prop · GO031D16 · 2001-01-01 00:00:00 — Inom ramen för arbetet med ohälsa har kassorna möjlighet att köpa arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster. Till skillnad har kassorna använt samtliga disponibla medel för köp av tjänst . Kassorna köpte totalt ca 17 000 tjänster, varav ca 10 000 till kvinnor och ca 7 000 till män, vilket motsvarar en ökning med ca 1 500 köpta tjänster i jämförelse med 1998. Utredningar och aktiva åtgärder står för respektive av de köpta tjänsterna. Skillnaden mellan kvinnor och män när det gäller antalet köpta tjänster överensstämmer väl med relationen sjukskrivna kvinnor och män. har försäkringskassorna använt ca för samverkan med andra myndigheter, vilket är en kraftig ökning jämfört med då förbrukningen uppgick till . , vilket motsvarar av de brukade resurserna, har använts till projektverksamhet och då främst lönekostnader. Ca eller av brukade medel har använts till åtgärder av olika slag. Tabell 2.6 Särskilda medel som avsatts för samverkan 1998 och 1999. 1998 1999 Projekt 20 413 46 301 Kartläggning 2 694 3 146 Utbildning/konferenser 4 129 9 218 Utvärdering/kvalitetssäkring 491 1 384 Åtgärder 7 064 15 325 Övrigt 1 365 4 719 Summa 36 157 80 094 1 Uppgifterna har tagits fram från försäkringskassorna. Avvikelse mot utfall i anslagsredovisningen kan i huvudsak förklaras med periodiceringar. Källa: RFV:s årsredovisning för RFV har i en enkät till försäkringskassorna samlat in uppgifter om hur många personer som är aktuella för samverkan i enlighet med proposition 1996/97:63. Förutsättningarna var att personerna dels uppbar sjukpenning, sjukbidrag eller förtidspension, dels att personerna deltog, hade deltagit i eller bedömdes behöva delta i rehabilitering som finansieras av flera aktörer tillsammans. Undersökningen visade att 10 700 personer var föremål för samfinansierade rehabiliteringsaktiviteter. Till dessa kommer drygt 12 000 personer som uppskattar skulle ha behov av sådana åtgärder. Av dem som deltar i samfinansierade rehabiliteringsaktiviteter är kvinnor och män vilket motsvarar andelen långtidssjukskrivna kvinnor och män. Förtidspensioner skedde en ökning av antalet nybeviljade förtidspensioner och sjukbidrag och betalades sådana förmåner ut till närmare 422 000 försäkrade, vilket är ca 4 000 fler än . Ökningen faller till stor del på kvinnorna. Utvecklingen av antalet förtidspensioner och sjukbidrag mellan framgår av tabell 2.7. Tabell 2.7 Antalet nybeviljade och utbetalade förtidspensioner och sjukbidrag 1994 1999 År Nytillkomna/nybeviljade pensioner/sjb Utbetalade pensioner/sjb 49 697 410 626 1995 40 365 408 576 1996 40 068 407 584 1997 47 262 417 424 1998 34 487 417 404 1999 39 506 421 518 Det ökade antalet nybeviljade förmåner beror till stor del på utvecklingen med allt fler långa sjukskrivningar. Antalet personer som övergick från sjukskrivning till förtidspension eller sjukbidrag 1999, med fördelning på män och kvinnor, framgår av tabell 2.8. Tabell 2.8 Antalet personer som övergår från sjukpenning till förtidspension eller sjukbidrag 1997 1999 Antal Andel % Antal Andel % Antal Andel % Kvinnor 18 682 56,1 15 961 57,6 18 595 58,8 Män 14 588 43,9 11 754 42,4 13 024 41,2 Samtliga 33 270 100 27 715 100 31 619 100 1Uppgiften avser Källa: RFV:s årsredovisning för Kvinnornas andel av dem som övergår från sjukskrivning till förtidspension eller sjukbidrag har ökat successivt . Denna utveckling avspeglas också i förändringen av det återstående pensionsåtagandet, vilket redovisas senare i detta avsnitt. Fördelningen mellan hela och partiella för- måner är i stort sett oförändrad. Antalet nybeviljade förtidspensioner och sjukbidrag med tre fjärdedels ersättning var i stort sett oförändrat . Störst andel förtidspensioner/sjukbidrag beviljades i åldersgruppen 60 men det antalet är nästan lika högt som i åldrarna 55 . pensionerades av de försäkrade i åldersgruppen 60 men den regionala variationen är stor. Ett annat sätt att beskriva utvecklingen inom området är