prop · GO03101d2 · 2001-04-17 00:00:00 — Det beräknas som summan av det statliga utgiftstaket och de beräknade kommunala utgifterna med avdrag för interna transaktioner mellan staten, kommunsektorn och ålderspensionssystemet. De interna transaktionerna är huvudsakligen olika former av statsbidrag till kommunsektorn och ålderspensionsavgifter som överförs från staten till ålderspensionssystemet. Eftersom kommunerna har rätt att själva besluta om skatteuttag och utgiftsnivåer är detta tak endast beräknat och inte fastställt av som taket för de statliga utgifterna. De tillgångar i utländsk valuta som kan disponeras för betalningar till utlandet. Risken för förändringar i kursen på den aktuella valutan. Årets över- eller underskott Den sista raden i resultaträkningen som visar skillnaden mellan redovisade intäkter och kostnader. Motsvarande uppgift finns i balansräkningen i noten till rubriken . Med en tillgångs återanskaffningsvärde menas utgiften för dess förvärv eller tillverkning som skulle uppstå om anskaffning skulle ske vid räkenskapsårets utgång. Redovisningsprinciper för konsoliderad balansräkning, resultaträkning och finansieringsanalys 2000/01:101 Bilaga 2 Redovisningsprinciper för konsoliderad balansräkning, resultaträkning och finansieringsanalys Avgränsning av redovisningsenheten .................................................................... Principer för konsolidering.................................................................................... Omklassificeringar av poster.................................................................................. Infasningspengar från Allmänna pensionsfonden ................................................ Aktier och andelar .................................................................................................. Ändringar i det ekonomiadministrativa regelverket....................................................... Årsredovisning för staten grundas på de statliga myndigheternas årsredovisningar, vilka upprättas enligt förordning (1996:882) om myndigheters årsredovisning m.m. De konsoliderade resultat- och balansräkningarna och finansieringsanalysen är uppställda enligt regeringens beslut (Fi 2000/4140) om uppställningsformer. Dessa bygger på de uppställningsformer som föreskrivits för myndigheterna med vissa anpassningar för Årsredovisning för staten. Räkenskapsåret utgörs av kalenderår. Redovisning av kostnader och intäkter sker enligt bokföringsmässiga grunder. Skatter och transfereringar redovisas dock i huvudsak enligt kassamässiga principer men behandlas i resultaträkningen som intäkter och kostnader. Balans- och resultaträkningarna samt finansieringsanalysen omfattar staten, avgränsad i enlighet med regeringsbeslut (Fi 2000/4140). Detta innebär att dessa dokument omfattar myndigheter under riksdag och regering, med undantag för som betraktas som ett självständigt rättssubjekt och därför inte ingår. AP-fonderna och ingår inte heller på grund av att tillgångarna har en annan karaktär än statens tillgångar i övrigt och att ålderspensionssystemet bör hanteras och redovisas för på ett enhetligt sätt. ingår dock, då detta kapital ursprungligen tillskjutits av staten. Även allmänna arvsfonden ingår. De allmänna försäkringskassorna omfattas eftersom deras verksamhet finansieras med anslag. En förteckning över vilka organisationer som ingår i de konsoliderade resultat- och balansräkningarna och finansieringsanalysen, återfinns som bilaga 4. Konsolidering sker genom en sammanläggning av myndigheternas balansräkningar och resultat- 2000/01:101 Bilaga 2 räkningar efter det att interna mellanhavanden, i form av t.ex. fodringar, skulder, intäkter och kostnader, mellan myndigheterna eliminerats. Informationen från myndigheterna har hämtats både från statsredovisningen och ur myndigheternas årsredovisningar. Utöver elimineringar av transaktioner mellan myndigheter har även transaktioner som varken är intäkter eller kostnader respektive fordringar eller skulder för staten som helhet eliminerats. Exempel är statens arbetsgivaravgifter för egen personal som före eliminering redovisas som personalkostnad hos myndigheterna och som intäkt av uppbörd hos . Vissa typer av transaktioner omklassificeras i Årsredovisning för staten i förhållande till myndigheternas redovisning. Anledningen till detta är att de ur statens perspektiv utgör t.ex. kostnader för verksamheten och inte transfereringar. Ett exempel är omklassificering av statens tjänstepensioner som redovisas som personalkostnad i statens årsredovisning men skilt från verksamhetens kostnader i berörd myndighets årsredovisning. I några fall följer inte myndigheterna de resultat- och balansräkningsscheman som är föreskrivna. Detta medför att vissa resultat- och/eller balansposter måste