prop · GO031D10 · 2001-01-01 00:00:00 — Revisorerna föreslog att utbildningen skulle förstärkas och förordade en specialisering inom närpolisen när det gällde utredningsverksamheten. Revisorerna ansåg också att tillsynen skulle förstärkas och att polis och åklagares verksamhet i detta avseende skulle ses som en helhet. Analys och slutsatser Riksåklagaren har i årets budgetunderlag uttalat en betydande oro över utvecklingen av polisens brottsutredande verksamhet. Antalet ärenden som redovisats till åklagare och andelen uppklarade brott har minskat som genomströmningstiderna har ökat. Sammantaget har möjligheterna att klara upp brott minskat väsentligt och situationen är enligt Riksåklagaren helt oacceptabel från kriminalpolitisk utgångspunkt. har också revisorer, , och i anledning av brottsutredningen efter mordet på från delvis olika utgångspunkter pekat på brister och oklarheter i brottsutredningssystemet. Se t.ex. revisorer (1998/99:9 Organisationsförändringar inom rättsväsendet), (Skrivelse , Synpunkter med anledning av iakttagelser gjorda under inspektioner vid vissa av polisens internutredningsenheter m.m.), Justitiekanslern (, Klagomål mot utförandet av rättsmedicinska undersökningar m.m., ) samt betänkande (SOU 1999:88). Kritiken avser bl.a. problem med långa handläggningstider, låg uppklaring, oklarheter i ansvarsfördelningen mellan främst åklagare och polis, tillsynen över utredningarna hos såväl polis och åklagare som , hanteringen av internutredningar och kompetensförsörjningsproblemen inom närpolisen. har tillkännagivit att regeringen bör låta utreda frågan om ett oberoende organ för tillsyn av polisens och åklagarnas förundersökningsarbete. har också tillkännagivit att regeringen bör se över frågan om en specialisering av utredningsverksamheten inom närpolisen (bet. 1999/2000:JuU11, rskr. 1999/2000:211). Rättsväsendet skall ha förmåga att med hög kvalitet utreda såväl svåra och komplicerade ärenden som den stora massan av enkla och medelsvåra brott. Det är en självklart prioriterad uppgift för polis och åklagare att öka andelen uppklarade brott. För det krävs ett kontinuerligt, tålmodigt och målmedvetet arbete för att förbättra de metoder och rutiner som används i den brottsutredande verksamheten. Men det är också från tid till annan nödvändigt att överväga om det finns behov av mer genomgripande reformer. Enligt regeringens mening visar utvecklingen att det nu finns skäl att förutsättningslöst pröva om det behövs förändringar i regelverk, organisation eller resursfördelning för att säkerställa en effektiv utredningsverksamhet som svarar mot höga kvalitetskrav. Regeringen avser därför att besluta om en översyn av brottsutredningsverksamheten. Det är viktigt att myndigheternas ansträngningar för att förbättra brottsutredningsverksamheten fortsätter. Genom regeringens beslut om mål och riktlinjer för åklagarväsendets och polisens samverkan på det kriminalpolitiska området har myndigheternas insatser samordnats så att de samlade resurserna utnyttjas på ett mer effektivt sätt. Riksåklagaren och har tillsammans avsatt stora resurser för att förbättra utredningsverksamheten. Det har bl.a. resulterat i kompetenshöjande åtgärder, nya bestämmelser om fördelning av förundersökningsledarskapet och nya tekniska hjälpmedel. Flera myndigheter inom rättsväsendet har inlett samarbetsprojekt som syftar till att minska genomströmningstiderna för vissa brottmålsärenden, exempelvis i och Handen. På lokal nivå har polis- och åklagarmyndigheter också utvecklat olika modeller för kvalitetssäkring av brottsutredningsverksamheten. Dessa åtgärder har på en del håll redan börjat ge goda resultat. För att effekten skall bli tydlig på riksnivå krävs nu att nya metoder får genomslag i alla landets polismyndigheter. Enligt regeringens mening har poliser i alla funktioner ett ansvar för att öka antalet uppklarade brott. Redan i samband med att ett brott kommer till polisens kännedom krävs en kvalificerad bedömning av vilka åtgärder som behöver