prop · GO03119 · 2001-01-01 00:00:00 — I de baltiska länderna har verksamheten inriktats på små och medelstora företag, den finansiella sektorn, banksektorn i synnerhet där man bl.a. samarbetat med . Insatserna vid är också betydande. Miljö, transport och telekom är andra viktiga områden. I takt med att politiska, institutionella och kommersiella villkor förbättras förmodas en allt större del av projektportfölj koncentreras till södra och . Banken är mycket aktiv i länderna på västra , där dess möjlighet att bevilja lån mot subnationella garantier utgör en särskild fördel. samarbetar med via flera rådgivningsprogram, bl.a. Programme () och () som varit aktiva i och nordvästra där rådgivning ges till små och medelstora företag. har också bidragit till en riskkapitalfond i nordvästra . Bidrag har också lämnats till tre EBRD-administrerade fonder med anknytning till kärnsäkerhet, Nuclear Safety Account, Tjernobyl Shelter fund och till avvecklingsfonden för . Vidare har bidragit till en konsultfond i banken ur vilken medel kan användas för svenska konsulter. bör även fortsättningsvis sträva efter en hög grad av samverkan med . I synnerhet bör bankens miljöprofil och ambition att göra stora satsningar i innebära möjligheter till samverkan med . Ett fortsatt betydande engagemang av i kandidatländerna, t.ex. inom områden som miljö och infrastruktur, ligger i svenskt intresse. () spelar en viktig roll för länderna i genom sin utlåning och rådgivning. Verksamheten syftar till att utgöra ett stöd för genomförande av ekonomiska reformer i syfte att uppnå makroekonomisk och finansiell stabilitet på medellång sikt. gjordes faktiska utbetalningar om 27,117 miljarder SDR till . I t.ex. och har lånen från IMF fortsatt stor betydelse, medan andra länder i regionen inte längre har behov av finansiering från IMF. I dessa länder inriktas samarbetet med fonden på dess rådgivning. och utveckling () har 30 medlemmar sedan blev medlem . Av länderna i är , förutom , , och medlemmar. Flera andra länder har observatörskap i någon eller några av de ca 200 kommittéerna som genomför arbete. har ansökt om medlemskap i . Ett avtal om samarbete mellan och undertecknades och ett särskilt landprogram initierades. Huvudsyftet med programmet är att främja integration i den globala ekonomin genom att överföra "best practices". Aktiviteterna sker främst i form av analyser och policyrekommendationer genom seminarier och arbetsgruppsmöten. En av de viktigaste syftena med programmet är att förbereda för medlemskap i . De baltiska länderna lämnade en gemensam avsiktsförklaring till i vilken de uttryckte sin vilja att bli medlemmar i organisationen. Ett särskilt regionalt program för de baltiska länderna initierades på nordiskt initiativ. Programmet finansieras huvudsakligen av frivilliga bidrag från de nordiska länderna, och . har varit en av de största bidragsgivarna. De baltiska länderna bidrar också själva. Syftet med programmet är att stödja ländernas övergång till en marknadsekonomi, deras integration i den globala ekonomin samt att främja tillämpningen av "best practices". aktiviteter i handhas av "with Non-Members" (CCNM). CCNM driver andra program där även övriga länder i regionen kan delta. utvecklingsprogram (UNDP) samordnar världsorganisationens tekniska bistånd. UNDP har upprättat en särskild fond för de baltiska staterna till vilken har bidragit med . Fonden syftar till att stödja demokratiserings- och integrationsprocesserna, utvecklingen av offentlig förvaltning samt till att motverka den negativa inverkan omvandlingen har haft på den sociala sektorn. har även bidragit med mer än till UNDP-program för språkträning och integration av de rysktalande minoriteterna i och och till flyktingmottagning i . har 43 medlemsstater omfattande samtliga central- och östeuropeiska länder förutom , samt . Samarbetsprogrammet med omfattar mänskliga rättigheter, jämställdhet, media, rättssamarbete, utbildning, kultur, ungdomar och miljö. utvecklingsbank