prop · GP031d21 · 2001-09-20 00:00:00 — Olika åtgärder kommer att vidtas för att uppnå miljökvalitetsmålet, bl.a. kommer barmarkskörningar att regleras bättre. Regeringen kommer att driva frågor om buller- och avgaskrav på terrängskotrar inom EU. I avvaktan på att sådana miljökrav införs bör ett system för frivillig miljöklassning av terrängskotrar utvecklas och införas. Regeringen avser att ge berörda myndigheter i uppdrag att lämna förslag om ett sådant system. Regeringen avser vidare att reglera användningen av luftfartyg i olika regleringsområden enligt terrängkörningslagstiftningen och i områden med skydd enligt 7 kap. . Regeringen avser också att ge berörda länsstyrelser i uppdrag att upprätta ett regionalt miljö- och hushållningsprogram för fjällområdet. 3.5.15 God bebyggd miljö Miljökvalitetsmålet är att städer, tätorter och annan bebyggd miljö skall utgöra en god och hälsosam livsmiljö samt medverka till en god regional och global miljö. Natur- och kulturvärden skall tas till vara och utvecklas. Byggnader och anläggningar skall lokaliseras och utformas på ett miljöanpassat sätt och så 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 att en långsiktigt god hushållning med mark, vatten och andra resurser främjas. Regeringen har i Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130) föreslagit 7 delmål som skall ange inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta konkreta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller planeringsunderlag, kulturhistoriskt värdefull bebyggelse, buller, uttag av naturgrus, mängden deponerat avfall, avfallsdeponier samt energianvändning m.m. i byggnader. 3.5.15.1 Insatser inom politikområdet Regeringen har i sin proposition Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier (2000/01:130) angett en strategi för hushållning med mark, vatten och bebyggd miljö vilken bidrar till att uppfylla ett antal miljökvalitetsmål. Hushållningsstrategin har tre huvudinriktningar: Ett varsamt brukande av mark- och vattenområden för att värna natur- och kulturvärden i miljön och goda produktionsförhållanden; Skydd av särskilt värdefulla miljöer och resurser samt skapande av en rik kultur- och naturmiljö där representativa delar av vårt kulturarv är bevarade liksom den biologiska mångfalden; Miljöanpassad fysisk planering och byggande för att skapa en hållbar bebyggelsestruktur och nya anläggningar av hög kvalitet, för ett balanserat uttag av naturresurser och för en god hushållning med mark, vatten och bebyggd miljö. Regering och riksdag har beslutat om flera åtgärder för att bidra till ett ekologiskt omhändertagande av avfall. infördes en skatt på avfall som deponeras som utgår med per ton avfall. Avfallsskatten är en åtgärd av flera som syftar till att styra avfallet bort från deponering för att i stället omhänderta det genom materialåtervinning, biologisk behandling eller förbränning med energiutvinning. Andra åtgärder med samma syfte är de förbud mot deponering av vissa avfallsslag som har beslutats. träder förbudet i kraft gällande deponering av utsorterat brännbart avfall och gällande deponering av organiskt avfall generellt. har fått i uppdrag att undersöka om nuvarande gränsvärden för skadli- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 ga ämnen behöver skärpas. Verket skall också se över föreskrifterna om användning av slam i jordbruket. Slutligen skall verket utarbeta förslag för återföring av fosfor från avloppsslam till jordbruket. Arbetet skall ske i samråd med berörda myndigheter, organisationer och industrier. Ett av regeringens föreslagna delmål om avfall handlar om att samtliga avfallsdeponier skall ha uppnått enhetlig standard och uppfylla högt ställda miljökrav enligt rådets direktiv /31/EG av om deponering av avfall. Regeringen har beslutat om förordning (2001:512) om deponering av avfall som innebär att EG-direktivet genomförs i svensk lagstiftning. Förordningen trädde i kraft . trädde förordningen (2000:208) om producentansvar för elektriska och elektroniska