prop · GO0390 · 2001-03-14 00:00:00 — De bostadssociala frågorna har hög prioritet inom det nordiska samarbetet. Den studie av mekanismer bakom bostadssegregationen som genomförts samt de goda exempel som lyfts fram ur detta arbete kommer att följas upp med en nordisk konferens som syftar till erfarenhetsutbyte för att förmedla slutsatser till ledande tjänstemän och politiker. Boendekostnaderna uppmärksammas i det nordiska samarbetet. påbörjades förberedelser för ett erfarenhetsseminarium om rimliga boendekostnader genom ett förberedande seminarium där jämförbart statistiskt material mellan de nordiska länderna togs fram. Samarbetet kring en bärkraftig utveckling av bygg- och bostadssektorn Skr. 2000/01:90 är huvudsakligen centrerat kring uppsamling och utbyte av erfarenheter av särskilda byggmetoder som, i ljuset av de nordiska ländernas klimatförhållanden, kan medverka till goda och sunda bostäder som kan uppföras och underhållas på en ekologiskt hållbar grund. Insatserna för närområdet innefattar en översyn av möjligheter till en vidareutveckling av ett projekt kring stadsförnyelse i de baltiska länderna och nordvästra . Arbetet med att ta fram en ny handlingsplan för perioden 20022005 har påbörjats. Inget särskilt bostadsministermöte hölls . har medel beviljats för projekt som gäller utvecklingen av bostadsmarknaden i samt för ett antal konferenser om aktuella bostadspolitiska frågor. 3.4.7Transport, infrastruktur och trafiksäkerhet En särskild trafik- och miljögrupp inom för transportfrågor har under svenskt ordförandeskap tjänat som ett forum för informationsutbyte. Ett seminarium om avgifter på transportinfrastruktur har genomförts och förberedelserna för ett seminarium om storstadstrafik och miljö i har inletts. arbetsgrupp för IT-samarbete inom transportområdet har fortsatt sitt arbete. Ett övergripande mål för arbetet är att stimulera till en bättre samordning mellan olika typer av transporter. Identifierade samarbetsprojekt är bland annat multimodala reseplaneringssystem, övervakning av farligt gods samt transportinformatik och samhälle. har föranalyser av dessa projekt genomförts. Ett seminarium, Safety audit system, genomfördes Seminariet handlade om möjligheterna att förbättra trafiksäkerheten genom att införa trafiksäkerhetstänkandet i hela vägplanerings- och byggprocessen. Planering av Östersjötrafiksäkerhetsdagar har inletts i samarbete med representanter från de nordiska och baltiska länderna samt , och . Revidering av den tidigare översatta ryska versionen av pågår. kompletteras med nytt material och distribueras och introduceras i ryskspråkiga länder samt följs upp med seminarier. Övrigt samarbete på transportområdet och slöt ett avtal om villkoren för tågtrafiken på den fasta förbindelsen över . medfört att Skånetrafik tillsammans med danska DSB har kunnat ta ansvaret för den regionala tågtrafiken på Öresundsförbindelsen. för Skånetrafik är de samma som för trafikhuvudmännen på andra har varit ordförande i den nationella styrgruppen för Barents Pan-European Transport Area, . samarbetet är , och . Elva regioner i de nordligaste delarna av de aktuella länderna samarbetar i syfte att förbättra transportmöjligheterna dem emellan. BEATAs styrgrupp har haft ett möte. med att ta fram trafikprognoser och underlag för prioriteringar av förbättrade transportanläggningar inom har påbörjats. kommer att vara ordförande för samarbetet. Det skandinaviska luftfartssamarbetet med deltagande av , och har fortsatt . Aktuella frågor har varit samordning i samband med bilaterala luftfartsfrågor med länder utanför Det ekonomiska läget och den ekonomiska politiken i har fortsatt varit ett centralt tema i dialogen mellan de nordiska finans- och ekonomiministrarna . Den nya ekonomin, skattefrågor och EU-relaterade spörsmål har också varit viktiga dagordningspunkter vid de nordiska finans- och ekonomiministermötena. I den utgivna rapporten i redogörs för den nordiska konjunkturgruppens bedömning av utvecklingen i de