har ökat sin låneverksamhet i . Utöver bidraget till reguljära budget har bidragit till ett program för att stärka kunskapen om mänskliga rättigheter hos polisen i medlemsstaterna samt ett ungdomsprojekt i . har 55 medlemsstater, däribland samtliga länder i . Organisationen är en regional sammanslutning enligt kapitel VIII i FN:s stadga och har ett 20-tal missioner och andra fältaktiviteter i forna och på . Den s.k. rådgivande gruppen AMG i (Advisory and in ) har exempelvis spelat en mycket viktig roll i arbetet med att stärka demokratin i landet. Andra viktiga OSSE-organ vars verksamhet ligger i linje med politik gentemot Öst- och är minoritetskommissarien med säte i och demokratiinstitutet med säte i . kännetecknas av sitt vida säkerhetsbegrepp, där förutom militärpolitiska aspekter även socioekonomiska aspekter, miljöaspekter samt mänskliga rättigheter tillmäts stor betydelse. I vårt prioriterade närområde stöder vissa projekt där deltar som genomförande part, bl.a. inom mänskliga rättigheter och på det migrationspolitiska området. har också haft ett gott samarbete med OSSE-missionerna i och i vår strävan att integrera de rysktalande minoriteterna i de båda länderna. De huvudsakliga målområdet för de nordiska givarna är nästan helt sammanfallande och omfattar de baltiska länderna, och nordvästra . I viss omfattning sker också samarbete med . Det danska samarbetet är huvudsakligen fokuserat på de baltiska länderna, i synnerhet . som antagit en närområdesstrategi har en stark inriktning på närområdet i sitt samarbete, framför allt nordvästra och , , och . samarbetar främst med nordvästra , i synnerhet . fokuserar också främst på och endast i mycket liten utsträckning på de baltiska länderna. En successiv neddragning av stödet till kandidatländerna har inletts och stödet förväntas upphöra . Även har beslutat att avveckla stödet till och och att dra ned i och . De prioriterade sektorerna för samarbetet varierar. I det danska samarbetet har miljöinsatser högsta prioritet och av stödet går till miljö. Även i det finska samarbetet har miljö stor betydelse, liksom ekonomiskt samarbete inklusive energi. har som huvudmål att bidra till demokratiskt styre och bärkraftig marknadsorienterad ekonomi. har en tydlig inriktning på fattigdomsbekämpning medan i stor omfattning inriktar sig på näringslivet i mottagarländerna. 11 Östersjömiljarderna Sammanfattning: Östersjömiljarderna utgör ett viktigt komplement till det stöd som lämnas genom politikområde 9 Samarbete med . Samordning mellan dessa båda anslag är angeläget. Genom Östersjömiljarderna 1 och 2 har riksdag beslutat att satsa för att särskilt stimulera ekonomiskt utbyte, tillväxt och sysselsättning i och , och för att stärka svenska företags positioner i regionen. Östersjömiljarderna avser insatser i de baltiska länderna, och nordvästra . Utredningen anser att en viss överlappning kvarstår mellan insatser under Östersjömiljarden och utvecklingssamarbetet. För att uppnå större komplementaritet mellan anslagen anser utredningen att det fordras att tyngdpunkten i Östersjömiljarden förskjuts mot mer renodlat näringslivsfrämjande och offensiva satsningar. Av de remissinstanser som kommenterat menar flera att de aktuella riktlinjerna för Östersjömiljard 2 har bidragit till tydligare gränser i förhållande till utvecklingssamarbetet. Flera instanser pekar på viss överlappning och anser att förbättrad samordning vore önskvärt. För att stimulera tillväxt och sysselsättning anslog för "åtgärder och projekt inom bl.a. områdena livsmedel, energisystem, kunskapsutbyte, infrastruktur och miljö samt för att öka handeln och investeringarna och i övrigt stärka samarbetet mellan stater och näringsliv i ". Östersjömiljard 1, anslaget Samarbete och utveckling inom , är i allt väsentligt intecknad. Medlen har huvudsakligen använts till insatser för kunskapsöverföring i vid bemärkelse samt för energi- och miljöprojekt och projekt avseende annan infrastruktur och IT. fattade beslut