vidtas för att säkerställa en fortsatt snabb och säker handläggning av ärendet. Förste polisman på plats eller den som tar upp anmälan om brottet har en självklar nyckelposition i det avseendet tillsammans med den som leder förundersökning om brottet. Om det är möjligt skall de förenklade förfaranden användas som innebär att ärendet kan slutföras . Även i annat fall är det ofta till gagn för utredningsprocessen om det skapas metoder som möjliggör för den personal som vidtagit de initiala åtgärderna att också slutföra utredningen i enklare ärenden. Varje polismyndighet ansvarar för att det vid alla tider finns tillräcklig kompetens för att fatta ändamålsenliga och rationella beslut om ett ärendes fortsatta handläggning. Likaså är det angeläget att det finns möjlighet att överlämna komplicerade ärenden till kriminalpolis. Det är viktigt att polisväsendet fortsätter att utveckla sin förmåga att leda förundersökningar. Förundersökningsledarens uppgifter präglas mycket av i vilket skede förundersökningen befinner sig i, framförallt om det finns någon skäligen misstänkt eller om förundersökningen fortfarande befinner sig i spaningsstadiet. Generellt gäller emellertid att förundersökningsledaren bör ta aktiv del i utredningsarbetet och lämna direktiv som säkerställer att förundersökningen bedrivs på ett effektivt och säkert sätt. Det är angeläget att förundersökningsledaren har tillräcklig kompetens för att redan i det inledande skedet göra en relevant bedömning av ärendets svårighetsgrad och de åtgärder och resurser som erfordras för att slutföra detta på ett bra sätt. Det är också viktigt att fortsätta arbetet med att utveckla och integrera de olika delarna inom utredningsverksamheten. Utvecklingen inom kriminaltekniken kan i tillämpliga delar även vara en modell för andra områden. Där pågår ett intensivt arbete med att vidareutveckla metoder och kompetens för de mest avancerade undersökningarna. finns det en strävan att dra nytta av den utvecklingen för att skapa bra förutsättningar för brottsplatsundersökningar även vid mindre kvalificerade brott där undersökningarna ofta utförs av polispersonal utan specialistutbildning. Enligt regeringens mening skulle en liknande strategi kunna tillämpas på ett tydligare sätt även inom andra områden, t.ex. inom kriminalunderrättelseverksamheten. Ungdomsbrottsligheten Resultat Antalet inkomna ungdomsärenden har minskat från 28 1998 till 26 1999 dvs. Den genomsnittliga genomströmningstiden ökade men enligt har de flesta polismyndigheter klarat att hålla de föreskrivna handläggningstiderna. Utvecklingen med ett ökat antal personrån där ungdomar rånar andra ungdomar har varit påtaglig i storstäderna. BRÅ har presenterat en rapport där den typen av brottslighet studerats i och (Rapport 2000:6). I de granskade fallen var gärningsmännen till en pojke i åldern 15 . Utlandsfödda ungdomar var kraftigt överrepresenterade. Offren var ofta i samma ålder men där var utlandsfödda ungdomar kraftigt underrepresenterade. BRÅ har också identifierat debutbrott som indikerar en hög respektive låg risk för en fortsatt brottskarriär (Rapport 2000:3). De brott som visar på en hög risk var tillgrepp av fortskaffningsmedel, rån och stöld. Däremot var det låg risk för att någon som lagförts för snatteri första gången skulle utveckla en karriär som kronisk brottsling. samlade bedömning är att insatserna mot ungdomsbrottsligheten inte har varit helt tillfredsställande. Samarbetet mellan de berörda myndigheterna har förbättrats men styrelsen bedömer att utredningsarbetet kan utvecklas ytterligare genom att polismyndigheterna beaktar betydelsen av snabba och väl avvägda handläggningsrutiner. Dessutom kan rutinerna för kontakter med vårdnadshavare och andra som kan påverka ungdomars brottslighet utvecklas ytterligare. Analys och slutsatser Enligt regeringens mening är det särskilt angeläget att polisen ingriper snabbt när ungdomar begår brott. Polisen har en viktig uppgift att ingripa tidigt och avslöja ungdomar innan de