prop · GO031D17 · 2001-01-01 00:00:00 — Det sär- skilda grundavdraget är lika med folkpensionens grundbelopp plus pensionstillskott och reduceras med ökad pensionsinkomst. Avdraget kan dock aldrig vara lägre än det avdrag som förvärvsaktiva skattskyldiga erhåller. Avvikelsen avser inkomst- skatt. Det särskilda grundavdraget avskaffas i och med att en beskattad garantipension införs . 3.6 Resultatbedömning Målet för politikområdet som angavs i budget- propositionen var att ge ekonomiskt stöd till äldre och efterlevande. 3.6.1 Resultat Vid saneringen av statens finanser gjordes om- fattande besparingar som även drabbade pensio- närerna. Besparingarna bestod av såväl generella åtgärder på pensionsområdet genom en begrän- sad uppräkning av prisbasbeloppet som mer selektiva förändringar i form av försämrade reg- ler för bostadstilläggen till pensionärer m.m. För att inte besparingarna skulle slå mot de sämst ställda pensionärerna har dock riktade förbätt- ringar genomförts i form av förbättrat särskilt bostadstillägg och höjt pensionstillskott. Där- efter har förbättringar gjorts i form av förbättrat bostadstillägg och höjd pension. Mot bakgrund av besparingarna (prop. 1994/95:25, 1993/94:196, 1994/95:50 och 1994/95:70) gav rege- ringen i uppdrag att analysera levnadsnivån för pensionärerna (bet. 1994/95:FiU1, rskr 1994/95:145, mom. 46 om bostadstillägg till pen- sionärer). I mom. 44 i samma betänkande begär riks- dagen en analys av effekterna av förändringarna i basbeloppsberäkningen. Med anledning av bl.a. riksdagsuppdragen har tre undersökningar av- seende ålderspensionärernas ekonomiska situa- tion genomförts . De två första, De äldres ekonomiska standard (Ds 1993:93) och Pensionärerna och den ekonomiska krisen (skriftserie nr 1), analyserade pensionärernas ekonomi avseende inkomster, förmögenhet och skatter. I den tredje undersökningen Sämre för mig Bättre för oss (Ds 1999:5) har hänsyn också kunnat tas till de kommunala avgifterna. Regeringen redovisade vissa delar av promemorian i budgetproposi- tionen . Av den senare promemorian framgår att pensionärerna som kollektiv ökade sin inkomststandard i förhållande till andra grupper . Detta förhållande beror bland annat på att nyblivna pensionärer i genomsnitt har högre ATP-poäng, och därmed högre inkomster, än de som redan finns i eller lämnar gruppen. En ytterligare omständighet som orsakat att pensionärskollektivet ökat sina inkomster relativt sett är att personer i yrkes- verksam ålder drabbades hårdare än pensionärer- na av saneringsprogrammet . Även om pensionärerna i förhållande till andra grupper sålunda ökade sin inkomststandard un- der , innebar självfallet det omfattande saneringsprogrammet som genomfördes eko- nomiska påfrestningar också för många pensio- närer. Promemorian Sämre för mig Bättre för oss, slår emellertid fast att de sämst ställda pen- sionärerna klarat sig relativt bra. Den främsta förklaringen till detta är, enligt promemorian, konstruktionen av det särskilda bostadstillägget (SBTP). Denna förmån riktar sig till pensionärer med höga boendekostnader och låga inkomster. genomfördes vidare en rad förbättringsåtgärder för pensio- närerna. Exempel på sådana åtgärder är beslutet att inte minska prisbasbeloppet vid beräkning av pensionsförmåner och höjningen av ersättnings- graden för BTP i två steg till det 1999 gällande . Som har nämnts höjdes även nivån på pensionstillskottet med 1,4 procent- enheter . Dessa åtgärder resulterade i stärkt köpkraft för många pensionärer. Eftersom kvinnor är överrepresenterade i den grupp av pensionärer som har det sämst ställt har åtgär- derna i första hand kommit kvinnor till godo. Vad gäller begränsningen i uppräkningen av prisbasbeloppet har detta främst haft betydelse för pensionerna, som direkt styrs av basbeloppet. Därutöver påverkar prisbasbeloppet bl.a. in- tjänande av pensionspoäng, vissa skatteregler, studiemedel samt begränsningsregler inom socialförsäkringen. Den klart dominerande effekten har dock prisbasbeloppet på pensioner- na och det var också effekterna på dessa som nästan uteslutande utgjorde besparingen. Begränsningen av prisbasbeloppet har i och med den höjda pensionen och den