prop · GP0352 · 2001-12-05 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2001/02:52 Hemlig teleavlyssning, hemlig teleövervakning och hemlig kameraövervakning vid förundersökning i Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen redogörs för tillämpningen av bestämmelserna i rättegång sbalken om hemlig teleavlyssning och hemlig teleövervakning samt om tillämpningen av bestämmelserna i lagen (1995:1506) om hemlig kameraövervakning . Ärendet och dess beredning .............................................................. Reglerna om hemlig teleavlyssning, hemlig teleövervakning och Riksåklagarens och redovisning ........................ Tillämpningen av hemlig teleavlyssning ............................ Tillämpningen av hemlig teleövervakning ......................... Tillämpningen av hemlig kameraövervakning ................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde . Ärendet och dess beredning I enlighet med önskemål (bet. 1981/82:JuU54, rskr. 1981/82:298) redovisar regeringen hur reglerna om teleavlyssning i har tillämpats. I samband med att reglerna om hemlig teleavlyssning och hemlig teleövervakning ändrades uttalades i lagstiftningsärendet (prop. 1988/89:124 s. 55) att regeringens redovisning till angående tillämpningen av bestämmelserna borde bibehållas och att en motsvarande redovisning beträffande hemlig teleövervakning borde lämnas. Likaså uttalades i det lagstiftningsärende som låg till grund för lagen (1995:1506) om hemlig kameraövervakning att en redovisning av tillämpningen av bestämmelserna i den lagen också skulle lämnas (prop. 1995/96:85 s. 37). Regeringen lämnade en redogörelse till för tillämpningen av bestämmelserna i rättegångsba lken om hemlig teleavlyssning och hemlig teleövervakning samt bestämmelserna i lagen om hemlig kameraövervakning ( skr. 2000/01:41). Skrivelsen behandlades av (bet. 2000/01:JuU10). Regeringen lämnar nu motsvarande redogörelse för . Den bygger i huvudsak på uppgifter som Riksåklagaren och gemensamt har lämnat i en skrivelse till regeringen . 2Reglerna om hemlig teleavlyssning, hemlig teleövervakning och hemlig kameraö ver- vakning Bestämmelserna om hemlig teleavlyssning och hemlig teleövervakning som tvångsmedel vid beivrande av brott finns i första hand i 27 kap. . Sådana bestämmelser finns även i lagen (1952:98) med särskilda bestämmelser om tvångsmedel i vissa brottmål, lagen (1988:97) om förfarandet hos kommunerna, förvaltningsmyndigheterna och domstolarna under krig eller krigsfara m.m. samt lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll. Bestämmelser om hemlig kameraövervakning som tvångsmedel vid beivrande av brott finns i första hand i lagen om hemlig kameraöverva kning. Även lagen med särskilda bestämmelser om tvångsmedel i vissa brottmål samt lagen om förfarandet hos kommunerna, förvaltningsmy ndigheterna och domstolarna under krig eller krigsfara m.m. innehåller bestämmelser i detta hänseende. För all tvångsmedelsanvändning anses gälla tre allmänna principer. De tre principerna, som anknyter till innehållet i 2 kap. 12 § regerings- formen, är ändamålsprincipen, behovsprincipen och proportionalitets- principen. Ändamålsprincipen innebär att en myndighets befogenhet att använda ett tvångsmedel skall vara bunden till det ändamål för vilket tvångsmedlet har beslutats. Behovsprincipen innebär att en myndighet får använda ett tvångsmedel bara när det finns ett påtagligt behov och en mindre ingripande åtgärd inte är tillräcklig. Pr oportionalitetsprincipen, som är lagfäst i bl.a. 27 kap. 1 § tredje stycket och 3 § första stycket 3 lagen (1995:1506) om hemlig kameraövervakning, innebär att en tvångsåtgärd i fråga om art, styrka, räckvidd och varaktighet skall stå i rimlig proportion till vad som finns att vinna med åtgärden. Hemlig teleavlyssning innebär att telemeddelanden som befordras till eller från ett telefonnummer, en kod eller annan teleadress, i hemlighet avlyssnas eller tas upp genom ett