prop · GO031D15 · 2001-01-01 00:00:00 — (dir. 1998:18), som vid utgången av 2000 avslutar sitt arbete, har som ett av sina uppdrag att analysera utvecklingen av missbrukarvårdens och kriminalvårdens behandlingsprogram, värdera dess resultat och effekter i förhållande till insatta resurser samt föreslå åtgärder för att stärka rehabiliteringen av missbrukare, bl.a. genom förbättrad samverkan mellan olika huvudmän och aktörer. Det är förknippat med stora svårigheter att få tillförlitliga uppgifter om hemlöshetens omfattning. rapporterades strax under 10 000 hemlösa. undersökning fann omkring 8 400 hemlösa. I båda undersökningarna var omkring en femtedel av de hemlösa kvinnor. Olika metoder vid undersökningstillfällena gör att jämförelser försvåras. bedömer dock att siffror i stort sett motsvarar resultaten 1993. Socialbidrag Efter en kraftig ökning under större delen av minskar nu såväl kostnaderna för socialbidrag och introduktionsersättning till flyktingar som antalet hushåll som erhåller dessa stöd. sjönk kostnaderna med till . Antalet bidragshushåll minskade till 313 000, en nedgång med . Även nytillströmningen av socialbidragshushåll minskade. Utvecklingen hänger samman med bl.a. det förbättrade arbetsmarknadsläget och ett minskat flyktingmottagande. Antalet personer med långvarigt socialbi- dragstagande (mer än 10 månader ) har minskat från ca 215 000 personer 1997 till cirka 200 000 personer 1998. Däremot fortsatte den genomsnittliga bidragstiden såväl som det genomsnittliga bidragbeloppet att öka även . Bidragstidens längd har ökat successivt då den var 1999. Socialbidraget fortsätter således att för en stor grupp fungera som ett långvarigt för- sörjningsstöd istället för att vara ett skydd vid akuta försörjningskriser. Många barn berörs av det långvariga socialbidragstagandet. levde närmare 120 000 barn i familjer med långvarigt socialbidrag enligt . Tre fjärdedelar av dessa barn hade utrikes födda föräldrar. Det är framför allt grupper som inte lyckats etablera sig på arbetsmarknaden och som därmed inte omfattas av de försäkringar som byggts upp till skydd för den enskilde vid arbetslöshet som behöver socialbidrag. Detta gäller bl.a. ungdomar och nyanlända invandrare. De blir därför i stor utsträckning hänvisade till socialbidrag för sin försörjning. Även ensamstående föräldrar främst mödrar behöver i högre grad än andra socialbidrag för sin försörjning. Socialbidragstagare är i stor utsträckning yngre personer. Ål- derspensionärer har länge varit en liten grupp bland socialbidragstagarna med under 1990- talet har alltfler äldre behövt socialbidrag. De flesta är invandrare, bosatta i storstadskommunerna, som inte är berättigade till ålderspension i . Den ekonomiska situationen för ensam- stående föräldrar skall bl.a. analyseras av den särskilde utredaren av ekonomiska familjestöd (dir. 2000:16). Utredaren skall bl.a. pröva alternativa vägar för att stödja ensamförsörjare i övergången från socialbidrag till studier. För att förbättra stödet till flyktingar och äldre invandrare har i sitt slutbetänkande Socialtjänst i utveckling (SOU 1999:97) föreslagit att kommunerna skall ha en skyldighet att betala ut introduktionsersättning i stället för socialbidrag till skyddsbehövande och andra som omfattas av det kommunala flykting- mottagandet de genomgår introduktion. Vidare föreslås att ett statligt äldreförsörjningsstöd som skall ersätta socialbidrag för de många äldre invandrare som inte kvalificerat sig för pension i . Ärendet bereds inom . Utsatta barn och unga arbete med utsatta barn och unga består av utredning, olika öppenvårdsinsatser samt placering utanför det egna hemmet. Socialtjänststatistiken visar endast antalet barn som får behovsprövade öppenvårdsinsatser (strukturerade öppenvårdsprogram, behovsprövat personligt stöd, kontaktperson/familj) och placeras utanför det egna hemmet. Antalet barn som hade minst en behovsprövad öppenvårdsinsats var ungefär 26 500, en ökning med ungefär 2 500 jämfört med föregående år. Av de barn som fick kontaktperson och de som fick personligt stöd var pojkar och flickor. Pojkarna var i något större majoritet bland dem som deltog i strukturerade öppenvårdsprogram. Det