prop · GP031d23 · 2001-09-20 00:00:00 — Detta tillsammans med att anläggningskostnaden ökat gör att lönsamheten minskat kraftigt. För några objekt blev den samhällsekonomiska lönsamheten bättre än beräknat. Det gäller exempelvis bangårdsombyggnaden i där kostnaden blev lägre då endast en av två etapper genomfördes. Vid genomförandet av förbindelsespår och bangårdsombyggnad på sträckan OvansjöMoradal sänktes ambitionsnivån och därmed kostnaden utan att funktionen ändrades. Övriga verksamhetsmål avseende inre effektivitet Målet är att externa produktionsverksamhet i genomsnitt skall generera minst 5 procents rörelsemarginal. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Resultat: Målet har uppnåtts. Den externa verksamheten hade en rörelsemarginal om (15,1999). Det var främst teletjänster som gick bra. Målet är att produktiviteten skall öka inom resultatenheter. Resultat: Målet har delvis uppnåtts. Produktiviteten inom resultatenheterna har förbättrats eller är oförändrad jämfört med . Statliga insatser inom området har nytt dubbelspår och fjärrblockering färdigställts. Trafiken och kapacitetsutnyttjandet har ökat på Västra stambanan och Ostkustbanan, men även på delar av , Dalabanan, Godsstråket genom Bergslagen och på Skånebanan. Kostnaderna för drift, dvs. att hålla en framkomlig bana, har ökat . Det avhjälpande underhållet har ökat . Kostnaderna för reparation av skador uppgick till , varav översvämningar stod för . Det förebyggande underhållet har minskat från till . Reinvesteringarna, som syftar till att återställa tillståndet på banorna, låg på samma nivå som 1999 och uppgick till . Större reinvesteringar var spårbyte mellan och samt mellan och . Investeringar i enlighet med stomnätsplanen och länsplanerna har investeringarna i stomnätsplanen uppgått till . Av investeringarna i stomnätsplanen har genomförts vid utgången av 2000. Genomförandet av länsplanerna för regional tranportinfrastruktur har försenats. har av planerna genomförts. Investeringar har också fördelats ojämnt mellan länen i förhållande till planen. En orsak är att vissa åtgärder i länsplanerna måste samordnas med stomnätsplanen. har bl.a. skett av Blekinge kustbana och på sträckan LyckseleStoruman i . Godsatsningen innebär ökad axellast och större lastprofil vilket gör att varje godsvagn kan lasta mer. Andelen bana som tillåter 25 tons axellast och största godsprofil uppgår till vilket är en ökning jämfört med . har sträckan stadLaxå anpassats för 25 tons axellast, vilket har bidragit till att transporter från till hamn är möjliga. Även sträckan stadKil har anpassats till 25 tons axellast så att trafik från till är möjlig. Sträckan HyltebrukHalmstadGöteborg har anpassats för största lastprofil och uppgradering till 25 tons axellast pågår. På södra del (GällivareLuleå) genomförs en höjning av bärigheten till 30 tons axellast. Provtrafik har startat . Fjärrblockering, el- och teleinvesteringar Fjärrblockering har färdigställts på sträckorna HässleholmKristianstadSölvesborg, Öster- sundStorlien, BoråsHillared och . Elinvesteringarna uppgick till (1999) och teleinvesteringarna uppgick till (1999). En större elinvestering var förstärkningen av kraftförsörjningen för trafiken med 30 tons axellast på . Drygt 1 900 bullerstörda bostadslägenheter har åtgärdats till en kostnad av . Vid inventeringar har dock ytterligare 2 400 bullerstörda bostadslägenheter identifierats. Arbete pågår med att identifiera konfliktpunkter mellan vattentäkter och järnvägar. har inga av 285 identifierade konfliktpunkter åtgärdats. har löst in tre bostäder som utsatts för vibrationer /s till en kostnad av har lämnat ett förslag till strategi för järnvägssektorn. I arbetet har företrädare för järnvägssektorns olika organisationer och aktö- Syftet med strategin är att åstadkomma en samverkan mellan sektorns aktörer så att järnvägen utvecklas i enlighet med den beslutade transportpolitiken och för att stärka järnvägens konkurrenskraft. För att minska förseningarna och öka