tekniskt hjälpmedel för återgivning av innehållet i meddelandet (27 kap. 18 § första stycket ). För att sådan avlyssning skall få ske krävs att någon är skäligen misstänkt för ett brott för vilket inte är f ö reskrivet lindrigare straff än fängelse . Även försök, förberedelse eller stämpling till sådant brott omfattas av bestämmelsen, om gärningen är belagd med straff (27 kap. 18 § andra stycket rättegångsba lken). För tillstånd till hemlig teleavlyssning krävs vidare att vissa andra rekvisit är uppfyllda. måste t.ex. vara av synnerlig vikt för utredningen. användas både för avlyssning av telefonsamtal och annan telekommunikation än muntlig sådan, såsom telefax Avlyssning kan, med vissa begränsningar, ske också utanför allmänt til lgängliga telenät, t.ex. inom större företagsnät. Hemlig teleövervakning innebär att uppgifter i hemlighet hämtas in om telemeddelanden som har expedierats eller beställts till eller från en viss teleadress eller att sådana meddelanden hindras från att nå fram. Tvångsmedlet får enligt 27 kap. 19 § användas vid fö rundersökning beträffande brott för vilket det inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse , vid förundersökning beträffande narkotikabrott med enbart fängelse i straffskalan samt vid förundersökning beträffande försök, förberedelse eller stämpling till brott för vilket det inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse , om sådan gärning är belagd med straff. I övrigt gäller motsvarande regler som för hemlig teleavlyssning. Hemlig kameraövervakning innebär att fjärrstyrda TV-kameror, andra optisk-elektroniska instrument eller därmed jämförbara utrustningar används för optisk personövervakning vid förundersökning i brottmål, utan att upplysning om övervakningen lämnas. Förutsättningarna för att sådan övervakning skall få ske är i övrigt i huvudsak desamma som för hemlig teleavlyssning. Övervakningen får endast avse en sådan plats där den misstänkte kan antas komma att uppehålla sig. Lagen om hemlig kameraövervakning trädde i kraft . Vid ikraftträdandet var lagens giltighetstid begränsad till utgången av 1996. Lagens giltighetstid har sedan förlängts, nu senast till utgången av (prop. 1999/2000:96, bet. 1999/2000:JuU21, rskr. 1999/2000:233, SFS 2000:579). 3.1Tillämpningen av hemlig teleavlyssning Riksåklagaren och har, som nämnts, i en skrivelse till regeringen lämnat uppgifter om tillämpningen av bestämmelserna i om hemlig teleavlyssning och hemlig teleövervakning samt om tillämpningen av bestämmelserna i lagen om hemlig kameraöverva kning . Redovisningen visar att domstol , när det gäller förundersökning avseende grovt narkotikabrott eller varusmuggling av narkotika (grovt brott), har meddelat 242 tillstånd att i hemlighet lyssna av kommunikation till eller från teleadresser som har innehafts eller använts av misstänkta personer. Som jämförelse anges nedan i diagramform antalet redovisade fall . Hemlig teleavlyssning, narkotikarelaterad brottslighet När det gäller andra grova brott har hemlig teleavlyssning använts i 70 fall . Det har gällt förundersökningar huvudsakligen röra nde mord, försök, medhjälp, förberedelse, anstiftan och stämpling till mord, grovt rån, försök, förberedelse anstiftan och stämpling till grovt rån samt grov mordbrand, medhjälp och förberedelse till grov mordbrand. I enstaka fall har hemlig teleavlyssning också förekommit i föru ndersökningar rörande grovt koppleri, grov penningförfalskning, allmänfarlig ödeläggelse och våldtäkt. I följande diagram redovisas antalet tillstånd till hemlig teleavlyssning avseende andra grova brott än grovt narkotikabrott och varusmuggling av narkotika (grovt brott) . Hemlig teleavlyssning, övriga brott I nästa diagram anges den redovisade genomsnittliga avlyssningstiden . Siffrorna är avrundade till antal . Genomsnittlig avlyssningstid () Vid en jämförelse mellan och måste en viss försiktighet iakttas. I redovisningen och har en polismyndighet räknat tidsåtgången