prop · GP031d23 · 2001-09-20 00:00:00 — Botniabanans AB:s rapport visar även på en fördyring av projektet på i storleksordningen i prisnivå . Regeringen avser att senare närmare redogöra för kostnadsfördyringen. har inte någon avgörande be tydelse förrän den är färdigställd i sin helhet. Därför är det av stor vikt att byggtiden minimeras utan att investeringskostnaden ökar. Det är därför angeläget att den fortsatta utbyggnaden kan påbörjas så snart behövliga tillståndsprövningar är slutförda. Regeringen anser därför att finansieringen nu måste lösas för resterande del av etapp 1 mellan , etapp 2 mellan samt fortsatt planeringsarbete. Regeringen bör därför bemyndigas låta låna ut till högst . Av den nya ramen skall avse finansiella kostnader och indexuppräkning. Lånen skall betalas av under . skall ta ut avgifter som täcker statens samlade kostnader för utlåningen (inkl. kreditrisk och administration). Regeringen prövar tillåtligheten enligt miljö balken för etapp 3 HusumUmeå. Regeringen avser att återkomma till efter tillåtlighetsprövningen. Regeringens förslag: Regeringen föreslår att och debiteras en administrativ avgift för statens garantiåtaganden. Regeringen föreslår dessutom att ett infriande av kapitaltäckningsgarantin i ett första led får be lasta garantireserv och, i ett andra led, och anslag till lika delar. Skälen för regeringens förslag: beslutade att bilda ett helstatligt projektbolag för att svara för statens rättigheter och skyldigheter i . Projektbolaget, , svarar bl.a. för statens rättigheter och skyldigheter i relation till de som genomför . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 åtaganden är således ansamlade i . Regeringen har i ett särskilt s.k. Comfort Letter till A-Banans motpart i bekräftat att alltid skall kunna fullgöra sina åtaganden i projektet. Denna bekräftelse har av överförts till projektets långivare som del i deras säkerhet för sin upplåning. För att täcka de kostnader som kan uppkomma i A- till följd av statens åtaganden i projektet har och givits rätt att täcka dessa kostnader genom en obegränsad likviditets- och kapitaltäckningsgaranti. har därför bemyndigat regeringen att ikläda staten ekonomiska förpliktelser i form av en sådan kapitaltäckningsgaranti till (rskr. 1993/94:436). Re- geringen har i enlighet med detta bemyndigat och att ikläda sig denna garanti. När den statliga garantimodellen infördes överfördes det administrativa ansvaret för garantierna till (rskr. 1996/97:53). För att åtagandet så långt möjligt skall kunna hanteras enligt garantimodellen föreslår regeringen att godkänner att och debiteras en administrativ avgift för garantierna i syfte att täcka administrativa kostnader för att handha garantierna. Eftersom garantireserv inte, annat än initialt, kommer att belastas vid ett eventuellt infriande, så kommer inte behöva värdera risken i detta engagemang för att bestämma en riskavvägd garantiavgift. ansvar för detta engagemang är således begränsat. Garantiavgiften kommer från och med att föras till garantireserv och garantins administrativa kostnader kommer att belasta reserven. Regeringen föreslår vidare att skall godkänna att ett infriande av garantin i ett första led belastar garantireserv och, i ett andra led, till lika delar belastar och tilldelade medel på anslag (se vidare volym 1, kapitel 7, avsnitt 7.2). bestod av affärsverket och dess helägda dotterbolag . Verksamheten har bedrivits i de sex sektorerna , , SJ Teknik, , SJ Terminalproduktion och . (13 305) och hade i medeltal 11 702 (12 815) anställda. 6.8.2Beslut om ändrad verksamhetsform I proposition 1999/2000:78 Ändrad verksamhetsform för SJ m.m. föreslog regeringen att affärsverket skulle ombildas till aktiebolag och att regeringen skulle bemyndigas att genomföra ombildningen. beslutade att ställa sig bakom förslaget. /2001 ombildades verksamheten i affärsverket till tre fristående aktiebolagskoncerner. och driver verksamhet i respektive . Dessa bolag är direktägda av staten medan övriga nybildade bolag ägs av staten genom holdingbolaget . finns kvar även , dock utan att driva någon egen verksamhet av nämnvärd omfattning. Vid bolagiseringen av har det av formella och ekonomiska skäl inte varit möjligt eller lämpligt att föra över all egendom, personal och administrativa