produkter i kraft. Förordningen syftar till att miljöanpassa produktionen av elektriska och elektroniska produkter som omhändertagandet av produkterna när de blir avfall sker på ett miljömässigt godtagbart sätt. som producentansvarsförordningen trädde i kraft trädde bestämmelser i kraft som säger att elektriska och elektroniska produkter får deponeras endast om de förbehandlats av en certifierad demonterare. Regeringen har enligt lagen (1990:1332) om avgifter för miljöfarliga batterier fått bemyndigande att meddela föreskrifter om avgifter som behövs för att täcka samhällets kostnader för att samla in och omhänderta batterier som är förbrukade eller inte längre används. Den s.k. batterifonden förvaltas av och uppgick för blybatterier till och för småbatterier till . Regeringen har enligt bilskrotningslagen (1975:343) fått bemyndigande att meddela föreskrifter om skrotningsavgifter för bilar som registreras i bilregistret och skrotningspremier för bilar som lämnas till auktoriserade bilskrotare. Den s.k. bilskrotningsfonden administreras av och uppgick den 30 juni 2001till 1 . 3.5.15.2 Insatser utanför politikområdet Insatser och resultatbedömning beträffande samhällsplanering och byggande redovisas närmare under utgiftsområde 18, Bostadspolitik. Här ges en översiktlig redovisning av viktigare insatser. Beträffande energianvändning i byggnader pågår skilda verksamheter för att bidra till en minskning av denna såsom att utveckla nyckeltal och att utveckla deklarationer av byggnader vari energihushållning ingår. För att komma till rätta med vissa problem i inomhusmiljön lämnas statligt bidrag till åtgärder mot radon samt fukt- och mögelskador. Som ytterligare exempel på verksamheter med syfte att bidra till en hållbar utveckling kan nämnas informationsinsatser kring legionella, en rapport om lågfrekvent buller samt förslag till bostadsdeklarationer. Vidare det av regeringen initierade Rådet för byggkvalitet, Byggherreforum för i ett första steg statliga beställare och den pågående Byg- ga-Bo-dialogen mellan och näringslivet. Inom området samhällsplanering pågår bl.a. Habitatarbetet, projektet miljömål (SAMS) och utveckling av geografiska informationssystem. Insatser och resultatbedömning beträffande radonfrågor redovisas under avsnitt 3.5.6 Säker strålmiljö. har av regeringen utsetts till ett särskilt arkitekturår i den storstadspolitiska propositionen (prop. 1997/98:165) i syfte att ge arkitektur-, form- och designfrågorna en mer kraftfull fokusering. Målsättningen är att öka förståelsen för och kunskapen om god arkitekturs betydelse för hälsa och välbefinnande. Det offentliga skall vara en förebild på området och därför har uppdrag tilldelats 44 myndigheter under Arkitekturåret. Uppdragen skall redovisas och därefter kommer en utvärdering att ske. Insatser och resultatbedömning beträffande kulturhistoriskt värdefull bebyggelse behandlas under utgiftsområde 17. Inom utgiftsområde 21, Energipolitik genomförs vissa insatser med syfte att påverka energianvändningen i byggnader. Den kortsiktiga delen av energipolitiska program innehåller dels åtgärder i syfte att minska användningen av el för uppvärmning av bostäder och lokaler dels generella åtgärder i syftar till att främja en effektiv energianvändning vilka omfattar fastigheter. Inom den långsiktiga delen av det energipolitiska programmet bedrivs ett temaområde avseende bebyggelse. och rådets direktiv /42/EG av om bedömning av vissa planers och programs miljöpåverkan trädde i kraft . Di- rektivet innebär att en miljöbedömning skall göras av vissa planer och program som riskerar att ge betydande miljöpåverkan. Meningen är att denna påverkan därigenom skall kunna undvikas eller mildras och att miljöaspekterna skall integreras i planeringen i syfte att främja en hållbar utveckling. Miljöbedömningen blir obligatorisk för ett stort antal samhällssektorer vilka samtliga är av betydelse för hushållningsstrategin. Genom att miljöpåverkan av planerna och programmen för dessa sektorer därmed kommer att redovisas