att beräkna det återstående pensionsåtagandet. Detta visar den återstående pensionstiden för samtliga personer med förtidspension eller sjukbidrag vid ett antagande om att dagens förtidspensionärer behåller sin förmån fram till ålderspensionen. Av nedanstående tabell framgår hur detta åtagande utvecklats 1999 både vad gäller antalet år och beräknad kostnad (mkr). ökade det återstående pensionsåtagandet för både män och kvinnor, medan åtagandet ökade enbart för kvinnorna. Ökningen är en följd av att de personer som beviljas sjukbidrag eller förtidspension är fler än de som övergår till ålderspension, men beror också på att nybeviljandet av förtidspension och sjukbidrag ökar mest bland de unga som har längst tid kvar till . Av det totala återstående pensionsåtagandet, räknat som i kostnader, fördelar sig av åren på kvinnorna. Det motsvarar av de beräknade totalkostnaderna fram till . Detta visar tydligt att män generellt sett haft högre inkomster än kvinnor och därmed får högre tilläggspension. Tabell 2.9 Antal återstående pensionsår samt beräknad kostnad (mkr) 1997-1999 Antal år Kostnad Antal år Kostnad Antal år Kostnad Kvinnor 2 328 800 206 800 2 350 900 210 200 2 408 500 217 000 Män 1 977 700 212 000 1 973 300 210 800 2 001 400 221 700 Samtliga 4 306 500 418 800 4 324 200 421 000 4 409 900 438 700 Källa: RFV:s årsredovisning för Arbetsskador Antalet arbetsskadelivräntor har totalt sett minskat eftersom antalet nybeviljade livräntor har varit färre än antalet som har upphört. Antalet egenlivräntor i arbetsskadeförsäkringen uppgick till 91 800. Beståndet livräntor har fortsatt att minska även 2000. Minskningen sker trots att antalet anmälda arbetsskador har ökat kraftigt. Antalet anmälda arbetsskador uppgick till ca 135 000, vilket är en ökning med 24 000 jämfört med . Bland de anmälda arbetsskadorna är belast- ningsskador den vanligaste sjukdomstypen. Dessa ökade totalt med . Ökningen var något högre för kvinnorna än för männen. Diagram 2.2 Anmälda belastningssjukdomar efter kön och sjukskrivningens längd Arbetssjukdomar orsakade av sociala och organisatoriska faktorer där stress och psykiska påfrestningar är bakomliggande orsaker ökade allra mest. Sådana sjukdomar har ökat bland kvinnor och bland män. Diagram 2.3 Anmälda arbetssjukdomar orsakade av sociala eller organisatoriska faktorer efter kön och sjukskrivningens längd Av de arbetsskador som prövades av försäk- ringskassan bifölls 11 152 medan 5 529 avslogs. De arbetsskador som har avgjorts av 1999 utgör inte en delmängd av de arbetsskador som anmälts det året, eftersom prövning i många fall avser skador som anmälts . Statistik avseende beslut av socialförsäkringsnämnd visar följande fördelning mellan kvinnor och män. Tabell 2.10 Beslut i arbetsskadeärenden Beslut Därav avslag Män Kvinnor Totalt Män Kvinnor Totalt 3981 3421 7402 1408 1550 2958 Den vanligaste diagnosgruppen i fråga om arbetsskadesjukdomar är muskuloskeletala sjukdomar som bland annat innefattar belastningsskador. Drygt tre fjärdedelar av de godkända arbetsskadesjukdomarna avser denna grupp. I fråga om handläggningen av arbetsskade- ärenden framgår av årsredovisning 1999 att genomströmningstiderna är mycket långa och de fortsätter att stiga. Livräntan är den förmån som har längst genomströmningstid av alla förmåner som mäts. Andelen fel i handläggningen är hög. Resultatet för området bedöms i dessa delar som otillfredsställande. Socialförsäkringens administration Administrationskostnaderna inom social- försäkringssystemen har ökat, vilket främst förklaras av att kostnaderna med anknytning till det reformerade pensionssystemet har tillkommit samt för att kostnaderna har ökat avseende försäkringskassornas pensionsskuld. Produktiviteten har minskat, vilket enligt RFV till största delen förklaras med att kostnader har tillkommit för det reformerade pensionssystemet som inga ärendevolymer ännu är förknippade med det arbetet. Skillnaderna i produktivitet mellan försäkringskassorna är dock stora