uppgifter till de nybildade bolagen. De åtaganden som hanteras har främst samband med fastighetsförvaltningen, hanteringen av personal samt med de laesing- och leaseholdåtaganden som fanns i affärsverket för bolagiseringen. Regeringen kommer att till avlämna en skrivelse som redogör för bolagiseringen av . Statens järnvägars uppdrag har varit att bedriva en effektiv järnvägstrafik på affärs- skall utvecklas som ett effektivt och konkurrenskraftigt transportföretag med järnvägstrafik som huvudverksamhet. De ekonomiska målen var räntabilitet på sysselsatt kapital och en skuldsättningsgrad om maximalt 2,5 gånger. Avkastningsmålet uppnåddes ej då räntabiliteten på sysselsatt kapital uppgick till 5,8 (7,0) procent. Försämringen beror till stor del på de förändringar som genomgått , vilket bl.a. omfattar förberedelser och omstruktureringar inför bolagiseringen. Nettoskuldsättningsmålet uppnåddes och nettoskuldsättningsgraden var 1,9 (5,2) gånger. Förbättringen beror på en ökning av det egna kapitalet till följd av en marknadsvärdering av Statens järnvägars fastigheter samt på högre värderade tillgångar till följd av ändrad redovisning av kapitalkostnadsersättning från (). Statens järnvägars investeringar har främst finansierats genom s.k. cross-border leasing, där en utländsk investerare har förvärvat rullande material från för att därefter åter hyra tillbaka utrustningen till företaget. har leasingportföljen kompletterats med ett antal leaseholdtransaktioner. En leasehold är en nyttjanderättstransaktion där överlåter nyttjanderätten till sin utrustning till en trust som är bildad av en utländsk investerare, som därefter hyr tillbaka utrustningen till företaget. Det totala betalningsåtagandet för samtliga räntebärande leasingkontrakt i koncernen uppgick vid slutet av 2000 till 10 185 (9 173) . hade en total låneram om . Per balansdagen var låneramen utnyttjad med 9 720 (8 975) . Uppdraget för affärsverket är att förvalta den egendom och ansvara för den verksamhet som före utgången av 2000 ingick i 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Statens järnvägars verksamhet men som inte överfördes till aktiebolag /2001. Avsikten är att avveckla affärsverkets åtaganden. Målet är att verksamheten skall bedrivas kostnadseffektivt. skall i möjligaste mån inte ingå några nya åtaganden. Verksamheten skall inriktas mot att avveckla affärsverkets åtaganden affärsmässigt på ett snabbt och effektivt sätt, under beaktande av gällande reglering på respektive område. Regeringen föreslår mot denna bakgrund att bemyndigar regeringen att ge affärsverket finansiella befogenheter i enlighet med vad som förordas i det följande: besluta om överföring/försäljning av staten tillhörig fast egendom till , det av staten helägda bolaget eller dess helägda dotterbolag och . N besluta om övrig försäljning av staten tillhörig fast egendom som förvaltar när taxerings- eller saluvärdet ej överstiger N teckna underuthyrningsavtal avseende leasingkontrakt N placera medel enligt gällande finanspolicy N överföra uppkomna reavinster från fastighetsförsäljning till Enligt riksdagsbeslut har Statens järnvägars hittillsvarande behov av medel täckts genom egen finansiering och upplåning på kapitalmarknaden, däribland hos . har godkänt en finansieringsplan för . Efter omvandlingen till aktiebolag har regeringen ansett att långsiktig upplåning för de nya bolagen i princip helt bör ske på den öppna kreditmarknaden. Med tanke på den komplexa bolagiseringsprocessen har regeringen dock konstaterat att en total omedelbar upplåning på den öppna kreditmarknaden skulle innebära en finansiell belastning och en ökad risk för det eller de nya aktiebolagen. Utlåning från till andra än affärsverk och statliga myndigheter kräver god- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Det är regeringens uppfattning att en treårig övergångsperiod fr.o.m. innevarande år bör tillämpas för affärsverkets och de nya bolagens befintliga och nya riksgäldslån. Un- der bör nuvarande riksgäldslån kunna stå kvar. Bolagen bör inom låneramen kunna ta upp nya lån i . Övergångsperioden ger bolagen större möjligheter att konsolidera sin finansiella verksamhet. har därför i budgetpropositionen godkänt en låneram om totalt för såväl affärsverket Statens järnvägars som de