utvecklat en lång och allvarligt menad kriminell bana. Det är angeläget att polisväsendet säkerställer effektiva metoder för att identifiera och utreda ungdomsbrott. Närpolisen har en viktig uppgift att samla och bearbeta den kunskap om ungdomsbrottslingar och ungdomar i riskzonen för att utveckla en kriminell karriär som finns i det egna området. Det arbetet underlättas av en väl fungerande samverkan med andra aktörer. Kriminalunderrättelsetjänsten bör kunna lämna närpolisen stöd när det gäller metoder för bearbetning och analys av stora mängder information och nyttan av den typen av kunskapsunderlag vid polisoperativa beslut. Kriminalunderrättelsetjänsten av kriminalunderrättelseverksamheten har fortsatt och den operativa nyttan har ökat enligt . Styrelsen anser att prioriteringen av den verksamheten spelat en viktig roll framförallt för bekämpningen av den mest allvarliga brottsligheten. Kartläggningen av den brottslighet som kan relateras till kriminella MC-gäng har fortsatt. Analys och slutsatser Kriminalunderrättelsetjänsten skall försörja den övriga polisorganisationen med god kunskap om brott och brottslingar. En framgångsrik och effektiv polisverksamhet förutsätter att insatserna bygger på ett gott kunskapsunderlag. Inom verksamheten finns ett tydlig inslag av ett problemorienterat och brottsförebyggande synsätt. Verksamheten har på ett tydligt sätt bidragit till att insatserna för att förebygga och bekämpa MC-kriminalitet har varit framgångsrika. Det har bidragit till att spridning och etablering till nya platser uteblivit eller försvårats. Utvecklingen av teknik och metoder till stöd för analysarbetet har varit en viktig del i den positiva utvecklingen. Enligt kan de delar av den nationella underrättelsetjänstens verksamhet som är riktad mot polismyndigheterna fortfarande förbättras. Kriminalteknik Resultat Behovet av ändamålsenliga metoder och god kompetens för kriminaltekniska undersökningar har ökat. Teknisk bevisning har blivit en allt viktigare del i många förundersökningar. Stora satsningar har gjorts för att även andra än kriminaltekniker ska få en ökad kompetens inom det kriminaltekniska området. Kriminaltekniken är en del i den polisiära grundutbildningen. Ämnet är också en viktig del i vidareutbildningen. Särskilt kan nämnas utbildning i kvalificerad kriminalpolisverksamhet. ägde också den första utbildningen för brottsplatskoordinatorer rum. Det är en funktion som skall ha ett särskilt ansvar för planering, prioritering, och samordning vid brottsplatsundersökningar med anledning av grova våldsbrott (jfr 1997:2). gavs en fälthandbok ut som skall tjäna som ledning för brottsplatsundersökningar i den lokala polisorganisationen. Ett särskilt utbildningspaket har också tagits fram som skall ligga till grund för utbildning av närpoliser i att utföra mindre komplicerade brottsplatsundersökningar. Polismyndigheterna har ansett att materialet varit ett bra stöd för polispersonalen. Den ökade efterfrågan på () tjänster har fortsatt . har efterfrågan på kriminaltekniska laboratorieundersökningar ungefär fördubblats. Ökningen är särskilt markant för DNA- undersökningar. Dessa ökade jämfört med . Andra undersökningar som ökade rör bl.a. förfalskade sedlar, narkotika och vapen. Undersökningar av verktygsspår har ökat medan undersökningar av skospår har minskat eftersom vissa myndigheter själva genomfört sådana undersökningar. Det är viktigt att dessa typer av undersökningar kan hållas på en hög nivå eftersom de ofta ökar möjligheterna att klara upp inbrott i bostäder och annan kränkande brottslighet som drabbar människor i deras vardag. Trots att efterfrågan på kriminaltekniska undersökningar har ökat har SKL lyckats anpassa sin verksamhet efter behovet och har i en nyligen genomförd undersökning fått ett gott betyg av polis och åklagare. Att i högre grad utnyttja kriminalteknikens möjligheter är en viktig faktor för att nå en högre uppklaring av brott. Vid de inspektioner som företagits av polismyndigheternas