punktligheten pågår ett arbete i samverkan mellan banhållaren, tågtrafikledningen och operatörerna i s.k. PULS-grupper. har tillsammans med andra aktörer i transportsektorn deltagit i arbetet med att skapa ett miljöanpassat transportsystem, det s.k. EuropaMaTs. har arbetet med att införa ett miljöledningssystem i inriktats på framtagande av handlingsprogram och rutiner samt fortsatt miljöutbildning. Interna miljörevisioner och systemrevisioner enligt ISO 14001 har påbörjats. har påbörjat ett arbete med att ta fram ett trafiksäkerhetsprogram i syfte att samordna de aktiviteter som pågår inom sektorn. har ett 40-tal planskilda korsningar färdigställts på främst . Omkring 250 vägar utan signal- eller bomskydd har kunnat stängas . Flera stationer och plattformar har byggts om för att förbättra förhållandet mellan plattformshöjd och fordon vilket förbättrat tillgängligheten för funktionshindrade. har och framåt beviljat för forskningsprojekt. Bland särskilt intressanta projekt kan nämnas: två separata program för utveckling av godstransporter, vilka bedrivs på () samt i i samarbete med i , studier av utbud och efterfrågan på regionala resor med olika färdmedel längs före och efter tågtrafikstarten (KTH). Med anledning av bolagiseringen av affärsverket SJ har ett omfattande fastighetsbildningsprojekt startat i syfte att överföra kommersiellt intressanta fastigheter till det nybildade fastighetsbolaget . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Ändringar av EG-direktiven /440, 95/18 och 95/19 antogs . Syftet med det s.k. infrastrukturpaketet är att reglera ansvars- och befogenhetsfördelningen inom järnvägssektorn och mellan sektorn och staten. Krav ställs bl.a. på att en från infrastrukturförvaltaren fristående regulatorsfunktion inrättas. Principer för tillträdesrätten till infrastrukturen fastställdes innebärande bl.a. att ett särskilt nätverk för internationella godstransporter (TERFN) har definierats. Dessutom lades principer för fördelning av infrastrukturkapacitet och prissättning fast. antog lagen (2000:1336) om järnvägssystem för höghastighetståg. Lagen gäller för de svenska delarna av det transeuropeiska nätet och för de höghastighetståg som trafikerar dessa sträckor. Genom den nya lagen kan överstatligt beslutade tekniska normer tillämpas i . Transportarbetet på järnväg ökar stadigt. Kapacitetsutnyttjandet av järnvägsanläggningarna är stort. Antal förseningstimmar har ökat. Or- sakerna till det senare står att finna dels hos operatörerna, som lider brist på förare och järnvägsfordon, dels i infrastrukturen där ett antal flaskhalsar begränsar kapaciteten. försämras järnvägsnätets standard på grund av hårt utnyttjande och att investeringar inte genomförts i den utsträckning som planerats. Det akut felavhjälpande underhållet ökar på bekostnad av det förebyggande underhållet. Med dagens trafikutveckling och efterfrågan på järnvägstransporter finns en potential för ökad järnvägstrafik på både gods- och personsidan. För att kunna ta till vara denna potential måste vissa investeringar göras i järnvägsnätet, det gäller särskilt bortbyggande av flaskhalsar. Det är också angeläget att vända den negativa trenden som järnvägsnätets standard uppvisar. har beslutat att konkurrenssätta produktionsverksamheten. Re geringen vill i detta sammanhang påpeka vikten av att beställningar har en god kvalitet med tydliga kravspecifikationer, så att det säkerställs att kraven i lagen om järnvägssäkerhet 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 efterlevs och att kvaliteten på järnvägsunderhållet inte försämras. har styrelsen sett över arbetsordningen. Detta har aktualiserat frågor som rör instruktion. Instruktionen bör ändras så att produktionsenheter får villkor som är likvärdiga med externa konkurrenter. produktionsenheter bör därför få möjlighet att ta uppdrag från andra uppdragsgivare än . Det bör gälla uppdrag från andra beställare, såväl privata som offentliga. Regeringen bereder bl.a. en