prop · GP034 · 2001-09-28 00:00:00 — Underlagsrapport: Utredningen åtgärder för fler och växande företag ( /, 1999) föreslår att lättillgängliga kun- skapsplattformar etableras för små företag samt att riktade insatser genomförs för speciella grupper, såsom arbetslösa, kvinnor och invand- rare. Vidare anser utredningen att staten bör ikläda sig en roll som be- ställare, snarare än som utförare, av en rad rådgivande och informerande aktiviteter. Skälen för regeringens bedömning : Mot bakgrund av behovet av ett effektivt utnyttjande av statens resurser, och vikten av en god konkur- rens, inom detta område krävs kontinuerliga överväganden om statens roll och inom vilka områden som marknaden behöver kompletteras. Komplicerade regler och krav på uppgiftslämnanden innebär en större belastning för entreprenörer och småföretagare än för större företag. Där- för arbetar regeringen ständigt med att förtydliga och förenkla regler så att onödig byråkrati kan minska. Regelförenkling, t.ex. via SimpLex, är en viktig del av regeringens arbete med att förbättra företagsklimatet i . Utöver arbetet med förenklingar krävs från myndighetshåll ett konti- nuerligt arbete med att göra regelsystemet tillgängligt och begripligt. Staten har därför ett ansvar att inte införa eller behålla regelsystem som påverkar företagandet negativt utan att ha starka argument för att andra hänsyn väger tyngre. Myndighetsutövningen av regelverket bör vidare ske snabbt, rättssäkert och med minsta möjliga administrativa börda för företagen. I många fall är det lika viktigt att handläggningen sker snabbt och smidigt som att få god information och allmän rådgivning. myndigheterna lyckas med sitt uppdrag har stor betydelse för hur före- tagarna upplever näringsklimatet. Även detta arbete bör ske på en bred front där myndigheters förståelse för ny- och småföretagares behov och problem bör öka. råde bör samordnad information om regler och gemensamma myndig- Tillväxt- och utvecklingsfaser i existerande företag är ett viktigt om- råde för landets tillväxt. Dessa faser röner stort intresse och många stat- liga insatser är riktade till detta område. Staten har vidare ett intresse av att nya affärsområden utvecklas och stödjer informationsprogram inom Staten kan därför vara en temporär aktör om marknaden bedöms vara outvecklad. Information och rådgivning bör bl.a. kunna stimulera till ökad miljökompetens i företagen samt till miljödriven affärsutveckling i form av miljöanpassade produkter, teknik och tjänster. Program som initieras inom detta område skall vara tidsbegränsade och utvärderas innan en eventuell förlängning beslutas. Med anledning av att det finns en rad privata aktörer som arbetar med rådgivning bör staten utveckla sin roll som beställare och pröva att i konkurrens upphandla tjänster avseende dessa områden. Nya företag skapar nya jobb, omvandlingstryck och ekonomisk till- Det är en av tillväxtens kärnfaktorer att fler företag startas, inte bara av personer som redan ser det som en möjlighet, utan att företagandet också når nya grupper. För nyföretagare, eller personer i begrepp att starta företag, är rådgivning och kunskap om företagande viktigt. företagandet är ett område där staten bör inta en främjande roll med ope- rativa insatser i form av information och rådgivning då inte andra aktörer Beställarrollen bör utvecklas även inom detta område. Informationen och rådgivningen bör anpassas till olika grupper i sam- hället då förutsättningarna att etablera sig som företagare kan skilja sig Kunskap i olika former är avgörande för att företagare eller blivande företagare skal kunna utveckla företaget och klara administrativa krav. Dessutom har alla medborgare, enligt förvaltningslagen, rätt att få infor- mation, vägledning, råd och annan hjälp av respektive myndighet. grundläggande roll för staten skall därför vara att tillhandhålla informa- tion inom detta område, och förbättra tillgängligheten till denna. Staten bör tillhandahålla affärsrådgivande