästan lägre än det ursprungligen anvisade beloppet 1999 och beräknas bli ca lägre än anvisat belopp. Utgiftsförändringen förklaras av färre aktualiserade skador inom resultatområdet Äldre garantier. Det minskade skadeutfallet beror främst på en fortsatt låg räntenivå samt på de mycket omfattande utbetalningarna som gjordes och som innebär att den återstående garantistocken har en väsentligt bättre överlevnadsförmåga. Garantistocken uppgick vid utgången av till . Nytillskottet av garantier till stocken har fortsatt att minska. av garantistocken avser resultatområdet Äldre garantier. Inom resultatområdet Nya garantier lämnades inga beslut om ersättning . De aktualiserade skadorna inom resultatområdet Äldre garantier avsåg ett totalt garanterat belopp om , vilket är en halvering i förhållande till . Av de aktualiserade skadeärendena inom resultatområdet Äldre garantier står bostadsrätter för av det garanterade beloppet, hyresrätter för och egnahem för . Det totala underskottet i garantiverksamheten inom resultatområdet Äldre garantier uppgick till . BKN har på uppdrag av regeringen bedömt storleken av de kvarvarande förlusterna inom resultatområdet Äldre garantier till . En känslighetsanalys visar att en räntehöjning skulle motsvara ytterligare utgifter om ca inom resultatområdet Äldre garantier. Efter beslut av med anledning av regeringens proposition Bostadspolitik för hållbar utveckling (prop. 1997/98:119, bet. 1997/98:BoU10, rskr. 1997/98:306) tillkom ytterligare ett resultatområde som närmast är att hänföra till Äldre garantier, nämligen Kreditgaranti för avlösen av kommunala borgensåtaganden. Infrianden och administration för sådana garantier finansieras emellertid med medel från anslaget för bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting under posten allmänt bidrag till kommuner i statsbudgeten. Garantistocken inom resultatområdet Kreditgarantier för avlösen av kommunala borgensåtaganden uppgick till . BKN bedömer reservationsbehovet för dessa garantier till . En särskild utredare har utvärderat BKN- systemet. Utredaren lämnade betänkandet Statsgarantier för investeringar i bostäder en utvärdering av BKN-systemet (SOU 2000:13). Betänkandet har remissbehandlats och bereds inom . Radon Under beslutades om 139 bi- drag till åtgärder mot radon i bostäder med ett genomsnittligt belopp på , att jäm- föras med 1998 då 834 bidrag beviljades med ett genomsnittligt belopp på . Bo- verket beslutade om beviljandestopp , därför att det beviljade beloppet var större än tillgängligt anslag. De beviljade ännu ej utbe- talade bidragen uppgick till . En stor andel av de be- viljade medlen, ca , be- slutades . har (prop. 1999/2000:100, bet. 1999/2000:FiU27, rskr. 1999/2000:262) beslutat ge regeringen ett bemyndigande att besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden innebär utgifter på högst . godkände också regeringens förslag att i ärenden där beslut om bidrag fattats tidigare, men där begäran om utbetalning ännu inte skett, skall åtgärderna vara slutförda och begäran om utbetalning kommit in . Förordningen (1998:372) om bidrag till åtgärder mot radon i egnahem har därutöver också ändrats (2000:591) så att sista tidpunkt för färdigställande och utbetalning av bidrag bestäms när beslut om bidrag fattas. Myndigheter Länsstyrelsernas arbete med bostadsadministration minskade det totala antalet bidragsbeslut beroende på minskad volym av bidrag. Betydande informationsinsatser har bl.a. gjorts om stoppad bidragsgivning och om kvarvarande stödformer. Regeringen bedömer att verksamheten sköts på ett effektivt sätt i flertalet län och att tillfredställande resultat har uppnåtts. Länsstyrelserna fattade beslut om räntebidrag för nyproduktion av 15 000 lägenheter samt för ombyggnad av 21 000 lägenheter (projekt med ett bidragsunderlag på per lägenhet). Dessutom beviljades investeringsbidrag för produktion av äldrebostäder i 105 ärenden omfattande ca 3 500 lägenheter. Investeringsbidrag för anordnande av bostäder för studenter m.fl. beviljades för ca 225 lägenheter. Målen för verksamhet med samhälls- planering och stadsutveckling var att initiera och stödja utveckling och