och det förekommer en stor spridning såväl inom som mellan förmåner. RFV anser att förändringar i produktiviteten även uppvisar ett nära samband med volymförändringar. Föränd- ringar i volymerna tenderar att påverka produktiviteten, vilket kan tolkas som bristande förmåga inom administrationen att anpassa resurserna till förändringar i arbetsbelastningen. Ökningen av antalet sjukskrivna har orsakat ökade administrationskostnader inom försäk- ringskassorna. var antalet dagar med ersättning 50 miljoner dagar och 1999 var de 75 miljoner dagar, vilket utgör en ökning . Vid en jämförelse mellan medelvärdet för januari och utgör ökningen . För att på kort sikt bättre klara den ökade belastningen på administrationskostnaderna inom sjukpenningområdet har kassorna överfört vissa resurser från rehabiliteringsarbetet. RFV:s tillsyn omfattar hela socialförsäkringen och avsikten inom verket är att granska samtliga förmåner minst en gång . Vanligast förekommande är granskning av ärenden där uppmärksamheten riktas mot kvaliteten i beslut och beslutsunderlag samt försäk- ringskassans tillämpning av förvaltningslagens bestämmelser vid myndighetsutövning mot enskilda. Det finns också ett system för löpande mätning av andel fel i handläggningen. RFV har satt upp ett riksmål att andelen fel inte får överstiga . Såväl de löpande mätningarna som tillsynen av de allmänna försäkringskassorna pekar på att det finns kvalitetsbrister i beslut och beslutsunderlag. Generellt sett är andelen fel fortfarande för hög och genomströmningstiderna är långa även om det finns undantag. RFV redovisar dock i årsredovisningen att det finns indikationer på att resultaten börjar för- bättras. RFV har genomfört en kundundersökning som omfattar samtliga försäkringskassor och lokalkontor i landet. Undersökningen pekar på att det skett förbättringar när det gäller tillförlitlighet och bemötande (RFV redovisar 2000:5). Däremot har inte kompetens, tillgänglighet och information förbättrats enligt undersökningen. Socialförsäkringens administration har i uppdrag att anlägga ett s.k. genderperspektiv dvs. integrera både mäns och kvinnors olika förutsättningar och behov i hela verksamheten. publicerade RFV rapporten inför kassan . Resultatet tyder på att det i vissa fall finns signifikanta skillnader i bedömningar av kvinnor och män med i övrigt samma förutsättningar. Socialförsäkringens administration skall be- akta samhällets etiska och kulturella mångfald i sitt arbete. RFV har utarbetat en handlingsplan som bl.a. innehåller en mångfaldspolicy samt en beskrivning av planerade aktiviteter (S2000/4288/SF). har beredskapsåtgärder genomförts inom socialförsäkringens administration. Nya katastrofrutiner avseende beredskapsplanläggning för exceptionella händelser för socialförsäkringen har införts. Avtal har även slutits med bankväsendet i händelse av total utslagning av . RFV har också genomfört utbildning och övning av krisledningen samt tagit fram en handlingsplan för åtgärder som måste vidtas för att skapa robusthet. Genomförda bered- skapsåtgärder har enligt RFV medfört att funktionen är bättre att hantera allvarliga störningar. har RFV haft i uppdrag att förstärka forskningen inom socialförsäkringens område. RFV har presenterat en prioritering av ett antal forskningsområden. RFV har också utarbetat en kunskapsstrategi för åren 2001 2004 som även omfattar en redogörelse för försäkringskassornas kunskapsbehov. RFV och de allmänna försäkringskassorna har i uppdrag att initiera åtgärder som kan förbättra för små och medelstora företagare att bevaka och sätta sig in i olika rutiner och regelsystem med relevans inom området. T.ex. har speciell information tagits fram om socialförsäkringen för dem som avser att starta eget företag (S2000/1467/SF). 