instruktionsändring. Järnvägstrafiken utvecklas allt mer mot ökad konkurrens och ökad internationalisering. Mot denna bakgrund har regeringen beslutat om direktiv för en utredning av järnvägssektorns organisation m.m. En särskild utredare har tillkallats för att göra en bred översyn av orga nisationen och lagstiftningen inom järnvägssektorn. Med utgångspunkt i konsumentintresset skall utredaren analysera möjliga utvecklingsvägar för järnvägstrafiken. Utredaren skall ana lysera olika modeller för en utvecklad konkurrens samt även se över myndighetsstrukturen inom järnvägssektorn. Uppdraget innebär också att i svensk rätt genomföra de nya regler inom området som antagits inom Europeiska gemenskapen och på internationell nivå. Vidare skall en översyn av järnvägslagstiftningen göras. ningsberäkningar av anläggningstillgångar bör gås igenom. rekommenderas också att se över rutinerna för redovisning av externt tillförda medel. effektivitetsrevision har, med anledning av att är en av landets största upphandlande myndigheter, granskat anskaffningsverksamhet. Rapporten (RRV2000:27) omfattar dels de yttre förutsättningarna för upphandling, dels tilllämpning av upphandlingslagen. RRV riktar kritik mot anskaffningsverksamhet, men konstaterar att upphandlingsreglerna är krångliga. har i en skrivelse till RRV redogjort för de åtgärder som vidtagits med anledning av kritiken. RRV har också granskat konsumentskyddet för tågresenärer. Granskningen, som redovisas i rapporten konsumentskydd för tågresenärer myndigheterna saknar konsumentperspektiv (RRV2001:21) visar bl.a. på att ansvaret för konsumentproblemen är splittrat och att befintliga styrmedel inte används för att tillvarata konsumenternas intressen på järnvägsområdet. I ekonomiadministrativa värdering har erhållit EA-värdet BB. Omdömet Tillfredsställande är oförändrat jämfört med då EA- värdet BA erhölls. () bedömer att årsredovisningen i allt väsentligt är rättvisande. RRV har dock lämnat vissa rekommendationer till . bör fortlöpande pröva värdet av projekteringslagret. Rutiner bör tas fram för tjänsteexportens bedrivande, mot partsavstämning och avsättningar för framtida miljöåtgärder. bör se till att relevant juridisk expertis involveras i tvister och upp handlingar samt att ett skiljemannaorgan för hantering av interna tvister inrättas. Roller, rutiner och ansvarsfördelning i förhållande till Projekt bör klargöras. Åtgärder bör vidtas för att säkerställa att be- ställar-utförarmodellen fungerar. Vidare konstaterar RRV att återrapporteringen av verksamhetsmålen inte till fullo har uppfyllts. Mätmetoder där den enskilda operatören inte kan särskiljas bör utvecklas. Regeringen konstaterar att årsredovisning i allt väsentligt är rättvisande. har informerat regeringen om att projekteringslagret kommer att avvecklas genom att ingen ny projektering kommer att finansieras med lån. Regeringen noterar att har vidtagit åtgärder rörande sin anskaffningsverksamhet. Regeringen har tillsatt en utredning om järnvägens organisation (dir. 2001:48) i vilken frågor om konsumentskyddet inom järnvägssektorn kommer att behandlas. 1Varav 2 400 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2001 och 169 591 tkr på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen 2002. 2Motsvarar 740 490 tkr prisnivå. 3Motsvarar 740 490 tkr prisnivå. Från anslaget 36:3 : Administration finansieras kostnader för ledning, ekonomiadministration, personaladministration, planering och uppföljning av verksamheten, internt expertstöd, intern utveckling. Vidare finansieras utredningar om alternativ finansiering av infrastrukturprojekt och andra transportpolitiska utredningar med högst samt övriga kostnader som inte är direkt hänförliga till produkter och tjänster från anslaget. Anslaget är nytt . finansierades de ovan uppräknade ändamålen från anslaget A3 : Sektorsuppgifter vilket även finansierade bl.a. sektorsuppgifter, och Tågtrafikledningens verksamheter samt bidrag till banhållning på . Dessa kostnader finansieras från