prop · GO033 · 2001-01-01 00:00:00 — SSI anser att denna forskning måste förstärkas för att landet skall bibehålla nödvändig kompetens inom strålskyddsområdet. I betänkandet Långsiktig strålskyddsforskning (SOU 1994:40) betonades också behovet av att stärka främst den grundläggande strålskyddsforskningen vid universitet och högskolor. Regeringen anser att främst forskningsråden bör avsätta medel för att finansiera riktad grundläggande strålskyddsforskning och ansvara för att bygga upp nödvändig kompetens vid universitet och högskolor. SSI:s roll som forskningsfinansiär bör vara att finansiera forskning på kort sikt för myndighetens behov. Forskningsråden, Verket för innovationssystem, SSI och eventuellt andra berörda forskningsmyndigheter bör därför bygga upp samarbetsformer för finansiering av strålskyddsforskning så att forskningen får en tillräcklig omfattning och lämplig inriktning. Samhällsvetenskaplig och juridisk miljöforskning Samhällets omställning till en hållbar utveckling innebär att handlingsmönster och livsstil måste ändras. som betonar vikten av ökade satsningar på samhällsvetenskaplig miljöforskning. Denna forskning bör vara nära kopplad till t.ex. forskningen om miljökvalitetsmålen och klimat. Den samhällsvetenskapliga och juridiska miljöforskningen har ökat men har ändå en blygsam omfattning i förhållande till naturvetenskaplig och teknisk miljöforskning. Det är emellertid viktigt att denna forskning får ökad tyngd. Ett särskilt viktigt område är forskning om olika typer av styrmedel. Forskningen bör inriktas mot kombinationer av olika styrmedel och under vilka villkor som de fungerar mest effektivt. Det finns också skäl att analysera vilka målkonflikter som kan uppstå. För att målsättningen om en hållbar utveckling skall kunna uppnås måste lagstiftningen också återspegla de miljöproblem som finns och de miljöpolitiska ambitionerna samt hur dessa ambitioner skall genomföras. Den miljörättsliga forskningen fyller här en nödvändig funktion och det innebär en omfattande forskningsuppgift som ofta förutsätter ett tvärvetenskapligt perspektiv. Miljöhistoria som ett övergripande forskningsområde är viktig för en ökad förståelse av förändringar i miljön och därmed sammanhängande samhällsfunktioner över längre tidsperioder. Miljöproblemens gränsöverskridande karaktär och det växande globala samarbetet på miljörättens område innebär att forskningen inte enbart kan inriktas på förhållandena i . Dels finns ett behov av att finna internationella gemensamma lösningar, dels finns ett behov av rent komparativ forskning. 11 Ekonomiska konsekvenser Efter förslag ekonomiska vårproposition (prop:1998/99:100) och ekonomiska vårproposition (prop. 1999/2000:100) har beslutat om en förstärkning av anslagen för grundforskning och forskarutbildning inom politikområdet med för , för , för samt för . Regeringen har i denna proposition lämnat förslag och ekonomiska planeringsförutsättningar för förstärkningen av grundforskning och forskarutbildning inom ramen för de medel som redan beslutat om. Regeringen kommer i budgetpropositionen för lämna förslag till den närmare fördelningen av resurserna för i enlighet med förslagen i denna proposition. 12 Författningskommentar Förslaget till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434) 1 kap. 3 a § Paragrafen, som är ny, behandlas i avsnitt 6.4.2. Att värna vetenskapens trovärdighet och god forskningssed tas härmed upp bland de grundläggande principer som skall gälla för universitetens och högskolornas verksamhet. Den nya paragrafen får genomslag också beträffande enskilda utbildningsanordnare med examenstillstånd, se 2 och 3 §§ lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina. Strategidokumenten Utdrag ur strategidokumenten Svensk forskning i ett internationellt perspektiv har en lång tradition som kunskapsnation och når inom flera områden den internationella forskningsfronten. Det kan därför ligga nära till hands att göra bedömningen att landets forskning är konkurrenskraftig och inga behov av förändringar föreligger. Den internationella konkurrensen ökar dock och globala problem ökar ständigt kraven på riktad forskning. Inom vissa områden, bl.a. läkemedelsindustrin syns tydliga tecken på att ställning håller på att försvagas. En stark närvaro i den internationella forskningfronten och en bred kontaktyta mot andra länder är betydelsefullt för ett litet land som . kan inte vara internationellt framgångsrikt inom alla teknikområden, och en koncentration till vissa spetsområden är nödvändig. () skriver i sin forskningsstrategi att Under det gångna århundradet har vi genererat 15 Nobelpristagare i fysik, kemi och fysiologi och medicin, hur många blir det nästa århundrade? För att lyckas måste vi göra elitsatsningar. måste det finnas en bredd i forskningen för att vi ska kunna tillgodogöra oss internationell forskning och tillhandahålla en utbildning av hög kvalitet. Medlemskapet i EU öppnar för nya forskningsområden men kräver ett omfattande kunskapsunderlag för en svensk linje inom t.ex. jordbruks- och miljöpolitik. får ta del av mycket värdefull kunskap genom deltagandet i projekt som finansieras av EU. Strategiska områden De stora universiteten vill med vissa undantag inte peka ut några prioriterade områden utan framhåller att det viktigaste är att stödja de mest kompetenta forskarna. Liknande resonemang förs av forskningsråden. Majoriteten av forskningsfinansiärer och utförare, inklusive sektorsmyndigheter värnar om den fria grundforskningen. menar att den fria grundforskningen är en förutsättning för den långsiktiga kunskapsuppbyggnaden och att den inte får äventyras av kortsiktiga ambitioner att snabbt få fram beslutsrelevant kunskap. Det finns trots allt en rad forskningsområden som bedöms vara viktiga för landets utveckling och tillväxt där har en stor potential för framgång. Svensk medicinsk forskning, som länge haft en mycket stark internationell ställning, men är på väg att tappa mark, speciellt den kliniska forskning. Även vårdforskningen anses vara i behov av förstärkning. Bioteknik och funktionell genomforskning Stora informationsmängder kommer att bli tillgängliga i och med att kartläggningen av arvsmassan från ett antal levande organismer avslutas. Hela det mänskliga genomet är snart kartlagt inom . Den stora utmaningen är nu att förstå funktionen och betydelsen av alla de gener som identifieras. Det finns en mängd områden där forskningsresultaten kommer att bana väg för nya tillämpningar särskilt inom medicin och läkemedelsforskning samt inom skogs- och jordbruket. Funktionsgenomiken har tillämpningar inom hela det biologiska systemet från molekyl till ekologi men också i områdena mot fysik, geovetenskap, kemi, matematik och teknik. Forskningsmöjligheter och forskningsresultat begränsas av tillgänglig teknik, och teknikutvecklingen är central för områdets utveckling. Det krävs system för att spara, katalogisera och söka igenom det enorma informationsmaterialet, och därvidlag är området bioinformatik av avgörande betydelse. En omvärldsanalys visar att västvärldens länder gör mycket stora satsningar på funktionsgenomik. För att skall kunna konkurrera med andra länder om de forsknings- och kunskapsintensiva företagens etablering krävs högkvalitativ och konkurrenskraftig bioteknisk forskning. Informationsteknik Inom IT har en stark ställning inom mobil kommunikation, kraftelektronik och vissa internetrelaterade tjänster. IT-industrin är starkt forskningsberoende och stadd i snabb utveckling, varför forskningsfinansieringen måste vara flexibel. Det är en överlevnadsfråga för svensk industri att vara vid fronten av metodikutvecklingen inom signaler och system. Elektronik, särskilt mikroelektronik, och datavetenskap är också mycket viktiga områden för industrin. Forskningen har dock för liten omfattning och det råder brist på långsiktig grundforskning, särskilt inom mikroelektronik. Sektorsmyndigheterna, andra forskningsfinansiärer och utförare inom det socialvetenskapliga området efterlyser forskning kring de effekter som den snabba teknikutvecklingen och den växande tjänstesektorn för med sig för hälsa och välfärdssystemet. Materialteknik och processteknik Att stödja tillverkningsindustrins konkurrenskraft genom att utveckla komplexa system för process- och kvalitetsstyrning är av strategisk betydelse eftersom den står för en dominerande del av export. Att bygga komplexa system är en svensk styrka men krav på effektiviseringar, ökad kvalitet och miljövänliga processer gör att systemen tenderar att bli mer komplexa. Detta kräver gränsöverskridande och tekniskt tvärvetenskapliga lösningar för att testa och förbättra modeller, styra och designa processlinjer. Informationstekniken är central för processtyrning och möjliggör energi- och miljömässigt optimala processer. Området teknisk mekanik är väsentligt för konstruktion och materialval. Strömningsmekanik är viktigt för design av processlinjer, och kräver kraftfullt datorstöd. Utvecklingen av teknikforskningen måste följas för att svensk tillverkningsindustri ska behålla sin konkurrenskraft. Teknisk materialvetenskap är en förutsättning för så gott som samtliga tekniska system och ett område med stor industriell relevans. är världsledande inom vissa delar av området, t.ex. specialstål. Avancerade analystekniker och datorberäkningar möjliggör bestämning och förutsägelser av materials egenskaper ner på atom- och molekylnivå och inom dessa grenar ligger svensk forskning långt framme. Forskningen fungerar som en kunskapsbas för dess tillämpningar såväl som en rekryteringsgrund för industrin. Materialforskning berörs av flera andra områden som teknisk mekanik, elektroteknik, bioteknik, kemi och fysik. Ett tvärvetenskapligt arbetssätt har visat sig speciellt effektivt inom denna teknikgren. satsningar på tvärvetenskapliga materialkonsortier har slagit väl ut. Konsortierna bildades inom områdena yt- och tunnfilmstillväxt, nanometerstrukturer, kluster, biomaterial samt supraledande material och teori. Miljöforskning är världsledande inom flera områden av miljöforskningen och det är viktigt att fortsätta den forskningen för att förstå de globala effekterna av människans agerande. Forskning för att bidra till en hållbar utveckling prioriteras inom alla områden. () framhåller vikten av att satsa på en tillväxtorienterad miljöpolitik för att kunna dra nytta av den växande efterfrågan på ekologiskt hållbara produkter. En viktig förutsättning för hållbar utveckling är omställningen till ett ekologiskt och ekonomiskt uthålligt energisystem. En effektiv energianvändning och en kostnadseffektiv energiförsörjning med låg negativ påverkan på hälsa, miljö och klimat är en förutsättning för en god ekonomisk och social utveckling i . Genom energipolitiska beslut gjordes en kraftsamling kring ett långsiktigt omställningsprogram för utveckling av ett uthålligt energisystem. Huvudinriktningen är en sänkning av kostnaderna för och stöd till introduktion av sådan ny miljövänlig energiteknik som kan bedömas bli lönsam . Sammanlagt har mer än budgeterats för . har ansvaret för att utforma och genomföra programmet. Energiforskning Energimyndighetens strategiska arbete utgår från innovationssystemets perspektiv. Insatser prioriteras utifrån bedömning av olika områdens utvecklingsfas, förväntade kunskapsbehov, distribution, omvandling och användning av energi, samt en bedömning av när och hur marknadsintroduktion av en viss teknik kan ske. De statligt finansierade långsiktiga insatserna skall prioritera en kunskaps- och kompetensutveckling som i ett längre tidsperspektiv bidrar till utvecklingen av ett uthålligt energisystem. Den grundläggande energiforskningen är inriktad på att utveckla de vetenskapliga grunderna för tillförsel, omvandling, distribution och användning av energi med omsorg om miljön. Denna grundläggande forskning utgör en förutsättning för ett tillämpat forsknings- och utvecklingsarbete och är också basen för hög nationell kompetens inom olika teknikområden, exempelvis produktion och omvandling av bioenergi, elöverföring över stora avstånd, avancerade cykler för elproduktion, förbränningsteknik, rökgasrening, effektiva industriprocesser, motorutveckling och fjärrvärmeteknik. Ett fortsatt nära och aktivt samarbete mellan staten och näringslivet inom energiområdet är en grundläggande förutsättning för att de statliga insatserna för forskning och utveckling skall ge långsiktigt uthålliga resultat. Utöver stöd till konkurrensneutralt samarbete mellan företagen rymmer det energipolitiska programmet också möjligheter att reducera risken för företag som vill pröva ny energiteknik under verkliga förhållanden. Karaktäristiskt för energiforskningen är att den i hög grad behöver ske i samverkan mellan olika discipliner. Detta gör energiforskningen till ett genuint tvärvetenskaplig forskningsfält och nödvändiggör en hög ambitionsnivå när det gäller insatser som främjar och underlättar sådan forskning. Inom EU:s femte ramprogram för forskning och utveckling (1998 2002) görs omfattande energiforskningsinsatser i det tematiska programmet . Även i andra tematiska program görs insatser med anknytning till energiområdet. Det svenska deltagandet i dessa program är tillfredsställande och det är angeläget att upprätthålla en god nivå på det svenska deltagandet. Långsiktigt fungerande forskningsmiljöer är en förutsättning för insatserna inom det långsiktiga programmet för omställningar av energisystemet. Energiforskningens tvärvetenskapliga karaktär förstärker behovet av att skapa kontinuitet vid kompetenta institutioner som samverkar över disciplingränser. En generationsväxling kan förväntas i och med att de högre tjänsterna inom för energiforskningen relevanta områden är besatta med personer som kommer att sluta sin aktiva forskning. Detta innebär ett allmänt problem med kompetensförsörjningen som kan bedömas vara allvarligare för ett område som energiforskningen med sin utpräglat tvärvetenskapliga profil. Lantbruksvetenskaplig forskning Gemensamt för de olika strategidokumenten inom detta område är att de pekar på behovet av forskning till stöd för de areella näringarnas utveckling och konkurrenskraft samt omställning till en ekologiskt hållbar utveckling samt för att kunna svara mot konsumenternas krav på säkra och högkvalitativa livsmedel, etiska krav etc. Från flera myndigheter framhålls även behovet av kunskap till stöd för deras myndighetsutövning. Det krävs högkvalitativ forskning för att kunna använda och bidra till den biologiska revolutionen inom funktionell genomforskning på växter och djur. Biotekniken ger nya möjligheter inom all växtförädling, men också möjligheter att "skräddarsy" nya biologiska råvaror samt miljövänliga processer och produkter. Men det är också mycket viktigt att värdera de risker som är förknippade med de nya forskningsrönen. Framtagande och utnyttjande av transgena växter och djur väcker viktiga etiska frågor som bör belysas och beaktas. Det är angeläget att utveckla nya instrument för analys av verkliga och upplevda risker. Strategierna nämner särskilt forskning kring djurs egenskaper (i fråga om utfodringsbehov, skötsel, hälsa etc.) och dess förhållande till deras genetiska konstitution som ett forskningsområde där har goda förutsättningar att hävda sig tack vare de unika databaserna för svenska djurpopulationer. Även forskning kring djurskydd och djurhälsa anses i strategierna vara prioriterat då det är ett svenskt profilområde i EU-arbetet. Sektorsmyndigheterna inom lantbruksområdet efterlyser samtliga mer forskning till stöd för sina åtgärder och insatser. Det finns starka drivkrafter för ett ekologisk hållbart skogsbruk inom både näringen och samhället i övrigt. Det finns goda grundkunskaper som måste tillämpas för att insatserna skall kunna optimeras. anser att det saknas en gemensam strategi för forskning till stöd för de svenska insatserna i det internationella arbetet för en hållbar samhällsutveckling och bättre miljö. Flera olika finansiärer och institut uppmärksammar frågorna och gör betydande insatser, men detta sker utan gemensam målbild och utan en tydlig problemidentifiering. För att stärka konkurrenskraften hos skogsindustrin, som är största nettoexportindustri, krävs en förskjutning mot produktionskedjans senare led, i förädlings- och marknadsstegen. Landsbygdsutveckling och forskning till stöd för en levande landsbygd i då allt färre på landsbygden får sin utkomst från skog och jordbruk är ett prioriterat område i många strategier inom det lantbruksvetenskapliga området. Vårdforskning, äldre och åldrande, ojämlikhet i hälsa och genusperspektiv Forskning kring äldre och åldrande bör vara ett prioriterat område för många forskningsinstanser inom det socialvetenskapliga området i då den demografiska strukturen förskjuts mot en allt äldre befolkning. , och anser att effekterna på socialförsäkringssystemet av den åldrande befolkningen inte är tillräckligt undersökta. Forskning kring ojämlikhet i hälsa, med tonvikt på barn, klass och kön är också viktigt, speciellt efter de rapporter som pekar på en försämring i psykisk hälsa främst hos kvinnor, barn och ungdomar. Utbildningsvetenskap Vid många lärosäten anges utbildningsvetenskap och didaktik som ett prioriterat område och vid och har fakultetsnämnder inrättats med ansvar för grundutbildning, forskning och forskarutbildning på lärarutbildningens område. Flera av de mindre lärosätena gör särskilda ansträngningar där IT kopplas till pedagogik i utvecklingen av distansutbildning och multimedialäromedel. Det finns också regionalt anknutna profileringar med lärandet i fokus. Tvär- och mångvetenskapliga satsningar Allt mer framstående forskning görs i gränslandet mellan olika discipliner. För att mångvetenskaplig forskning ska kunna vara verkligt framgångsrik måste den vara väl förankrad i respektive disciplin. Det finns ett växande behov av problemorienterad mångvetenskaplig forskning med finansiärer av olika bakgrund. Framgången inom livsvetenskaperna är direkt avhängig förmågan till multidisciplinär forskning. Alla stora områden inom såväl näringsliv, välfärd, miljö, skog och jordbruk har stora problem som kräver tvärvetenskaplig forskning som underlag. Tvärvetenskaplig forskning uppstår dock inte automatiskt. () skriver att forskningsfinansieringssystemet måste vara alert för att kunna identifiera situationer som erbjuder sann tvärvetenskap. Det svenska systemet har haft svårigheter att hålla ihop breda mångvetenskapliga satsningar. uttrycker oro för att den forskning som är konsekvent problemorienterad inte står så högt i kurs inom den grundforskningsinriktade akademiska världen. Mångdisciplinära projekt behöver oftast en längre finansieringstid då inledningsfasen ofta är längre än i inomdisciplinära projekt, även om vinsterna långsiktigt kan vara stora. avser att samverka med lärosäten, industri och andra finansiärer för att verka för ökad kraftsamling inom industriellt inriktade centrum och . Forskaråterväxt Lärosäten, forskningsråd, sektorsforskningsråd och stiftelser anser samstämmigt att resurserna för finansiering av rekryteringstjänster på mellannivå är otillräckliga vid de svenska lärosätena. Yngre forskare bör ges ökade möjligheter att söka postdoktorala stipendier för att sedan kunna ingå i forskarsamhället. Ett stort problem inom särskilt de naturvetenskapliga, tekniska och medicinska vetenskapsområdena är den stora bristen på unga forskare. Det är viktigt att öka inflödet av unga forskare för att överbrygga generationsskiftet, men också för att öka inflödet av nya idéer. Det är viktigt att långsiktigt stödja unga forskare så att dessa kan utvecklas till goda forskningsledare. Forskarassistenttjänsterna är mycket viktiga för lärosätena för att kunna bygga upp en rekryteringsbas av forskare och lärare vid de stora pensionsavgångarna som väntas . är orolig för forskaråterväxten inom området, eftersom det egna mångvetenskapliga området kommer att bli särskilt utsatt vid de stora pensionsavgångarna. överväger att finansiera forskarassistenttjänster och lektorstjänster vid de institutioner som är engagerade i energiforskningsprojekt. Vid vissa sektorsmyndigheter är andelen forskarutexaminerade mycket låg, vilket ger problem med beställarkompetensen. Forskarutbildning och utbildningsbehov hos myndigheter Det efterlyses extra satsningar på forskarutbildningen, men också på utbildning i tvärvetenskaplig problemlösning. Fler studenter behöver gå vidare till forskarutbildning, speciellt inom vård- och lärarutbildningarna. Forskarutbildningen bör i större utsträckning vara organiserad i form av nationella forskarskolor för att utnyttja och sprida den kompetens som finns. Inom flera områden anses tillgången på forskarkompetens vara tillväxtbestämmande. Internationella utvärderare påpekar brister i studenternas teoretiska och metodiska kunskaper inom humaniora/samhällsvetenskap, särskilt nationalekonomi. Svenska forskare inom det socialvetenskapliga området har i många fall otillräckliga metodkunskaper och det är särskilt angeläget att forskarna får bättre skolning i att analysera förändringsprocesser. För att forskarutbildningen ska ha högsta internationella kvalitetsnivå krävs givna tidsgränser och resursramar samt effektiva stödfunktioner, där den främsta och oundgängliga resursen är kompetenta handledare med pedagogisk handledarutbildning. Intresset för forskarutbildning i de humanistiska och samhällsvetenskapliga ämnena är stort, medan möjligheterna till externfinansiering är små och de fasta anslagen har urholkats under en följd av år. Inom naturvetenskap och teknik är rekryteringen till forskarutbildningen det svåraste problemet. Forskningsråd och lärosäten gör insatser för att entusiasmera unga att välja naturvetenskap och teknik, men det verkar som om ökade insatser behöver göras. De centrala förvaltningsmyndigheterna inom verksamhetsområde har alla ett behov av ökad kompetens bl.a. för sitt arbete med att uppnå miljömål och för att kunna påverka och utvärdera den för EU gemensamma jordbruks- och fiskeripolitiken. Inom det sociala området efterfrågas också en förhöjd kunskapsbas för att bättre hantera analysarbete, kunskapsunderlag och utvärdering av insatser. Bedömningsgrunder vid anställning Nästan alla instanser som är involverade i större programsatsningar och mångvetenskaplig forskning anser att det behövs en reformering av det akademiska meriteringssystemet för att premiera mångvetenskapligt arbete, deltagande i högskolans tredje uppgift och samverkan i programform med näringslivet. Strukturella frågor Enligt är det nödvändigt att organisera inlärningsprocesser som är gemensamma för forskare och näringsliv där de långsiktiga kompetensbehoven kan analyseras. Politiken bör inrikta sig på att analysera ett systems behov av åtgärder snarare än att sätta in generella åtgärder. påpekar att miljöforskningen måste vara integrerad i sektorsforskningen för att öka kontaktytan mellan forskare och samhället. Detta underlättar att ett hållbarhetsperspektiv genomförs inom alla sektorer i samhället. Flera strategier noterar att situationen för klinisk forskning har försämrats i takt med besparingarna inom sjukvården och sjukhusens hårdare ekonomiska styrning. Strukturomvandlingen har minskat möjligheterna för läkare, sjuksköterskor och sjukgymnaster att bedriva forskning. () har visat att svensk klinisk forskning har en sämre internationell ställning än . Den kliniska forskningens villkor behöver enligt bl.a. , , och stärkas och effekterna av de strukturella omdaningarna och de hårdare ekonomiska kraven inom sjukvården bör analyseras. Forskningsfinansiering Många av de stora universiteten vill se en ökad satsning på grundforskning och menar att de externa anslagen i allt större utsträckning styrs över mot tillämpad forskning, vilket hotar det fria kunskapssökandet.