per avlyssnat abonnemang oavsett om det varit inom ramen för samma tillstånd eller inte, medan de andra myndigheterna har räknat tidsåtgången per meddelat tillstånd . , 1999 och 2000 har dock samma beräkningsgrund använts, dvs. tidsåtgången per tillstånd. Avlyssningstiderna varierar kraftigt. förekom fall där avlyssning bara pågick i , medan den längsta tiden var och . I enstaka fall där tillstånd till hemlig teleavlyssning meddelats kunde någon avlyssning inte genomföras på grund av tekniska problem. Avlyssningen har haft betydelse för förundersökningen beträffande den misstänkte - dvs. misstanken har bekräftats genom avlyssningen - i av fallen . Den har inte gett något resultat i av fallen och i av fallen har avlyssningen avbrutits med kvarstående misstanke. I det följande diagrammet anges i hur stor utsträckning avlyssningen redovisats ha haft betydelse för förundersökningen beträffande den misstänkte. Siffrorna är avrundade till heltal. Antalet fall (i procent) där åtgärden har haft betydelse för förundersökningen Som framgår av diagrammet är andelen fall där avlyssningen haft betydelse relativt . har det förekommit sju fall där en ansökan om hemlig teleavlyssning lämnats utan bifall av domstol. 3.2Tillämpningen av hemlig teleövervakning Av Riksåklagarens och redovisning framgår att det lämnades tillstånd till hemlig teleövervakning i 358 fall. Av redovisningen framgår även att i så gott som samtliga fall där hemlig teleavlyssning beviljats har även tillstånd till hemlig teleövervakning meddelats. Av meddelade tillstånd till hemlig teleövervakning avsåg 251 fall grovt narkotikabrott eller varusmuggling av narkotika (grovt brott). Övriga fall avsåg främst mord, försök, medhjälp, förberedelse, anstiftan och stämpling till mord, grov mordbrand, medhjälp och förberedelse till grov mordbrand, grovt rån, försök, förberedelse, anstiftan och stämpling till grovt rån, grovt koppleri, grov egenmäktighet med barn och grov varusmuggling. I sex fall har tillstånd till hemlig teleövervakning meddelats efter framställning från . Dessa fall avsåg grovt skattebrott och grovt penninghäleri. Som en jämförelse anges i följande diagram antalet redov isade tillstånd 1991. Som framgår har hemlig teleövervakning använts i betydligt fler antal fall än . Denna antalsmässiga ökning kan främst hänföras till förundersökningar rörande grovt narkotikabrott och varusmuggling av narkotika (grovt brott). I nästa diagram anges den redovisade genomsnittliga övervakningst iden . Siffrorna är avrundade till antal . Genomsnittlig övervakningstid () Av samma skäl som angetts i fråga om hemlig teleavlyssning kan en säker jämförelse mellan och inte göras. Liksom vid hemlig teleavlyssning varierar övervakningstiderna kraftigt. förekom fall där teleövervakningen bara pågick i , medan den längsta tiden var och . Av intresse är också vilken betydelse övervakningen har haft för fö rundersökningen beträffande den misstänkte. hade öve rvakningen betydelse i av fallen. Den har inte gett något resultat i av fallen och den har avbrutits med kvarstående misstanke i av fallen. I det följande diagrammet anges 1991 i hur stor utsträckning övervakningen redov isats ha haft betydelse för förundersökningen beträffande den misstänkte. Siffrorna är avrundade till heltal. Antalet fall (i procent) där åtgärden har haft betydelse för förundersöknin gen har domstol i sex fall lämnat en ansökan om tillstånd till hemlig teleövervakning utan bifall. I samtliga dessa fall har domstol i samma ärende lämnat en ansökan om til lstånd till hemlig teleavlyssning utan bifall. 