insatser endast om motsva- rande insatser inte finns på den privata marknaden. rådgivning, som syftar till affärsutveckling, kompetens- och organisa- tionsutveckling, etc., bedömer regeringen att det redan finnas en existe- rande och i huvudsak fungerande marknad. att staten i minskad omfattning behöver tillhandahålla eller finansiera denna typ av tjänster. De regionala skillnaderna inom detta område är dock avsevärda och vidare kan utbudet inom vissa affärsutvecklingsområden vara begrän- Huvudinriktningen skall vara att insatserna inom detta område skall vara ett komplement till den privata marknaden och endast göras när sär- skilda skäl, som t.ex. de nämnda, föreligger. Det finns bl.a. ett fortsatt behov av insatser riktade främst till småföretag och nyetablerade företag . 2001/02:4 i syfte att öka medvetenheten om de möjligheter som miljöanpassning av Ett affärsrådgivarprojekt för kvinnor har bedrivits 19931996 och 19972000. Ambitionen har varit att främja kvinnors företagande i svenska glesbygds- och omstruktureringsregioner. presenterade utvärderingen Affärsrådgivare för kvinnor en framtidsinriktad utvärdering för regional tillväxt. Slutsat- serna är att projektet initierades utifrån ett väl dokumenterat behov, att det bidragit till att en mängd nätverk för kvinnliga företagare etablerats, att utbildningar och andra kompetenshöjande program genomförts, att frågan om kvinnors företagande förts upp på den ordinarie agendan i kommunerna och att kvinnorepresentationen i näringslivet ökat. Principen att främja kvinnors företagande genom särskilda åtgärder har visat sig leda till framgångar. Affärsrådgivning till kvinnor bör därför även fortsättningsvis vara en del av det lokala och regionala utbudet av näringslivsservice. I detta utbud bör även nya målgrupper av företagare ingå. I budgetpropositionen har regeringen utökat anslaget 38:2 Näringslivsutveckling m.m. inom utgiftsområde 24 Näringsliv med 2002, 2003 och 2004 för att främja kvinnors och invandrares företagande. Beslut om för- delningen mellan målgrupperna liksom beslut om vilka åtgärder som skall prioriteras kommer att fattas . Regeringens bedömning: Uppdraget till Lokala kooperativa utveck- lingscentra bör utvidgas till att förutom att tillhandahålla gratis in- formation och rådgivning för att starta kooperativa företag även om- fatta främjandet av företagande och företagsutveckling i den sociala ekonomin lokalt och regionalt. Skälen för regeringens bedömning: För att företagande skall vara tänkbart, möjligt och tillgängligt för så många som möjligt även för grupper som normalt sällan startar företag är det väsentligt att utveckla och stimulera en mångfald av ingångar till och former för företagande. I hög grad handlar det om sådana sociala aspekter av entreprenörskap och företagande, vad gäller både medel och mål för verksamheten, som kännetecknar den sociala ekonomin. Företagande inom ramen för den sociala ekonomin bedrivs i första hand i kooperativ form. Regeringen anser att det är angeläget att aktivt främja den lokala kooperativa utveckling som pågår. har regeringens avsatt 20 till gratis information och rådgivning för att stimulera startande av kooperativa företag genom landets 24 Lokala kooperativa utvecklingscentra (LKU). I budgetpropositionen har regeringen utökat anslaget 38:2 Näringslivsutveckling m.m. inom utgiftsområde 24 Näringsliv med ytterligare , 10 miljoner Prop. 2001/och . Regeringen och Föreningen i har ny- ligen genomfört en nationell informationssatsning, att Starta eget till- sammans, för att öka kunskaperna om den kooperativa företagsformen. Den ursprungliga kärnverksamheten för LKU består i att tillhandhålla gratis information och rådgivning till personer och grupper som vill starta kooperativa företag. Efterhand har dessa centra fått allt större uppgifter i att främja utveck- lingen av företagande i den sociala ekonomin och genom lokala partner- skap främja mobilisering för lokal utveckling, för att såväl skapa tillväxt och nya