omklassificeras innan konsolidering görs. Till skillnad , ingår inte i den konsoliderade balansräkningen, resultaträkningen och finansieringsanalysen för staten . Den viktigaste effekten av detta i denna årsredovisning jämfört med , är att det belopp som är placerat i i avvaktan på fastställande av pensionsrätter nu redovisas bland Övriga skulder i stället för att som tidigare redovisas som en avsättning. Den ränta från som tillfördes avsättningen redovisades föregående år som en kostnad för denna avsättning under rubriken transfereringar. redovisas den i stället bland externa räntekostnader. Allmänna arvsfonden redovisades föregående år som del av nettoförmögenheten men har , 2000/01:101 Bilaga 2 med hänsyn till dess särskilda ändamål, tagits upp bland Fonder. Jämförelsetalen har ändrats med anledning av ovanstående förändringar, för att ge jämförbarhet med de värden som redovisas . har gått över till att redovisa underskott på skattekonto (debiterade, obetalda belopp) som fordringar och överskott på skattekonto (odebiterade, betalda belopp) som skulder. redovisades dessa skatter kassamässigt. Beloppen är i ökade fordringar och i ökade skulder vid utgången av 2000, således en nettominskning av skatteintäkterna med jämfört med den tidigare redovisningsmetoden. Det har inte bedömts möjligt att ta fram jämförelsetal avseende dessa fordringar och skulder. Härutöver förekommer att ändrade principer hos vissa myndigheter påverkar årsredovisningen för staten. I de fall berörd myndighet ändrat jämförelsetal, ändras jämförelsetalen även i årsredovisningen för staten, såvida inte beloppet är oväsentligt. Har myndigheten inte ansett detta möjligt har inte heller jämförelsetalen i Årsredovisning för staten ändrats. Från och med har en gemensam s.k. brytdag för samtliga myndigheters räkenskaper införts. Denna dag har för bestämts till . bestämde respektive myndighet själv sin brytdag till . Med begreppet brytdag avses den dag då den löpande bokföringen av händelser som berör den avslutade räkenskapsperioden avslutas. Fram till och med brytdagen bokförs leverantörsskulder och kundfordringar, efter brytdagen redovisas händelser som härrör från den avslutade perioden som upplupna kostnader respektive intäkter (dvs. som periodavgränsningsposter). Införandet av den gemensamma brytdagen har för vissa myndigheter inneburit en tidigareläggning vilket kan ha medfört att leverantörsskulderna minskat och de upplupna kostnaderna ökat marginellt. Resultaträkningen bedöms inte ha påverkats av förändringarna avseende brytdagen. Infasningspengar från Allmänna pensionsfonden Som ett led i den finansiella infasningen av det nya ålderspensionssystemet har, liksom , enligt riksdagsbeslut överförts från AP-fonderna till 2000. har också beslutat att ytterligare skall överföras . Syftet med överföringarna är att reducera den ökning av statens lånebehov som det nya ålderspensionssystemet annars leder till. I enlighet med regeringsbeslut har redovisat de överförda medlen som en kassamässig korrigering i statsbudgeten, vilken har debiterats statsverkets checkräkning och krediterats Avräkning med statsverket. I Årsredovisning för staten återfinns dessa som ett kapitaltillskott, som ej redovisas över resultaträkningen. I balansräkningen ingår de i nettoförmögenheten. Myndigheter följer normalt generella värderingsprinciper för statlig redovisning i enlighet med bokföringsförordningen (1979:1212). Det finns dock myndigheter som p.g.a. verksamhetens särart, genom dispens, särskilt regeringsbeslut eller av annat särskilt skäl avviker ifrån dessa. Omsättningstillgångar värderas enligt lägsta värdets princip. Detta innebär att de tas upp till anskaffningsvärdet eller till det verkliga värdet om detta är lägre. Med verkligt värde avses försäljningsvärde med avdrag för beräknad försäljningskostnad. Om tillgångens särskilda beskaffenhet eller andra omständigheter ger anledning till detta får det verkliga värdet bestämmas till återanskaffningsvärdet eller annat värde som är förenligt med god redovisningssed. Vidare får omsättningstillgångar tas upp över anskaffningsvärdet om det föreligger särskilda omständigheter och det är förenligt med god redovisningssed. Osäkra fordringar redovisas med det belopp varmed de beräknas inflyta. Fordringar och skulder i främmande valuta värderas till balansdagens kurs. Anläggningstillgångar värderas till anskaffningsvärde med avdrag för ackumulerade avskrivningar. Avskrivningstider anpassas till respektive tillgångs förväntade ekonomiska livslängd. Aktier och andelar i dotter- och intresseföretag har värderats enligt kapitalandelsmetoden. Me- toden innebär att statens andel av företagens egna kapital tas upp som en tillgång i balansräkningen. Årets andel av företagens resultat redovisas i resultaträkningen. Affärsverkens