anslaget 36:4 Banhållning och sektorsuppgifter. Vid utgången av 2000 fanns ett anslagssparande om på anslaget A3 : Sektorsuppgifter. Överskottet är i huvudsak hänförligt till medel som tillförts anslaget för avsättning till pensioner. Regeringen beslutade att får disponera anslagssparandet . Regeringen anser att detta anslagssparande skall kunna användas på anslaget 36:4 : Banhållning och sektorsuppgifter. Därför föreslås, på tilläggsbudget , att anslaget 36:3 : Administration sänks med som anslaget 36:4 : Banhållning och sektorsuppgifter höjs med motsvarande belopp. Vidare föreslås, på tilläggsbudget, att 45 miljoner 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 kronor förs från anslaget som en justering med anledning av de statliga avtalsförsäkringarna. beslutade på tilläggsbudget i samband med vårpropositionen att skulle dras in från anslaget i syfte att finansiera kostnader under anslaget 38:1 Myndigheten för företagsutveckling: Förvaltningskostnader inom utgiftsområde 24. Då anslaget är nytt har initierat ett arbete med att definiera vilka verksamheter som är att hänföra till administration och vilka som skall hänföras till banhållning och sektorsuppgifter. Den senaste prognosen tyder på ett utfall som ligger ca under anslagsnivån. har lagt ett internt besparingskrav på administrationen. Re- geringen anser därför att det finns skäl att göra en justering mellan anslag 36:3 : Administration och 36:4 : Banhållning och sektorsuppgifter. Tabell 6.10 Härledning av ramnivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen 2Inklusive justering med anledning av de statliga avtalsförsäkringarna. En närmare beskrivning finns i tilläggsbudgeten i samband med budgetpropositionen, avsnitt 9.2 Anslaget sänktes temporärt under genom beslut på tilläggsbudget i samband med såväl ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 6.7.236:4 : Banhållning och sektorsuppgifter 1Varav-124 591 tkr på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen 2001. 2Motsvarar 6 879 840 tkr prisnivå. 3Motsvarar 8 133 179 tkr prisnivå. Anslaget finansierar myndighetsutövning (samt tidtabellsläggning och banupplåtelse), bidrag till och Konsortiet, bidrag till anläggningar i anslutning till det kapillära bannätet, sektorsuppgifter, investeringar i nationella stomjärnvägar och regionala järnvägsinvesteringar, drift och underhåll av statliga järnvägar, tågtrafikledning samt räntor och amortering på lån för järnvägsändamål upptagna i . An- slaget finansierar även utgifter för garantier enligt garantiförordningen (1997:1006). Vidare finansieras kostnader för att täcka förluster vid eventuellt infriande av kapitaltäckningsgarantin till och garantiavgift för Konsortiets statliga lånegarantier. Vid utgången av 2000 hade anslagskrediten utnyttjats med . På anslagsposten 3 Regionala järnvägsinvesteringar fanns dock ett anslagssparande om . Regeringen beslutade att får disponera detta anslagssparande . Av tabell 6.12 nedan framgår det beräknade utfallet i förhållande till anvisade medel per an slagspost på anslaget . Regeringen beslutade att uppdra åt att genomföra slipers- och spårbyten i en utökad omfattning. För att möjliggöra detta föreslår regeringen, på tilläggsbudget att anslaget förstärks med , varav avser utgående balans på anslaget A3 : Sektorsuppgifter. Tabell 6.12 Fördelning av anslaget 36:4 : Banhållning och sektorsuppgifter på anslagsposter 2001 Bidrag till och Öre- Investeringar i nationell plan Investeringar i regionala planer Räntor och återbetalning av lån för Regeringen föreslår att anvisar ett anslag för banhållnings- och sektorsuppgifter på . Regeringen föreslår även att anslaget höjs med 2004. Regeringen kommer i den kommande in frastrukturpropositionen närmare att redovisa hur medlen kommer att användas. Anslaget 36:4 Väghållning och statsbidrag har beräknats enligt nedanstående tabell. Tabell 6.13 Härledning av ramnivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen har begärt redovisning av i vilken utsträckning