totala antalet barn och unga som med stöd av socialtjänstlagen eller lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga vårdades utanför det egna hemmet uppgick till knappt 13 200, vilket var knappt 1 000 fler än . av barnen var pojkar och var flickor. Det går inte att exakt ange den totala omfattningen av den sociala barna- och ung- domsvården i termer av exempelvis hur många barn/familjer som är föremål för barnavårdsinsatser. Det saknas också i stort sett systematiskt insamlade uppgifter om barnavårdsproblemens omfattning, sammansättning och förändringar. Den sociala barnavården har dock haft hög prioritet inom kommunerna i jämförelse med annan barninriktad verk- samhet, såsom elevvård i skolan och barn- omsorg. Mycket talar också för att den sociala barnavården prioriterats högre än exempelvis missbrukarvården. Länsstyrelsernas tillsyn visar att utvecklar sin utredningsmetodik. Barnets behov och rättigheter belyses i utredningar och medvetenheten om barnperspektivet ökar. Kommunerna bedriver ett betydelsefullt utvecklingsarbete för att tillgodose barns och ungdomars behov av stöd och hjälp. Det råder dock förhållandevis stor enighet om att den sociala barnavårdens praktik alltför litet baseras på vetenskapliga kunskaper och beprövad erfarenhet. Det saknas i viss utsträckning systematisk dokumentation av arbetet, av beprövade metoder och utvärdering av de insatser som tillämpas. Utsatta kvinnor Enligt både och länsstyrelserna visar den kartläggning som gjorts, att införandet av den nya bestämmelsen i 8 a § socialtjänstlagen om stöd till kvinnor som utsatts för våld eller andra övergrepp i hemmet, endast i begränsad utsträckning har påverkat arbete med våldsutsatta kvinnor. Kommunerna behöver utarbeta rutiner för hur samverkan mellan olika aktörer ska ske för skydd och hjälp till kvinnor som blivit utsatta för våld. Det är också viktigt att särskilt uppmärksammar bar- nens situation i familjer där våld förekommer liksom barns umgänge med fadern i de fall föräldrarna separerar på grund av våldet. Könshandelns komplexa och dolda karaktär gör att studier och kartläggningar av den inte är lätta att genomföra. Därför är det av stor vikt att det finns bra instrument för ändamålet. I syfte att utveckla ett bra och tillförlitligt instrument för uppföljning av prostitutionens utveckling och omfattning har gjort en kartläggning av situationen . Det är mot denna bakgrund angeläget att fortsatt noga följa utveckling vad gäller stöd till utsatta kvinnor. Regeringen föreslår att medel avsätts för särskilda åtgärder för utsatta kvinnor, bl.a. till den kunskapsutveckling som bedrivs på Rikskvinnocentrum. har haft regeringens uppdrag att utreda hur en kristelefon för våldsutsatta kvinnor skall komma till stånd, hur den skall organiseras, finansieras och vilken kompetens som bör finnas. har överlämnat ett förslag till regeringen och diskussioner har förts med kvinnojourernas centrala organisationer. Regeringen avser att återkomma i frågan. 8.7 Budgetförslag 8.7.1 18:1 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. Tabell 8.2 Anslagsutveckling 18:1 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. Tusental kronor 2001 Förslag 88 378 2002 Beräknat 98 378 2003 Beräknat 98 378 Anslaget omfattar delar av de tidigare anslagen B9 Bidrag till ungdomsvård, missbrukarvård m.m. samt B10 Bidrag till organisationer på det sociala området. I syfte att stimulera utvecklingen av öppenvårdsinsatser för missbrukare och ungdomar finns avsatt . Länsstyrelserna har i uppdrag att fördela medlen till särskilt angelägna utvecklingsinsatser. Under anslaget finns också medel avsatta för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter i . Anslaget omfattar även insatser för att motverka sexuell exploatering av barn, i huvudsak för regeringens satsning i samt bidrag till organisationer som arbetar för utsatta barn och deras familjer och organisationer som arbetar för att motverka våld mot kvinnor och barn m.m. Regeringens överväganden Det är angeläget att det råder balans mellan öppenvård och institutionsvård, både vad gäller vård av ungdomar och av vuxna missbrukare. Såväl länsstyrelserna som fördelar medlen som som