nya SJ-bolagens totala upplåning i och i samband därmed bemyndigat regeringen att besluta om hur denna skall fördelas. Efter treårsperioden skall samtliga riksgäldslån vara återbetalda. Vid bolagiseringen av affärsverket har det av formella och ekonomiska skäl inte varit möjligt eller lämpligt att föra över all egendom, personal och administrativa uppgifter till de nybildade bolagen. De åtaganden som hanteras av affärsverket under en övergångspe riod har främst samband med fastighetsförvaltningen, hanteringen av personal samt med de leasing- och leaseholdåtaganden som fanns i affärsverket för bolagiseringen. Dessa leasing- och leaseholdåtaganden garanteras av staten genom . För detta uttages av respektive berört bolag en avgift som fastställs av . 6.8.536:5 Ersättning till för kostnader i samband med utdelning från AB Swedcarrier, m.m.* 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med 2001 ärs ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen . * Anslagets tidigare namn: Ersättning till för kostnader i samband med utdelning från AB Swedcarrier. Regeringen föreslår på tilläggsbudget i denna budgetproposition att ändamålet för anslaget 36:10 Ersättning till i samband med utdelning från AB Swedcarrier skall utvidgas för att kunna användas för engångskostnader för arkivering av visst material, kostnader för till dess ny huvudman har utsetts samt tillfälliga kostnader för ett vagnregister. överfördes större delen av verksamheten vid affärsverket till ett antal nya aktiebolag. I samband därmed har frågor uppkommit rörande den framtida finansieringen av verksamheter som hanteras av affärsverket och som vid bolagiseringen ansågs ha sin naturliga hemvist inom staten. Det rör sig om engångskostnader för arkivering av material, tillfälliga kostnader för register av järnvägsvagnar samt kostnader för järnvägsmuseum tills dess ny huvudman har utsetts. Vidare har kostnader uppkommit avseende stämpelskatt när fastighetstillgångar överförs från staten till aktiebolag. Denna kostnad utgår enligt lag. Regeringen anser att såväl ovan nämnda kostnader som stämpelskatt är något som på konkurrensneutrala grunder inte bör åläggas något av de nybildade bolagen utan finansieras inom statsbudgeten. I budgetpropositionen har lagts fast att kostnader för stämpelskatt får belasta detta anslag. Tabell 6.22 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition. 6.9Transeuropeiska Nätverk (TEN) medlemskap i innebär att har möjlighet att söka finansiellt stöd till projekt som ingår i det s.k. transeuropeiska nätet för infrastruktur för transporter och telekommunikation, TEN. TEN-stöd kan sökas för såväl planeringsunderlag som för genomförande av infrastruktur- Gemenskapsstöd beviljas i princip endast om genomförandet av projekten stöter på finansieringssvårigheter och får inte överstiga av den totala investeringskostnaden. EU beslutar om varje enskild studie eller projekt som skall tilldelas TEN-stöd. När en studie eller ett projekt beviljas stöd betalas mellan och av bidraget ut. Resterande summa betalas ut efter att studien eller projektet slutredovisas till . Inför 20012006 har utarbetat ett nytt system för budgetfördelning för Transeuropeiska Nätverk, s.k. Multiannual Indicative Programme, MIP. Den fleråriga innebär att det på nationell nivå blir mer överblickbart hur stort stödet blir till de aktuella projekten . av EU:s TEN-budget kommer att fördelas på projekt som ingår i detta program. Resterande kommer att fördelas på övriga projekt. TEN-bidragen bruttoredovisas på statsbudgeten. Det innebär att bidraget från EU betalas in på statsbudgetens inkomstsida. Sedan utbetalas beviljade bidrag från statsbudgetens utgiftssida till de aktuella projekten. Utbetalningarna kan dock inte överstiga det belopp som av EU inbetalats till statsbudgeten. , , och disponerar anslagsposter under anslaget. I denna proposition redovisas dessa under verksamhetsområdena Väg, , Luftfart och Sjöfart. Det ankommer dock på regeringen att besluta om den slutliga fördelningen på anslagsposter. 