om den andra Östersjömiljarden, som skall användas för näringslivsutveckling i (1999-2003). presenterade samarbete i (den s.k. Östersjöberedningen) sitt slutbetänkande (SOU 1999:125) med förslag på hur anslaget skulle utnyttjas och på kriterier för fördelning av medel. Som mål för insatserna angav beredningen "att förstärka svenska företags position i och att förbättra förutsättningarna för svenska företags deltagande i utvecklingen av regionens näringsliv". Verksamhetsplanering och riktlinjer för användning av Östersjömiljard 2 har tagits fram gemensamt i . Östersjömiljard 2 skall utnyttjas för att genomföra de stödåtgärder Östersjöberedningen rekommenderat för att möta näringslivets behov. Myndigheter och statsstödda organ får regeringens uppdrag att genomföra åtgärderna - med återrapporteringsskyldighet och delegerade medel från anslaget. har uppdrag lämnats till för programmet Marknadsplats samt för IT-satsningar för små- och medelstora företag. Till Sida har uppdrag lämnats för internationella kurser, påfyllning till den svenska konsultfonden i , inrättandet av en svensk konsultfond i den Nordiska investeringsbanken, påfyllning till den svenska konsultfonden vid IFC samt demonstrationsinsatser av utrustning på miljö- och energiområdet. har uppdragits att göra en översikt av pågående IT-projekt i regionen samt att medfinansiera insatser inom ramen för de regionala tillväxtavtalen och näringslivsinriktade projekt inom Baltic 21. Invest in () genomför investeringsfrämjande åtgärder i regionen och insatser för avvecklingen av kärnkraftverket 1. Medel har också avsatts för näringslivsinriktade insatser inom Baltiska ländernas år, Baltic Sea Partenariat i , näringslivsinriktade insatser inom ramen för EU:s Nordliga dimension, insatser inom ramen för Öresundssamarbetet, och inom sjukvårdssektorn i , bidrag till finansieringen av Nordiska projektexportfonden (Nopef) samt för "Aktiv projektutveckling" inom vid UD. Regeringen har fattat beslut om ca . Strävan är att Östersjömiljarden i stort skall fördelas jämnt mellan de fem partnerländerna. Projektens kvalitet är dock främsta kriterium för stöd. upprättades vid UD:s enhet för . Sekretariatets uppgift är att samordna hanteringen av Östersjömiljard 2 och att avsluta Östersjömiljard 1. Förhållandet mellan Östersjömiljarderna och utvecklingssamarbetet När verksamheten under den första Östersjömiljarden började genomfördes i viss mån insatser som liknade insatserna inom det ordinarie utvecklingssamarbetet. kan konstateras att de båda anslagen i betydande grad kompletterat varandra. Den andra Östersjömiljarden är utformad på ett sätt som tydligt fokuserar på näringslivsfrämjande insatser och ett antal åtgärder vidtas kontinuerligt för att verksamheten under detta anslag skall bli så klart definierad som möjligt. Riktlinjerna för Östersjömiljard 2 bidrar till att gränserna har blivit tydligare till utvecklingssamarbetet. Stor vikt fästs vid ett samordnat agerande mellan de två verksamheterna. Samrådsmöten hålls löpande mellan UD och Sida men också med övriga myndigheter och organ som har uppdrag inom ramen för anslaget. För uppdragen finns referensgrupper där berörda myndigheter ingår. Dessa myndigheter deltar också i beredningen av nya stödformer. På infrastrukturområdet finns genom Östersjömiljarden möjligheter till åtgärder som kompletterar det ordinarie utvecklingssamarbetet. Det nya instrument som skapats för projektförberedande och projektunderstödjande insatser inom "Aktiv projektutveckling", och som genomförs av inom UD, bör kunna bidra till ett utökat näringslivssamarbete i regionen. Sammanfattning av Att utveckla samarbetet med (SOU 2000:122) Med verkan utsåg regeringen civilekonomen till särskild utredare, civilekonomen till utredare och agronomen till sekreterare med uppdrag att ge ett underlag för beslut om omfattning, behov, inriktning och former för utvecklingssamarbetet med . Uppdraget omfattade framför allt utvecklingssamarbetet med , , , , , och . Uppdraget har av delats i två separata delar, en utvärdering av utvecklingssamarbetet för och en del med bedömningar och förslag avseende det framtida samarbetet. Utvärderingen har legat till grund för den framåtblickande delen. För har totalt 2,4 miljareder kronor anslagits för utvecklingssamarbetet. Det totala svenska statliga stödet för samarbete med , inklusive det samarbete som bedrivs med västra , och och Östersjömiljarden, uppgår till ca . Detta gör till en mycket stor bilateral aktör i närområdet och en stor aktör i . Utredningen anser att samarbetet ger ett värdefullt bidrag till både transition och konvergens i närområdet. Det är också av stort värde för relationer med dessa länder. I de baltiska länderna har samarbetet med haft relativt stor betydelse. En bidragande faktor är att kandidatländerna snabbat upp EU-anpassningen på ett mer mål- och resultatinriktat sätt. I är en mindre samarbetspartner och möter en mer komplex miljö. Samarbetet med är snart utfasat. Samarbetet med minskar. Ett stort antal aktörer deltar i samarbetet på svensk sida. Programmet har blivit bättre och de svenska aktörerna verkar göra mer professionella insatser, i huvudsak i . De riktlinjer som har satt upp har följts. Ambitionerna på jämställdhetsområdet har emellertid bara nåtts partiellt på grund av ointresse i samarbetsländerna. Utvärderingen anser, att utgiftsbegränsningen har bromsat expansionen i . Med dessa reservationer har man konstaterat att programmet har varit väl genomfört. Utvärderingen pekar inte på några större brister, men indikerar att programmet kan behöva justeras på en del punkter. Vissa särskilt värdefulla insatser har identifierats men utvärderingen har inte kunnat peka på områden med lägre prioritet. Utredningen anser att den övergripande ambitionen för samarbetet bör vara att med ett statsstött samarbete bidra till en hållbar utveckling och fördjupad integration i Östersjömrådet. Utredningens slutsats är att det nya programmet bör innefatta en utfasningsstrategi för kandidatländerna. Det måste också precisera ambitionsgraden för samarbetet med . Det finns därmed behov av ökad differentiering mellan samarbetsländerna, vilket skulle göras i landstrategierna vars betydelse därmed ökar. Tidsperspektivet i bör förkortas men bli längre i OSS. Utredningen föreslår följande huvudområden för programmet för nästa period: - en säkerhetsgemenskap - marknadsekonomi och social trygghet - miljö och energi - ett samarbete på lokal och regional nivå - utbildning och forskning - demokratins kultur och ökad värdegemenskap. Genom att beskriva huvudområdena på detta sätt anser man att programmets innehåll framgår klarare. I substans skulle det innebära mindre förändringar. Utredningen lägger även vissa specifika förslag i anslutning till huvudområdena, t.ex. beträffande forskning och utveckling. Programmet föreslås även fortsättningsvis präglas av ett jämställdhetsperspektiv. Utredningen avvisar idén om att sätta fattigdomsbekämpning som en ledstjärna för programmet. Detta motiveras bl.a. med att under innevarande programperiod ökat insatserna på det sociala området. Även enskilda organisationer är aktiva inom detta område. Insatser inom huvudområdena föreslås styras av fem riktlinjer. Två av dem är överordnade. Dessa är att främja EU-anpassningen i kandidatländerna och systemförändringar och europaintegration i , och samt att främja relationerna med . Programmet föreslås ha sin utgångspunkt i behoven i samarbetsländerna. Svenska intressen skall tillgodoses såväl i utformningen som i genomförandet av programmet. De andra riktlinjerna är att successivt avveckla stödet inför kandidatländernas medlemskap i , att främja mellanstatligt regionalt samarbete samt att förstärka effekterna av de svenska insatserna genom koordinering med andra aktörer. Detta och andra sätt skall säkerställa kostnadseffektivitet i genomförandet Nedtrappningen föreslås anpassas med hänsyn till tre faktorer, behoven i kandidatlandet, hur länge