nordiska ekonomierna. Vid det nordiska finans- och ekonomiministermötet fattades beslut om nya riktlinjer för Nordiska Investeringsbankens strategi avseende utbetalning, reservavsättning, m.m. Vid samma möte beslutades om fortsatt uppföljningsarbete inom ramen för projektet rörande ökat nordiskt och nordisktbaltiskt börssamarbete. Utredningen om förutsättningarna för den framtida finansieringen av pensionssystemen i de nordiska länderna slutfördes och avrapporterades vid det nordiska finans- och ekonomiministermötet . Vid mötet fick projektets arbetsgrupp i uppdrag att fortsätta samarbetet på området i syfte att skapa en väl fungerande nordisk pensionsförsäkringsmarknad. Uppföljningsarbetet planeras fortsätta . Flera nya projekt har inletts , bland andra: förutsättningar för den framtida finansieringen av den nordiska effektiviseringen av den offentliga sektorn, Skr. den nya ekonomin och de nordiska länderna. Härutöver har ett nordiskt samarbete gällande indrivningsfrågor påbörjats. De nordiska finans- och ekonomiministrarna har vidare kommit överens om att etablera en informationsordning avseende alkoholbeskattningen samt beskattningen av rederipersonal. Beskattningen på dessa områden berör grannländerna i mycket hög grad och syftet med informationsordningen är att man i grannländerna i förväg skall känna till när skatteförändringar planeras. Från den tvärsektoriella arbetsgruppen för miljö och ekonomi har tre projekt avrapporterats, nämligen Vurdering af de grønne afgifters effekter i de nordiske lande, Virkemidler for å ta vare på det biologiske mangfoldet i skogen och Miljøets økonomiske værdi". Flera utredningar pågår som beräknas vara slutförda under de närmaste ett eller två åren. I samband med utarbetandet av strategin för ett hållbart (mot bakgrund av de nordiska statsministrarnas gemensamma deklaration om ett hållbart ) genomförde ekonomi- och finanssektorn en samhällsekonomisk värdering av strategin. Ekonomi- och finanssektorns samhällsekonomiska värdering har tagits i beaktande i den slutliga versionen av strategin. Sektorn planerar att delta i arbetet med genomförandet av strategin. EU-frågor är en stående agendapunkt vid de nordiska finans- och ekonomiministermötena. Införandet av en gemensam europeisk valuta dryftades i olika sammanhang . Bland annat arrangerades en särskild med representanter från ett brett spektrum av samhället. Vidare har ett gemensamt nordiskt agerande i EU på skatteområdet diskuterats. Det nordiska samarbetet i närområdet kanaliseras i huvudsak genom den Nordiska investeringsbanken (NIB), dess systerorganisationer Nordiska projektexportfonden (Nopef) och Nordiska miljöfinansieringsbolaget (NEFCO) i och den europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (), samt det Baltiska investeringsprogrammet. Närområdet framför allt de baltiska länderna tenderar att bli en alltmer integrerad del av den nordiska ekonomiska sfären. Detta gäller inte minst Nordiska Investeringsbankens verksamhet. Det Baltiska investeringsprogrammet (BIP) är ett samnordiskt projekt upprättat av de nordiska finansministrarna och som genomförs av NIB, samt Nopef. i (NBIC) har avhållit ett antal möten vid vilka programmets utveckling diskuterats. En statusrapport om Baltiska investerings-programmet presenterades för de nordiska finansministrarna vid mötet . avyttrades NIB:s BIP-finansierade aktieandelar (samt övriga ägares aktier) i den Litauiska investeringsbanken (LDB). 