som statsbudgeten är intecknad för att betala framtida räntor och amortering på lån m.m. Inom finns lån upptagna för att finansiera investeringar i eldrifts- och teleanläggningar, produktions- och telenätsut- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 rustning, projekteringslager samt för statens andel av vissa investeringar i i enlighet med avtal mellan , och staten. När det gäller omsättningstillgångar (rörelsekapital) och anläggningstillgångar skall dessa enligt budgetlagen finansieras med lån eller krediter i . hade vid utgången av 2000 upptagit lån på i , varav finansieras med myndighets- och rörelsekapital. upptogs lån på och lån på har amorterats. Räntekostnaderna inklusive avgifter uppgick i genomsnitt till vilket är något lägre jämfört med då kostnaden i genomsnitt uppgick till . Många investeringsprojekt har inte kunnat genomföras i takt med gällande planer. Regeringen föreslår därför att ett antal investeringsprojekt får finansieras med lån i . I tabellen nedan redovisas nettoupplåningen med utgångspunkt från nu fattade beslut och förslag om anslag för amortering av lånen. Tabell 6.14 Ändamål för lån upptagna i Avgår finansiering med myndighets- och rörelsekapital 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 6.15 Beräknad nettoupplåning för och vissa järnvägsprojekt 20012009 1 Lån som tas upp av . I tabellen nedan redovisas ackumulerade skuld 20002009, vilken är en konsekvens av nettoupplåningen ovan. Tabell 6.16 Beräknad låneskuld för och vissa järnvägsprojekt 20002009 De lån som har i skall återbetalas genom att anslag belastas med kostnader för räntor och återbetalning av skuld. I nedanstående tabell redovisas det årliga anslagsbehovet 20002008 för räntor och amortering av dessa lån. Räntan är i denna tabell bedömd till . Enligt avtalet om byggande av (prop. 1997/98:62, bet. 1997/98:TU10, rskr. 1997/98:266) skall betala hyra för an- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 läggningen när den färdigställts och öppnats för trafik. Anslagsbehovet för denna hyra, som bl.a. inkluderar Botniabanan AB:s kostnader för räntor och amortering, framgår av nedanstående tabell. Grunderna för beräkningen av den årliga hyran och utökade lånemöjligheter för behandlas i avsnittet nedan. Tabell 6.17 Anslagsbehov för räntor och återbetalning av lån för järnvägar m.m. 20002009 Av tabellen nedan framgår hur stor del av anslaget 36:4 : Banhållning och sektorsuppgifter som kommer att behöva användas för räntor och återbetalning av lån fram . Tabell 6.18 Andel av anslaget intecknat för räntor och amortering ning för räntor och Budget för avgiftsbelagd verksamhet får enligt förordningen (1998:1827) om avgifter för statens spåranläggningar ta ut avgifter för trafik på statens spåranläggningar. Avgifterna, som tas ut av operatörerna för trafik på statens spåranläggningar, beräknas till . De används för att finansiera banhållning och trafikantinformation. bedriver extern uppdragsverksamhet. Avgifterna används för att finansiera banhållningskostnader. Av tabellen nedan framgår vilka avgiftsintäkter beräknar för 20022004. Tabell 6.19 Intäkter som disponerar Tusental kronor (löpande priser) Regeringen kommer i infrastrukturproposi tionen att redovisa investeringsplan för 20022004. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser Den verksamhet som bedriver innebär att ingår långsiktiga avtal innebärande ekonomiska förpliktelser . Detta gäller både avtal om investeringar och avtal rörande drift och underhåll. har också regeringens uppdrag att dela ut bidrag för olika ändamål. För att kunna planera sin verksamhet måste bidragstagaren normalt veta i förväg att bidraget kommer att betalas ut. Regeringen bör därför ges ett bemyndigande att ingå ekonomiska förpliktelser. Bemyndigandet bör avse all upphandlad verksamhet och alla bidrag där fleråriga avtal sluts och som inte faller under 13 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten, detta oavsett om avtalen avser interna resultatenheter