kunskapsuppbyggnad av effektiva och ändamålsenliga besluts- och planeringsprocesser enligt (PBL) och berörda delar av . Målet inom byggandet var att bidra till ett kostnadseffektivt och kretsloppsanpassat byggande som tillgodoser allmänna krav på kvalitet, hälsa, god miljö, säkerhet och tillgänglighet. Vad avser boendet var målet att främja tillgången till bostäder av god kvalitet till rimliga priser. uppgifter innebär ofta kontakter med länsstyrelser, kommuner, företag och centrala myndigheter för att ge underlag för bra beslut eller att påverka andra aktörer genom kunskapsunderlag. Verket har genom en större intressentundersökning följt upp hur intressenterna bedömer kvalitet och relevans i verkets insatser. Regeringen konstaterar att resultaten visar på en liten men genomgående positiv utveckling jämfört med och ger ett gott helhetsomdöme av verksamheten. Beträffande utvecklingen av effektiva och än- damålsenliga besluts- och planeringsprocesser enligt PBL och återstår mycket att uppnå i lov- och tillsynshanteringen. har på uppdrag av regeringen sett över och ändrat de föreskrifter och allmänna råd som gäller utformningen av studentbostäder. Därmed har förutsättningar skapats för att sänka produktionskostnaderna för studentbostäder. Regeringen bedömer att verksamhet i stort har bedrivits i enlighet med de av rege-ringen fastlagda riktlinjerna och att verket har utfört de uppdrag och aktiviteter som följer av verksamhetsmålen. Målet för verksamheten är en effektivt fungerande garantigivning för finansiering av bostäder. Regeringen bedömer att BKN har uppfyllt de verksamhetsmål som följer av regleringsbrevet när det gäller att, så långt regelverken medger detta, minimera kostnaderna för garantiförluster och administration. Verksamhetens inriktning är styrd av de författningar som avser att tillgodose det övergripande målet för verksamheten. Fonden för fukt- och mögelskador Målet för bidragsverksamheten är att motverka ohälsa till följd av fukt- och mögelskador i egna- hem. De mest betydelsefulla faktorerna som påver- kar utgifterna för verksamheten är antalet an- sökningar, regler för bidrag och byggkostnader. Den ändring av förordning (1993:712) om den statliga fonden för fukt- och mögelskador i småhus, som trädde i kraft innebär en höjd minimisjälvrisk. Antalet ärenden minskade något i förhållande till 1998, från 752 till 645 stycken. En ökande andel av ärendena avser skador som är att hänföra till vissa typer av krypgrunder vilka är relativt dyra att åtgärda. Byggkostnaderna har även ökat kraftigt mellan . Efter , då den nya förordningen började gälla, har antalet ansökningar ökat med om man jämför perioden jan-maj 1999 med jan . Denna ökning förväntas bestå då fler nu kan söka stöd men med högre minimisjälvrisk. Förändringen innebär en enklare handläggning och den ökade ärendetillströmningen beräknas utan förstärkningar. Regeringen bedömer att Fonden för fukt- och mögelskador bedrivit sin verksamhet i enlighet med de fastlagda riktlinjerna och utfört sitt uppdrag i enlighet med dessa riktlinjer. Det övergripande målet för SGI var att genom egna insatser och i samverkan med andra aktörer i samhället svara för kunskapsuppbyggnad och teknisk utveckling inom det geotekniska området samt se till att denna kunskap förs vidare och kommer till praktisk användning. SGI:s verksamhet skall vara präglad av kvalitet och oberoende samt medverka till en säker, ekonomisk och miljöanpassad samhällsutveckling inom det geotekniska området. Regeringen bedömer att SGI i huvudsak har uppnått de mål, med undantag för de ekonomiska, som åsatts för verksamheten 1999. Regeringen konstaterar emellertid att den ekonomiska situationen är otillfredsställande och kräver särskild uppmärksamhet. Regeringen förutsätter att SGI genomför det åtgärdsprogram som institutet redovisat i delårsrapporten. Åtgärderna innebär minskning av personalstyrkan, nedläggning av verksamhetsdelar, minskade lokalkostnader samt prioritering av uppdrags- och samfinansierade projekt. Ekonomin skall vara i balans vid utgången av . Omstruktureringen av den statliga lantmäteri- verksamheten har pågått . En huvuduppgift, som en följd