prop · GP031d7 · 2001-09-20 00:00:00 — In- ternationellt skall vi bidra till fred och säkerhet i omvärlden genom gemensamma fredsfrämjande och humanitära insatser både i och utom . Totalförsvarsresurserna skall kunna användas för följande huvudändamål: försvara mot väpnat angrepp, hävda vår territoriella integritet, bidra till fred och säkerhet i omvärlden och stärka det svenska samhället vid svåra påfrestningar i fred. Det svenska totalförsvaret genomgår en omfattande reformering och effektivisering. In- riktningen är att utveckla det svenska försvaret från invasionsförsvar till ett flexibelt insatsförsvar med förmåga till anpassning. Det svenska försvaret skall kännetecknas av ständig utveckling och förnyelse, hög teknologisk nivå, ekonomisk effektivitet och folkförsvar. kommer utvecklingsarbetet att följas upp och drivas vidare. som invasionshotet ter sig avlägset , förutsatt att vårt land har en grundläggande försvarsförmåga, så har andra hot mot vårt samhälle fått ökad aktualitet. Exempel på denna typ av hot är NBC- hotet (nukleära, biologiska och kemiska vapen) samt hotet mot informationssamhället. Det nya insatsförsvaret ger en förmåga att försvara landet utifrån dagens säkerhetspolitiska förutsättningar. Den nya strukturen skapar dessutom förutsättningar för att utveckla och förändra försvarets resurser över tiden. Därigenom skapas både flexibilitet och förmåga till anpassning. Försvarsreformen syftar till att utveckla samhällets förmåga att möta hot inom det vidgade säkerhetsbegreppets ram. I höstens försvarsbeslutsproposition kommer regeringen närmare utveckla hur försvaret skall inriktas . Regeringen avser att lämna en proposition till om civila beredskapsfrågor. I propositionen kommer att lämnas förslag med anledning av Sårbarhets- och säkerhetsutredningens betänkande (SOU 2001:41), dels den genomgång som f.n. utförs av departementen avseende behov av åtgärder och författningsreglering inom de områden som kan bli berörda vid svåra påfrestningar på samhället i fred. De europeiska ländernas gemensamma förmåga att förhindra eller dämpa väpnade konflikter och mänskligt lidande är en viktig del i den nya säkerhetspolitiska situationen på vår kontinent. För är ett brett deltagande i det europeiska samarbetet och vårt bidrag till gemensam säkerhetsfrämjande verksamhet och krishantering av central betydelse. skall fullt ut delta i den europeiska krishanteringen. Vårt deltagande i internationella insatser och arbetet med att utforma och förstärka EU:s krishanteringsförmåga såväl militärt som civilt kommer att ställa stora krav. Mot denna bakgrund skall vår förmåga att delta i både militära och civila fredsfrämjande och humanitära operationer fortsätta att utvecklas. Det säkerhetsfrämjande arbetet är en viktig del i arbetet för att öka säkerheten i norra . Det nordiska samarbetet utgör grunden i detta arbete. Därutöver är kontakterna med staterna kring samt EU-länderna och prioriterade. Försvarsreformen innebär att vi får ett försvar som både är anpassat till dagens säkerhetspolitiska förhållanden och har en beredskap att följa utvecklingen mot förändrade hot . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att utnyttja en kredit om 40 i . Krediten skall kunna utnyttjas om krig, krigsfara eller andra utomordentliga förhållanden föreligger. Skälen för regeringens förslag: bemyndigade regeringen att utnyttja en kredit i om 40 , om krig, krigsfara eller andra utomordentliga förhållanden föreligger. Regeringen anser att ett motsvarande bemyndigande, avseende samma belopp, bör lämnas . Be- redskapskrediten skall säkerställa att en nödvändig beredskapshöjning inte förhindras eller fördröjs därför att regeringen inte disponerar nödvändiga betalningsmedel. Krediten är beräknad att täcka de utgifter som motsvarar en månads beredskapshöjande verksamhet. Krediten är beräknad att utnyttjas i ungefär lika delar mellan det militära och det civila försvaret. Om beredskapskrediten utnyttjas, avser regeringen att återkomma till med