2000/01:90 och med detta har i överensstämmelse med finansministrarnas beslut i samtliga BIP:s aktieinvesteringar i de tre baltiska nationella investeringsbankerna avyttrats före utgången av . utarbetades ett nytt samarbetsprogram för sektorn för perioden 20012004. Programmet har behandlats och godkänts av . Programmets huvudmål innefattar frågor om full sysselsättning, avskaffande av gränshinder, trygghet i arbetsmiljön och arbetslivet samt frågor som gäller den nordiska välfärdsmodellen. Utvecklingen av arbetskraftens rörlighet i det gränsregionala samarbetet är ett centralt område för sektorns arbete. En rapport om hinder för arbetskraftens rörlighet inom den nordiska arbetsmarknaden lämnades . I det fortsatta arbetet kommer uppföljningen med avskaffande av sådana hinder att vara en prioriterad uppgift. Ett svensk initiativ om flyttningsbidrag i för att underlätta internordisk flyttning har diskuterats vidare. Övriga länder har förklarat sig vara positivt inställda i princip, men ytterligare utredningsarbete om konsekvenser återstår att genomföra. överlämnades en sysselsättningspolitisk redogörelse till , vilken användes som underlag för en debatt om sysselsättningspolitiken i under session. Samarbetet med arbetsmarknadens parter är en prioriterad uppgift i ministerrådets arbete. Det sker genom temadiskussioner mellan arbetsmarknadsministrarna och parterna samt genom parternas medverkan i konferenser och projektverksamhet. Under den nordiska ämbetsmannakommittén för arbetsmarknad och arbetsmiljö sorterar några utskott med inriktning på olika områden. Arbetsliv- och arbetsrättsutskottet är ett forum för diskussion och koordinering av nordiska synpunkter. Där behandlas frågor som är aktuella i EU och i andra internationella organ som och . verksamhetsområde omfattar sysselsättningspolitiska frågor, arbetsmarknadspolitiken generellt och arbetsmarknadsforskning. Även där behandlas aktuella EU-frågor samt frågor som rör . är främst inriktat på samordning av EU-frågor, samordning av standardiserings- och certifieringsområdet, löpande information om arbetsmiljömyndigheternas verksamhet och på främjande av gemensamma projekt t.ex. marknadskontroll samt på att bidra till gemensamma nordiska projekt på arbetsmiljöområdet, t.ex. metoder, regler och standarder. de baltiska länderna är en viktig uppgift. Verksamheten grundar sig på Skr. 2000/01:90 den nordiska arbetsmiljökonventionen . Under ämbetsmannakommittén för arbetsmarknad och arbetsmiljö sorterar även migrationsutskottet, vars uppgifter inkluderar samordning och informationsutbyte i frågor som gäller integration, lagstiftning och Utskottet är även ett forum för diskussion om nya initiativ för att underlätta invandrare och flyktingars integration i relation till arbetsmarknaden och samhället i övrigt. finns en särskild tjänstemannagrupp för samordning av EU- och EES-frågor. Gruppens verksamhet styrs i huvudsak av dagordningen för EU:s formella rådsmöten. Verksamheten är inriktad på löpande information om rådsarbetet samt diskussion och samordning av nordiska synpunkter i EU-arbetet. Närområdessamarbetet är viktigt i det nordiska samarbetet på arbetsmarknads- och arbetsmiljöomådet. Flera samarbetsprojekt pågår. Särskilt har insatser på arbetsmiljöområdet varit efterfrågade. Representanter för närområdena har också deltagit i möten inom arbetsmarknads- och arbetsmiljöområdet. Samarbetet kommer fortsatt att inriktas på att stödja de baltiska ländernas förberedelser för EU- medlemskap. Samarbetet inom sektorn leds av ministerrådet för social- och hälsofrågor samt det tvärsektoriella ministerrådet för narkotikafrågor. Till grund för regeringssamarbetet på social- och hälsovårdsområdet finns dels ett samarbetsprogram, dels ordförandeskapets prioriteringar. Samarbetet har till övervägande del skett inom sektorns sju institutioner och permanenta verksamhet i övrigt. Ett nytt femårigt samarbetsprogram har lagts fram och behandlats vid session . Den överordnade målsättningen för programmet är samarbetets konkreta nytta för medborgarna i . kommer både den nordiska konventionen om social trygghet och konventionen om socialt bistånd och sociala tjänster att ses över. Två teman diskuterades vid årets Nordiska ministerrådsmöte (social- och hälsoministrarna): Social olikhet i hälsa och Problem inom vårdsektorn. Aktuella EU/EES-frågor är stående dagordningspunkter vid möten inom sektorn. Sådant samråd sker även inom institutionerna. Samarbetet i löpande frågor sker i allmänhet genom direkta kontakter mellan länderna. har