2.6.2 Analys och slutsatser Att antalet sjukskrivna ökat kraftigt har flera förklaringar och orsakssambanden är komplexa. Det finns ingen enskild faktor som kan förklara ökningen av sjukfrånvaron utan flera förklaringar måste kombineras. I Riksför- säkringsverkets årsredovisning anges bl.a. följande skäl till varför sjukskrivningarna har ökat : - En rimlig delförklaring är försämrad arbetsmiljö i framför allt välfärdssektorn. Dels visar 4:e- septemberundersökningen , som RFV har genomfört på uppdrag av regeringen, att antalet sjukskrivna lärare, sjuksköterskor, undersköterskor och biträden har ökat jämfört med , dels har man inom forskningen kunnat visa på skillnader i arbetsvillkor och hälsa mellan anställda i olika verksamhetsområden. Skillnaderna mellan dem som har goda, utvecklande arbeten och dem som har påfrestande arbeten ökar. Försämringar sker framförallt i offentlig sektor och inom den privata service- och tjänstesektorn. - En av de faktorer som traditionellt förklarar hur många som blir sjukskrivna är sjukförsäkringens utformning. har inga reformer genomförts i sjukförsäkringen, men den höjning av ersättningsnivån som genomfördes har troligtvis medfört en ökning av antalet sjukskrivna. Vissa kvardröjande effekter av förändringen har troligtvis även påverkat antalet sjukskrivna . - En annan förklaring är att antalet personer av demografiska skäl ökar i de åldrar då det är vanligare att bli sjukskriven. Ohälsan ökar med åldern, men det är också så att människor i högre åldrar har utsatts för arbetslivets påfrestningar än yngre människor. Eftersom sjukfrånvaron ökar även i de yngre åldersgrupperna, kan dock ökningen av antalet äldre yrkes- verksamma endast förklara en mindre del av sjukfrånvarons utveckling. I motsatt riktning verkar att befolkningen, från medicinska utgångspunkter, blir allt friskare. - I vilken utsträckning den ökade sjukfrån- varon beror på förändringar i faktisk eller upplevd ohälsa bland de yrkesverksamma går inte att avgöra. Det kan inte uteslutas att en förändrad nivå på sjukfrånvaron på lång sikt kan förklaras av förändrade attityder och inställning till sjukskrivning. - Även väntetiderna inom hälso- och sjuk- vården kan påverka sjukskrivningarna. Om personer är sjukskrivna i väntan på behandling är det rimligt att anta att sjukskrivningarna blir både fler och längre. Olika undersökningar ger dock olika resultat varför kunskaperna inom området behöver fördjupas. - Det ekonomiska läget har fortsatt att för- bättras i landet vilket bl.a. lett till att arbetslösheten minskat påtagligt. Det innebär dels att fler människor har direkt tillträde till sjukförsäkringen, dels att människor ofta är mer benägna att sjukskriva sig när arbetsmarknaden blir bättre. Denna omvärldsförändring har även en påtaglig inverkan på utvecklingen inom förtidspensionsområdet, där det sker en fortlöpande ökning av antalet nybeviljade förtidspensioner och sjukbidrag. - Att arbetsmarknaden har förbättrats borde dock verka även i motsatt riktning. Att fler arbeten skapas borde leda till ökade möjligheter för många sjukskrivna att arbetsträna, arbetspröva, byta arbetsuppgifter eller byta anställning om det är arbetsplatsen och arbetsmiljön som genererar sjukskrivningen. - Andra mer långsiktiga omvärlds- förändringar som påverkar vad som sker är sjukvårdens, den arbetslivsinriktade rehabiliteringens, den förebyggande hälsovårdens och folkhälsans utveckling. Dessa faktorer torde under det kommande decenniet kunna få betydelse för utvecklingen av sjukfrånvaron och därmed den långvarigt medicinskt grundade arbetsoförmågan. Eftersom inflödet i sjukförsäkringen till stor del bestäms av externa faktorer är möjligheterna för försäkringskassorna att påverka detta inflöde relativt små. Kassorna har större möjligheter att påverka utflödet från sjukförsäkringen genom att samordna rehabiliteringsinsatser eller genom att bevilja sjukbidrag eller förtidspension för de människor som saknar rehabiliteringsmöjlig- heter. samordningsansvar innebär att verka för att olika rehabiliteringsåtgärder, som en försäkrad behöver för att bibehålla eller återfå arbetsförmåga och som olika myndigheter och arbetsgivare ansvarar för, fogas samman. Däremot