numer fulla uppräkningen av basbeloppet fått en minskad betydelse. kvarstår dock en mindre effekt av den tidigare begränsningen av prisbasbeloppet innebärande att basbeloppet är lägre än vad som annars skulle ha varit fallet. En ytterligare redovisning av utveck- lingen av prisbasbeloppet samt dess påverkan på pensionerna finns redovisad i budgetpropositio- nerna (prop. 1997/98:1 resp. 1998/99:1). Här bör vidare nämnas att prisbasbeloppet i och med det reformerade ålderspensionssyste- met får en mer begränsad roll. För inkomstrela- terade pensioner gäller att dessa kommer att följsamhetsindexeras. Pensionerna följer därmed med automatik lönetillväxten. Som nämns i bilagan Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten innebär detta med stor säkerhet att ATP kommer att räknas upp realt 2002, vilket ytterligare minskar effekten av den tidigare reduceringen av basbeloppet. Pensio- närer utan ATP får dock inte del av detta. För pensionärer med låg ATP föreslås däremot i denna proposition stora satsningar på bostads- stödet. I och med de tre rapporterna och redovis- ningen i senare års budgetpropositioner är riks- dagens uppdrag utfört. Resultatet av de statliga insatser som gjorts inom politikomådet är att det mål som sattes upp har uppfyllts. 3.6.2 Analys och slutsatser Genom fempartiöverenskommelsen har fått ett ekonomiskt och politiskt sta- bilt pensionssystem. Därigenom kan pensio- nerna för framtida ålderspensionärer tryggas och allmänhetens förtroende för pensionssystemet upprätthållas. När ekonomin nu har vänt och statens finan- ser är i balans har ett prioriterat område för rege- ringen varit att ytterligare förbättra villkoren för vissa pensionärsgrupper. Trots de åtgärder som sålunda har vidtagits (se ovan) är regeringen medveten om att det alltjämt finns pensionärsgrupper som har en besvärlig ekonomisk situation. Det finns därför skäl för att föreslå ytterligare åtgärder som i första hand skall ta sikte på de pensionärer som har det sämst ställt. I denna grupp återfinns i hög utsträckning kvinnor. Undersökningar har också visat att det i första hand är pensionärer som har höga boen- dekostnader som finns representerade i gruppen som har det sämst ställt. Genom att förbättra villkoren för bostadsstöd uppnås således ett till- fredsställande resultat för de aktuella pensionärs- grupperna. En höjning av den övre boendekost- nadsgränsen för bostadstillägg och särskilt bostadstillägg är därför en högt prioriterad regel- ändring för politikområdet. Vidare bör det s.k. golvet på slopas. Konstruktionen i SBTP-systemet med en ga- ranterad skälig levnadsnivå var, som tidigare nämnts, till nytta för pensionärer med små mar- ginaler under saneringsåren . Den skäliga levnadsnivån är för en ensamstående pensionär och för en som är gift. En prioriterad åtgärd för regeringen är nu att gränsen för den skäliga levnadsnivån höjs. I vårbudgeten 2000 beslutade om att utgiftsområdet skall tillföras för att göra inkomstprövningen av änkepensio- nerna generösare och enklare. Den närmade ut- formningen skall beredas i samband med arbetet om ett nytt system för bostadsstöd till pensio- närer. I denna beredning skall även beaktas möj- ligheterna att höja åldersgränsen för när ett barn skall anses vara självförsörjande från till . Härutöver föreslår regeringen att ytterligare avsätts för åtgärder inom SBTP-systemet. Regeringen avser att lämna för- slag i ovan nämnda frågor . 3.7 Förslag till vissa regeländringar 3.7.1 Bostadstillägg och särskilt bostadstillägg till pensionärer Regeringens förslag: Boendekostnader skall berättiga till bo- stadstillägg till pensionärer. Gränsen för skälig boendekostnad vid beräk- ning av särskilt bostadstillägg till pensionärer skall höjas från till . skall gränsen för skälig lev- nadsnivå höjas från till av prisbasbeloppet för den som är ensamstående och från till av prisbasbeloppet för den som är gift. Skälen för regeringens förslag: Bostadstillägget till pensionärer () infördes och ersatte då det kommunala bostadstillägget. Den högsta bostadskostnaden som då ersattes av BTP, det s.k. BTP-taket, var . Någon höjning av taket för BTP har därefter inte skett. Detta har för pensionärer