av problem under detta omstruktureringsarbete, för har varit att säkerställa ekonomisk och verksamhetsmässig balans inom verksamheten. En ytterligare prioriterad uppgift är att uppnå minskade kostnader och handläggningstider inom förrättningsverksamheten. har säkerställt ekonomisk balans i den anslagsfinansierade verksamheten samt verksamhetsmässig balans inom organisationen. De ekonomiska problemen har dock förvär- rats inom uppdragsverksamheten. Inom verksamheten med landskaps- och fas- tighetsdata kan konstateras att tillgången till digital landskapsinformation har ökat. har verket inlett försäljning av landskapsinformation via Internet. Försäljningen av landskapsinformation på CD-rom har ökat med medan försäljningen av tryckta kartor minskat . Full rationaliseringseffekt har ännu inte upp- nåtts inom fastighetsbildningsverksamheten som ett resultat av införandet av en ny arbetsprocess med IT-stöd. Regeringen bedömer att de mål, undantaget de ekonomiska, som lagts fast för verksamheten i huvudsak har uppnåtts. Den ekonomiska situationen, särskilt den inom uppdragsverksamheten, kräver dock särskild fortsatt uppmärksamhet. Regeringen kommer noga att följa utvecklingen bl.a. i anslutning till den reguljära dialogen med myndigheten. Det är angeläget att effektiviseringen av fas- tighetsbildningsprocessen, som bl.a. innebär minskade kostnader och handläggningstider, drivs vidare med fortsatt hög ambition. Regeringen överväger olika åtgärder som syftar till att förändra förutsättningarna för verksamheten inom . Insatser inom totalförsvarsfunktionen Landskaps- och fastighetsinformation, över vilken är funktionsansvarig, har bl.a. förbättrat förmåga att hantera allvarliga störningar i elförsörjningen. Regeringen bedömer sammanfattningsvis att funktionens förmåga vid utgången av är godtagbar. Det mål som gällt för är att handläggningstiden skall minskas så att av målen som nämnden handlägger avgörs och resten . Regeringen bedömer att nämnden i allt vä- sentligt uppfyllt målen för verksamheten och även i övrigt bedrivit verksamheten på ett till- fredsställande sätt. 3.6.2 Analys och slutsatser Bostadsmarknadsläget I bostadsbeståndet finns drygt 4,2 miljoner permanenta bostäder. Uppgiften baseras på resultatet från den senaste folk- och bostadsräkningen, FoB 1990, och en uppräkning med senare års bostadsproduktion. Antalet motsvarar ca 480 bostäder per tusen invånare. Det svenska bostadsbeståndet tillhör de yngre i och är i stort sett helt modernt. av alla bostäder har byggts och bara några procent av bostäderna saknar modern utrustningsstandard. Bostadsbyggandet har varit mycket lågt . Antalet påbörjade lägenheter har enligt SCB uppgått till i genomsnitt 12 000 lägenheter . har en viss ökning skett och hus med sammanlagt ca 15 000 bostadslägenheter ha börjat byggas. Bostadsmarknadsläget varierar stort mellan olika regioner i landet. Resultaten från bostadsmarknadsenkät visar på en ökad bostadsefterfrågan i flera regioner, inte bara i storstadsregionerna. Det är betydligt fler kommuner än tidigare som rapporterar bostadsbrist. I 45 kommuner råder det bostadsbrist jämfört med 32 kommuner . Ytterligare ett tjugotal kommuner har redovisat bostadsbrist i centralorten eller i innerstaden medan de i övrigt i stort sett har balans på bostadsmarknaden. I likhet med 1999 är bostadsbristen störst i . och 2001 prognostiserar en nybyggnation om 19 000 respektive 22 000 lägenheter i landet. Antalet outhyrda lägenheter har minskat . Enligt SCB var drygt 62 000 lägenheter lediga till uthyrning vilket är det största antalet som har noterats. 