redovisning av behovet av medel för den fortsatta verksamheten. Omstruktureringen av grundorganisationen har med något undantag fullföljts i enlighet med den av regeringen bestämda grundläggande tidsplaneringen. beslut innebar omfattande grundorganisatoriska förändringar. Ett stort antal organisationsenheter lades ned . Nya organisationsenheter inrättades , och från samma tidpunkt genomfördes även omorganisationer av kvarvarande organisationsenheter. Vad avser den personella omstruktureringen framgår denna av stridskrafts- och personalavsnitten nedan. Övningsverksamheten har som en konsekvens av de organisatoriska förändringarna bedrivits på en lägre nivå än normalt. Den begränsade volymen av totalförsvarspliktiga har medfört att övningar med fullt bemannade in- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 satsförband blivit begränsade. Detta har inneburit att kompletta förband inte alltid har övats, utan övningarna istället måst inskränkas till samövning av funktioner och upprätthållandet av den personliga färdigheten. Följande viktiga övningar har genomförts: slutövningar med förband, markstridsövningarna Snöyra och Syd 2000, ledningsövning vid HKV samt internationell övningsverksamhet med både förband och stabsofficerare inom ramen för PFF, bl.a. SamMarin, Coo- perative Banners och Baltic Link. Vid den senare övningen var värdnation. Materieltillförseln har i allt väsentligt genomförts i enlighet med regeringens inriktning av Försvarsmakten. Förbanden i insatsorganisationen har därmed fått ett viktigt tillskott av modern materiel som bidrar till att ställda krav på operativ förmåga kan uppfyllas. Av de materielsystem som levererats till Försvarsmakten kan bl.a. följande nämnas: Stridsvagn 121 och 122, , brobandvagn 971 och pansarbandvagn 501, JAS 39 flygplan, serieflygplan till FSR 890 och flygplan Tp 102 Gulfstream IV, strids- och transportbåtar och Telesystem 9000, Luftlägesinformationssystem LuLIS, ledningssystem LS 10 för taktisk ledning av flygstridskrafter och stridsledningssystem StriC. Teknikstudier i syfte att öka Försvarsmaktens anpassningsförmåga har genomförts och avseende mer okonventionella hot har kunskapsuppbyggnaden inom IT-området fortsatt. har samordnats med det civila försvaret. Tyngdpunkten i årets forsknings- och teknikutvecklingsverksamhet har varit: spaningsförmåga mot luft- och markmål innefattande radarteknik, IR- teknik och obemannade plattformar, ledningsförmåga på operativ och taktisk nivå inklusive studier av IT- systemteknik, sambandsteknik och fusioneringsteknik och duellförmåga på det framtida slagfältet: studier i telekrigsteknik, signaturanpassningsteknik, undervattensteknik, vapenteknik, människa/systeminteraktion samt ballistiska skydd för har bidragit med stabsofficerare och en mekaniserad skyttebataljon om ca 800 personer till den multinationella fredsstyrkan i Kosovo. En styrka om ca 40 personer har ställts till SFOR:s förfogande för att understödja genomförandet av fredsavtalet för Bosnien- . har även bidragit med en ammunitions- och minröjningspluton om ca 45 personer till FN:s fredstyrka, Unifil i södra . Utöver de fredsfrämjande truppinsatserna har på begäran av FN, eller efter beslut av , EU eller annat bilateralt eller mellanstatligt organ även bidragit med bl.a. observatörer i övrig fredsfrämjande verksamhet. Efter regeringens beslut har också påbörjat etablering av en teknisk enhet i . Verksamheten kommer att bestå i drift och förvaltning av ledningsstödssystem och ledningsplatser samt teknik för ledning, materielhantering, ledningsträning, utbildningsadministration, informationsverksamhet och administrativt stöd. Analyser har gjorts av samhällsviktiga IT- system i kommunerna och analyserna medvetandegör kommunerna om förbättringsområden i de egna IT-systemen. IT-säkerhets- analyser har genomförts och genom analyserna har en märkbar förbättring skett av IT-säkerhet hos aktörer inom det civila försvaret. Som ytterligare stödinsats för att höja säkerheten i samhällsviktiga