3.3Tillämpningen av hemlig kameraövervakning Av Riksåklagarens och redovisning framgår att det lämnades tillstånd till hemlig kameraövervakning i 43 fall. Av dessa avsåg 33 grovt narkotikabrott eller varusmuggling av narkotika (grovt brott). Övriga fall avsåg stämpling till mord, grovt koppleri och grovt rån. Den genomsnittliga tiden för hemlig kameraövervakning var . Motsvarande siffror var . Även här får jämförelser göras med viss försiktighet. Tiden varierade i de enskilda fallen och . Den hemliga kameraövervakningen har enligt redovisningen haft betydelse för förundersökningen beträffande den misstänkte i av fallen. I av fallen har övervakningen inte gett något resultat och i av fallen har åtgärden avbrutits med kvarstående brottsmisstanke. Av diagrammet nedan framgår hur öve rvakningen har påverkat förundersökningen beträffande den Skr. 2001/02:52 misstänkte under de år som lagstiftningen varit i kraft. Antalet fall (i procent) där åtgärden har haft betydelse för förundersökningen Av redovisningen framgår att tvångsmedlen, i likhet , främst har använts i förundersökningar där det funnits misstankar om organiserad eller annars omfattande handel med narkotika och där andra spaningsmetoder har prövats utan resultat eller redan från början visat sig vara otillräckliga. Huvudsyftet har fortfarande varit att avslöja den mera omfattande narkotikasmugglingen till och försäljningen av narkotika inom landet. Antalet teleavlyssningar på grund av misstanke om grov narkotika- brottslighet har ökat avsevärt , då möjligh eten att ingripa med detta tvångsmedel infördes för den typen av brottsli ghet. sjönk antalet meddelade tillstånd från tioår speriodens högsta antal då 333 tillstånd meddelades till dess läg sta antal då 216 tillstånd meddelades. steg dock antalet meddelade tillstånd till 242. Den totala andelen fall av hemlig teleavlyssning där åtgärden har haft betydelse för förundersökningen har varit relativt . Med undantag för har andelen varit mellan . När det gäller narkotikasituationen i konstaterar r egeringen att denna är allvarlig. Särskilt allvarlig förefaller utvecklingen vara när det gäller vissa narkotikapreparat. beslagtogs en i förhållande till föregående år mycket stor mängd kokain. Större delen av denna mängd var att hänföra till tre stora beslag som sammanlagt omfa ttade nästan kokain. beslagtogs sammanlagt drygt kokain, att jämföra med då drygt kokain besla gtogs. Bortsett är mängden beslagtagen kokain den största då knappt beslagtogs. Antalet beslag av kokain har ständigt stigit . gjordes sammanlagt 405 beslag mot 335 beslag och 172 Beträffande heroin har mängden beslagtagen Skr. 2001/02:52 narkotika sjunkit i jämförelse med och beslagtogs sammanlagt knappt heroin mot knappt och nästan . Under innevarande år uppdagades flera stora kriminella organisationer inom heroinhanteringen och de kvarvarnade organisationerna förmodas ha ändrat sina smugglingsmetoder. Trots detta är antalet beslag av heroin högre är och ligger på nästan samma nivå som . Mängden beslag är betydligt högre än åren dessföri nnan. har mängden beslagtagna ecstasypreparat ökat till drygt 184 000 mot drygt 73 000 . Beslagtagen mängd cannabis och amfetamin är ungefärligen densamma som . I likhet med de senaste årens skrivelser konstaterar således regeringen att läget på narkotikaområdet är djupt oroande och att hemlig teleavlyssning kommit till användning i ett stort antal utredningar av sådana brott. Vidare har en relativt omfattande avlyssning skett på grund av misstankar om bl.a. mord, grovt rån och grov mordbrand. Det kan konstateras att hemlig teleavlyssning även har varit framgångsrik och haft betydelse för den brottsbeivrande verksamheten. Det kan därför inte komma i fråga att avstå från hemlig teleavlyssning i kampen mot narkotikabrottslighet och annan grov brottslighet. Gärningar begås oftare över gränserna och modern teknik används i stor utsträckning av brottslingar i samband med deras brottsliga verksamhet. Frågor som har kunnat lösas på nationell nivå genom nationella tvångsmedel kräver numera i stor utsträckning internationellt samarbete. Inom EU har en konvention om ömsesidig rättslig hjälp i brottmål mellan EU:s medlemsstater antagits. I konventionen finns frågan om internationell avlyssning av telemeddelanden behandlad. Texten är teknikneutral och omfattar inte