följer upp deras användning visar att utvecklingsmedlen har bidragit till att stimulera utvecklingen inom området och att stärka samverkan mellan olika aktörer. Särskilda utvecklingsmedel bör därför avsättas även fortsättningsvis och fördelas av länsstyrelserna som har kännedom om lokala förhållanden. Regeringen föreslår också att medel avsätts för fortsatt arbete med att genomföra . utgår till insatser för detta ändamål m.m. Användningsområdet för medlen bör liksom innevarande år syfta till att öka kunskaperna om på alla nivåer i samhället samt till att vidareutveckla och sprida metoder för att förverkliga konventionen. Insatser, bl.a. i form av seminarier och konferenser, behövs för att sprida i kommuner och landsting, till myndigheter, universitet och högskolor. Vidare bör påbörjade insatser när det gäller utredning och utveckling rörande barnmisshandel, utveckling av basstatistik samt arbetet med utsatta barn inom fortsätta. kommer en uppföljning av världskongress mot kommersiell sexuell exploatering av barn att hållas. föreslås en förstärkning med . Regeringen avser bl.a. att avsätta medel för att initiera försöks- och utvecklingsverksamhet kring föräldrautbildning, bl.a. med fokus på tonårsbarn, invandrarbarn och funk- tionshindrade barn. Till anslaget överförs från utgiftsområde 5 utrikesförvaltning och inter- nationell samverkan, anslaget 91:3 Ekonomiskt bistånd till svenska medborgare i utlandet m.m. Medlen är avsedda att täcka resekostnader för återförande av olovligt bortförda barn och ingick i de som anslog 1999 och 2000 för åtgärder i syfte att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter. Med anledning av att de faktiska utgifterna för ändamålet har visat sig bli lägre än vad som beräknade inledningsvis återförs medel till utgiftsområde 9 . Regeringen föreslår att avsätts 2001 och för insatser för att förbättra kunskapsutvecklingen inom . Dessutom tillförs anslaget för insatser i syfte att motverka våld mot kvinnor, bl.a. den kunskapsutveckling som bedrivs inom Rikskvinnocentrum. har i uppgift att följa upp stödet till organisationerna och lämna en samlad redovisning om statsbidragets användning. Redovisningen är ett viktigt underlag för hur det ekonomiska stödet till organisationerna skall utformas. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 18:1 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. . respektive 2003 beräknas anslaget till vardera . 8.7.2 18:2 Tabell 8.3 Anslagsutveckling 18:2 Tusental kronor 573 093 2001 Förslag 604 233 2002 Beräknat 617 168 2 2003 Beräknat 630 915 2 1 Varav 96 200 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2000. 2 Motsvarar 604 233 tkr prisnivå. (SiS) är förvaltningsmyndighet för de hem som avses i 12 § lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga (särskilda ungdomshem) och lagen (1998:603) om sluten ungdomsvård samt 22 och 23 §§ lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall (LVM-hem). Verksamheten är indelad i verksamhetsgrenarna missbrukarvård vid LVM-hem, ungdomsvård och sluten ungdomsvård vid särskilda ungdomshem. Vid SiS intas ca 1 600 personer med missbruksproblem och 1 300 ungdomar, varav cirka 100 dömts till sluten ung- domsvård. Ungdomsvården och missbrukarvården finansieras till omkring två tredjedelar via avgifter medan sluten ungdomsvård finansieras helt via myndighetens anslag. Avgiftsintäkterna beräknas enligt SiS till och . Myndigheten tillfördes i tilläggsbudgeten för . Medlen avsåg finansiering av 40 platser avseende sluten ungdomsvård samt 24 nya platser för vård enligt lagen om vård av unga. För att tillgodose det ökade behovet av platser projekteras en ny institution som det sker en utbyggnad av platser på befintliga institutioner. Mot bakgrund av att processen bl.a. inbegriper personalrekrytering, kommer ett anslagssparande att uppstå. Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser Tabell 8.4 Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser Miljoner kronor 1999 utfall prognos 2001 beräknat 2002 beräknat 2003 beräknat Utestående förpliktelser vid årets början 21 852 3 432 6 000 Nya förpliktelser 26 313 10 000 12 000 Infriade förpliktelser* 44 733 4 480 11 000 5 000 2 000 Utestående förpliktelser 3 438 6 000 7 000 Erhållen/föreslagen bemyndiganderam 20 000 20 000 18 000 * Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. Regeringens överväganden När den straffrättsliga påföljden sluten ung- domsvård trädde ikraft in- rättades tio vårdplatser. Påföljden har emellertid fått betydligt större tillämpning än vad som förutsågs då lagen trädde i kraft. avtjänar omkring 50 ungdomar påföljden sluten ungdomsvård. Utvecklingen har inneburit att platser vid de särskilda ungdomshemmen avsedda för vård med stöd av lagen (1990:52) med särskilda be- stämmelser om vård av unga har fått tas i an- språk, varvid det uppstått brist på sådana platser. föreslås att SiS anslag höjs med . Vid beräkningen av anslaget har en teknisk justering genomförts för att korrigera tidigare inlagd kompensation för premierna i avtalsförsäkringarna. Anslaget har minskats med . I enlighet med vad som aviserades i budgetpropositionen minskas anslaget med för att finansiera åtgärder på handikappområdet. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslag 18:2 . beräknas 617 168 000 respektive . Tabell 8.5 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 557 0321 Pris- och löneomräkning 6 807 Omprioriteringar inom utgifts- området -3 000 Ökat resusbehov 61 210 Justering av -17 816 Förslag 2001 604 233 1 Exklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten . 8.7.3 18:3 Utvecklingsmedel till åtgärder för hemlösa Tabell 8.6 Anslagsutveckling 18:3 Utvecklingsmedel till åtgärder för hemlösa Tusental kronor 12 000 2001 Förslag 10 000 Regeringen tillkallade en parlamentarisk kommitté med uppgift att föreslå och initiera åtgärder som syftar till att skapa en bättre situation för hemlösa och förhindra att hemlöshet uppstår (dir. 1998:108). Kommittén skall bereda och lämna förslag till projekt som finansieras av utvecklingsmedel till hemlösa. Kommittén skall vara verksam till och med utgången av 2001. Med stöd av utvecklingsmedlen prövas olika modeller som kan leda till långsiktiga förbättringar för de hemlösa. Med något undantag är beviljade projekt fleråriga. Samtliga projekt utvärderas. Regeringens överväganden Mot bakgrund av ovanstående föreslår rege- ringen att anvisas under anslaget 18:3 Utvecklingsmedel till åtgärder för hemlösa . 9 Politikområde Forskningspolitik under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning 9.1 Budgetförslag 9.1.1 26:1 för arbetsliv och socialvetenskap: Förvaltning Tabell 9.1 Anslagsutveckling 26:1 för ar- betsliv och socialvetenskap: Förvaltning Tusental kronor 2001 Förslag 24 212 1 2002 Beräknat 21 661 2 2003 Beräknat 22 140 2 1 Nytt anslag 2 Motsvarar 21 212 tkr prisnivå. Ändamålet med anslaget är att finansiera administrationen för det nya för arbetsliv och socialvetenskap (FAS). Regeringens överväganden Till anslaget förs de medel som () disponerar för administration under innevarande år samt av de medel som () disponerar för administration. Att för- delningen avviker från 50/50-principen beror på att Verket för innovationssystem som erhåller resten av administrationsmedlen från förutses få en mera arbetsintensiv administration än FAS. tillförs FAS engångsvis även för att täcka omställningskostnader i samband med övergången till den nya organisationen. Anslaget har beräknats enligt tabellen nedan. Tabell 9.2 Beräkning av anslaget SFR:s anslag 2000 administration 9 735 Pris- och löneomräkning av SFR:s adm. anslag 407 Del av RALF:s administrationsanslag inkl. PLO 11 070 Medel 2001 (engångs) för omställningskostnader 3 000 Förslag 2001 24 212 Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 26:1 för arbetsliv och socialvetenskap: Förvaltning 2001. beräknas anslaget till 21 661 000 respektive . 9.1.2 26:2 för arbetsliv och socialvetenskap: Forskning Tabell 9.3 Anslagsutveckling 26:2 för ar- betsliv och socialvetenskap: Forskning Tusental kronor 2001 Förslag 237 443 1 2002 Beräknat 259 037 2 2003 Beräknat 274 694 3 1 Nytt anslag 2 Motsvarar 254 370 tkr prisnivå. 