IT-system har ett stort antal kurser inom IT- säkerhetsområdet genomförts. Ledningsförmågan har stärkts genom att vissa polismyndigheter anslutits till försvarets telenät. Samtliga polismyndigheter bedöms vara anslutna till försvarets telenät före utgången av 2001. Anpassning av samarbetsavtalen på försörjningsberedskapsområdet med och till de nya säkerhetspolitiska förutsättningarna har fortsatt. informationssamverkan mellan länderna rörande handel och produktionskapacitet. Pilotdrift och utvärdering av det IT- baserade ledningssystemet SWEDE har genomförts i två landsting. Utvecklingen av SWEDE innebär att ledningsfunktionen för sjukvården vid stor olycka och katastrof har utvecklats och att grundförutsättningarna för ett IT-baserat ledningssystem för akuta sjukvårdsinsatser finns. Sårbarheten i storstädernas transmissionsnät kommer att minska genom de åtgärder som påbörjats och som slutförs . har slutfört förläggning av optofiberkabel till vissa orter i mellersta . Detta har skapat en ökad säkerhet för telefunktionen såvitt avser denna region. En berganläggning är under byggnation. När den är färdigställd finns skyddade anläggningar till teleoperatörer i den omfattning som bedöms nödvändig. Tillgången på reservkapacitet har delvis säkrats genom att bidrag har lämnats för två gasturbiner i . Uppdateringen pågår av s.k. ö-driftplaner, dvs. planer för drift av elförsörjningssystemet i separata delsystem och utredningar avseende tekniska åtgärder i produktionsanläggningar har genomförts. Kartläggning av elförsörjningen till prioriterade infrastrukturfunktioner har startat inom mellersta och norra . Datoriserat beslutstödsystem för elprioriteringar har vidareutvecklats. Regeringen bedömer sammantaget för politikområdet att förmågan att lösa de av statsmakterna ställda uppgifterna är godtagbar. Be- dömningen är gjord mot nuvarande säkerhets- och militärpolitiska läge. Det militära försvaret omfattar den verksamhet som bedrivs av Försvarsmakten. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 heten stöds av delar inom de totalförsvarsgemensamma verksamheterna. Dessa redovisas i avsnitt 3.10. Utfallet innebar sammantaget att utgifterna för det militära försvaret understeg tilldelade medel (inklusive anslagssparande) med ca . För anslagen 6:2 Fredsfrämjande truppinsatser och 6:3 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling uppgick det samlade anslagssparandet till ca , och för anslaget 6:1 Förbandsverksamhet och beredskap m.m. utnyttjades en anslagskredit om ca , ca över den av regeringen medgivna krediten. Försvarsmakten anger som förklaring till överskridandet inom förbandsverksamheten bl.a. att takten i omstruktureringen varit lägre än planerat och att besparingar i verksamhet och organisation inte fallit ut i planerad omfattning. Detta gäller främst vid verksamheter som omförrådsställning och avveckling av materiel. Försvarsmakten bedömer att den icke genomförda avvecklingen av civil personal har inneburit ökade utgifter om . Vidare anger myndigheten följande orsaker. De höga olje- och drivmedelspriserna har medfört ökade utgifter om . Vid de förband som avvecklades valde fler totalförsvarspliktiga som fullgör värnplikt än planerat att fullfölja sin grundutbildning, vilket medfört ökade utgifter om . Utgifter för inlösen av fastigheter som Försvarsmakten lämnar, men som inte kan avskiljas, uppgår till . Vidare har utgifter för utlösta skadeståndsklausuler på fastighetssidan uppgått till ca . Slutligen missbedömde Försvarsmakten lönekostnaderna i planeringen med . (Försvarsdepartementet) blev uppmärksammat på att ett anslagsöverskridande på anslaget 6:1 Förbandsverksamhet och beredskap m.m. var troligt. I för , som inkom , var prognosen för anslaget fortfarande inom ramen för tilldelade medel, med en viss 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 risk att del av anslagskrediten skulle behöva utnyttjas. Försvarsmakten har reviderat centrala uppdrag mot förband, skolor och centra till både innehåll och ekonomisk omfattning. Ett antal helt nya uppdrag har också tillkommit. har Försvarsmakten gjort bedömningen att reviderade respektive nya uppdrag skulle rymmas inom tilldelade anslagsmedel, trots att uppdragens omfattning summerade till ett högre belopp. Då aktuella prognoser samt dittillsvarande anslagsutfall låg bakom den bedömningen. Till grund för prognoserna låg bl.a. erfarenheter att viss verksamhet i regel får ett lägre ekonomiskt utfall än planerat. Det ekonomiska läget har varit fortsatt ansträngt, vilket har föranlett en reducering av all påverkbar förbandsverksamhet för att undvika ett överutnyttjande av ramen för anslagna medel. Försvarsmakten har bl.a. infört restriktioner som rese-, inköps- och övertidsstopp samt stopp för inhyrning av civila fordon och utlägg av reparationer på civil verkstad. Försvarsmakten räknar med att dessa åtgärder får effekt . Vidare har deltagande i internationell verksamhet, t.ex. kurser och vissa övningar drabbats. I 2001 gör Försvarsmakten bedömningen att den reviderade verksamheten kommer att kunna genomföras med utnyttjande av en del av anslagskrediten på anslaget. Regeringen följer noggrant utvecklingen av anslaget 6:1 Förbandsverksamhet och beredskap m.m., särskilt inom förbandsverksamheten. På tilläggsbudget till statsbudgeten i samband med ekonomiska vårproposition har beslutat om en överföring av ca från anslaget 6:3 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling till anslaget 6:1 Förbandsverksamhet och beredskap m.m. vilket balanserar det ovan angivna överskridandet . Härigenom skapas förutsättningar för att verksamheten skall kunna genomföras enligt planerad inriktning. Ytterligare en överföring av medel mellan anslagen genomförs på tilläggsbudget till statsbudgeten i föreliggande proposition. Från anslaget 6:3 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling överförs till anslaget 6:1 Förbandsverksamhet och beredskap m.m. för att möj- liggöra att Försvarsmaktens ekonomi och verksamhet är i balans . () riktade allvarlig kritik mot Försvarsmakten i sin årliga revisionsrapport (se vidare under 3.8.5) och angav att orsakerna till överskridandet berodde på brister i styrningen och kontrollen av verksamheten samt bristfällig prognosverksamhet. Med anledning av RRV:s revisionsrapport uppdrog regeringen åt () att i en förstudie identifiera problemen och dess orsaker samt att utarbeta förslag till åtgärder som bör vidtas på för att säkerställa myndighetens kontroll över ekonomin. redovisade förstudien och gav bl.a. förslag på förbättringsåtgärder rörande myndighetens planerings-, styrnings-, uppföljnings- och utvärderingsprocess, prognoshanteringen samt behovet av ekonomisk kompetens i beslutsprocessen. uppdrog regeringen åt Försvarsmakten att i samverkan med ESV genomföra de av ESV föreslagna förbättringsåtgärderna. Regeringen beräknar att utgifterna inom det militära försvaret kommer att uppgå till . Regeringen vill understryka att det är mycket allvarligt när genomförandet av planerad verksamhet inte ryms inom tillgängliga ekonomiska ramar. Det är regeringens uppfattning att händelserna och rapporteringen i kvartals- och delårsrapporter samt prognoser tyder på att det inom Försvarsmakten inte heller uppmärksammades, eller fanns tydliga signaler på risk för överskridanden. Dessa förhållanden kan inte accepteras. Regeringen anser att de åtgärder man vidtagit tillsammans med Försvarsmaktens besparings- och andra åtgärder förbättrar förutsättningarna för att Försvarsmakten skall kunna skapa balans mellan planerad verksamhet och tilldelade resurser. Det är regeringens avsikt att noggrant följa utvecklingen framöver. Försvarsmakten har till (Försvarsdepartementet) redovisat sina omställningskostnader för i följande kategorier: personalavveckling genom särskild pension, yrkesväxling och andra åtgärder, lönekostnader för uppsagd personal, lönekostnader för personal som skall sägas upp , kasern-, förråds- och markavveckling inklusive miljöåtgärder, omskolningskostnader för personal som får förändrade arbetsuppgifter till följd av omstruktureringen, hyror för om-/nybyggnationer vid kvarvarande garnisoner samt kostnader för detta. till totalt för 2000-2004. Kostnader relaterade till avveckling av personal och personalminskning beräknas uppgå till ca 7,9 miljarder. Kostnader för avveckling av mark och lokaler uppskattas till ca . Avvecklingskostnader (inklusive lön) för materiel beräknas uppgå till ca . har i bet. 2000/01:FöU1 angett att utskottet saknar en koppling mellan de olika genomförda verksamheterna och tillhörande kostnader. Utskottet ansåg också att möjligheterna bör förbättras att jämföra resultatutvecklingen mellan olika år. Härvid bör det enligt utskottet framgå hur olika förmågor har utvecklats, vilken effekt åtgärder har haft för att komma till rätta med tidigare brister, vilka brister som kvarstår och skälen till detta. Därutöver önskar utskottet en ytterligare precisering av kriterierna för bedömning av förmågor. Regeringen har därför i regleringsbrevet uppdragit åt Försvarsmakten att i årsredovisningen redovisa hur genomförd verksamhet har bidragit till operativ förmåga och strategiska kompetenser. arbetar i dialog med Försvarsmakten vidare med frågan om att ytterligare utveckla spårbarheten avseende hur genomförd verksamhet inom Försvarsmakten har bidragit till utvecklingen av operativ förmåga och kompetenser. Regeringen avser att i kommande budgetproposition ta ytterligare steg när det gäller resultatredovisningen till . Vid bedömningen av den förmåga Försvarsmaktens verksamhet resulte- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 rat i har följande bedömningsgrunder tillämpats: God: Resurser (kapaciteten) motsvarar eller överstiger behovet. Uppgifterna kan lösas. ningar nedsätter handlingsfriheten och Uppgifterna kan dock i hu- Uppgifterna kan inte lösas. Resultatbedömningen redovisas uppdelad i verksamhetsgrenarna Förbandsverksamhet, Incidentinsatser, Stöd till samhället, Beredskap, Internationella insatser och Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling. I det följande redovisas regeringens bedömning av Försvarsmaktens operativa förmåga i olika avseenden och av Försvarsmaktens samlade operativa förmåga. Bedömning av Försvarsmaktens operativa förmåga i olika avseenden Försvarsmakten har i årsredovisningen gjort följande redovisning av Försvarsmaktens operativa förmåga i olika avseenden. Försvar mot väpnat angrepp Förmågan bedöms godtagbar. Brister finns dock avseende skydd mot NBC-stridsmedel, informationskrigföring och förmågan att möta hot och insatser med kryssningsmissiler. Ingen förmåga finns att möta hot med och insatser av ballistiska robotar. Denna förmåga bedöms inte heller möjlig att åstadkomma inom nuvarande ekonomiska ram. Hävda vår territoriella integritet Förmågan är godtagbar. Begränsningar föreligger dock alltjämt avseende förmågan att ingripa mot främmande undervattensverksamhet. Tillgängliga resurser för ingripande mot undervattensverksamhet är begränsade i förhållande till omfattningen av vårt sjöterritorium. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Bidra till fred och säkerhet i omvärlden Förmågan är godtagbar. De främsta bristerna är i första hand relaterade till förmågan att genomföra fredsframtvingande insatser, där vissa materiella och utbildningsmässiga brister föreligger. Stärka det svenska samhället Förmågan är godtagbar. Förmågan har förbättrats främst genom ökad samverkan med ett antal civila myndigheter. Förmågan bedöms godtagbar. har den militärstrategiska planeringen påbörjats, vilket har resulterat i Försvarsplan Grunder. Utifrån denna har sedan planeringsförutsättningar samt direktiv för operativ, taktisk och territoriell planering getts ut. Då den operativa planeringen är genomförd avser Försvarsmakten genomföra en realiserbarhetsprövad kris- och anpassningsplanering. Denna planering bedöms inte ske förrän . Regeringen gör ingen annan bedömning avseende Försvarsmaktens operativa förmåga i olika avseenden. Bedömning av Försvarsmaktens samlade operativa förmåga Försvarsmakten bedömer sammantaget att förmågan att lösa de av statsmakterna ställda uppgifterna är godtagbar. Bedömningen är gjord mot nuvarande säkerhets- och försvarspolitiska läge. anmäler Försvarsmakten att någon fördjupad operativ planering för nationellt försvar inte genomförts och att läget är detsamma vad avser anpassningsåtgärder för mer omfattande militära operationer i det femåriga perspektivet. Regeringen gör ingen annan bedömning avseende den samlade operativa förmågan. Operativa lednings- och underhållsförband De operativa lednings- och underhållsförbanden har omorganiserats. består dessa bl.a. av Högkvarteret, Operativa insatsledningen med stabsförband, operativ transportbataljon och marktelebataljon. Under denna rubrik redovisar regeringen även underhållsregementena. överlämnade de dåvarande militärområdesstaberna den operativa och territoriella ledningen till Operativa insatsledningen respektive de fyra militärdistrikten. lades fördelningsstaberna, marinkommandona och flygkommandona ned och överlämnade den taktiska ledningen till Operativa insatsledningen. har i huvudsak följande verksamhet genomförts. Inom Högkvarteret har en övning kopplad till kris- och krigsuppgifter genomförts. Högkvarteret har i den utsträckning det krävts genomfört militärstrategisk ledning inom ramen för Försvarsmaktens uppgifter att bidra till fred och säkerhet i omvärlden, hävda territoriell integritet samt stödja samhället. Ett stort antal uppdrag har getts från Högkvarteret till Operativa insatsledningen och militärdistrikten avseende utveckling och anpassning av operativ och territoriell verksamhet inom ramen för pågående kris- och krigsfallsplanering. Arbetet med dessa uppdrag har även varit betydelsefullt för att i detalj kunna klargöra uppgiftstilldelningen mellan olika delar av den nya ledningsorganisationen. Förberedelser för ordförandeskap i EU och utvecklingen av EU:s krishanteringsförmåga har krävt ökade personella insatser inom Högkvarteret och tillfört värdefulla erfarenheter inom olika planeringsområden. Underhållsregementena har med mindre delar deltagit i ordinarie övningsverksamhet. Övning av underhålls- och sjukvårdssystem och kompletta s.k. underhållskedjor har däremot endast kunnat genomföras i begränsad omfattning. Underhållsförbandens förmåga att som förband lösa sina uppgifter har därmed sjunkit. Personalens individuella fackkompetens har dock bibehållits och utvecklats. Kostnaderna vid underhållsförbanden har ökat pga. införande av förtida pensionsmöjlighet för civil personal kombinerat med nyanställningar. Övergången till central- och arsenalsförråd och avveckling av materiel har fortsatt. Iordningsställande av materiel för överföring till de baltiska staterna (motsvarande tio bataljoner m.m.) har tagit betydande resurser i anspråk vid förråd och verkstäder. Säkerhetsskyddet för stöldbegärlig materiel har förbättrats. har operativa insatslednings- och underhållsförband deltagit i en ledningsträningsövning och vid arméstridskrafternas slutövningar. Inom Operativa insatsledningen har förberedelser påbörjats för organisationsenhetens flyttning till /. Regeringen kan konstatera att de organisatoriska förändringar som beslutade har genomförts som planerat. Dessa förändringar är i sin tur en nödvändig förutsättning för att modernisera och effektivisera Försvarsmaktens lednings- och underhållsorganisation. Som en konsekvens av de organisatoriska förändringarna har dock övningsverksamheten inom de operativa lednings- och underhållsförbanden bedrivits på en låg nivå. Regeringen bedömer det vara av stor vikt att övningsverksamheten ökas efterhand som delarna i den nya lednings- och underhållsorganisationen inrättas på avsedda platser. Detta gäller i synnerhet Operativa insatsledningen. Regeringen vill dock framhålla att i de fall som den nya ledningsorganisationen , t.ex. vid stöd till samhället i samband med översvämningarna , så har denna i huvudsak fungerat väl.