verksamhet på området har särskilt vikten av att förste polis på en brottsplats har intresse och förmåga att bedöma vad som i bevishänseende kan vara relevant för den fortsatta utredningen uppmärksammats. Analys och slutsatser Det är viktigt att ny kunskap om kriminalteknik sprids på ett effektivt sätt. SKL och polisens kriminaltekniker har en viktig uppgift att sprida relevant kunskap inom hela polisväsendet. Det utbildningspaket som skall ligga till grund för utbildning av bl.a. närpoliser i brottsplatsundersökning är ett utmärkt initiativ. Möjligheterna och vinsterna med brottsplatsundersökning bör tydliggöras så att antalet undersökningar kan öka även vid mindre komplicerade brott. En sådan utveckling skulle sannolikt påverka antalet uppklarade brott i gynnsam riktning. skall i samband med årsredovisningen för redovisa en bedömning av de resultat som uppnåtts när det gäller att utveckla kriminaltekniska metoder och rutiner anpassade för närpolisens brottsplatsundersökningar. Våldsbrottsligheten Resultat Polismyndigheternas kostnader för insatser mot våldsbrottslighet ökade med och uppgick till . Det motsvarar av de totala kostnaderna. Totalt inkom 61 217 våldsbrottsärenden . Den stigande trenden har fortsatt. Antalet inkomna ärenden ökade och med . Ökningen avser misshandelsbrott inomhus såväl som utomhus. Genomströmningstiderna har fortsatt att öka . Tabell 4.7 Genomströmningstid 1997 1999 1998 1999 Dagar 127 138 143 Antalet balanserade våldsärenden var i huvudsak det samma som men antalet ärenden äldre än minskade från 5 1998 till 4 1999. Den kraftiga minskningen har sannolikt medverkat till att förlänga den totala genomströmningstiden. Det finns exempel på polismyndigheter där antalet ärenden äldre än ökat som genomströmningstiden ökat. Vid dessa myndigheter kan det finnas särskilt behov av att analysera verksamhetseffektiviteten. I revisorers rapport (1998/99:9) Organisationsförändringar inom rättsväsendet gjordes en särskild undersökning av de ärenden som anmälts vid polismyndigheterna i , och där någon född var skäligen misstänkt för misshandel. Undersökningen visade att trots att det i några fall gått var av ärendena fortfarande under utredning, hade lagts ner och hade lett till dom, strafföreläggande eller åtalsunderlåtelse. I sina slutsatser betonade revisorerna att handläggningstiderna är en rättssäkerhetsfråga eftersom långa sådana drabbar offer, misstänkta och samhället på ett oönskat sätt. Våld mot kvinnor och övergrepp mot barn Även de anmälda misshandelsbrotten mot kvinnor har ökat trots att det även anmäldes ca 1 000 fall av grov kvinnofridskränkning, brott som tidigare kan ha anmälts som misshandel. I enlighet med regeringens uppdrag till bl.a. om åtgärder för att bekämpa våldet mot kvinnor har styrelsen lämnat sin andra delrapport . Särskilda utbildningssatsningar har genomförts för att ytterligare förbättra personalens attityder och bemötande av kvinnor som utsatts för våld. En fråga som prioriterats är hur skyddet för hotade och förföljda kvinnor skall kunna stärkas. pågår ett arbete med att utveckla den s.k. SARA-modellen för hotbildsbedömningar. Målsättningen är att polisen skall ha förmåga att snabbt, när helst kunna bedöma hotbilden mot en kvinna och besluta om adekvata åtgärder. Den tekniska utrustning som har betydelse för utsatta kvinnors skydd, t.ex. de s.k. larmpaketen, har förbättras. Det finns fortfarande ett behov av att utveckla polisväsendets förmåga att göra hotbildsbedömningar. Det gäller inte minst utsatta kvinnor och barn. Regeringen noterar att det pågår ett ambitiöst arbete på området. (Se också avsnittet om stöd till brottsoffer och vittnen.) Besöksförbud och Riksåklagaren har genomfört en översyn av rutinerna för besöksförbud som har utmynnat i flera förslag till förbättringar. Barnpornografi internationellt samarbete Vid finns en särskild enhet med uppgift att bekämpa sexuella övergrepp mot barn och barnpornografibrott. Vid enheten insamlas, granskas, identifieras och systematiseras