betydligt utförligare än , att samrådsförfaranden med allmänhet och myndigheter införs och genom att miljöbedömningen och samråden skall beaktas i besluten om planerna och programmen tas ett viktigt steg i förverkligandet av strategin. gör på regeringens uppdrag en uppföljning av hur producenterna når de angivna återvinningsmålen enligt förordningarna om producentansvar. Enligt producenterna nått målen? (rapport 5156) har producenterna i stort klarat de mål som satts upp. Återvinningen av stål och glasförpackningar ökar och producenterna har klarat sex av tio återvinningsmål för förpackningar. För aluminiumburkar, vissa PET-flaskor, plast och aluminiumförpackningar uppnås däremot inte målen. Insamling och återvinning av tidningar har aldrig varit högre än nu med en nivå på . För däck gäller att omhändertas på annat sätt än genom deponering. av däcken materialutnyttjas, vilket är en höjning från . Bilar återvinns till , vilket kan jämföras med målet på som gäller . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 3.5.15.4 Analys och slutsatser Utredningen om vissa avfallsskattefrågor (dir 2001:13) skall göra en utvärdering av hur systemet med avfallsbeskattningen fungerar. Bland annat skall de ekonomiska och miljömässiga konsekvenserna av att införa en skatt på förbränning av avfall utvärderas och analyseras. Vidare skall avfallsskattens inverkan på användningen av naturgrus utvärderas. Utredningsarbetet skall vara avslutat . I rapporten , utvärdering av skatteeffekterna (rapport 5077) har sett över hur skatten på naturgrus har fungerat för att nå miljökvalitetsmålen. Skatten infördes genom lagen (1995:1667) om skatt på naturgrus som trädde i kraft . Skatten har enligt rapporten haft effekt på användningen av naturgrus och bidragit till hushållningen med denna resurs. Arbetet med att minska uttaget av naturgrus och att öka andelen återanvänt material bör fortsätta i samarbete med branschen. Regeringen avser att ge geologiska undersökning (SGU) i uppdrag att tillsammans med berörda intressenter och sektorsmyndigheter utveckla frivilliga överenskommelser som fördelar ansvaret för att nå delmålet om minskad naturgrusanvändning och ökad andel återanvänt material . I uppdraget bör bland annat ingå att utveckla kravspecifikationer och metoder för att avgöra vilka hushållnings- och miljöaspekter som bör gälla för användningen av naturgrus och alternativa material. Ramen och därmed förutsättningarna för den hållbara utvecklingen sätts i hög grad av fysisk planering och samhällsbyggande. Den fysiska planeringen har stor betydelse för möjligheterna att nå miljömålen. Det gäller såväl skydd och bevarande av miljöer och resurser som restaurering och återskapande av värden som försvinner eller gått förlorade. Regeringen föreslår att program och strategier för miljöanpassade transportsystem, för hur grön- och vattenområden jämte kulturhistoriska och estetiska värden skall tas till vara och utvecklas samt för miljöanpassning av energiförsörjningen skall utvecklas. Sådana underlag ger förutsättningar och utgångspunkter för en fysisk planering och ett samhällsbyggande som kan 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 bidra till att nå såväl miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö som andra miljökvalitetsmål. Regeringen bedömer att metoderna och styrmedlen inom planering och byggande behöver utvecklas och avser att genomföra en översyn av i syfte att ge lagen en utformning som bättre främjar en långsiktigt hållbar utveckling. Regeringen avser att återkomma till med förslag till delmål för inomhusmiljö och överväganden rörande inomhusmiljö och energianvändning. 