dotter- och intresseföretag redovisas dock till anskaffningskostnad. I bilaga 5 redovisas kapitalandelsvärdet för varje bolag. I de fall staten innehar aktier i börsnoterade företag presenteras även marknadsvärdet för aktierna där. 2000/01:101 Bilaga 2 ordningstexten förtydligats i vissa delar. Ändringarna trädde ikraft . Ändringar i det ekonomiadministrativa regelverket Bokföringsförordningen (1979:1212) och förordningen (1996:882) om myndigheters årsredovisning m.m. reviderades . Översynen grundades på den nya bokföringslag som trädde ikraft . Vissa anpassningar gjordes för att spegla specifikt statliga förhållanden. flyttades en del regleringar från bokföringsförordningen till årsredovisningsförordningen för att få en klarare struktur. Några regler flyttades upp från föreskriftsnivå till förordningen för att nå större enhetlighet i den statliga redovisningen. De nya förordningarna om myndigheters bokföring (2000:606) respektive om årsredovisning och budgetunderlag (2000:605) trädde ikraft . Tidigareläggningen av tidpunkt för inlämnande av årsredovisning, vilken regleras i förordningen om årsredovisning och budgetunderlag, gäller redan för inlämnande av myndigheternas årsredovisningar . Med anledning av en rapport från revisorer har även förordningen (1995:686) om intern revision vid statliga myndigheter m.fl. setts över, språkbruket moderniserats och för- 2000/01:101 Bilaga 3 Noter till resultaträkningen (1-12).................................................................................. Not 1 Skatter m.m.................................................................................................. Not 2 Intäkter av avgifter och andra ersättningar ................................................ Not 3 Intäkter av bidrag......................................................................................... Not 4 Transfereringar: Lämnade bidrag m.m. ...................................................... Not 5 Avsättning till / upplösning av fonder ..................................................... Not 6 Kostnader för personal.............................................................................. Not 7 Kostnader för lokaler................................................................................. Not 8 Övriga driftskostnader .............................................................................. Not 9 Avskrivningar och nedskrivningar............................................................ Not 10 Resultat av andelar i dotterföretag och intresseföretag......................... Not 11 Finansiella intäkter................................................................................... Not 12 Finansiella kostnader............................................................................... Noter till balansräkningen (13-52) ................................................................................ Not 13 Balanserade utgifter för forskning och utveckling ................................ Not 14 Rättigheter och andra immateriella anläggningstillgångar .................... Not 15 Förskott avseende immateriella anläggningstillgångar.......................... Not 16 Statliga väganläggningar .......................................................................... Not 17 Statliga järnvägsanläggningar .................................................................. Not 18 Byggnader, mark och annan fast egendom............................................. Not 19 Förbättringsutgifter på annans fastighet................................................ Not 20 Maskiner, inventarier, installationer m.m. ............................................. Not 21 Pågående nyanläggningar ........................................................................ Not 22 Beredskapstillgångar................................................................................ Not 23 Förskott avseende materiella anläggningstillgångar .............................. Not 24 Andelar i dotter- och intresseföretag ..................................................... Not 25 Andra långfristiga värdepappersinnehav ................................................ Not 26 Andra långfristiga fordringar .................................................................. Not 27 Utlåning.................................................................................................... Not 28 Varulager och förråd................................................................................ Not 29 Pågående arbeten ..................................................................................... Not 30 Fastigheter................................................................................................ Not 31 Förskott till leverantörer......................................................................... Not 32 Kundfordringar........................................................................................ Not 33 Övriga fordringar..................................................................................... Not 34 Periodavgränsningsposter - Förutbetalda kostnader............................. 2000/01:101 Bilaga 3 Not 35 Periodavgränsningsposter - Upplupna bidragsintäkter ........................ Not 36 Periodavgränsningsposter - Övriga upplupna intäkter......................... Not 37 Värdepapper och andelar......................................................................... Not 38 Kassa, bank m.m...................................................................................... Not 39 Nettoförmögenheten.............................................................................. Not 40 Fonder...................................................................................................... Not 41 Avsättningar för pensioner och liknande förpliktelser......................... Not 42 Övriga avsättningar ................................................................................. Not 43 Statsskulden............................................................................................. Not 44 Övriga skulder......................................................................................... Not 45 Leverantörsskulder.................................................................................. Not 46 Depositioner............................................................................................ Not 47 Förskott från uppdragsgivare och kund ................................................ Not 48 Periodavgränsningsposter - upplupna kostnader .................................. Not 49 Periodavgränsningsposter - oförbrukade bidrag ................................... Not 50 Periodavgränsningsposter - övriga förutbetalda intäkter ..................... Not 51 Garantiförbindelser................................................................................. Not 52 Övriga ansvarsförbindelser..................................................................... Noter till finansieringsanalysen (5362)....................................................................... Not 53 Skatter m.m.............................................................................................. Not 54 Avgifter och andra ersättningar.............................................................. Not 55 Transfereringar ........................................................................................ Not 56 Statens egen verksamhet......................................................................... Not 57 Justeringar till betalningar ...................................................................... Not 58 Investeringar............................................................................................ Not 59 Utlåning ................................................................................................... Not 60 Finansiellt netto, statens upplåning ....................................................... Not 61 Övrigt finansiellt netto ........................................................................... Not 62 Justeringar till betalningar ...................................................................... 2000/01:101 Bilaga 3 Noter till resultaträkningen (1-12) Skatter m.m. fysiska personer Skatter m.m. juridiska personer Övriga skatter på varor och tjänster Räntor, avgifter, skattetilllägg m.m. Skatter m.m. ökade med om om ingen hänsyn tas till periodisering av uppbördsintäkter med . redovisar skatteintäkter enligt en modifierat bokföringsmässig princip i stället för som tidigare rent kassamässigt. Det innebär att underskott på skattekonto (debiterade, ej betalda skatter) tas upp som fordringar och att överskott (inbetalda, ej debiterade skatter) tas upp som skulder. Nettoeffekten av periodiseringen redovisas ovan som periodiserad uppbörd. Justerade jämförelsetal med anledning av den förändrade skattekontoredovisningen har inte kunnat efterkonstrueras. Redovisningen av skatter mot statsbudgetens inkomsttitlar är sammantaget som tidigare kassamässig. De skatteinkomster som redovisas här är de som tillfaller staten. Därutöver erläggs betydande belopp i skatter till kommuner och landsting. uppgick de kommunalskatter som utbetalades till kommuner till , varav avsåg begravnings- och församlingsavgift. Dessa redovisas inte i resultaträkningen. Redovisningen av skatteinbetalningar som görs i resultaträkningen avviker på flera punkter från den redovisning av skatteinbetalningar m.m. som görs på statsbudgetens inkomstsida. I den senare sker omföringar och nedbrytning av vissa belopp för att tydligare redovisa hur inbetalningarna