eller externa leverantörer. Regeringen föreslår att bemyndigandet skall avse det totalbelopp som regeringen får ha bundit upp i avtal vid budgetårets utgång. Den föreslagna omfattningen av bemyndigandet framgår av tabellen nedan. Tabell 6.20 Bemyndiganden och ekonomiska förpliktelser Regeringens förslag: Regeringen får besluta om en låneram i om högst för för den första och den andra utbyggnadsetappen mellan ÖrnsköldsvikHusum respektive samt för planeringsarbete för den återstående etappen HusumUmeå. skall även överta eller lösa de lån som upptagit med stöd av den garanti på som ställt ut till bolaget. nuvarande garantier hos kan därmed avvecklas. Skälen för regeringens förslag: Byggandet av utmed mellan och är av väsentlig regionalpolitisk betydelse. har lämnat regeringen bemyndiganden att godkänna ett avtal om byggandet av mellan staten, kommun, , kommun, kommun, och (prop. 1997/98:62, bet. 1997/98:TU10, rskr. 1997/98:266). Avtalet innebär att , exklusive resecentra, förverkligas genom att staten och berörda kommuner bildar ett aktiebolag, , som projekterar, upphandlar och bygger . skall sedan hyra ut banan till under . Arrendet belastar anslag och beräknas efter räntor och amortering samt kostnaden för att driva bolagets verksamhet . Hyrestiden löper ut . När lånen är färdigamorterade skall banan överlåtas till staten. I bolaget, som skall ha ett aktiekapital på minst 1 och högst , skall staten äga och berörda kommuner av aktierna. Staten har i avtalet förbundit sig att utfärda kapitaltäckningsgarantier gentemot samt att garantera bolagets förpliktelser gentemot långivare, rättighetsinnehavare och fordringsägare. kostnadsberäknades i avtalet till i prisnivå . har bemyndigat (prop. 1997/98:150, bet. 1997/98:FiU27, rskr. 1997/98:317) regeringen att låta ställa ut garantier om i prisnivå , varav avsåg finansiella kostnader, för att påbörja den första utbyggnadsetappen av mellan ÖrnsköldsvikHusum samt för kostnader i samband med planering för de två återstående etapperna. Vidare har bemyndigat (prop. 1998/99:100, bet. 1998/99:FiU20, rskr. 1998/99:256) regeringen att inom anslag göra utfästelser om att till betala ersättning som täcker driftkostnader och amorteringar samt ränte- och andra finansiella kostnader. Byggandet av den första etappen startade . Regeringen har beslutat om tillåtlighet enligt för etapp 2 NylandÖrnsköldsvik. Nuvarande ordningen där tar upp lån på marknaden medför högre finansiella kostnader än om motsvarande lån tas i . Regeringen anser därför att skall låna i Riksgäldkontoret i stället för på marknaden. Vidare bör lösa eller överta de lån som upptagit med stöd av den nuvarande garantin på högst i prisnivå . Det ankommer på att välja den lösning som ger lägst kostnader för staten. vårproposition uttalade regeringen att tiden för återbetalning av upptagna lån bör vara kortare än avskrivningstiden och begränsas till högst . Regeringen ser ingen anledning att ändra denna bedömning. Amortering skall ske med ett lika stort belopp . Om återbetalning av lånen läggs upp med annuiteter med lika stor kreditavgift kommer redovisningsmässiga underskott att uppkomma inom . Därför anser regeringen att hyra för skall motsvara räntekostnaden på hela återstående skulden och det aktuella årets amortering på lånen. Med en hyresintäkt som täcker Botniabanan AB:s årliga amorteringar och räntor samt kostnaden för att driva bolagets verksamhet finns inte behov av någon garanti till skydd för Botniabanan AB:s egna kapital. Därför kan nuvarande garantier hos avvecklas. har till regeringen lämnat en rapport om projektets fortskridande. Tillåtlighetsprövningen enligt var inte förutsatt när avtalet om ingicks. beräknar att tidsplanen för färdigställande kommer att förlängas med hänsyn till den prövning som görs enligt på följande sätt: 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Med hänsyn tagen till den uppkomna förseningen skall medel för att täcka statens kostnader för att hyra inrymmas i statsbudgeten .