1999 minskade antalet lediga lägenheter med nästan 6 000. Minskningen har därefter fortsatt och fanns det ca 48 500 lägenheter som var lediga till uthyrning i allmännyttiga och privatägda fastigheter. Det motsvarar av det aktuella beståndet. Merparten av de lediga lägenheterna finns i kommuner med mindre än 75 000 invånare. I relativt många kommuner har andelen lediga lägenheter i allmännyttiga bostadsföretag minskat avsevärt . Det har i en hel del fall skett i kombination med att lägenhetsbeståndet minskat. Försäljningar och rivningar har förekommit. Bilden är dock inte entydig. Andelen lediga lägenheter har ökat i en del kommuner, t.o.m. när beståndet har minskat. Boendekostnader Hushållens kostnader för boendet ökade kraftigt . Boendekostnaden som andel av disponibel inkomst har ökat och uppgick enligt nationalräkenskaperna till i genomsnitt . Motsvarande andel var . Boendekostnaderna var för hyresrätt oförändrad medan kostnaderna för egnahem var lägre jämfört med . Det hittillsvarande utfallet av hyresförhandlingarna tyder på hyreshöjningar i genomsnitt . En mer långsiktig trend visar att boendekostnaderna har ökat med i genomsnitt i hyresrätt men har minskat i egnahem. Den kraftiga nedgången av boendekostnaderna för egnahem förklaras huvudsakligen av sänkta räntekostnader. Ekologiska hållbarheten i samhället inom den fysiska plane- ringen har förskjutits till förmån för insatser som i ett tidigare skede integrerar miljö- och resurshushållningsaspekter. har bland annat tillsammans med bedrivit projektet med miljömål i , som redovisats . Det är regeringens bedömning att de investe- ringar som givits stöd inom ramen för det lokala investeringsprogrammet ökar utvecklingsarbetet inom byggsektorn. Genom programmet skapas exempel på nya lösningar som leder till lägre miljöbelastning och ökad resurseffektivitet. Effektiva system för säkring av kvaliteten un- der ett byggnadsverks förvaltning har betydelse för att öka bl.a. effektiviteten i re- sursanvändningen. Regeringen har därför givit , , , och i uppdrag att tillsammans leda kompetensutveckling hos byggherrar, beställare och förvaltare samt ta initiativ till att bilda ett byggbranschens kvalitetsråd. I rådet skall företrädare för alla aktörer på byggområdet inklusive försäkringsbolag och finansieringsinstitut ingå. Verken har lämnat en första delrapport till regeringen om arbetet. Effektiva stödjande verksamheter inom t.ex. lantmäteri och geoteknik är viktiga för att planering och byggande skall kunna ske på ett ekologiskt hållbart sätt. Fukt och mögel i bostadshus är ekologiskt ohållbart med tanke på den dåliga inomhusmiljö som uppstår och med tanke på slöseriet med byggmaterial. Det är regeringens bedömning att ändringen i förordningen tillsammans med förslaget om ökat anslag kommer att bidra till att problemen åtgärdas effektivare i egnahem. Regeringen gör bedömningen att det föreslagna anslaget 2001 till radonbidrag i bostäder samt vidtagna åtgärder skapar förutsättningar för en löpande ärendehantering. Radon och andra problem med inomhusmiljön leder till ekologiskt ohållbara boendemiljöer. Regeringen har därför tillsatt en särskild utredare (dir. 1999:102) med uppgift att presentera förslag till ändamålsenliga och effektiva statliga åtgärder som inom rimlig tid kan bidra till att få ned radonhalterna under gällande gränsvärden för sådana byggnader. har fått i uppdrag att genomföra försöksverksamhet vad avser deklaration av bostäder, skolor och förskolor med de krav som samhället ställer i bygglagstiftning och byggregler som bas. Avsikten är bl. a. att detta skall bidra till att undvika att någon utsätts för bristfällig inomhusmiljö. har vidare fått möjlighet att medge undantag från den obligatoriska ventilationskontrollen i de fall byggnadsägare utarbetat sätt som säkerställer t.ex. att ventilationen fungerar kontinuerligt. Syftet med verksamheten är bl.a. att ta tillvara alla sätt att få bättre genomslagskraft i kontrollsystemet. 3.7 Revisionens iakttagelser har inte lämnat några in- vändningar i revisionsberättelserna för avseende myndigheterna inom politikområdet. RRV har dock ifrågasatt BKN:s fördelning av indirekta kostnader mellan resultatområdena Äldre och Nya garantier. BKN har använt sig av samma tidredovisningsmetod som . En ny studie av fördelningen är gjord och i budgetunderlaget till 2003 har anslagsberäkningen beaktat den framtida förskjutningen mellan resultatområdena. RRV har vidare påpekat att alla regressfordringar skall värderas individuellt, men att en kollektiv värdering kan tillåtas om en tillförlitlig metod används. BKN har ett mål att alla ärenden äldre än skall ha värderats innan BKN kan bedöma vilket värde som skall användas vid den inledande nedskrivningen. kommer en mer rättvisande bild att ges av BKN:s långfristiga fordringar. Regeringen lämnar därför RRV:s synpunkter utan åtgärd. RRV har även i en särskild revisionspromemoria ställd till bl.a. påtalat att verket inte presenterat godtagbara underlag eller analyser för de olika resultatområdenas resultaträkningar med anledning av ändrade redovisningsprinciper. Dessa ändringar har, i jämförelse med 1998, minskat resultatet för uppdragsverksamheten med ca avseende samkostnader och koncerngemensamma kostnader samt med ca för andra interna kostnader. 