3.5.16.1 Insatser inom politikområdet I IT-propositionen Ett informationssamhälle för alla (1999/2000:86) föreslår regeringen att ett mer samlat grepp tas kring de problem och möjligheter som finns i skärningen mellan IT och miljö. Regeringen avser att tillsätta en delegation för att kartlägga hur IT-tillämpningar kan utnyttjas för att minska miljöpåverkan och främja en hållbar utveckling bör tillsättas. Ar- betet i Forum för IT och miljö beräknas komma igång . gav regeringen ytterligare myndigheter uppdrag att införa miljöledningssystem. Ett femtiotal myndigheter skall införa ett fullständigt miljöledningssystem som omfattar såväl direkt som indirekt miljöpåverkan. Ett femtiotal andra myndigheter skall införa ett förenklat miljöledningssystem dvs. endast miljöanpassning av sin administration och ytterligare några myndigheter skall stödja sina regionala enheter i arbetet med att införa miljöledning. finns redan 138 myndigheter som arbetar med att införa miljöledning. Dessa redovisar sitt miljöledningsarbete till regeringen. beslutade regeringen om en miljöpolicy, miljömål och handlingsprogram för externa verksamhet, dvs. finns policy, mål och handlingsprogram beslutat för den administrativa verksamheten. Den s.k. EMAS-förordningen har reviderats och den nya förordningen trädde i kraft (och rådets förordning (EG) nr 761/2001 av om frivilligt deltagande för organisationer i gemenskapens miljölednings- och miljörevisionsordning). Förordningen möjliggör för andra organisationer än industrianläggningar att EMAS-registreras. En ny EMAS-logotyp får användas på godkänd information och godkända miljöredovisningar. har genomfört och planerar ytterligare informationsinsatser om den nya förordningen och om de EMAS- registrerade organisationerna. En översyn av verksamheten har genomförts bland annat för att utvärdera förutsättningarna för bolagets ekonomiska självfinansiering. Statsbidraget till lokala investeringsprogram (LIP) omfattar . Enligt de förslag som presenteras under utgiftsområde 18 34:1 Stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet reduceras omfattningen till . För bidragsgivning återstår därmed . Sedan starten och till och med har 136 kommuner och ett kommunalförbund beviljats sammanlagt i bidrag till 166 investeringsprogram. Fram till och med har 1525 investeringsåtgärder av varierande omfattning beviljats stöd. Inom de lokala investeringsprogrammens ram har en särskild satsning på glesbygdskommunerna skett under 2000-2001. har haft i uppdrag att ge särskilt kunskapsstöd till och ekonomiskt stöd till glesbygdskommunernas arbete med att ta fram lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet. Regering och riksdag avsatte av LIP-anslaget för till att stödja investeringar i ekologisk hållbarhet i den permanenta bebyggelsen på bomässan . Regeringen har beviljat bomässan totalt till 64 olika investerings- och informationsprojekt. Projekten rör förnybar energi, avfallshantering, efterbehandling, vatten och avloppslösningar m.m. Ansökan om bidrag ingick i kommuns LIP-program för och bidragen har i huvudsak beviljats inom ramen för samma regelverk som styr stödet till lokala investeringsprogram. Regionalt och lokalt miljömålsarbete Av länsstyrelsernas redovisningar av miljömålsuppdraget för framgår att flera länsstyrelser har kommit långt i målarbetet medan andra befinner sig i ett inledande skede. Samtliga länsstyrelser har utvecklat en organisation för arbetet med olika former av arbetsgrupper, samverkansgrupper och styrgrupper. Inriktningen för arbetet är i allmänhet att nå en bred förankring av mål och åtgärder hos regionala och lokal aktörer. De flesta länsstyrelser har utvecklat samarbetet med kommunerna i miljömålsarbetet, och många kommuner bedriver eget miljömålsarbete. Några länsstyrelser har utvecklat regionala uppföljningsdokument. Samarbete över länsgränserna är under utveckling. 