arbetstillfällen som utveckla och bibehålla service av olika slag. Regeringen stödjer genom länsstyrelserna och självstyrelseorga- nen kooperativa företag och projekt genom t.ex. landsbygdsstöd och projektverksamhet. har i sammanhanget spelat en viktig roll. LKU har fungerat både som projektägare och stöd åt olika projekt som erhållit bidrag från de olika målprogrammen liksom från gemenskapsinitiativen Leader och Equal. Även i arbetet med de regionala tillväxtavtalen har Lokala kooperativa utvecklingscentra fungerat som företrädare för den sociala ekonomins företagande. Det har också efter hand kommit att ställas allt större förväntningar på Lokala kooperativa utvecklingscentra att ikläda sig en vidgad roll som företagsutvecklare inom den sociala ekonomin. Behoven hos verksamma kooperativ att utveckla och ställa om sina verksamheter har ökat. I vissa fall efterfrågas också stöd till avveckling. I samband med lokalt utveck- lingsarbete efterfrågas ofta hjälp för att organisera företagande med lo- kalt demokratiskt inflytande liksom småföretagssamverkan i samklang med det lokala utvecklingsarbetet. Demokratiska former för brukarinfly- tande i driften av verksamheter inom bl.a. vård, omsorg och skola efter- frågas. Ett annat behovsområde är stöd till personalövertagande och av- knoppning av offentlig verksamhet samt demokratiska former för pro- duktion av offentliga tjänster på entreprenad. Slutligen har Lokala koope- rativa utvecklingscentra en viktig roll att spela i utvecklingen av finansie- ringsformer för otraditionellt lokalt företagande inom den sociala eko- nomin. De flesta Lokala kooperativa utvecklingscentra är små och är därför beroende av projekt- och uppdragsmedel. Detta gör att utrymmet att kontinuerligt möta de nya behoven inom den sociala ekonomin och till lokalt utvecklingsarbete är litet. Deras möjlighet att erbjuda fasta anställ- ningar till personal är också liten. Därmed försvåras en kontinuerlig kompetensuppbyggnad. Det finns därför skäl att vidga uppdraget till Lokala kooperativa ut- vecklingscentra till att, förutom att tillhandahålla gratis information och rådgivning för att starta kooperativa företag, även omfatta främjandet av företagande och företagsutveckling i den sociala ekonomin lokalt och regionalt. Regeringens bedömning: Företags innovations- och lärförmåga ut- vecklas i hög grad i samspel mellan olika aktörer och geografisk när- het är viktigt i detta sammanhang. Näringslivets omvandling och kon- kurrenskraft kan därför bäst förstås utifrån ett synsätt där det enskilda företaget betraktas som en del av ett system, bestående av alla de företag, organisationer och andra aktörer med vilka företaget samspe- lar. Åtgärderna för företagsutveckling bör i ökad utsträckning präglas av att företag betraktas som delar av system innovationssystem och kluster. Utredningens bedömning: Den regionalpolitiska utredningen konstaterar bl.a. att en modern syn på lokalisering och konkurrenskraft inte primärt utgår ifrån kostnadsfördelar, utan snarare ifrån att företags långsiktiga konkurrenskraft bestäms av deras innovationsförmåga, flexibilitet och förmåga till ständigt lärande. Begreppen kunskap, lärande och innovation skall tolkas brett, och är inte begränsade till investeringar i forskning och utveckling samt utveckling av spjutspetsteknologi. Lärande och innovationer är avgörande också i det som brukar betraktas som lågteknologisk verksamhet. Innovationer och lärande uppstår i samspel inom innovationssystem och kluster och geografisk närhet mellan aktörerna är betydelsefull. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna delar utred- ningens analys. Skälen för regeringens bedömning : Näringslivets omvandling och konkurrenskraft kan bäst förstås utifrån ett synsätt där det enskilda före- taget betraktas som en del av ett system, bestående av alla de företag, organisationer och andra aktörer med vilka företaget samspelar. Hur in- novationssystem och kluster utvecklas har blivit allt mer uppmärksammat som kunskap att förstå hur näringslivet utvecklas. I detta sammanhang kan bl.a. nämnas insatserna inom de regionala till- växtavtalen för att främja utvecklingen av kluster samt insatserna inom forsknings- och innovationspolitiken för att bl.a. främja utvecklingen av regionala innovationssystem. De program för utveckling av innovationssystem och kluster som pre- senteras i detta avsnitt skall ses som komplement till vissa av de insatser för att främja innovationssystem som redovisas i den avlämnade propositionen FoU och samverkan i innovationssystemet (prop. 2001/02:2). I denna redovisas principer för utvecklingen av den behovs- motiverade forskningen, särskilt vad gäller industriforskningsinstitutens roll i innovationssystemet. Vad avser prioriterade forskningsområden gör regeringen bl.a. bedömningen att insatser bör göras för att främja ut- vecklingen av bioteknik, informationsteknik, elektronik och materialtek- nik. Regeringen bedömer även att FoU-insatser bör inriktas till den till- verkande industrin, samt till verksamheter som baseras på svenska rå- varor, i syfte att stödja användningar av ny teknik och nya tillämpningar inom dessa. Programmen som presenteras i detta avsnitt skall även vara nära kopplade till insatser inom nuvarande regionala tillväxtavtal och de före- slagna regionala tillväxtprogrammen. Nationellt program för utveckling av innovationssystem och Prop. Regeringens bedömning: Ett nationellt program för utveckling av in- novationssystem och kluster bör inrättas. Programmet bör omfatta to- talt , bedrivas och syfta till att såväl stärka som komplettera den näringslivsutvecklande politi- ken inom olika politikområden. Programmet bör även utgöra bas för andra åtgärder som syftar till att främja utvecklingen av olika innovationssystem och kluster. Programmet bör ta fasta på och relatera till redan pågående aktivi- teter på lokal och regional nivå. Skälen för regeringens bedömning : Flera länder har framgångsrikt tillämpat ett systemperspektiv, när det gäller att främja företagande och tillväxt. har i allt större utsträckning börjat tillämpa liknande principer, exempelvis genom arbetet med regio- nala tillväxtavtal och genom den nya myndighetsstrukturen för forsk- ningsfinansiering respektive näringslivs- och regionalpolitiska insatser. Utvecklingen av innovationssystem och kluster är en förutsättning för att attrahera och behålla kompetens och växande näringsgrenar i . Kunskaperna om innovationssystem och kluster bör därför öka. Människors vilja till engagemang och delaktighet bör tas till vara. Staten bör medverka till att analysera och dra slutsatser av de erfarenheter som finns runt om i landet och internationellt som de offentliga ak- törerna aktivt bör bidra till att utveckla och verka i växande klusterbild- ningar. För att nå framgång krävs en aktiv samverkan mellan aktörer och verk- samheter på såväl lokal, regional som nationell nivå. Staten har här en viktig roll i den innovations- och klusterpolitik som utvecklas. Konkreta åtgärder i form av analyser, statistikuppgifter, metodstöd, kvalitets- granskning, företagsstimulerande insatser och FoU-finansiering är vik- tiga komponenter i ett utvecklingsarbete med aktiv medverkan från stat- liga aktörer. Det finns ett brett spektrum av instrument som på olika sätt främjar utvecklingen i näringslivet och bidrar till kunskapsutvecklingen. Regeringens bedömning är att dessa instrument i större utsträckning skulle bidra till tillväxt och konkurrenskraft om de anpassades till en näringspolitik byggd på innovationssystem och kluster. Detta synsätt stärks av att nya och växande företag med gemensamma utvecklingsbe- tingelser ofta har ett behov av att samverka. Denna samverkan kan ske i såväl geografiskt täta miljöer med regional specialisering som i geogra- fiskt obundna nätverk. Den nya myndighetsstrukturen för näringslivsutveckling ger nya möj- ligheter till koncentration inom strategiska områden. /har till uppgift att stärka näringslivets