med höga boen- dekostnader inneburit att någon ersättning i form av BTP inte har utgetts för boendekost- nadshöjningar till den del boendekostnaden överstigit . Detta har för pensionärer med höga boendekostnader medfört att BTP täckt en allt mindre del av boende- kostnaden. Regeringen konstaterar att det finns grupper inom pensionärskollektivet som har en besvärlig ekonomisk situation. Genom att förbättra villko- ren för bostadsstödet träffar man dessa grupper på ett tillfredsställande sätt. Regeringen föreslår därför att den undre gränsen i BTP-systemet på slopas och att den övre gränsen höjs från till . För de allra flesta pensionärer med bostadstillägg innebär förändringarna höjd ersättning med mellan och . Utöver det ordinarie bostadstillägget finns ett särskilt bostadstillägg till pensionärer (). Denna förmån är utformad så att pensionären är garanterad skälig levnadsnivå efter betald boen- dekostnad upp till en viss nivå. uppgår denna gräns till . Regeringen föreslår av samma skäl som angetts ovan att taket i SBTP-systemet höjs till samt att gränsen för skälig levnadsnivå höjs från av prisbasbeloppet till 129,4 pro- cent för den som är ensamstående och från av prisbasbeloppet till för den som är gift. För en pensionär med SBTP innebär förändringen höjd ersättning med mellan och . Förslaget föreslås träda i kraft och beräknas kosta , 2002 och 2003. 3.7.2 Förlängning av möjligheterna för kommunerna att betala ut kompletterande bostadstillägg Regeringens förslag: Kommunerna skall ges fort- satt möjlighet att betala ut kompletterande bo- stadstillägg till det statliga bostadstilläget . Skälen för regeringens förslag: förstat- ligades bostadsstödet till pensionärer. Det re- formerade systemet medförde omfördelningar mellan pensionärerna. Med anledning härav in- fördes vissa övergångsbestämmelser. Över- gångsbestämmelserna innebär bland annat att en kommun med egna medel får betala ut komp- letterande stöd till pensionärer utöver det bo- stadstillägg som anges i lagen om bostadstillägg till pensionärer. Enligt nuvarande regler skall kommunernas möjlighet att betala ut det kommunala bostads- tillägget (KBT) upphöra 2001. Ett skäl till detta var att det tidigare gjordes bedömningen att nya regler för såväl garantipension som bostadsstöd till pensionärer skulle träda i kraft . KBT skulle därmed upphöra då det skulle ske andra ändringar i regelverken. På grund av att ikraftträdandet av dessa regelverk har skjutits upp föreslår regeringen en förläng- ning av kommunernas möjligheter att betala ut kompletterande bostadstillägg . 3.8 Budgetförslag 3.8.1 20:1 Ålderspensioner Tabell 3.4 Anslagsutveckling 20:1 Ålderspensioner Tusental kronor 10 900 000 2001 Förslag 10 197 000 2002 Beräknat 9 573 000 2003 Beräknat 26 336 000 Anslaget omfattar ålderspension från folkpen- sioneringen för de pensionärer som inte har ATP, pensionstillskott till ålderspension, barn- tillägg till ålderspension och hustrutillägg samt särskilt pensionstillägg för långvarig vård av sjukt och handikappat barn. Folkpension till ATP- pensionärer finansieras från AP- fonden. Utgiftsstyrande faktorer för anslaget är i första hand prisbasbeloppets utveckling, befolk- ningsutvecklingen samt utvecklingen av den genomsnittliga pensionsnivån i ATP-systemet. Utgifterna för anslaget uppgick till . Anslagsbe- loppet var . Anslaget be- räknas för överskridas med . Kvarvarande anslagssparande uppgår därmed till ca . uppgick folkpensionen för en ensam- stående pensionär till av prisbasbe- loppet och för en gift ålderspensionär till . Ålderspensionärer med låg eller ingen ATP har rätt till pensionstillskott. Pensionstill- skottet reduceras med ATP-beloppet krona för krona. Pensionstillskottet till ålderspensione- ringen höjdes med 1,4 procent- enheter till av prisbasbeloppet. I proposition Garantipension för personer födda eller tidigare (prop. 1999/2000:127) föreslår regeringen att den bo- sättningsbaserade folkpensionen, pensionstill- skottet och det särskilda grundavdraget skall er- sättas av en garantipension. Bruttoutgifterna totalt för sådan s.k. övergångsvis garantipension beräknas uppgå till 26 miljarder . Folkpen- sionen finansieras delvis