3.5.16.2 Insatser utanför politikområdet (NU- TEK) har ett sektorsansvar för hållbar utveckling och skall göra insatser för att stimulera miljödriven affärsutveckling. Ett nytt projekt startar som skall stärka svenska små och medelstora företags möjligheter att utveckla och konkurrenskraftigt sälja produkter och system med höga miljöprestanda. Budgeten under innevarande år uppgår till varav avser återstående utbetalningar för 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 projekt som startades före delning. har under ordförandeskapet, i arbetet med för hållbar utveckling i näringspolitiken, redovisat de svenska insatserna inom miljödriven affärsutveckling. Projektet ligger helt i linje med de riktlinjer och intentioner som togs fram och ett fortsatt arbete inom området är viktigt. Hållbar utveckling är också ett av de prioriterade områdena inom forskning och utveckling. Bl.a. har ett anslag reserverats om lägst för insatser inom det miljötekniska området. Ett strategiarbete för hållbar utveckling pågår. An- slaget har bl.a. finansierat en tävling för miljöinnovationer, som även finansieras av , och Stiftelsen novationscentrum. Tävlingens övergripande syfte är att skapa bättre miljö- och näringslivsutveckling genom att uppmuntra nytänkande och miljöinnovationer samt sprida kunskap om nya affärsmöjligheter. Projektet utvecklar och skapar bryggor mellan innovatörer och finansiärer. undertecknades ett avtal mellan svenska staten och fordonstillverkarna om ett samverkansprogram för utveckling av mer miljöanpassade fordon. Industrin inbjöds 1998 till detta samarbete som både syftar till att minska vägtrafikens bidrag till miljöförstöringen och att skapa förutsättningar för en långsiktigt konkurrenskraftig svensk fordonsindustri. Satsningen innebär att satsas gemensamt , varav den statliga finansieringen kommer att uppgå till maximalt . Programmet omfattar områden såsom avancerad förbränningsteknik, hybridfordon och bränslecellsteknik, viktreduktion samt allmän kompetensförsörjning. ansvarar tillsammans med Programrådet för Fordonsteknisk Forskning (PFF) för programmets genomförande. I och med regeringens beslut om miljöpolicy, mål och handlings- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 program för och om uppdrag att införa miljöledning vid ytterligare myndigheter omfattas i stort sett samtliga statliga myndigheter och hela av uppdrag att införa miljöledning. Av myndigheternas redovisningar framgår att införandet av miljöledningssystem har kommit långt vid många myndigheter. Flertalet myndigheter har genomfört en rad miljöförbättrande åtgärder i den interna verksamheten vilket direkt har medfört positiva miljöeffekter. Det gäller bl.a. elförbrukning, inköp av miljöanpassade produkter, pappersförbrukning, källsortering och resande. Redovisningarna visar också att ett framgångsrikt införande av miljöledning kräver engagemang hos ledningen på olika nivåer. Arbetet kommer att inriktas mot att integrera miljöhänsyn och resurshushållning i alla beslut, dvs. i den utåtriktade verksamheten. Flera myndigheter har redan kommit långt även i det arbetet och ställer krav på miljöhänsyn vid bidragsgivning, integrerar miljöaspekter i projekt och utredningar samt informerar och utbildar personal i miljöfrågor. ansvarar för registrering av företag som anslutit sig till EMAS- förordningen. Fr.o.m. har infört en försöksverksamhet med att utvidga EMAS till andra sektorer än industrisektorn. Totalt var 202 anläggningar EMAS- registrerade vid slutet av varav 25 anläggningar var registrerade enligt EMAS försöksverksamhet. Arbetet med att ta fram krav för certifierade miljövarudeklarationer, EPD, pågår. , enskilda företag och branschföreningar deltar i arbetet. Antalet produktspecifika regler som godkänts var 9, vilket gav ett sammanlagt antal på 18. Antalet EPD-registreringar uppgick till 22, varav 2 registreringar har skett för utländska produkter. Det finns ett internationellt intresse för arbete med EPD då är ledande i detta sammanhang. Till och med hade 136 kommuner och ett kommunalförbund fått statsbidrag till 166 lokala investeringsprogram för . De första treåriga investeringsprogrammen började löpa 1998. Flera investeringsprogram från den omgångens beslut har försenats i kommunerna. Regeringen har därför beviljat flera kommuner förlängd genomförandetid för deras investeringsprogram. var sju program genomförda och slutrapporterade. Enligt kommunernas bedömningar kommer de planerade investeringarna medföra cirka 17 500 årsarbeten i direkt anslutning