fortlöpande informella samråd med de andra nordiska länderna både inom ramen för såväl det europeiska som det övriga internationella samarbetet på social- och hälsovårdsområdet. Den särskilda grupp som arbetar med närområdessamarbetet har fortsatt de omfattande satsningarna på det nordiska smittskyddsprojektet samt på Nordiska hälsovårdshögskolans utbildningsarbete i närområdet. har man inlett genomförandet av handlingsplanen för utsatta barn och unga i närområdet. finns nära avsatta för tvärsektoriella projekt för att förbättra barns och ungas situation. De nordiska informationskontoren har en viktig roll i detta arbete och har också tilldelats särskilda medel för egna satsningar på barn- och ungdomsprojekt. Samarbetet på livsmedelsområdet består av dels långsiktiga principfrågor, dels projekt, av vilka många löper . Målet är alltid att skydda konsumenten mot hälsofarliga produkter och fusk i livsmedelshanteringen. fastställde samarbetsministrarna ett nytt handlingsprogram för livsmedelsområdet, som sammanjämkats med motsvarande program för jord- och skogsbrukssektorn och med den nordiska planen för ett hållbart . Livsmedelsområdet samordnar sina aktiviteter med konsumentsektorn genom den gemensamma arbetsgrupp som finansieras solidariskt av de två sektorerna. Bland projekten märks kartläggning av livsmedelsutbudet och av de särskilda behov som sårbara grupper har. Också s.k. andra legitima faktorer står centralt i arbetet; då gäller det främst de etiska frågor som i allt större utsträckning intresserar konsumenterna. Livsmedelsfrågorna är uppdelade på fem sakområden: toxikologi, mikrobiologi, kost och näring, lagstiftning och livsmedelskontroll. Samarbetet med de baltiska länderna sköts av gruppen som kallas NordBalt, där framför allt kontrollfrågor diskuteras. Utöver det samarbete som pågår kring livsmedelskontroll har stöttat WHO på nutritionsområdet. för livsmedelsfrågor har beviljat medel för att arbetet med utveckling av nutritionspolicydokument för de baltiska länderna skall kunna fortsätta. Inom det tvärsektoriella projektet har konsumentstudien i alla fem länderna slutförts . upp med dels ett seminarium kring livsmedelsmärkning, dels utgör de underlag till det ministermöte som hålls . tänkt att fullfölja det arbete som inleddes med ministerkonferensen 2000 om "Säker mat". Riskanalys kräver fortsatt förstärkt kunskap och det tiotal nordiska projekt som är i gång avslutas . Stora resurser (både nationella och nordiska) läggs ner på undersökning av komponenter och smitta i livsmedel. rapporter utgivits med ämnen som "Listeria" och "Campylobacter". nydanande arbete har resulterat i rapporten "Safety evaluation of På livsmedelsområdet leder kontakterna i Västnorden, genom "Vestnordisk forum innen næringsmiddeltilsyn" till att särskilt och får ett välbehövligt stöd, som erfarenheterna ökar Årets möte på visade på de väsensskilda problem de nordiska områdena arbetar med. Det nordiska samarbetet på det konsumentpolitiska området sker mellan konsumentministrarna inom . Samarbetet gynnas av det faktum att det finns mycket som förenar de nordiska länderna vad gäller kultur, språk och historia vilket har lett till en likartad syn på konsumentpolitiken. Ett handlingsprogram gäller på konsumentområdet för arbetet t.o.m. . Programmet omfattar det nordiska samarbetets tre huvudområden: Samarbete i , och samt och närområdena. Frågor som särskilt prioriteras är konsumentaspekter på livsmedel, finansiella tjänster, konsumtion och miljö, nödvändighets- tjänster, IT och konsumentforskning. Det förhållandet att tre av de nordiska länderna är medlemmar i och att samarbete sker med de övriga inom ramen för präglar i hög grad verksamheten. Det är nödvändigt att man stärker samarbetet på det praktiska och det politiska planet så att den nordiska modellen kan bibehållas och därutöver påverka konsumentpolitiken inom EU och globalt. Anslaget till konsumentsektorn uppgick till . Därtill kom till den nordiska miljömärkningsordningen. Antalet