bara avlyssning av telefonsamtal utan skall tolkas i sin vidaste bemärkelse. När konventionen har trätt i kraft kommer det att finnas goda möjli gheter att i svenska förundersökningar använda sig av teleavlyssning inom EU. Frågan om avlyssning av telemeddelanden, särskilt rörande datorrelat erad brottslighet, tas även upp i konvention mot IT-relaterad brottslighet som slutförhandlades . Konventionen syftar till att underlätta effektiva åtgärder mot brott som begås genom gränsöverskrida nde nätverk. teleövervakning har i första hand använts vid Antalet tillstånd har ökat Det kan, som påpekats i tidigare skrivelser, till stor del förkl aras med att praxis utvecklats dithän att ansökningar om tillstånd till hemlig teleavlyssning kombineras med en ansökan om tillstånd till hemlig teleövervakning. En orsak till det kan vara att användandet av andra kommunikationssätt, t.ex. kommunikation via dator och fax, ökat. Detta har inneburit att information om ett telemeddelande fått allt större betydelse och utgör ett viktigt komplement till teleavlyssning vid utredning av brott. När det gäller tvångsmedlet hemlig kameraövervakning har användningen av detta stigit . kameraöve rvakningen har visat sig vara ett värdefullt och personal- Skr. 2001/02:52 besparande komplement i polisens spaningsarbete. utföras i situationer där det annars inte skulle ha varit möjligt. Enligt vad som redovisats har den hemliga kameraövervakningen genomförts med hänsyn tagen till för övervakningen ovidkommande personers integritet. Vid all tvångsmedelsanvändning måste en avvägning ske mellan vilken nytta denna kan föra med sig och vilken grad av intrång i den enskildes personliga integritet som kan accepteras. När det gäller integritetsfrågor har regeringen tidigare aviserat att en parlamentarisk utredning med uppgift att kartlägga, analysera och utvärdera sådan lagstiftning som berör den enskildes integritet skall tillsättas. Tillsättningen av utredningen har av olika skäl fördröjts något men ett regeringsbeslut i saken är att vänta . Vidare innehåller lagrådsremissen Hemlig avlyssning m.m. förslag til l bestämmelser om införande av s.k. offentliga ombud. Dessa ombud för eslås bli åklagarens motpart vid förhandlingar inför domstol rörande bl.a. hemlig teleavlyssning, hemlig teleöverva kning och hemlig kamera- övervakning och en av deras uppgifter föreslås bli att särskilt framhålla integritetsskyddsaspekterna i dessa ärenden. Lagrådet framhöll vid sin behandling av remissen särskilt vikten av att frågan om användning av överskottsinformation löses så att rättssäkerhetsgarantie rna förstärks, något som också får betydelse för nu aktuella tvångsmedel. Förslaget bereds nu vidare inom . Avslutningsvis konstaterar regeringen att samtliga ovan nämnda tvångsmedel har visat sig vara vä rdefulla hjälpmedel i kampen mot den grova, organiserade, brottsligheten. är det mycket viktigt att noga följa utvecklingen när det gäller såväl hemlig teleavlyssning, hemlig teleövervakning som hemlig kameraövervakning. Den årliga redovisningen från Riksåklagaren och ger en värdefull inblick i hur reglerna tillämpas och i de förändringar som skett i förhållande till . bygger redovisningen delvis på uppgifter som kan vara svåra att bedöma. Som exempel kan nämnas frågan om ett meddelat tillstånd haft betydelse för förundersökningen eller inte. Denna bedömning görs av r espektive polismyndighet utan stöd av enhetliga riktlinjer. Regeringen avser att genom en dialog med myndigheterna undersöka om redovi sningen kan förbättras i syfte att stärka förutsättningarna för den parlamentariska granskningen. Regeringen avser att återkomma till denna fråga i ett lämpligt sammanhang. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsråden , ordförande, , Wi nberg, , , , , , , , , , , , Bo dström Regeringen beslutar proposition skrivelsen 2001/02:52 Hemlig teleavlyssning, hemlig teleövervakning och hemlig kameraövervakning vid förundersökning i brottmål