med skattemedel, delvis med avgifter. kommer den bosättningsbaserade folkpensionen helt att utbetalas i form av garantipension och finansieras med allmänna skattemedel. Detta förhållande leder till ökade utgifter på anslaget. Utgifterna för AP-fonden minskar i motsvarande omfatt- ning. Antalet ålderspensionärer har ökat något . Detta beror bland annat på en ök- ning av antalet personer med förtida uttag. An- talet ålderspensionärer utan ATP minskar dock stadigt på grund av ATP-systemets tillväxt. var detta antal ungefär 247 000. beräknas antalet till 220 000 respektive 195 000. minskar antalet pensionärer med pensionstillskott. Trenden att de nyblivna pensionärerna i genomsnitt har högre ATP jämfört med de äldre generationerna beräknas fortsätta. Detta innebär således att allt färre personer kommer att helt sakna ATP eller ha en så låg sådan pension att pensionstillskott kan vara aktuellt. Mot bakgrund av ovanstående föreslår rege- ringen att 10 anvisas under anslaget 20:1 Ålderspensioner . beräknas anslaget till 9 573 000 000 respektive 26 . 3.8.2 20:2 Efterlevandepensioner till vuxna Tabell 3.5 Anslagsutveckling 20:2 Efterlevandepensioner till vuxna Tusental kronor 12 879 000 2001 Förslag 13 141 000 2002 Beräknat 13 481 000 2003 Beräknat 14 834 000 1 I tilläggsbudget har 103 000 tkr överförts till 20:4 Delpension. Anslaget omfattar folkpension och pensions- tillskott i form av omställningspension, förlängd omställningspension, särskild efterlevandepen- sion och änkepension. Från och med ingår även tilläggspension i form av efter- levandepension som en del av anslaget. De utgiftsstyrande faktorerna för anslaget är främst prisbasbeloppsutvecklingen samt antalet kvinnor som är berättigade till änkepension. An- slaget har tidigare finansierats med allmänna skattemedel. Från och med sker finansieringen med en ny efterlevandepensions- avgift. Utgifterna för anslaget uppgick till . Anslaget var uppfört med . På grund av över- skridande på anslaget 20:4 Delpension minskades anslaget med . An- slaget beräknas underskridas med , vilket innebär att anslags- sparandet ökar till . utgavs omställningspension, förlängd omställningspension samt hel särskild efter- levandepension och oreducerad änkepension av prisbasbeloppet. Den som har låg eller ingen ATP kan dessutom få pensions- tillskott. uppgår pensionstillskottet till av prisbas- beloppet. har beslutats om nya regler för efterlevandepensioneringen i enlighet med propositionen Efterlevandepensioner och efter- levandestöd till barn (prop. 1999/2000:91). Reg- lerna för efterlevandepensioneringen anpassas därmed till det nya ålderspensionssystemet. De nya reglerna innehåller såväl ett grundskydd i form av garantipension som en inkomstbaserad del (se vidare avsnitt 3.5). Reglerna föreslås träda i kraft och beräknas öka utgifterna med maximalt . var det i medeltal 392 500 änkor som uppbar änkepension från ATP. Detta antal ökade sakta fram men har vänt. minskades antalet med drygt 1 000 personer. Denna trend antas fortsätta också . Medelbeloppet för folk- pensionsförmånen minskar beroende på över- gångsreglerna och inkomstprövningen. Medel- beloppet påverkas också av regeländringar inom BTP-systemet. Höjningen av BTP 1999 med- förde därför att medelbeloppet inte minskade så kraftigt detta år. För pensionstillskott till änke- pension finns ungefär samma utvecklings- mönster som för folkpensionsförmånen. Be- hovet av pensionstillskott minskar således stadigt. De totala utgifterna för anslaget för- väntas emellertid öka bl.a. beroende på de höjda genomsnittliga ATP-nivåerna. Regeringen föreslår mot bakgrund av ovan- stående att 13 anvisas under anslaget 20:2 Efterlevandepensioner till vuxna . beräknas anslaget till 13 481 000 000 respektive 14 . 