produkter med miljömärkningen Svanen fortsätter att öka. 2000/01:90 har utarbetats kriterier för 53 produktgrupper, och cirka 3 000 svanmärkta produkter finns på den nordiska marknaden. En tvärsektoriell grupp under de nordiska ämbetsmannakommittéerna för konsument- respektive miljösektorn har utvärderat det nordiska miljömärknings- systemet och överlämnade sin rapport till ämbetsmannakommittén för konsumentfrågor . Utvärderingen omfattar konsumenters attityder till, kunskaper om och behov av miljöinformation, Svanens miljöeffekter, organisationsfrågor samt vissa strategiska överväganden. Rapporten skall behandlas inom det . Gränsöverskridande handel fortsätter att vara en viktig fråga inom det nordiska samarbetet, och konsumentministrarna har enats om att frågan bör prioriteras i det konsumentpolitiska samarbetet. Bland annat skall en gemensam nordisk insats för stärkandet av god marknadsföringssed vid gränsöverskridande handel med särskild hänvisning till e-handel genomföras. För att ytterligare stärka konsumenternas ställning vid gränsöverskridande handel skall de nordiska länderna stödja utvecklingen av ett europeiskt nätverk för tvistlösning och tvistlösningsorgan. Konsumentministrarna har även uttryckt en vilja att arbeta för en harmonisering av marknadsföringslagstiftningen inom EU. Inom ramen för det tvärsektoriella projektsamarbetet rörande märkning av livsmedel, TvärMärk, har en undersökning rörande konsumenternas användning av livsmedelsmärkning genomförts. Undersökningen syftar till att kartlägga vilken roll märkningen spelar i konsumenternas val av livsmedel och skall användas som grund för TvärMärks fortsatta arbete med att utarbeta riktlinjer för livsmedelsmärkning. Arbetet med att uppfylla handlingsprogrammet för främjandet av nordisk konsumentforskning har fortsatt. Då en av de främsta svårigheterna inom detta område har varit att finna nationella medel till forskningen har de nordiska konsumentministrarna beslutat att skicka en gemensam nordisk hänvisning till Europeiska Kommissionen med en uppmaning att konsumentperspektivet mer explicit bör ingå under EU:s sjätte ramprogram. Vidare har Forskningspolitiska Rådet uppmanats att etablera ett särprogram för främjandet av nordisk konsumentforskning. En utvärdering av det handlingsprogram för finansiella tjänster som antogs påbörjades . Utvärderingen syftar till att analysera vad som genomförts. En annan viktig fråga är att belysa nya problem inom området. Det är fortfarande oklart om och när ett nytt handlingsprogram för finansiella tjänster kan komma att antas. Mot bakgrund av de många gränsöverskridande nordiska fusioner som ägt rum inom finansbranscherna , har konsumentministrarna enats om att en undersökning med syftet att kartlägga konsumenternas rättsliga ställning vid sådana företagsfusioner bör tillsättas. Undersökningen väntas ge ökad klarhet i vilka åtgärder som kan vara lämpliga att ta för att stärka konsumenternas ställning i denna I takt med att EU-arbetet har fått en större betydelse har också det nordiska samarbetet fått en tydligare politisk inriktning. Amsterdam- fördraget har gett konsumentpolitiken en starkare ställning inom EU. Detta innebär en bättre plattform för konsumentpolitiska åtgärder samt att kravet på konsumentskydd skall tillgodoses vid utformningen och genomförandet av övrig politik inom unionen. Det finns åtta nordiska nätverk som samarbetar i olika projekt inom områdena finansiella tjänster, standardisering, produktsäkerhet, konsumenträtt, prismärkning, konsumentundervisning, livsmedel i konsumentperspektiv samt hushållsekonomi och skuldsanering. Mycket av arbetet i dessa nätverk handlar om det gemensamma EU- och EES-arbetet, som t.ex. berörde effektlandsprincipen, utomrättslig tvistlösning, "multi-level marketing", barn och kemikalier samt dagligvaruhandel över Internet. gjorde konsumentministrarna ett gemensamt uttalande rörande ett närmare informellt samarbete mellan medlemsstaterna inom EU och EES på det