prop · GO0319 · 2001-01-01 00:00:00 — 20 Författningskommentar 20.1 Förslaget till lag om ändring i lagen (1992:1610) om finansieringsverksamhet 1 kap. 3 § I paragrafen anges undantag från kravet på tillstånd för att få driva finansieringsverksamhet. Paragrafen kompletteras nu i punkt 11 med ytterligare ett undantag från kravet på tillstånd. Syftet med det nya undantaget är att förbättra förutsättningarna för värdepapperisering i . Vid bedömningen av vad som avses med enstaka tillfällen skall varje förvärvstillfälle bedömas som en transaktion. Det saknar således betydelse hur många fordringar som förvärvas vid tillfället. I begreppet enstaka tillfällen bör innefattas i vart fall förvärv av fordringar under specialföretagets verksamhetstid. Den närmare innebörden av begränsningen till förvärv av fordringar vid enstaka tillfällen har dock överlämnats till rättstillämpningen. Begränsningen till att medel för verksamheten inte löpande anskaffas från allmänheten hindrar inte ett företag, t.ex. genom utgivning av obligationer, från att vända sig till allmänheten för sin finansiering i vart fall i samma omfattning som det är möjligt att förvärva fordringar vid enstaka tillfällen . Bestämmelsen har utförligt behandlats i kapitel 5. 20.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1936:81) om skuldebrev 22 § Paragrafen behandlar frågan om erhållande av sakrättsligt skydd vid förvärv av löpande skuldebrev. I andra stycket föreskrivs att om bank eller värdepappersinstitut säljer löpande skuldebrev så är försäljningen gällande mot bankens eller värdepappersinstitutets borgenärer, ändå att skuldebrevet kvarlämnats för förvaring hos banken eller institutet. Den bestämmelsen utvidgas nu till att avse även kreditmarknadsföretag. Bestämmelsen har behandlats utförligt i kapitel 6. Förteckning över instanser som yttrat sig över promemorian Bättre förutsättningar för värdepapperisering (Ds 1998:71) Yttrande över promemorian Bättre förutsättningar för värdepapperisering har lämnats av riksbank, Hovrätten för , Kammarrätten i , , , , , , , , Ackordscentralen i , , , , , , , , , , Föreningen (), , , Sveriges Bostadsrättsföreningars (), (), och . Förteckning över remissinstanser som yttrat sig över förslaget om ändring i lagen (1936:81) om skuldebrev Efter remiss har yttrande över förslaget till ändring i lagen (1936:81) om skuldebrev lämnats av , , och . Lagrådets yttrande Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: f.d. justitierådet . , regeringsrådet , justitierådet . Enligt en lagrådsremiss () har regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till 1. lag om ändring i lagen (1992:1610) om finansieringsverksamhet, 2. lag om ändring i lagen (1936:81) om skuldebrev. Förslagen har inför Lagrådet föredragits av hovrättsassessorn . Förslagen föranleder följande yttrande av Lagrådet: Förslaget till lag om ändring i lagen om finansieringsverksamhet I remissen föreslås ett nytt undantag i 1 kap. 3 § från i övrigt gällande krav på tillstånd för att driva finansieringsverksamhet. Förslaget sammanhänger med önskemålet att undanta vissa företag som huvudsakligen passivt förvaltar fordringar samt emitterar värdepapper från kraven på kapitaltäckning (4 kap. 1 § med hänvisning till lagen (1994:2004) om kapitaltäckning och stora exponeringar för kreditinstitut och värdepappersföretag). Härigenom möjliggörs att en kreditgivare (originatorn) kan överlåta fordringar till specialföretag, som i sin tur finansierar förvärven genom att emittera obligationer eller andra liknande värdepapper. Det föreslagna undantaget, intaget i en ny punkt 11 i paragrafen, skall enligt remissen avse finansieringsverksamhet som drivs av ett aktiebolag eller en ekonomisk förening, om dels verksamheten består i att vid enstaka tillfällen förvärva fordringar, dels medel för verksamheten inte löpande anskaffas från allmänheten. Utformningen av undantaget har skett med beaktande av EG-rättens definition av begreppet kreditinstitut. Förslaget ger anledning till tveksamhet när det gäller hanteringen av sådana fordringar där det ofta uppkommer frågor om förlängning av en beviljad kredit eller om gäldenärsbyte. Detta synes särskilt vara fallet vid bostadskrediter. Av remissen framgår i denna del (kap. 7) att förlängning av bostadskrediter och medgivande av gäldenärsbyten i och för sig innebär att "lämna kredit" enligt definitionen av finansieringsverksamhet. I remissen framhålls dock att det skall vara fråga om verksamhet som ingår som ett ordinärt och naturligt inslag i rörelsen. Om t.ex. byte av gäldenär normalt inte förekommer vid en viss typ av fordringar torde inte enstaka