det dröjer till medlemskap samt det sätt på vilket det svenska stödet kan anpassas till EU-programmen. Landstrategierna bör ange takten i utfasningen. Avvecklingen föreslås kunna justeras vid behov. Utredningen har signalerat två tänkbara undantag från principen om utfasning. Det ena är det säkerhetsfrämjande samarbetet, där utfasningen bör bestämmas av behoven, inte EU:s tidtabell. Det andra är rättssamarbetet, där dock bör verka för att finansieringen i första hand kommer från EU. Programmet föreslås vidare få en ökad långsiktighet i och med hänsyn till rådande förutsättningar. Programmets organisation, omfattning och styrinstrument Utredningen har bedömt att en geografisk koncentration av programmet lönar sig, framför allt i och . Det gagnar inte en liten aktör att sprida sig tunt över ett stort område i en komplex miljö. Utredningen rekommenderar en selektiv satsning i och i rådande läge endast demokratifrämjande satsningar i . Utredningen anser att det finns en relativt stor överlappning mellan insatser som finansieras av utvecklingsanslaget och Östersjömiljarden. Denna bristande komplementaritet kan spegla det faktum att det finns stora gråzoner där utvecklings- och främjandeinsatserna sammanfaller. Mer offensiva satsningar med Östersjömiljarden vore motiverat. En partiell sammanslagning kan övervägas. Programperioden föreslås förlängas till . Detta skulle ge ökad långsiktighet i planeringen med framför allt och . En sådan förlängning skulle också vara positiv ur administrativ synpunkt. Utredningen föreslår att regeringen överväger medelstilldelning per länderområden istället för per samarbetsområden. En ökad harmonisering mellan de två anslagen för samarbete med bör eftersträvas. Utredningen fäster uppmärksamhet på värdet av strategier per verksamhetsområde. Landstrategiernas relevans ligger fast. De bör emellertid differentieras ytterligare och göras mer konkreta. För bör en avvecklingsplan tas fram. Nya landstrategier bör fastställas för samtliga samarbetsländer, förutom . Näringslivet och andra aktörer, t.ex. , bör involveras på ett tidigare stadium vid utarbetandet av landstrategier. Utredningen föreslår att Sida bemyndigas få besluta om placering av fältpersonal i och . Utredningen bedömer också att behovet av kompletterande finansiellt stöd till genomförandefasen inom Phares partnersamverkan måste klargöras. Utredningen föreslår att Sida får ansvar för det stöd till förberedelser av partnersamverkan som hanteras av UD. Utredningen diskuterar i huvudsak två finansiella lösningar för att underlätta finansieringen av energi- och miljöinvesteringar i , antingen den lösning som Sida föreslagit, det vill säga en garantiram för åtaganden i samband med kreditgivning för projekt i , eller en liknande lösning med i princip samma syfte via Nordiska investeringsbanken (NIB). Utredningen föreslår att regeringen i första hand prövar en utökning av NIB:s ram för miljöinvesteringslån och som ett alternativ prövar förslaget om en låneram hos Sida. Näringslivet bör konsulteras. Utredningen anser också att regeringen i EU bör verka för att EIB får ett utlåningsmandat för projekt av stort europeiskt intresse i OSS. Näringslivets medverkan i utvecklingssamarbetet Utredningen anser att samarbetet med det svenska näringslivet i östprogrammet har förbättrats väsentligt, men ännu inte är riktigt bra. Sida anses ha visat betydligt större öppenhet och tagit seriöst på budskapet från näringslivets kritiska röster. Utredningen anser vidare att den viktiga tidpunkten för dialog mellan Sida och näringslivet är inför utarbetandet av landstrategier. Utredningen föreslår att näringslivet inbjuds i ett tidigt skede i denna process. Man bör även pröva att ta fram en sektorsstrategi för näringslivsinriktade insatser. Samarbete på lokal och regional nivå Samarbete på lokal och regional nivå, framför allt mellan kommuner, landsting och länsstyrelser, anses viktigt för att utveckla lokala och regionala förvaltningar för att därigenom