till åtgärdernas genomförande. En erfarenhet av arbetet med investeringsprogrammen är att de minsta kommunerna ofta saknar tillräckliga resurser eller tillräcklig miljökompetens för att utforma ett lokalt investeringsprogram för ekologisk hållbarhet. har därför haft i särskilt uppdrag att vid behov speciellt stödja glesbygdskommunerna i deras arbete att ta fram ett sådant program. Stödet har t.ex. inneburit en uppsökande kontakt med kommunerna för förmedling av kunskaper och erfarenheter. Miljöforskningen svarar för den strategiska och grundläggande kunskapen för att driva miljöarbetet framåt. Utvecklingen och breddningen av miljöpolitiken har medfört att forskningen allt mer inriktas mot forskning till stöd för hållbar utveckling. Forskningen finansierad av har till stor del inriktats mot fyra insatsområden: Effektiva insatser för naturvården, miljötoxikologi och miljömedicin, främmande organismer samt styrmedel och klimat. Anslaget för miljöforskning har också finansierat den samfinansierade forskningen med näringslivet inom IVL . Forskningen vid () är i huvudsak inriktad mot finansiering av ett 20-tal stora forsk- ningsprogram av strategisk betydelse för att långsiktigt lösa viktiga miljöproblem. 3.5.16.4 Analys och slutsatser skall liksom andra i samhället bidra till att uppfylla miljökvalitetsmålen och bidra till en hållbar utveckling. Miljöledningssystem underlättar såväl definieringen av statsförvaltningens miljöpåverkan som integreringen av miljöaspekter, prioriteringar av insatser för att uppnå miljökvalitetsmålen och insatser inom myndigheters sektorsansvar för miljö och hållbar utveckling. En översyn av verksamhet, ekonomi, organisationsform och andra förutsättningar har gjorts . Översynen är utsänd på remiss till . Regeringen har påbörjat en dialog med övriga delägare, svenskt näringsliv och , om bolagets framtid. Regeringen avser att återkomma med förslag bland annat angående uppgifter och finansiering. I nära hälften av kommuner pågår arbete för en ekologiskt hållbar utveckling. Kraften i det goda exemplet bör även fortsättningsvis användas som en del i miljöpolitiken för omställning av . Klimatfrågans växande betydelse ger skäl till att fokusera de statliga bidragen på åtgärder som miskar utsläppen av växthusgaser. Stödet till de lokala investeringsprogrammen bör fasas ut och ersättas med ett stöd till klimatinvesteringsprogram. Under utgiftsområde 20 anslag 34:14 och 34:15 presenteras förslag till informationssatsning om kli- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 matfrågan samt ett nytt stöd till klimatinvesteringsprogram. Regionalt och lokalt miljömålsarbete Det regionala miljömålsarbetet är viktigt för att vägleda och samordna det omfattande regionala och lokala miljöarbete som behövs för att förverkliga målen. Genom en anpassning av de nationella målen till regionala förhållanden blir det tydligt vilka mål som behöver uppnås och vilka åtgärder som behöver vidtas för att de nationella miljökvalitetsmålen skall kunna uppnås inom en generation. De föreslagna delmålen tillsammans med den resursförstärkning för länsstyrelsernas miljömålsarbete som regeringen föreslår i denna proposition ger förutsättningar att intensifiera länsstyrelsernas arbete med att utveckla regionalt förankrade åtgärder och mål för miljöarbetet. Arbetet bör också kunna ge ökad tyngd åt den den ekologiska dimensionen i hållbarhetsperspektivet för fysisk planering, regional utveckling och andra verksamheter. har inte haft några invändningar i revisionsberättelserna för avseende , , , och för miljö, areella näringar och samhällsbyggande. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1Varav 4 000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2001 och 650 tkr i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 311 035 tkr prisnivå. 3Motsvarar 311 035 tkr prisnivå Anslaget disponeras för förvaltningskostnader, inkl. verkets kostnader för att administrera den verksamhet som finansieras via sakanslagen. Budget för avgiftsbelagd verksamhet