gäldenärsbyten utgöra ett ordinärt och naturligt inslag i rörelsen. Vid bostadskrediter är det dock inte ovanligt att förvärvaren av bostaden också övertar befintliga lån. Enligt remissen kan skäl anföras för att gäldenärsbyten i anslutning till överlåtelse av en privatbostad samt förlängning av bostadskrediter är att anse som tillståndspliktig finansieringsverksamhet om de förekommer i någon omfattning. I remissen pekas på möjlighet att förelägga den som bedriver tillståndspliktig finansieringsverksamhet utan att ha tillstånd till det att upphöra med verksamheten. Vidare framhålls att originatorn har ett intresse av ett dessa frågor kan lösas på ett smidigt sätt och att specialföretaget och originatorn kan träffa avtal om tillfällig återförsäljning av sådana krediter, som därefter säljs tillbaka till specialföretaget. Lagrådet delar uppfattningen att enstaka förlängningar av kredit eller något enstaka gäldenärsbyte vid typer av krediter där sådana frågor i allmänhet inte uppkommer inte bör påverka bedömningen av specialföretagets verksamhet. Detta gäller dock knappast krediter där sådana frågor redan från början kan förutses uppkomma i ett stort antal fall, såsom vid bostadskrediter. Något större utrymme för bedömning från sida synes inte finnas vid omfattande innehav av fordringar av nu nämnt slag. Förslaget synes emellertid närmast utgå från att inte har anledning att göra några ingripanden. Även den lösning som består i att originatorn köper tillbaka fordringar där gäldenärsbyte eller förlängning av kredit är aktuell för att sedan åter sälja fordringen till specialföretaget ter sig diskutabel. Det är svårt att se hur man, i det fall ett sådant förfarande omfattar många fordringar vid många olika tidpunkter, kan undgå att komma i konflikt med förutsättningen att specialföretaget endast får förvärva fordringar vid enstaka tillfällen. Antagandet att aktörerna kan "strukturera upplägget" på ett sådant sätt att detta inte kommer i konflikt med den nämnda regeln framstår som tvivelaktigt. Lagrådet ifrågasätter därför om den nu föreslagna regleringen kan omfatta bostadskrediter och eventuella andra typer av krediter där gäldenärsbyten och förlängningar av kredit regelmässigt förekommer. Denna fråga bör övervägas ytterligare i det fortsatta lagstiftningsarbetet. Förslaget till lag om ändring i lagen om skuldebrev Lagrådet lämnar förslaget utan erinran. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition 2000/01:19 Bättre förutsättningar för värdepapperisering Senaste lydelse 2000:376. 1 Senaste lydelse 1992:544. 1 I den vanligaste formen av svensk bostadsfinansiering förmedlar en bank lån som placeras i ett bostadsinstitut som är dotterbolag till banken. Banken exponeras mot kreditrisken i bostadsinstitutets låneportfölj och omfattas av kapitaltäckningskrav för denna risk i och med att ett kapitalkrav åläggs hela koncernen. 2 Den kategori värdepapperiserade krediter som omfattar bostadslån kallas () och den kategori krediter som baseras på andra tillgångar kallas (). Omkring hälften av den utestående stocken av inteckningslån i är värdepapperiserade. I värdepapperiserades MBS-tillgångar för ,5 miljarder och ABS-tillgångar för ,8 miljarder. Värdepapperisering av MBS- tillgångar minskade i med 5,från rekordvolymen på ,9 miljarder . Motsvarande volym var miljarder för . Värdepapperisering av ABS-tillgångar ökade jämfört med . I värdepapperiserades MBS-tillgångar för ,8 miljarder och ABS-tillgångar för ,3 miljarder. Den europeiska marknaden för värdepapperisering av ABS-tillgångar ökade jämfört med och utgjorde av marknaden för ABS-tillgångar utanför . Källa: , och Capital DATA. 3 Med efterställd tilläggsköpeskilling menas att del av den köpeskilling som originatorn skall erhålla från specialföretaget för den överlåtna fordringsstocken kvarstår som fordran mot specialföretaget. Originatorn och specialföretaget träffar vidare avtal om att originatorns fordran vid obestånd skall ha rätt till betalning först sedan övriga borgenärer erhållit betalning. 4 Utgångspunkterna för arbete så som de anges i betänkandet Reglering och tillsyn av banker och kreditmarknadsföretag (SOU 1998:160) är att målen med statens politik på det finansiella området skall vara att främja ett stabilt och effektivt finansiellt system med gott konsumentskydd. Effektivitet och konsumentskydd betraktas som generella mål som gäller för hela ekonomin och kommitténs utgångspunkt är därför att det främsta målet med den finansiella lagstiftningen är att främja stabiliteten i betalningsväsendet och kapitalförsörjningen. 2000/01:19 Bilaga 1 2000/01:19 Bilaga 3 2000/01:19 Bilaga 2