3.8 Budgetförslag 3.8.1 31:1 Tabell 3.2 Anslagsutveckling för Tusental kronor 134 400 2001 Förslag 135 765 2002 Beräknat 138 580 1 2003 Beräknat 141 606 1 1 Motsvarar 135 765 tkr prisnivå. är en central förvaltningsmyndighet för frågor om byggd miljö och hushållning med mark och vatten och den fysiska miljön i övrigt, fysisk planering, byggande och boende. Verket svarar också för den centrala administrationen av statligt bostadsstöd i form av bidrag för finansie- ring av bostäder. Regeringen avser utöver förvaltningskostnader belasta anslaget med högst för internationellt arbete inom boende-, samhällsplanerings- och byggområdet. Anslaget för har beräknats enligt följande: Tabell 3.3 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 130 922 Överfört från anslaget 31:12 300 Överfört från anslaget 26:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Förvaltningskostnader 2 700 Pris- och löneomräkning 1 843 Förslag 2001 135 765 3.8.2 31:2 Räntebidrag m.m. Tabell 3.4 Anslagsutveckling för Räntebidrag m.m. 3 891 000 2001 Förslag 1 952 000 2002 Beräknat 1 669 000 2003 Beräknat 1 769 000 De utgifter som belastar anslaget avser statliga räntebidrag för ny- och ombyggnad av bostäder. Anslaget disponeras även för bidrag till förvaltningsförluster, s.k. 33 §-ersättning, till kommuner. Regeringens förslag samt de beräknade utgifterna baseras på ett antagande om att subventionsräntan i genomsnitt blir samt . antas subventionsräntan i genomsnitt bli respektive år. Den s.k. bopremien, som uttrycker marknadens bedömning av risken med att placera i bostadsobligationer i förhållande till att placera i statsobligationer, antas i genomsnitt vara . Regeringens förslag baseras vidare på en förväntad bostadsproduktion enligt tabell 3.5 nedan. Tabell 3.5 Antaganden om byggvolym Antal påbörjade lägenheter1 År Nybyggnad Ombyggnad 19 000 24 000 2001 22 000 27 000 2002 23 600 30 000 2003 26 000 30 000 1 När det gäller ombyggnader har endast projekt med ett bidragsunderlag på per lägenhet beaktats. Känslighetsanalyser visar att om antalet påbörjade lägenheter i nyproduktion blir 10 000 fler 2000 respektive 2001 än vad som antagits enligt tabell 3.5 beräknas utgifterna för räntebidrag öka med ca 2000 och med ca 2001 vid nuvarande räntenivå. Den ungefärliga fördelningen av utgifterna för räntebidrag på upplåtelseformer framgår av tabell 3.6 nedan. Tabell 3.6 Beräknade utbetalningar av räntebidrag - fördelat på ändamål och upplåtelseform miljarder kronor (löpande priser) Ändamål Äganderätt 0,1 0,04 Summa Äganderätt 0,01 0,0 Summa Räntebidrag för ny- och ombyggnad av bostäder enligt äldre regler svarar för av utgifterna på anslaget 2000. beräknas denna andel uppgå till . Av de totala utgifterna för räntebidrag beräknas ca utbetalas för bidrag till s.k. 33 §-ersättning till kommuner. Till följd av det låga ränteläget har räntebidragen enligt äldre regler i stor utsträckning förts ur systemet. Räntebidragsanslaget har därför minskat i snabb takt. Utgifterna för räntebidrag kommer dock att öka i takt med att nya bidragsärenden tillkommer. Förslag till avveckling av räntestöd för reparation och underhåll samt vissa regelförändringar Regeringens förslag: Bidrag avseende statligt räntestöd för reparation och underhåll, s.k. RBF- stöd, avvecklas . Ansökan om räntebidrag för nybyggnad av egnahem enligt subventionssystem skall ha kommit in till . Dessutom skall projektet i sin helhet vara färdigställt och ansökan om utbetalning av bidrag ha kommit in till . Skälen för regeringens förslag: Avveckling av det statliga räntestödet för reparation och underhåll (RBF-stöd.)