förankra och utveckla demokratin. Utredningen har bedömt att det decentraliserade samarbetet är ett viktigt bidrag till den demokratiska processen, som det bidrar till att förstärka grannlandsrelationerna och att skapa ett värdefullt kontaktnät inom EU. Det synes finnas fortsatta behov av att utveckla den regionala och lokala nivån i , , och . Behoven av en svensk insats i förefaller redan vara tillgodosedd, medan vissa behov kvarstår i . Sida föreslås kontinuerligt identifiera vilka verksamheter som lämpar sig för en snar avveckling. Finansiering av decentraliserat samarbete från EU-programmen föreslås öka och stöd för att åstadkomma detta fortsätta. Samordning mellan svenska insatser på lokal/regional nivå och de på central nivå bör stärkas. En bredare utvärdering av det decentraliserade samarbetet bör göras. Remissinstanser Yttrande Avstår Ej svarat x Ambassaden i x x Ambassaden i x x Ambassaden i x x Ambassaden i x x Ambassaden i x x Ambassaden i x EBRD-svensk/isl/est-kontoret Hälso- och sjukvårdens x x Internationella programkontoret för utbildningsområdet x IOGT-NTO-rörelsens internationella råd x x i län x Sammanställning över remissinstansernas yttranden över Att utveckla samarbetet med (SOU 2000:122) SOU 2000:122 Att utveckla samarbetet med har sänts till sammanlagt 152 instanser för remissyttrande. Utöver ovan nämnda instanser har ytterligare tio inkommit med yttrande. Av de 152 instanser som bereddes möjlighet att inkomma med yttranden har 31 stycken valt att ej svara. Således har av instanserna inkommit med svar. Det absoluta flertalet av remissinstanserna instämmer i utredningens konstaterande att programmet varit väl genomfört. Majoriteten av instanserna delar betänkandets bedömningar och förslag i huvudsak. Samtliga remissinstanser delar utredningen slutsatser om utvecklingstendenserna i , ibland med vissa tillägg. Problemet med stora skillnader i utveckling mellan kandidatländerna vill flera instanser rikta större uppmärksamhet mot. Vidare lyfts även problem med försämrad folkhälsa och ökad spridning av smittsamma sjukdomar fram. Utredningen menar att det starkt kan ifrågasättas om distinktionen mellan utvecklingssamarbete och främjande är helt meningsfullt i ett närområdes perspektiv. Många instanser delar denna uppfattning och som exempel på samarbetsområden där det kan vara svårt att göra en distinktion lyfts bl.a. miljö- och rättssamarbetet fram. Ett par instanser menar dock att det är relevant att göra en åtskillnad för att minska riskerna för intressekonflikter och otydligheter i roller och utformning. Utfasning av stöd till kandidatländerna i samband med EU-medlemskap Att är den faktor som mest kommer att påverka förutsättningarna för det bilaterala samarbetet har ingen av instanserna haft någon invändning emot. Att det enligt utredningens bedömning inte skall utgå något stöd till kandidatländerna efter medlemskap i motsätter dock majoriteten av instanserna. De flesta tror att det även efter ett medlemskap kommer finnas kvar ett behov av stöd inte minst på lokal och regional nivå. Andra områden som uppmärksammas av flera är behovet av satsningar på det civila samhället samt insatser inom miljö- och energiområdet och det sociala området. De flesta som uttalar sig i frågan delar utredarens uppfattning att undantag bör göras vad gäller utfasningen av rättssamarbetet så att det även omfattar tiden efter ett EU-inträde. Utfasningen av det bilaterala stödet till kandidatländerna bör enligt flera instanser ge möjligheter till övergångslösningar. Behoven, inte EU:s tidtabell, måste avgöra när och hur det bilaterala stödet fasas ut. Ett par instanser instämmer i allt väsentligt med utredningens uppfattning beträffande utfasningsstrategin medan huvuddelen instämmer i att en nedtrappning av stöd bör ske men att bilateralt stöd dock skall finnas kvar i någon form. Några menar att utvecklingssamarbetet rimligtvis kan fasas ut på några områden förutsatt ökade EU-insatser inom motsvarande områden.