3 Motsvarar 264 370 tkr prisnivå. Ändamålet med anslaget är att finansiera forskning inom arbetsliv och socialvetenskap i enlighet med vad regeringen har presenterat i propositionen Förslag för framtiden en ny organisation för forskningsfinansiering (prop. 1999/2000:8) och som ställt sig bakom. Regeringens förslag innebär att det nya för arbetsliv och socialveten- skap (FAS) från det kommande årsskiftet övertar samtliga forskningsmedel utom för stöd till longitudinella databaser från , hälften av de medel som disponerar för forskning samt medel för ungdomsforskning från Humanistisk- (). I regeringens förslag ligger också att SFR och läggs ner vid det kommande årsskiftet. Förslaget ligger i allt väsentligt i linje med det omstruktureringsförslag för forskningsfinansieringsorganisationen som ställt sig bakom. Regeringens överväganden Av den presenterade propositionen Forskning och förnyelse (prop. 2000/2001:3) framgår regeringens forskningspolitiska överväganden som skall ligga till grund för användningen av det föreslagna anslaget. Regeringen föreslår att FAS för stöd till forskning skall ha ett separat anslag och därmed också ett särskilt anslag för administrationen. Anslaget för forskningsstöd från FAS har för beräknats enligt tabellen nedan. bygger beräkningarna på att ytterligare tillförs för handikappforsk- ning samt att överförs från det nya Verket för innovationssystem som ett led i att dela upp RALF:s anslag i två lika delar mellan Verket för innovationssystem och FAS. Att detta inte görs fullt ut beror på kravet att på ett rationellt sätt kunna hantera pågående projekt i samband med övergången till den nya myndighetsorganisationen. beräknas ytterligare tillföras för den nya tvärvetenskapliga satsningen som framgår av forskningspropositionen. Anslaget har beräknats enligt tabellen nedan. Tabell 9.4 Beräkning av anslaget Tusental kronor SFR:s anslag i BP2000 för forskningsstöd inkl. PLO 119 838 Del av RALF:s forskningsanslag inkl. PLO 96 605 Förstärkning för äldreforskning enl. BP2000 10 000 Medel från för ungdomsforskning 5 000 Förstärkning för handikappforskning 5 000 Förstärkning för ny forskningsansats i enlighet med regeringens förslag i forskningspropositionen 5 000 Flytt av databasmedel till 4 000 Förslag 2001 237 443 Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 26:2 för arbetsliv och socialvetenskap: Forskning 2001. beräknas anslaget till 259 037 000 respektive . Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser Tabell 9.5 Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser Tusental kronor 1999 utfall prognos 2001 beräknat 2002 beräknat 2003 beräknat Utestående förpliktelser vid årets början 180 000 200 000 260 000 Utestående förpliktelser Erhållen/föreslagen bemyndiganderam * Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. Av tabellen nedan framgår benämningen på anslagen . Syftet med tabellen är att underlätta övergången till de nya benämningar som följer av att politikområden införts. Tabell 1.1 Anslagsbenämningar 2000 och 2001 Benämning 2000 Benämning 2001 Anslagets namn A1 13:1 Sjukvårdsförmåner m.m. A2 13:2 Bidrag för läkemedelsförmånen A3 13:3 Bidrag till hälso- och sjukvård A11 13:4 av medicinsk metodik A12 13:5 A13 13:6 Ersättning till steriliserade i vissa fall A15 13:7 A4 14:1 Insatser mot aids A5 14:2 Bidrag till WHO A7 14:3 Bidrag till A8 14:4 14:5 14:6 B10 14:7 Folkhälsopolitiska åtgärder B11 14:8 Alkohol- och narkotikapolitiska åtgärder B17 14:9 Alkoholinspektionen B18 14:10 B14 15:1 Barnombusmannen B15 15:2 för internationella adoptionsfrågor A14 16:1 Personligt ombud 16:2 Vissa statsbidrag inom handikappområdet B3 16:3 Statsbidrag till vårdartjänst m.m. B4 16:4 Bidrag till viss verksamhet för personer med funktionshinder B5 16:5 Bidrag till handikapporganisationer B6 16:6 Alternativ telefoni B7 16:7 Bilstöd till handikappade B8 16:8 Kostnader för statlig assistansersättning B12 16:9 utbildningsstöd B13 16:10 Handikappombudsmannen 17:1 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken B9 18:1 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. B16 18:2 B19 18:3 Utvecklingsmedel till åtgärder för hemlösa 26:1 för arbetsliv och socialvetenskap: Förvaltning 26:2 för arbetsliv och socialvetenskap: Forskning 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 BILAGA 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 BILAGA