3.8.3 20:3 Bostadstillägg till pensionärer 3.6 Anslagsutveckling 20:3 Bostadstillägg till pen- sionärer kronor 9 638 000 2001 Förslag 10 264 000 2002 Beräknat 9 967 000 2003 Beräknat 9 667 000 Anslaget omfattar bostadstillägg till pensionärer () och särskilt bostadstillägg till pensionärer (). Anslaget finansieras med allmänna skattemedel. De utgiftsstyrande faktorerna för anslaget är främst prisbasbeloppsutvecklingen, boendekostnadsutvecklingen och utvecklingen av medelpensionen i ATP-systemet. Utgifterna för anslaget uppgick till . Anslagsbeloppet uppgick till . Över- skridandet beror i huvudsak på att ersättnings- graden för BTP höjdes 1999. Anslaget beräknas underskridas med vilket medför att anslagssparandet ökar med samma belopp. Anslagssparandet uppgår därefter till . kunde BTP utges med maximalt av bostadskostnaden mellan och . Bostadstillägget är inkomstprövat och reduceras av årsinkomsten upp till ett och ett halvt prisbas- belopp och av inkomsten där- över. Det särskilda bostadstillägget betalas ut som en utfyllnad om inkomsten efter det att bo- stadskostnaden är betald understiger nivån för vad som kan anses som skäligt. Särskilt bostads- tillägg betalas upp till en viss skälig levnadsnivå. var denna nivå av prisbas- beloppet för en ensamstående och av prisbasbeloppet för en gift pensionär. Beloppet för den skäliga levnadsnivån höjdes i samband med höj- ningen av pensionstillskottet. I denna propo- sition föreslår regeringen ytterligare förbätt- ringar av bostadsstödet (se vidare under avsnitt 3.8.1). Antalet BTP-tagare har minskat . Den största nedgången har skett bland ålders- pensionärer men även antalet förtidspensionärer med BTP har minskat något. Utvecklingen kan förklaras med att pensionsinkomsterna i regel är högre bland nyblivna pensionärer jämfört med de personer som lyfter ålders- eller förtidspension. Den dominerande trenden är att antalet BTP-tagare minskar också framöver. Mot bakgrund av ovanstående föreslår rege- ringen att 10 anvisas under anslaget 20:3 Bostadstillägg till pensionärer . beräknas medelsbe- hovet till 9 967 000 000 respektive 9 . 3.8.4 20:4 Delpension Tabell 3.7 Anslagsutveckling 20:4 Delpension Tusental kronor 197 500 2001 Förslag 177 600 2 2002 Beräknat 128 900 2 2003 Beräknat 67 000 2 1 Varav 103 000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpro- positionen 2000. 2 Anslagsbeloppen belastas med statlig ålderspensionsavgift med 16 169 tkr , med 11 729 tkr och med 6 096 tkr . Anslaget omfattar delpension och är ett nytt an- slag under detta utgiftsområde fr.o.m. . Delpensionsavgiften har avskaffats och finansieras anslaget med allmänna skattemedel. Eftersom delpension ger pensionsrätter i det reformerade ålderspensions- systemet skall anslaget belastas med statliga ålderspensionsavgifter. För uppgick kostnaderna till . Anslagsbeloppet uppgick till . Orsaken till överskridandet berodde på fel i de databaser som använt och som legat till grund för regeringens bedömning av anslags- beloppet. Regeringen har finansierat över- skridandet dels genom utnyttjande av anslags- sparande och möjlig anslagskredit, dels genom att minska anslaget 20:2 Efterlevandepensioner till vuxna. Anslaget på beräknas underskridas med ca . Delpensionsförsäkringen har haft som syfte att möjliggöra en successiv övergång från för- värvsarbete till livet som pensionär. ändrades reglerna inom delpensionsförsäk- ringen. Detta innebar att omfattningen av den arbetstidsminskning som kompenserades genom delpension minskades och att för- säkringens kompensationsgrad sänktes från till . Med denna regeländring inleddes en nedåtgående tendens av den totala utbetalningen av delpension. har dock denna tendens successivt planats ut. Ålderspensionssystemet i sig ger stort utrymme för uttag av partiell ålderspension i kombination med fortsatt förvärvsarbete såväl före som efter . Delpensionssystemet kommer därför successivt att avvecklas och nya delpensioner kommer inte att beviljas . Regeringen föreslår mot bakgrund av vad som redovisats ovan att anvisas under anslaget 20:4 Delpension . beräknas anslaget till 128 900 000 respektive . Av tabellen nedan framgår benämningen på anslagen . Syftet med tabellen är att underlätta övergången till de nya benämningar som följer av att politikområden införts. Tabell 1.1 Anslagsbenämningar 2000 och 2001 Benämning 2000 Benämning 2001 Anslagets namn A1 20:1 Ålderspensioner A2 20:2 Efterlevandepensioner till vuxna A3 20:3 Bostadstillägg till pensionärer 20:4 Delpension Senaste lydelse 1998:1769. Senaste lydelse 1998:1769. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 11