fördelar sig på skatt på inkomst, socialavgifter etc. Den största skillnaden, mellan den redovisning som görs i resultaträkningen respektive den som görs avseende statsbudgeten, avser inbetalningar av skatter och avgifter från fysiska personer. Utöver statlig skatt på förvärvs- och kapitalinkomster ingår i redovisningen ovan även allmänna pensionsavgifter, egna företagares egenavgifter, fastighetsskatt och förmögenhetsskatt. Med egna företagare avses enskilda firmor, vilka inte är juridiska personer, samt delägare i handelsbolag. En annan väsentlig skillnad mot statsbudgeten är att i de inbetalningar av arbetsgivaravgifter som redovisar ingår de avgifter som överförs till pensionssystemet. I statsbudgeten redovisas dessa netto efter avdrag för de utbetalningar som sker till AP-fonderna. Arbetsgivaravgifter och särskild löneskatt ökade med . Det förklaras främst av att lönesumman ökat. Arbetsgivaravgifter och särskild löneskatt redovisas av och . Myndigheternas arbetsgivaravgifter är inomstatliga och har eliminerats. Mervärdesskatten ökade med som en följd av ökad privat konsumtion. Mervärdesskatt redovisas av och . Trots en kraftig ökning av hushållens inkomster minskade nettot på Fysiska personers inkomstskatter med . Minskningen beror till största delen på första steget i den skattereform som regeringen aviserade i budgetpropositionen 2000. Reformen innebär bl.a. ökade skatter för kommunsektorn med och införandet av en skattereduktion på . Utöver skattereformen har även den kommunala slutregleringen gått från en negativ reglering 1999 till en positiv reglering 2000, vilket förklarar . Skatt på juridiska personer ökade med . Ökningen förklaras av att den goda konjunkturen skapat högre vinster i företagen. Skatt på fysiska och juridiska personer redovisas av . inlevererade överkott redovisas av Kammarkollegiet. Fullmäktige i fastställde riktlinjer för 2000/01:101 Bilaga 3 bokslutsdispositioner och inleverans till statsverket. Enligt riktlinjerna skall det årsresultat som läggs till grund för inleveransen till staten inte påverkas av en eventuell upp- och nedskrivning av kronans värde eller av växelkurseffekter som en följd av växelkursregim med flytande krona. För att uppnå stabilitet i inleveransen till staten skall av det genomsnittliga resultatet före bokslutsdispositioner ligga till grund för beräkningen av inleveransen till statsverket. Till dispositionsfonden skall avsättas av samma underlag. Återstoden av årets överskott avsätts till ett resultatutjämningskonto. Betalningsdifferenser, skattekonto är skillnaden mellan debiterade skatter och betalda belopp. var inbetalningarna mindre än debiteringarna. Betalningsdifferenser redovisas av . Intäkter av avgifter och andra ersättningar Intäkter av avgifter utgör ersättning för kostnader som staten via myndigheterna har haft för att tillhandahålla varor och tjänster. Andra former av ersättningar kan t.ex. utgöras av realisationsvinster vid försäljning av anläggningstillgångar. I noten indelas intäkterna beroende på om de genererats i offentligrättslig verksamhet, uppdragsverksamhet eller är att betrakta som annan ersättning. Sammantaget ökade dessa avgifter och andra ersättningar marginellt . Om det rör sig om offentligrättsliga, s.k. tvingande avgifter, skall ha beslutat att verksamheten skall bedrivas och att den skall vara avgiftsbelagd. En avgift betraktas som offentligrättslig om den innebär ett ingrepp i enskildas ekonomiska förhållanden. Verksamheten styrs av bestämmelser i lag och förordning. En offentligrättslig avgift tas i regel ut för en verksamhet som en myndighet bedriver med ensamrätt inom landet. Till uppdragsverksamhet har hänförts samtliga avgifter som inte klassificerats som offentligrättsliga. Med uppdragsverksamhet avses i regel försäljning av sådana tjänster som är frivilligt efterfrågade. Andra ersättningar än avgifter är oftast intäkter där ingen direkt motprestation erhålls. De intäktsmässigt största myndigheterna 2000 inom respektive verksamhet har särredovisats. Myndigheterna kan givetvis vara verksamma inom samtliga tre verksamheter och då rangordnas annorlunda. De avgiftsintäkter som hänförts till offentligrättslig verksamhet ökade . redovisar garantiavgifter inom insättningsgarantisystemet som skall skydda insättningar om ett kreditinstitut går i konkurs. offentligrättsliga avgifter omfattar huvudsakligen de utsökningsavgifter, avgifter i mål om betalningsföreläggande m.m. som kronofogdemyndigheterna tar ut. redovisar offentligrättsliga avgiftsintäkter inom fastighetsbildningsområdet och expeditionsavgifter som skall finansiera inskrivningsverksamheten, t.ex. ansökan om lagfart vid köp av fastighet. offentligrättsliga avgifter omfattar bl.a. avgifter för auktorisation av fordonstillverkare, yrkesförare och andra förare.