innebär inte samordningsansvaret att övertar det ansvar respektive rehabiliteringsaktör har för att genomföra och bekosta insatser för den enskilde. Som konstaterats är det färre försäkrade som efter avslutad samordnad rehabilitering erhållit ökad arbetsförmåga, jämfört med och 1998. Detta kan delvis förklaras av att den fortsatta ökningen av långtidssjukskrivna försvårar arbetet för kassorna att samordna rehabiliteringsinsatserna. Demografiska faktorer har också betydelse i den mening att gruppen sjukskrivna blir äldre och möjligheterna till lyckad rehabilitering minskar med åldern. En tredje omvärldsfaktor som påverkar den negativa trenden är hur aktivt andra myndigheter och arbetsgivare arbetar med rehabilitering. T.ex. visar en del undersökningar att väntetiderna inom sjukvården har ökat, vilket innebär både längre sjukskrivningar och att reha- biliteringsarbetet försvåras. Kostnadsökningen inom rehabiliterings- området beror på en ökad aktivitet på detta område. använde försäkrings- kassorna endast till administration av samordnad rehabilitering, vilket är en minskning med ca eller i jämförelse med 1998. Detta beror främst på att försäkringskassorna har flyttat personalresurser från rehabilitering till hand- läggning och utbetalning av ersättningar. Denna omständighet innebär att nivån på kassornas insatser för att hjälpa de försäkrade tillbaka till arbete minskar. Risken är därför uppenbar att följden blir onödigt långa sjukfall och även att sjukfallen resulterar i förtidspension. Sammanfattningsvis kan sägas att utveck- lingen inom såväl sjukpenning- som förtids- pensionsområdet är oroande. Nästan alla för- månsslag inom politikområdet är föremål för utredning och refor- mering. Det gäller inte minst hela systemet för ersättning vid långvarig medicinskt grundad arbetsoförmåga. Det pågående utredningsarbetet med att reformera systemet med förtidspension har avslutats och förslagen från detta arbete har omgående sänts ut på remiss. Det reformerade förtidspensionssystemet skall med hänsyn till genomförandet av det reformerade ålderspensionssystemet träda i kraft . (S 1999:11) har överlämnat ett delbetänkande Sjukförsäkringen basfakta och utvecklingsmöjligheter (SOU 2000:72). Utredaren skall slutredovisa sitt uppdrag . Utredningen om den arbetslivsinriktade rehabiliteringen (S 1999:08) har haft regeringens uppdrag att se över rehabiliteringsområdet och lämna förslag till åtgärder som på olika sätt kan stärka och effektivisera rehabiliteringen för långtidssjukskrivna. presenterade utredningen betänkandet Rehabilitering till arbete En reform med individen i centrum (SOU 2000:78). Betänkandet kommer att remissbehandlas . Arbetsskadeförsäkringen behöver moderniseras och göras mer rättvis och jämställd. Vidare har regeringen tillsatt den i den ekonomiska vårproposition aviserade arbetsgruppen som skall utarbeta en handlingsplan för att öka hälsan samt föreslå åtgärder som bryter den negativa utvecklingen. Inriktningen är att ett samlat förslag skall vara klart att remittera och att proposition(er) skall föreläggas med ett ikraftträdande . Socialförsäkringens administration Socialförsäkringens administration har, som tidigare redovisats, en rad brister. Därtill är ohälsan otillfredsställande hög för personal. Det är viktigt att initiativ tas för att initiera en bättre utveckling. Administrationen måste kännetecknas av effektivitet och flexibilitet. Därtill måste anställda erbjudas en bra arbetsmiljö. Det finns 21 all- männa försäkringskassor som var och en leds av styrelser som har ett entydigt ansvar för att verksamheten bedrivs författningsenligt och effektivt samt för att de uppställda målen nås. RFV är central förvaltningsmyndighet och har bl.a. ett tydligt ansvar gentemot försäkringskassorna inom vissa områden. RFV har bl.a. ett entydigt ägaransvar för IT- systemen, ekonomistyrningen av kassorna samt för tillsyn och normering. För att den gemensamma administrationen ska fungera krävs speciella