konsumentpolitiska området. Samarbetet mellan medlemsstaterna bör enligt detta uttalande ta sin utgångspunkt i de mål som ställs upp i EG-fördraget rörande konsumentpolitiken, framför allt i artikel 153 om att främja konsumenternas intressen och säkerställa en hög konsumentskyddsnivå genom att bidra till att skydda konsumenternas hälsa, säkerhet och ekonomiska intressen samt att främja deras rätt till information och utbildning och deras rätt att organisera sig för att tillvarata sina intressen. Ett närmare informellt samarbete skall vidare kunna underlätta en övervakning av medlemsstaternas konsumentpolitik i enlighet med bestämmelserna i artikel 153 i EG-fördraget. Arbetet kan till exempel ske genom nationella orienteringar, eventuellt genom utarbetande av nationella handlingsprogram för konsumentpolitiken där nationella prioriteringar presenteras och programmen kan jämföras för att ge ömsesidig inspiration och stimulera till nationellt nytänkande. Målsättningen för samarbetet med närområdena är att medverka till att utveckla de konsumentpolitiska områden som inom traditionellt setts som viktiga och som närområdena uttryckt intresse för. Arbetet omfattar områdena konsumentinformation, konsumenternas rättsliga ställning samt etablering av frivilliga konsumentorganisationer och utarbetas i samförstånd med representanter från närområdet. Inom området etablering av frivilliga konsumentorganisationer är arbetet inriktat på att ge stöd till frivilliga organisationer i som arbetar med konsumentfrågor. Stödet utgörs av kompetensöverföring vad gäller både konsumentpolitiska sakfrågor och administrativa rutiner. På de andra två samarbetsområdena har arbetet främst varit inriktat på seminarier och konferenser, bl.a. har ett seminarium om konsumenträtt hållits i och ett om utbildning i . Seminarierna syftar bl.a. till att öka dialogen med närområdes- representanterna för att alltefter deras behov utarbeta lämpliga Skr. 2000/01:90 samarbetsformer. 3.5.5Jämställdhet mellan kvinnor och män Till grund för samarbetet inom jämställdhetsområdet låg ett program för det nordiska jämställdhetsarbetet för perioden 2000. Programmet kompletteras med en årlig handlingsplan. Samarbetet ligger väl i linje med den svenska jämställdhetspolitiken. Programmet behandlar verksamhet som främjar kvinnors och mäns lika tillgång till de politiska och ekonomiska beslutsprocesserna, kvinnors och mäns lika ekonomiska ställning och inflytande, inte minst i fråga om lön, samt ett jämställt arbetsliv. Vidare prioriteras verksamhet som dels förbättrar möjligheterna för såväl kvinnor som män att förena föräldraskap och förvärvsarbete, dels påverkar den europeiska och övriga internationella utvecklingen på jämställdhetsområdet tog samarbetsministrarna ett beslut om att integrera ett köns- och jämställdhetsperspektiv i all verksamhet. Detta innebär att varje ministerråd nu har det överordnade ansvaret för att främja jämställdhet inom det egna politikområdet och inom de institutioner som är berörda av detta. För samtliga verksamhetsområden skall jämställdhetspolitiska målsättningar fastställas. Även om varje sektor framöver har det fulla ansvaret för att verka för jämställdheten inom respektive område är det angeläget att bevara jämställdhetspolitiken som en egen sektor. Det jämställdhetspolitiska samarbetet kvarstår och fortsätter det arbete som traditionellt bedrivits och därtill främjar och stöttar den integreringsmålsättning som gäller för samtliga ministerråd. I förslaget till program för nordiskt jämställdhetsarbete 20012005 är en grundhållning att det på alla områden av samhället är nödvändigt att arbeta mer målmedvetet för att främja jämställdhet, lika värde och lika möjligheter för kvinnor och män och motarbeta de barriärer för kvinnors och mäns utveckling som fortfarande finns. Programmet skall stärka det ovannämnda integrationsarbetet inom och ta initiativ inom strategiska områden. Tre särskilt prioriterade områden har lyfts fram för perioden 20012005: