prop · GO0312 · 2001-01-01 00:00:00 — Detsamma gäller den som kommer till i avsikt att vistas här en begränsad tid om anledningen till vistelsen är förvärvsarbete eller studier och vistelsen är avsedd att vara . Även medföljande make eller sambo och barn anses bosatta här om de skall vistas här . Omvänt gäller att den som lämnar anses bosatt här endast om utlandsvistelsen är avsedd att vara längst . Socialförsäkringslagen (1999:799) träder i kraft . Den innehåller bestämmelser om vem som omfattas av social trygghet genom svensk socialförsäkring och vissa bidragssystem. Rätten till en förmån skall enligt socialförsäkringslagen grundas på bosättning eller förvärvsarbete i om inte något annat särskilt anges. Den bosättningsbaserade försäkringen avser garantibelopp och bidrag, t.ex. ersättning för sjukvård, barnbidrag och bostadsbidrag (3 kap. 1 och 2 §§ socialförsäkringslagen). Den arbetsbaserade försäkringen avser inkomstförlust och omfattar t.ex. sjukpenning och inkomstgrundande ålderspension (3 kap. 4 och 5 §§ socialförsäkringslagen). Endast ett försäkringsvillkor gäller för vardera försäkringsgrenen nämligen bosättning i respektive arbete i . Varken svenskt medborgarskap eller inskrivning hos allmän försäkringskassa är något försäkringsvillkor. Inkomstpension och premiepension beräknas utifrån de pensionsrätter som fastställs för respektive pension för den försäkrade, medan tilläggs- pensionen skall beräknas utifrån de pensionspoäng som intjänats. Pensionsrätt och pensionspoäng skall fastställas och grundas på de inkomster och andra belopp som är pensionsgrundande enligt lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension, LIP. Inkomstpensionens storlek är också beroende av den allmänna inkomstutvecklingen och storleken av premiepensionen är beroende av värdeutvecklingen på de medel som fonderats. Tilläggspensionens storlek är vidare genom följsamhetsindexering beroende av den allmänna inkomstutvecklingen. Pensionsgrundande inkomst, dvs. inkomst som härrör från förvärvs- arbete eller socialförsäkringsersättningar m.m., och pensionsgrundande belopp skall fastställas för den försäkrade tidigast fr. o. m. det år då den försäkrade fyller . Någon övre åldersgräns för fastställande av pensionsgrundande inkomst finns inte. Pensionsgrundande inkomst skall fastställas endast under förutsättning att den försäkrades inkomster av anställning och annat förvärvsarbete före avdrag för allmän pensions- avgift uppgår till (enligt förslag i budgetpropositionen ) av prisbasbeloppet enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, AFL, dvs. det basbelopp som är relaterat till prisutvecklingen. Någon motsvarande begränsning finns inte för pensionsgrundande belopp, dvs. sådant belopp som i princip ersätter bortfall av förvärvsinkomst. Pensionsgrundande inkomst respektive pensionsgrundande belopp skall fastställas till den del dessa sammanlagt inte överstiger en viss nivå, det s.k. intjänandetaket. Intjänandetaket skall motsvara 7,5 inkomstbasbelopp, dvs. det basbelopp som skall räknas om med hänsyn till den relativa förändringen i inkomstindex. Hänsyn tas således till den allmänna inkomstutvecklingen sådan denna bestäms av inkomstindex. Försäkrad som är inskriven hos allmän försäkringskassa har rätt till sjukpenning om hans sjukpenninggrundande inkomst uppgår till av det för året gällande prisbasbeloppet. Sjukpenninggrundande inkomst är den årliga inkomst i pengar eller andra skattepliktiga förmåner som en försäkrad kan antas komma att få som inkomst av anställning eller annat förvärvsarbete. Vid beräkning av sjukpenninggrundande inkomst bortses från inkomst som överstiger 7,5 prisbasbelopp. Socialavgifter och allmän löneavgift betalas av arbetsgivaren (29,+ , ) på summan av vad arbetsgivaren utgett som lön i pengar eller annan ersättning för utfört arbete. Enligt förslag till ny socialavgiftslag i prop. 2000/01:8 skall arbetsgivaravgifter betalas på avgiftspliktig ersättning för arbete i , dvs. löner, arvoden, förmåner och andra ersättningar som inte är skattefria enligt IL, som den avgiftspliktige har utgett under en kalendermånad. Den nya lagen föreslås träda i kraft . I budgetpropositionen föreslås att socialavgifter och allmän löneavgift skall tas ut (30,+ ). Vidare skall den som uppbär inkomst som är pensionsgrundande betala allmän pensionsavgift (). Avgiften beräknas på inkomst som den enskilde är skattskyldig för enligt IL. Dock bortses från inkomster som överstiger 8,07 förhöjda prisbasbelopp. Den del av den allmänna pensionsavgiften för vilken skattereduktion inte erhållits är avdragsgill vid inkomstbeskattningen. 4.2 Överväganden och förslag 4.2.1 Inledning Behovet av en lagstiftning som särskilt beaktar de problem som uppkommer vid tillfälliga anställningar av utländsk personal har accentuerats genom att bl.a. våra grannländer har infört sådan lagstiftning. Det kan innebära att dessa länder ter sig mera attraktiva när internationella företag väljer land för nyetableringar. Krav har därför rests på särskilda skatteregler för sådana internationellt efterfrågade nyckelpersoner för att minska företagens lönekostnader. En sådan lättnad kan också motiveras av att de förmåner, som är skälet till det relativt höga uttaget av skatter och avgifter i , ofta inte kommer dessa nyckelpersoner tillgodo, t.ex. i de fall då familjen bor kvar i det tidigare hemlandet. En sådan särskild ordning för nyckelpersoner skulle skapa incitament för företag att förlägga eller behålla bl.a. koncernledande funktioner som kräver utländsk personal i . Minskade lönekostnader skulle göra det möjligt för de svenska företagen att erbjuda en marknadsanpassad lön och därmed kunna konkurrera om kvalificerade personer med krav på en hög lön efter skatt. Ett viktigt syfte med sådana regler skulle vara att stärka internationella konkurrensförmåga genom att främja forskning och produktutveckling av internationellt snitt i svenska företag och forskningsinstitutioner och bidra till att ny kunskap och teknologi kommer svensk ekonomi till del. 4.2.2 Skattereglernas utformning Regeringens förslag: av lönen skall tas upp som intäkt. I övrigt sker beskattning av löneinkomsten helt enligt bestämmelserna i inkomstskattelagen (1999:1229). Vissa ersättningar för utgifter undantas från skatteplikt. Övriga inkomster behandlas enligt de regler som gäller för obegränsat skattskyldiga personer. Motsvarande underlag, , används vid beräkningen av socialavgifterna. Promemorians förslag: Promemorian innehåller två alternativa förslag till skattelättnad för utländska nyckelpersoner. Enligt alternativ 1 beskattas av inkomsten - således en skatte- och avgiftsfri del på . Enligt alternativ 2 beskattas bruttoinkomsten med en skattesats på . Vissa kostnadsersättningar föreslås skattefria enligt båda alternativen. I övrigt sker beskattning som för obegränsat skattskyldiga personer. Promemorians alternativ 1 stämmer överens med regeringens förslag. Remissinstanserna: () och förordar alternativ 1 ur administrativ synvinkel. RSV framhåller att alternativ 2 är olämpligt med hänsyn till att det blir fråga om att tillämpa två olika beskattningssystem parallellt eftersom de här aktuella personerna blir obegränsat skattskyldiga i och skall därmed lämna allmän självdeklaration för övriga inkomster. i , , Akademikers , och avstyrker båda förslagen. och tar inte ställning till förslagen. Övriga remissinstanser förordar en lagstiftning enligt alternativ 2. i anser att skattefrihet för ersättning för utgifter för bostad och försäkringar bör övervägas. LO anser att det bör finnas ett tak för de skattefria ersättningarna och att ersättning för utgifter för barns skolgång inte bör vara skattefri. Skälen för regeringens förslag: Det är framför allt tre olika metoder som använts i de länder som har infört särskilda lättnader vid beskattningen av utländska nyckelpersoner. Man har antingen medgett ett avdrag från lönen före skatt, ibland rubricerat som ett skattefritt bidrag, eller tillämpat en lägre skattesats än för övriga obegränsat skattskyldiga personer eller också har man endast undantagit vissa ersättningar för utgifter från skatteplikt. När fråga är om att tillämpa en lägre skattesats tas denna ut på bruttolönen. Ett fjärde alternativ kunde vara att dels medge ett avdrag från lönen och dessutom undanta vissa ersättningar för utgifter från skatteplikt. En sådan ordning gällde års skattereform enligt lagen om beskattning av utländska forskare vid tillfälligt arbete i . En lösning enligt alternativ 2 innebär att två beskattningssystem skulle tillämpas , dels ett bruttobeskattningssystem för lönen, dels ett nettobeskattningssystem för övriga inkomster eftersom personen i fråga blir obegränsat skattskyldig i och därmed skall lämna självdeklaration. Den som skulle omfattas av den särskilda inkomstskatten för utländska nyckelpersoner skulle i sådant fall gå miste om grundavdrag, allmänna avdrag och övriga avdrag från inkomst i inkomstslaget tjänst, såvida han inte har andra förvärvsinkomster som berättigar till sådana avdrag. De administrativa fördelar som uppnås med det bruttobeskattningssystem som tillämpas enligt lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta (SINK) uppkommer inte för de här aktuella personerna eftersom de, till skillnad mot dem som omfattas av SINK, är obegränsat skattskyldiga och därmed i de allra flesta fall ändå deklarationsskyldiga. Lönesättningen för de flesta inom den personkrets som företag och forskningsinstitutioner efterfrågar i detta sammanhang sker normalt utifrån ett nettobetraktelsesätt, dvs. lönen bestäms efter vad den anställde har kvar efter skatt. En lägre beskattning av en marknadsanpassad lön innebär naturligtvis en reducering av lönekostnaden både i fråga om skattekostnaden och om samma underlag används vid beräkningen av socialavgifterna avgiftskostnaden. En kombination av en beskattning av ett reducerat lönebelopp och vissa skattefria ersättningar - enligt promemorians alternativ 1 - tar hänsyn såväl till arbetsgivarens lönekostnad för arbetstagaren som arbetstagarens extra utgifter för tjänstgöring i ett annat land än det tidigare hemlandet och bidrar till att denne tillförsäkras en ekonomisk standard jämförbar med den i det tidigare hemlandet. Ett sådant system framstår som ändamålsenligt om man vill uppnå det inledningsvis angivna syftet. Enligt förslaget till ny socialavgiftslag tas socialavgifter ut endast på löner, arvoden, förmåner och andra ersättningar som inte är skattefria enligt IL, vilket innebär att beskattnings- och avgiftsunderlaget blir detsamma, dvs. av lönebeloppet (om socialavgifter se vidare avsnitt 4.2.7). Underlaget för allmän pensionsavgift är detsamma som för socialavgifter vilket innebär att även sådan avgift tas ut på den skattepliktiga delen av lönen. Med hänsyn till att de här aktuella personerna är obegränsat skattskyldiga föreligger rätt till bl.a. ränteavdrag enligt 42 kap. 1 § IL, allmänna avdrag enligt 62 kap. IL och grundavdrag enligt 63 kap. 3-5 §§ IL. Uppkommer underskott i inkomstslaget kapital får skattereduktion göras enligt 65 kap. 9 och 12 §§. Sådan skattereduktion räknas av mot inkomstskatt, statlig inkomstskatt och statlig fastighetsskatt. Mot bakgrund av det anförda anser regeringen att övervägande skäl talar för en lagstiftning på grundval av promemorians alternativ 1, med en skattefri lönedel. Regeringen ställer sig också bakom förslaget att vissa ersättningar för utgifter undantas från beskattning. I den delen vill regeringen anföra följande. Det är inte ovanligt att det i löneavtalet ingår en s.k. rörlighetspremie som ger arbetstagaren det nödvändiga incitamentet till att arbeta utanför det egna landets gränser. Premiens storlek är beroende av en lång rad faktorer, t.ex. makas eller makes möjlighet till förvärvsarbete i det nya hemlandet, utgifter förbundna med flyttning samt eventuella merutgifter som är knutna till vistelsen i utlandet för arbetstagaren och dennes familj. Också arbetstagarens utgifter till följd av att han eventuellt föredrar privata tjänster framför offentligt subventionerade eller helt avgiftsfria tjänster t.ex. privatsjukvård och undervisning för barn i privatskolor - kan räknas till dessa utgifter. Genom att beakta dessa utgifter ges kompensation för den välfärdsförlust i vid mening som är förbunden med att avstå från hemlandets förmåner. Rörlighetspremien varierar med skillnaderna mellan det land den anställde kommer ifrån och det land där den nya anställningen påbörjas på sådant sätt att t.ex. ett företag som anställer två personer i motsvarande befattningar från olika länder med samma kvalifikationer skall kunna ge dem olika lön. Premien kan i stället för att vara inkluderad i lönen ges som en särskild skattefri ersättning för utgifter. Ett sådant system ger arbetsgivaren en ökad flexibilitet vid lönesättningen genom att ersättningen kan anpassas till den faktiska utgiften. Eftersom utgifterna torde variera från arbetstagare till arbetstagare blir det enklare att ersätta den faktiska utgiften än att beräkna lönen för var och en så att full utgiftstäckning erhålls efter skatt. Sådana utgiftsersättningar som betalas av arbetsgivaren och som kan undantas från beskattning bör vara relaterade till den tidsbegränsade vistelsen i och i princip vara ersättningar för utgifter som föranletts av att den anställde flyttat hit. Regeringen föreslår att skattefriheten omfattar ersättningar för dels utgifter för flyttning till och från , dels utgifter för barns skolgång ifråga om grundskola och gymnasieskola. Vidare föreslås att ersättning från arbetsgivaren för utgifter för två hemresor till tidigare hemland för såväl arbetstagaren som dennes maka eller make och övriga familjemedlemmar undantas från beskattning. Med tidigare hemland avses såväl det land som arbetstagaren lämnade före anställningen i som annat land där han tidigare varit bosatt. För de forskare som omfattas av de nu gällande reglerna om skattelättnader är ersättning för utgifter för eller förmån av bostad undantagen från beskattning. Vidare är ersättning för utgifter för hemresor undantagen från beskattning utan någon begränsning. I dessa avseenden innebär det framlagda förslaget en begränsning av skattelättnaderna. Mot detta skall ställas att av forskarens lön enligt förslaget undantas från beskattning. Sammantaget torde detta för de allra flesta forskare innebära en skattelättnad. Enligt regeringens uppfattning skulle det innebära en allt för stor förmån att dels medge skattefrihet för av lönen, dels behålla skattefrihet för ersättning för eller förmån av bostad i och för obegränsat antal hemresor. För sådana utgifter som täcks av skattefria ersättningar bör avdrag inte få göras. Sammanfattningsvis innebär regeringens förslag att den föreslagna reduceringen av lönebeloppet är lägre än exempelvis den som har valt, men i gengäld undantas flera utgiftsersättningar från skatteplikt i det här framlagda förslaget. I , och även enligt den modell som tillämpats i , sker bruttobeskattning. Några skattefria ersättningar medges således inte. Storleken av de här föreslagna lättnaderna torde därför vid en jämförelse ligga i nivå med vad som erbjuds enligt motsvarande system i flera av länderna inom den Europeiska unionen. 4.2.3 Personkretsen Regeringens förslag: Skattelättnaderna föreslås gälla för utländska experter, forskare, företagsledare eller andra nyckelpersoner vid arbete i . Endast en person som inte är svensk medborgare kan komma i fråga för dessa skattelättnader. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: För att undvika tillämpningsproblem och göra ärendena så lätthanterliga som möjligt föreslår Kammarrätten i , , och Föreningen att lönenivån - krav på en lägsta lönenivå - bör vara avgörande för tillämpningen av bestämmelserna om skattelättnader utom i fråga om företagsledare och andra nyckelpersoner och forskare. Kravet på att arbetet ska kräva särskild specialistkompetens eller avse kvalificerat forsknings- eller utvecklingsarbetet bör kvarstå. American Chamber of Commerce anser att kravet på att personen inte är svensk medborgare bör tas bort och menar att det räcker att personen i fråga saknar hemvist i . och efterlyser en tydligare definition. Skälen för regeringens förslag: Ett enkelt sätt att identifiera de personer som bör komma i fråga för lättnaderna skulle vara att använda lönenivån. Regeringen anser emellertid att det inte är lämpligt att använda lönenivån som avgörande kriterium för tillämpningen av bestämmelserna om skattelättnad med hänsyn till att tillämpningsområdet bör vara förhållandevis vitt vilket torde innebära att variationerna i lönenivå är mycket stora. En fastlagd lägsta nivå skulle kunna innebära att en specialist inom ett visst område utestängs från tillämpningen av bestämmelserna. Det skulle vidare skapas en oönskad och kraftig tröskeleffekt om lönenivån skulle vara avgörande. Regeringen anser i stället att en närmare prövning bör göras som främst grundas på de enskilda personernas kompetens. De personer som föreslås omfattas av systemet är personer inom tekniskt avancerad och kunskapsintensiv verksamhet, dvs. specialister och experter inom olika områden där har ett starkt intresse av att kunna konkurrera om internationellt rörlig arbetskraft. Det kan också gälla forskare som kan bidra till ett ökat kunskapsinflöde. Även personer i ledande ställning som t.ex. kan ha ett inflytande över var verksamheten skall förläggas vid nyetablering bör kunna komma i fråga. Det torde alltså i princip röra sig om tre olika kategorier av personal. Den första kategorin i förslaget avser specialister och experter med sådan kompetens som inte är tillgänglig i eller som det är svårt att finna inom landet. Det kan vara fråga om experter som arbetar med avancerad produktutveckling och tillämpning av ny teknologi, t.ex. industritekniker. Den andra kategorin utgörs av forskare och där bör samma kompetensnivå gälla som för experter. Medan experterna främst torde vara verksamma inom industrin torde forskarna finnas inom såväl industrin som forskningsinstitutionerna. Den tredje kategorin avser personer i företagsledande funktioner eller andra nyckelpositioner. Här avses företagsledare, t.ex. dotterbolagsdirektörer eller andra personer med ansvar för företagets allmänna ledning och förvaltning. När det gäller personer med nyckelpositioner eller experter kan det t.ex. vara fråga om specialister inom områdena rationalisering, administration, logistik, marknadsföring, produktion, , ekonomi samt informations- och kommunikationsteknologi. En längre gående precisering av de personer som kan komma i fråga för skattelättnaderna är inte möjlig att göra. Såvitt avser forskarna finns redan en praxis utvecklad av vid tillämpningen av nu gällande regler. torde vara väl skickad att utveckla en praxis även i övriga fall, se avsnitt 4.2.5. En ytterligare förutsättning bör vara att personen i fråga inte är svensk medborgare eller har varit bosatt eller stadigvarande vistats i under de fem kalenderår som närmast föregått det år då det tillfälliga arbetet påbörjades. Denna senare bestämmelse innebär bl.a. att det klart framgår hur som måste förflyta innan en och samma person skulle kunna påräkna tillämpning av lagen för ytterligare uppdrag. Inget hindrar emellertid att arbetstagaren byter anställning under förutsättning att de angivna villkoren är uppfyllda för de olika anställningarna. I sådant fall måste en ny prövning ske för den nya anställningen. Tillämpning av de föreslagna bestämmelserna kan dock även i ett sådant fall endast komma i fråga av vistelsen, se närmast följande avsnitt. Den nya lagstiftningen föreslås således - på samma sätt som gäller i de flesta andra europeiska länder med en liknande lagstiftning - kunna omfatta endast personer som är utländska medborgare. Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO) har ifrågasatt om inte de föreslagna bestämmelserna strider mot 1 kap. 2 och 9 §§ regeringsformen som föreskriver att den offentliga makten skall utövas med respekt för alla människors lika värde och att det inom den offentliga förvaltningen skall iakttas saklighet och opartiskhet. Enligt DO står förslaget också i strid med 1 § lagen (1999:131) om Ombudsmannen mot etnisk diskriminering eftersom det innebär en direkt diskriminering av svenska medborgare på grund av deras nationella ursprung. DO ifrågasätter vidare om inte förslaget står i strid med artikel 12 i EG-fördraget som förbjuder diskriminering på grund av nationalitet. Enligt 2 kap. 15 § regeringsformen får inte lag eller föreskrift innebära att någon medborgare missgynnas därför att han med hänsyn till ras, hudfärg eller etniskt ursprung tillhör en minoritet. Varken 1 kap. 2 och 9 §§ eller 2 kap. 15 § regeringsformen innebär emellertid något hinder mot att gynna en minoritet genom att exempelvis medge en särskild skattelättnad. Den föreslagna lagstiftningen står därför, enligt regeringens uppfattning, inte i strid med regeringsformen. Lagen om Ombudsmannen mot etnisk diskriminering reglerar ombudsmannens verksamhet och anger ändamålet för verksamheten. Ändamålet är enligt lagen att motverka etnisk diskriminering. Med etnisk diskriminering avses enligt lagen att en person eller en grupp av personer missgynnas i förhållande till andra eller på annat sätt utsätts för orättvis eller kränkande behandling på grund av ras, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung eller trosbekännelse. Lagen innehåller däremot inte någon materiell reglering när det gäller etnisk diskriminering i allmänhet. Regeringen anser inte att den föreslagna lagstiftningen står i strid med lagen om Ombudsmannen mot etnisk diskriminering. Artikel 12 i EG-fördraget är en generell bestämmelse som ger uttryck för principen att diskriminering på grund av nationalitet skall vara förbjuden. Artikeln har en begränsad självständig betydelse och den innebär framför allt ett principiellt krav på att utländska medborgare skall likabehandlas med inländska. Artikel 12 tillämpas däremot inte på rent interna förhållanden, dvs. situationer där något gränsöverskridande inslag saknas. Artikel 12 utgör i princip inte något hinder för s.k. omvänd diskriminering, dvs. en negativ särbehandling av inhemska rättssubjekt i förhållande till utländska. Den föreslagna lagstiftningen föreslås gälla för utländska medborgare som endast under några få yrkesverksamma år vistas i . Enligt regeringens mening utgör artikel 12 i EG-fördraget inte något hinder mot denna lagstiftning. 4.2.4 Tidsperioden m.m. Regeringens förslag: De särskilda beskattningsreglerna för utländska experter, forskare eller andra nyckelpersoner föreslås gälla av en tidsbegränsad vistelse i som är avsedd att vara högst . Arbetsgivare föreslås vara en svensk privat eller offentlig arbetsgivare eller ett utländskt företag med fast driftställe i . Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: påpekar att uttrycket tillfällig vistelse bör bytas ut mot tidsbegränsad vistelse eftersom tillfällig vistelse ofta används för vistelse som understiger . Invest in , American Chamber of Commerce och anser att tidsperioden bör utsträckas till medan & anser att med möjlighet till förlängning bör övervägas. påpekar att kravet på fast driftställe för utländska arbetsgivare inte finns med i nu gällande lag om skattelättnader för forskare. Skälen för regeringens förslag: En förutsättning för tillämpning av de särskilda beskattningsreglerna är att personen i fråga stannar i så länge att samtliga skatteregler som gäller för obegränsat skattskyldiga personer blir tillämpliga. Det är endast en viss del av tjänsteinkomsten som undantas från beskattning. Vissa ersättningar för utgifter föreslås bli undantagna från beskattning. Den som stannar blir normalt inte att anse som obegränsat skattskyldig i och i det fallet kan lagen om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta bli tillämplig. De föreslagna bestämmelserna om beskattning av löneinkomst föreslås gälla av en femårsperiod beräknad med utgångspunkt i tidpunkten för ankomsten till .