barnpornografiskt material. Enheten biträder också landets polismyndigheter i brottsutredningar som är förknippade med sexuella övergrepp mot barn. För att underlätta samarbetet med polismyndigheterna har ett nationellt nätverk med kontaktpersoner skapats. Kontaktpersonerna träffas för utbildning och erfarenhetsutbyte. Användandet av Internet för spridning av barnpornografi har inneburit en kraftig ökning av brottsligheten. har skapat ett digitalt referensbibliotek med barnpornografiska bilder. Referensbiblioteket innehåller cirka 300 000 bilder och utökas ständigt. Genom systemet har möjligheterna att identifiera offer och förövare vid barnpornografibrott förbättrats avsevärt. och Europol har påbörjat en uppbyggnad av liknande system. Handel med kvinnor Enligt regeringens uppdrag skall vara nationell rapportör i frågor som rör internationell handel med kvinnor för sexuellt utnyttjande. har i en andra lägesrapport redovisat de åtgärder mot handel med kvinnor som vidtagits inom ramen för Östersjösamarbetet, Europol och det EU- finansierade s.k. . kommer en gemensam utbildning med operativ inriktning att hållas för polis och åklagare. Det är en uppföljning av den utbildning som bedrivits i Europols regi. Köp av sexuella tjänster Lagen (1998:408) om förbud mot köp av sexuella tjänster trädde i kraft . BRÅ har kartlagt tillämpningen av lagen (Rapport 2000:4). I huvudsak förekommer gatuprostitution i , , och . polisanmäldes 91 brott mot lagen. De flesta av dessa rör gatuprostitution som har upptäckts av polisen vid särskild spaning. Samtliga misstänkta är män. I två fall är det män som utpekats som prostituerade och i övriga fall är det kvinnor. Av dessa anmälningar utreddes 42 fortfarande vid utgången av och 37 hade skrivits av på den grunden att brott ej kan styrkas. Domstol har meddelat fällande dom i sex fall och friat i ett fall. Åklagare har utfärdat strafföreläggande i fem fall. Polismyndigheterna i storstäderna har tillsammans med lokala samverkande myndigheter påbörjat ett arbete för att utveckla metoderna och stärka insatserna mot köp av sexuella tjänster. Brott med rasistiska, främlingsfientliga eller homofobiska inslag presenterade en handlingsplan om åtgärder vid särskilda händelser med rasistiska inslag (Rapport 1998:1). Enligt har polismyndigheternas kompetens att upptäcka och bekämpa den här typen av brott förbättrats . Det beror inte minst på ett gott samarbete mellan den öppna polisen och Säkerhetspolisen. Trots det har flera polismyndigheter rapporterat ett ökat antal ärenden med främlingsfientliga motiv. i har rapporterat 698 sådana ärenden jämfört med 129 ärenden . presenterade en strategi för polisens arbete med frågor som har anknytning till rasism, främlingsfientlighet och homofobiska brott. Syftet är att de polisanställda skall ha god kunskap om grunden för den här typen av brott och om situationen för de grupper som utsätts för dem. Strategin definierar några nyckelområden där polisväsendet behöver vidta åtgärder. Det betonas också att en framgångsrik brottsbekämpning inom området förutsätter ett system av heltäckande åtgärder på både central och lokal nivå. Analys och slutsatser Polisens insatser mot våldsbrottsligheten har ökat betydligt. Polisen har utvecklat sin förmåga att bekämpa våld mot kvinnor, övergrepp mot barn och våldsbrott i offentliga miljöer. Det är angeläget att polisen kraftsamlar för att bekämpa de typer av brott som riktar sig mot särskilt utsatta grupper som saknar eller har begränsad förmåga till eget skydd. Regeringen delar bedömning att en del av ökningen av antalet anmälda brott har sin grund i att polisiära insatser resulterat i en ökad anmälningsbenägenhet. Därigenom minskar mörkertalet och polisen får ett bättre kunskapsunderlag för framtida strategier och insatser på området. Sammantaget bedömer regeringen att polisens insatser på området har präglats av ett mer problemorienterat arbetssätt . Flera polismyndigheter har dokumenterat sina strategier i handlingsplaner och låtit dessa ligga till grund för våldsbrottsbekämpningen. En stor del av polisens insatser har haft en förebyggande karaktär. Det gäller t.ex. satsningen på polisiär närvaro vid offentliga miljöer där risken för våldsbrott bedömts som särskilt stor och den samverkan som ägt rum med näringsidkare och ordningsvakter i krogmiljön. Polisväsendet har utvecklat framgångsrika metoder för bekämpning av barnpornografi. Det är också tillfredsställande att svensk polis antagit en drivande roll och kan tjäna som ett gott exempel i det internationella polissamarbetet. Därmed kan olika länders insatser på området effektiviseras och samordnas ytterligare. Regeringen har noterat att det pågår ett ambitiöst arbete inom polisen för att utveckla förmåga att bekämpa köp av sexuella tjänster. Regeringen har ett ansvar för att följa tillämpningen av den nya lagstiftningen och tillse att denna blir det effektiva verktyg i kampen mot prostitutionen på det sätt som varit avsett. Det är tillfredsställande att polisväsendet tagit problemen med rasism, främlingsfientlighet och homofobiska brott på stort allvar. Regeringen bedömer att den strategi som utformats medför att polisens insatser på området kan bli än mer effektiva. Narkotikabrottsligheten Resultat Polismyndigheternas kostnader för insatser på narkotikaområdet uppgick till eller av myndigheternas totala kostnader. Andelen är detsamma som föregående år. Missbruket ökar Inom polisväsendet har dragits slutsatsen att nyrekryteringen och missbruket ökat framför allt bland ungdomar. Fler beslag har gjorts av cannabisodlingar. i har redovisat att man ofta anträffar tonåringar med ett avancerat heroinmissbruk. Sprututbytesprogrammet i och har rapporterat att av de yngre injektionsmissbrukarna är heroinister. Användningen av rökheroin rapporteras öka på många håll i landet och många missbrukare av rökheroin övergår till att injicera. anser att ett ökat utlandsresande, den ökade marknadsföringen bl.a. via Internet och utbudet av tillställningar som exempelvis ravefester kan vara bidragande orsaker till den utvecklingen. redovisar drogutvecklingen i . genomfördes en drogvaneundersökning av elever i årskurs nio som visade att av flickorna och av pojkarna använt narkotika. Utvecklingen bland mönstrande är likartad. har andelen som prövat narkotika ökat från . Narkotikaerfarenheten var högst i och län och lägst i och . I båda undersökningarna redovisades att två tredjedelar av dem som hade prövat narkotika enbart använt cannabis. Mycket pekar på att också antalet tunga missbrukare ökat . Utifrån den samlade bilden är det tre tendenser som särskilt lyfts fram. Attityderna har blivit mindre negativa till bl.a. cannabis. Nyrekryteringen till mera regelbundet narkotikamissbruk tycks i stor utsträckning ske bland socialt marginaliserade ungdomsgrupper där heroinet blivit mest uppmärksammat. Den tredje tendensen är att blandmissbruket blivit allt mer vanligt. Inkomna ärenden m.m. inkom drygt 22 000 narkotikabrottsärenden. Antalet har i stort sett varit . Av dessa utgjorde drygt 11 000 ringa narkotikabrott bestående i eget bruk, där avsåg ungdomar . Antalet beslag av narkotika har ökat kraftigt, från 11 849 beslag , 13 1998 till 14 1999. I det antalet ingår beslag. Andelen ungdomar som misstänkts för narkotikabrott har också ökat något. Som anmärkt speglar det i första hand polisens aktivitet och insatser på området och inte en faktisk brottsutveckling. Analys och slutsatser Narkotikabekämpningen har prioriterats av polisen och regeringen anser att arbetet varit framgångsrikt på flera sätt. Området är ett exempel på en verksamhet som ofta bedrivs med en problemorienterad ansats. Många polismyndigheter har kartlagt narkotikamissbruket och beaktat resultaten tillsammans med annan polisiär kunskap när inriktningen av insatserna har bestämts. En styrka är också att ingripanden mot brottsligheten på gatunivå görs av såväl poliser i närpolisorganisationen som av särskilt utbildad personal, t.ex. inom gatulangningsgrupperna.