förutsättningar och främja regional utveckling. Den statliga regionala organisationen för företagsutveckling skall ses över. skall verka för att utveckla effektiva innova- tionssystem, finansiera behovsmotiverad FoU samt för att ny kunskap så effektivt som möjligt omsätts i produkter, processer, tjänster och arbets- liv. ITPS har en viktig roll i att med omvärldsanalyser och oberoende utvärderingar bidra till att höja kunskapsnivån. Därutöver finns också Prop. 2001/02:4 Delegationen för utländska investeringar i (), vars uppgift är att attrahera utländska direktinvesteringar till . Regeringen avser att inrätta ett nationellt program för utveckling av in- novationssystem och kluster. Programmet avses bedrivas och omfatta totalt . Programmet skall stärka och komplettera den näringslivsinriktade politiken så att den får en ökad systemsyn på både nationell och regional nivå. Långsiktiga insatser för att stimulera innovationssytem och kluster, analys- och metodstöd, identifiering av hinder och möjligheter för företagsutveckling inom ramen för effektiva innovationssystem, kvalitetsgranskning, FoU-insatser samt skapande av relationer och nätverk skall prioriteras. Programmet skall vara nära kopplat till nuvarande regionala tillväxtavtal och de före- slagna regionala tillväxtprogrammen och skall ses som ett komplement till vissa insatser för att främja innovationssystem som redovisas i propo- sitionen FoU och samverkan i innovationssystemet (prop. 2001/02:2). Regeringen avser att ge berörda myndigheter i uppdrag att utforma pro- grammet samt ansvara för genomförandet. Programmet skall även utgöra bas för åtgärder som syftar till att ut- veckla olika innovationssystem och kluster, bl.a. nedan angivna förslag. För att på anpassa den näringslivsutvecklande politiken mot ökad systemsyn, är det nödvändigt att identifiera möjligheter till omställ- ning av den befintliga medelsarsenalen. Regeringen avser därför att upp- dra till berörda myndigheter att redovisa förslag till omprövning och komplettering av den befintliga medelsarsenalen i syfte att främja en systemsyn. Regeringen har bedrivit ett program, det s.k. företagskonsortieprogrammet, med syfte att göra kompetenshöjande insatser i företag i främst norra , Bergslagen och sydöstra . Vid utformningen av det nationella programmet för innovations- system och kluster bör slutsatser och förslag enligt Nordregio:s utvärde- ring av företagskonsortieprogrammet beaktas. 9.4.4.2Utredning om utbyggnad av bil- och komponenttestklustret i övre inland Regeringens bedömning: En utredare bör tillkallas med uppdrag att föreslå åtgärder för att stödja verksamheten med fortsatta och ut- byggda bil- och komponenttester avseende klustret i övre inland. Skälen för regeringens bedömning: Biltestverksamheten började i övre inland . Verksamheten har, framför allt , haft en stark tillväxt och kan nu sägas utgöra ett regionalt kluster, som i sin tur ingår i det nationella for- donsklustret. Tester av fordon och komponenter görs i bl.a. , , , och kommuner i ett tjugotal anläggningar. har den största andelen av testverk- samheten. Många av världens ledande bil- och komponentföretag finns representerade i regionen. 1999 beräknades branschen ha cirka 300 direkt sysselsatta, samt cirka 1 500 personer som tillfälligt arbetade i regionen . 2001/02:4 november april. Omsättningen beräknades till cirka 150 En fungerande testverksamhet är värdefull i en region som har haft bland den högsta arbetslösheten i riket. har dess- utom meddelat att man har för avsikt att lägga ned Laisvallsgruvan i kommun . Testverksamheten drar fördel av kylan, mörkret och glesheten fakto- rer som vanligtvis beskrivs som negativa. Testverksamheten pågår huvudsakligen november april, vilket har stor positiv inverkan på regionen under lågsäsong. För att möta kundernas krav på en fungerande testverksamhet i fram- tiden behövs både god infrastruktur och service i form av mark för bygg- nation, iordningsställande av testbanor, vägnät, flyg- och järnvägsförbin- delser, tele- och datalinjer, boendemöjligheter, restauranger och utbild- ningsinsatser. är flaskhalsarna brister i boendekapaci- teten, i data- och telekommunikation, samt behovet av bl.a. teknisk kom- petensutveckling. De lokala entreprenörerna har huvudsakligen arbetat själva di- rekt mot enskilda kunder, dvs. bil- och komponentföretagen. Något nät- verk för ömsesidigt samarbete och nytta har inte funnits och inte heller har någon samlad marknadsföring av vare sig regionen eller företagen förekommit. Marknaden växer fortfarande men det finns hotbilder bl.a. i form av konkurrerande testverksamheter i norra , i och i Nord- . För att ta de första stegen för att möta hotbilder nu och , samt verka för fortsatt tillväxt och utveckling av testverksamheten, har de lokala entreprenörerna gått samman och bildat en ideell förening; (). För att stödja och utveckla bil- och komponenttestverksamheten i övre inland avser regeringen att tillkalla en utredare för att utreda förutsättningar och föreslå åtgärder för att utveckla testverksamheten. Utredarens arbete skall ske i samråd med , , , berörda kommuner, länsstyrelser, länsarbets- nämnder, universitet och högskolor, i berörda län, , Norrlandsfonden och SPA. Utredaren skall även beakta avslutade och pågående utredningar som är relevanta för entreprenörskap i glesbygd. Programmet skall vara nära kopplat till nuvarande regionala tillväxtavtal och de föreslagna regionala tillväxtprogrammen och det nationella programmet för innovations- system och kluster. Ett program för hållbar tillväxt inom ett kluster omfattande Prop. Regeringens bedömning: Ett program för utveckling av industri-, mine- ral-, ballast- och stenindustrierna inom stödområdena t.ex. Bergslagen och inland bör bedrivas och om- fatta totalt . Programmet bör inriktas mot tillämpad forskning och kompetensutveckling och samverka med liknande utveck- lingsprogram för gruvnäringen, t.ex. Georange-programmet i . Syftet med programmen skall vara att skapa en hållbar tillväxt i ett kluster för de mineralutvinnande branscherna. Skälen för regeringens bedömning: geologiska undersök- ning har genomfört en branschutredning (1998) och en fördjupnings- studie om industriella och bergarter (2000). Utredningen inne- håller ett programförslag MinBaS, som syftar till hållbar tillväxt i de branscher som baserar sin produktion på industriella och berg- arter. Klustret består av tre huvudområden, bergmaterial eller ba llast, industrimineral samt natursten. Utredningen har remissbehandlats och förslagen i de delar som blev aktuella för fördjupning, stö ddes av huvud- delen av remissinstanserna. Arbetet med den fördjupade st udien har re- sulterat i ett nätverk av företag och organisationer som är verksamma i eller i anslutning till de tre huvudområdena. Företag i det aktuella klustret finns över hela landet, huvudsakligen i gles- och landsbygd. De flesta företagen är små och medelstora, men det finns också ett antal större för etag. har goda förutsättningar att få en hållbar tillväxt i mineral- industrin och öka e xporten, främst till norra . Exempel på utveck- lingsåtgärder, som särskilt berör mindre företag i gles- och landsbygd, är inventering, klassificering och presentation av nya fyndigheter, där kart- läggning av specifika kvaliteter kan göras i lämpl iga områden. Inom återanvändning kan nämnas projekt för ny användning av res tmaterial. Ett intressant område kan vara utveckling av framtida cementbaserade material. Ett program för utveckling av industrimineral-, ballast- och stenindu- strierna inom stödområdena, t.ex. Bergslagen och inland, bör bedrivas och omfatta totalt . Programmet bör inriktas mot tillämpad forskning och kompe- tensutveckling och samverka med liknande utvecklingsprogram för gruvnäringen, t.ex. Georange-programmet i . Programmet skall stärka arbetet över de traditionella gränserna för branschtillhörighet men också hela processen från geologisk undersök- ning till färdig produkt.