lednings- och samrådsfunk- tioner. Regeringen är medveten om att bland annat den ökade administrationen av sjukpenningen har krävt ökade resurser och att de medel som anslås på ramansalaget 19:8 Allmänna försäkringskassor kan visa sig vara otillräckliga. Regeringen avser att följa utvecklingen noga och vid behov tillskjuta ytterligare medel på den tilläggsbudget som presenteras i samband med ekonomiska vårproposition. RFV och de allmänna försäkringskassorna har förstärkts genom att de fått disponera medel från anslaget 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. inom utgiftsområde 10. Beloppet uppgår till , till försäkringskassorna och till RFV. Motsvarande belopp föreslås permanentas genom att medlen tillförs respektive förvaltningsanslag. Förslaget underlättar för kassorna och RFV att långsiktigt planera sin verksamhet. För funktionen Socialförsäkring m.m. inom ramen för totalförsvaret är målet att verksam- heten under höjd beredskap skall bedrivas på ett sådant sätt att de ekonomiska trygghetssystemen fungerar genom att den enskilda människan får den ersättning hon är berättigad till. Verksamheten skall även bedrivas så att de resurser och den beredskap som skapas också skall kunna utnyttjas vid svåra påfrestningar i samhället vid fred och verksamheten skall bedrivas så att de ekonomiska trygghetssystemen fungerar under höjd beredskap. Utvecklingsprogrammet Regeringen har i proposition Statlig förvaltning i medborgarnas tjänst (prop. 1997/98:136) redogjort för sin syn på de förvaltningspolitiska målen. Det rör frågor som demokrati, rättssäkerhet och effektivitet som bl.a. innefattar bättre service till medborgarna. Kompetens- och utbildningsfrågor lyfts fram med syfte att stimulera utvecklingen av förvaltningens kompetensförsörjning och kvalitetsarbete. RFV har bl.a. i budgetunderlaget för åren 2001 2003 redovisat sitt arbete med moderniseringen av socialförsäkringens administration, där den nya teknikens möjligheter avses utnyttjas i syfte att förbättra tillgänglighet och god service till med- borgarna. Det utvecklingsarbete inom RFV och de allmänna försäkringskassorna, som bedrivs under benämningen utvecklingsprogrammet, innefattar bl.a. att utveckla ett modernt IT- stöd för administrationen. Utvecklingsprogrammet bygger på en överenskommelse mellan RFV och försäkringskassorna. Vid sidan av detta utvecklingsarbete har RFV regeringens uppdrag att utveckla IT-stödet för att pensionsreformen och kompletterande pensionsförmåner i sin helhet skall kunna genomföras. Arbetet med att genomföra pensionsreformen ligger tidigt i utvecklingsskedet och finansieringen är angiven i lagen (1998:647) om inkomstgrundad ålderspension. RFV har i skrivelse till regeringen redovisat ett reviderat underlag angående det aktuella arbetsläget och resurssituationen avseende utvecklingsprogrammet (S2000/5048/SF). RFV anser som tidigare att utvecklingsarbetets resursbehov kan tillgodoses genom rationaliseringar inom de allmänna försäkringskassorna. I skrivelsen från RFV framgår att utvecklingsarbetet domineras av tre deluppgifter under resterande del av 2000 och 2001: - Fortsätta utvecklingsarbetet som rör handläggning av den nya ålderspensionen och kompletterande pensionsförmåner. - Färdigställa och sätta i full drift handläggarstödet för den nya ålderspensionen, sjukpenningen och samordningen av rehabiliteringen. - Stegvis utöka internetbaserade tjänster för att öka tillgängligheten för de försäkrade. RFV har på regeringens uppdrag redovisat sina förslag om vilka regeländringar som är nödvändiga med hänvisning till intentionerna inom utvecklingsprogrammet (S2000/1422/SF). Förslagen har remissbehandlats. Statskontoret har på regeringens uppdrag bistått med bedömningar av utvecklings- programmet (S2000/1946/SF, S2000/3775/SF). Statskontoret har bl.a. konstaterat att systemutvecklingen bör ske stegvis och inom väl avgränsade områden och drivas parallellt med att frågor rörande lagstiftning, ekonomi och teknik successivt ut.