6.9.136:6 Från EG-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk Bland de järnvägsprojekt som beviljats TEN- bidrag kan nämnas uppgradering av sträckan StockholmMalmö och dubbelspår . De vägprojekt som fått beviljat stöd 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 är E6 och E18. Öresundsförbindelsen samt väg- och luftinformatikprojektet är också projekt som har fått beviljat stöd. Bidrag till sjöfarten har gått bl.a. till och hamn. har bl.a. erhållit bidrag för studier i samband med byggande av bana 3 på . De projekt har fått beviljat bidrag är: Tabell 6.24 Beviljat TEN-stöd 2000 Järnväg SturupKöpenhamns flygplats (studier) Uppgradering av järnvägen MalmöFlackarp NylandUmeå (studier) trafikledning och trafikinformatik, fas 4 Följande projekt ingår i det femåriga : Tabell 6.25 Projekt som ingår i MIP 2001-2006 Totalt belopp i mil- joner euro för hela Södra och Västra stambanorna E6 i , utbyggnad till motorväg De projekt har fått beviljat bidrag och som inte ingår i MIP är: Tabell 6.26 Utanför MIP-programmet beviljat TEN-stöd 2001 Inom finns av 1994 särskilt prioriterade projekt. I finns två av dessa projekt. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 och den Nordiska Triangeln. Öresundsförbindelsen har avslutats i och med att den fasta förbindelsen invigdes. Projektet den Nordiska Triangeln är en multimodal transportkorridor med syfte att förbättra kommunikationerna mellan de nordiska huvudstäderna , , och . I den ingår järnvägsprojekten , , Vänernlänken, Västra stambanan och . De vägprojekt som ingår är E4, E6 och E18. Även och hamn ingår som delar i den Nordiska Triangeln. påbörjade Europeiska Kommissionen ett arbete med revision av riktlinjerna för Transeuropeiska nätverk samt att utarbeta en implementeringsrapport för TEN. jerna för TEN skall kommissionen avrapportera till , Rådet, ekonomiska och sociala kommittén och regionalkommittén om hur implementeringen fullföljts. Den senaste rapporten lämnades . EU-stödet till har underlättat finansieringen av projekten som är både nationellt och internationellt viktiga för infrastrukturen. Regeringen anser att det är viktigt att trafikverken aktivt deltar i sökandet av bidrag från TEN-budgeten och även slutredovisar projekt så att beslutade bidrag betalas ut. Trafikverkens aktivitet för att erhålla bidrag från TEN-budgeten skall koncentreras till projekt som underlättar ett uppfyllande av de transportpolitiska målen. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Verksamheten omfattar sjöfart, farledshållning, bidrag till sjöfarten m.m. Ansvarig sektorsmyndighet inom verksamhetsområdet är affärsverket . Andra myndigheter som verkar inom området är , () samt . har till uppgift att se till att sjöfart kan bedrivas året runt i svenska farvatten och på samtliga svenska hamnar av betydelse under säkra, miljöanpassade och effektiva former. huvuduppgifter är att utöva tillsyn över sjösäkerheten, tillhandahålla lotsning, svara för farledshållning och vid behov inrätta nya farleder, svara för sjöräddning, isbrytning och för att sjöfartens påverkan på miljön kan minimeras. ansvarar även för sjökartläggning och beredskapsplanering m.m. Verksamheten skall bedrivas med inriktning huvudsakligen på handelssjöfarten. Fritidsbåtstrafikens, fiskets och marinens intressen skall beaktas. Sjösäkerheten i fritidsbåtstrafiken skall också främjas genom information och rådgivande verksamhet. är ansvarig myndighet för delfunktionen Sjötransporter inom det civila försvaret (redovisas under utgiftsområde 6 Totalförsvar). skall med stöd av utvärdera den svenska sjöfartens konkurrenssituation. HKF:s uppdrag är att planlägga, samordna och genomföra kultur och fritidsverksamhet för sjöfolk. Verksamhetsutbudet av kultur- och fritidsaktiviteter skall kompensera svenskt som utländskt sjöfolk i så stor utsträckning som möjligt för den service inom området som de går miste om på grund av tjänstgöring till sjöss. skall medverka till att tillförsäkra den svenska handelsflottan rimliga konkurrensvillkor, som leder till en hög transportkvalitet för näringslivet. administrerar det statliga bidraget till sjöfarten. svarar för sjötrafikövervakning riktad mot såväl handelssjöfarten som fritidsbåtstrafiken på svenskt territorialvatten och i viss utsträckning på internationellt vatten. Myndigheten har vidare till uppgift att bedriva sjösäkerhetstillsyn. I nedanstående tabell redovisas utgiftsutvecklingen för den anslagsfinansierade delen av statens verksamhet inom verksamhetsområdet. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 7.1 Utgiftsutveckling inom verksamhetsområdet 36:6 Från EG-budgeten finansierade stöd till Trans- 36:7 Ersättning för fritidsbåtsändamål 36:8 Ersättning för viss kanaltrafik m.m. 36:9 Bidrag till sjöfarten Totalt för verksamhetsområde Sjöfart 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition. 2Redovisat belopp avser endast en anslagspost, anslaget i sin helhet redovisas i avsnitt 6.9. totala utgifter för den verksamhet som omfattar fritidsbåtar och fiske överstiger det tilldelade anslaget med ca . finansierar mellanskillnaden med handelssjöfartens farledsavgifter. Ramen minskar eftersom Bidrag till sjöfarten upphör och ersätts med ett nytt sjöfartsstöd som redovisas på statsbudgetens inkomstsida. Med utgångspunkt i de transportpolitiska delmålen har regeringen i regleringsbrev fastställt verksamhetsmål för , respektive HKF. För har även fastställts ekonomiska mål. Resultatet i förhållande till dessa mål framgår av den följande redovisningen. Verksamhetsmål: Målet är att sjöfart i svenska farvatten kan ske på framkomliga, miljövänliga och säkra sjövägar. Det skall vara möjligt att bedriva sjöfart året runt på alla svenska hamnar av betydelse. Resultat: Målet att sjöfart skall kunna bedrivas i svenska hamnar har uppnåtts . Verksamhetsmål: Målet är en hög transportkvalitet för näringslivet. Resultat: Omsatt gods har ökat i de svenska hamnarna jämfört jämfört med . Verksamhetsmål: Målet är att antalet allvarliga olyckor inom handelssjöfarten skall halveras. Samma mål gäller trafiken med fiske- och fritidsfartyg. Målet för färjetrafiken och övrig passagerartrafik är att inga allvarliga olyckor skall inträffa. Resultat: Perioden 19902000 visar en positiv trend även om stora variationer förekommer mellan åren och olika områden. Statistiken visar på en nedåtgående trend i antalet omkomna . var olyckor och tillbud som berörde svenska handels- och fiskefartyg samt utländska fartyg i svenska vatten 257, varav 236 var olyckor och 21 tillbud. Det totala antalet olyckor som inträffade med lots ombord var 37, varav ett fåtal fall möjligtvis kan ha berott på brister i lotsningsförfarandet. Antalet omkomna i fritidsbåtsolyckor visar på en klart nedåtgående trend, omkom 25 personer. Inga olyckor som beror på brister i farledshållningen, sjökorten eller isbrytningsverksamhet har förekommit. Verksamhetsmål: Målet är att sjöräddning skall kunna utföras dygnet runt. Efter larm skall fartyg ha anlänt (svenskt territorialvatten) respektive (internationellt vatten inom svensk sjöräddningsregion). Resultat: Målet har uppnåtts. har 28 sjöräddningsövningar genomförts samt en internationell övning. Arbetet med att integrera sjö- och flygräddningstjänsterna har fortsatt i en av och gemensamt sammansatt arbetsgrupp, i vilken också deltar. Verksamhetsmål: Målet är att minska sjöfartens negativa miljöpåverkan. Resultat: Utvärdering av de miljödifferentierade farledsavgifterna visar att dessa varit ett effektivt verktyg för att minska luftföroreningar från fartyg. Reduktionen av svaveloxid kan beräknas till ca och av kväveoxider till . kommer även fortsättningsvis att bedriva ett kontinuerligt arbete med att begränsa sjöfartens luftföroreningar. Verksamhetsmål: Målet är att sjötransportsystemen skall bidra till att utjämna skillnader i möjligheter för olika delar av landet att utvecklas samt motverka nackdelar av stora transportavstånd. Instrumentet är en geografisk utjämning av farledsavgiften vilken medför subventioner för de trafiksvagare regionerna. Resultat: De analyser av ett kostnadsneutralt avgiftssystem som Godstransportdelegationen gjort visar att dagens utjämnande system innebär kostnadsfördelar för Norrlands-, Väner- och Mälarsjöfarten (se vidare SOU 2001:61). Även isbrytningen är en viktig regionalpolitisk faktor. Verksamhetsmål: Med utgångspunkt från målgruppens omfattning skall HKF sträva efter att dels öka antalet personer som tar del i HKF:s aktiviteter dels öka kostnadseffektiviteten i verksamheten. Resultat: Målen har inte uppnåtts. Bakgrunden är att målgruppen och verksamhetens omfattning och servicetillfällen i stort minskar samti- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 digt som administrationen på myndigheten kvarstår på samma nivå som föregående år. Verksamhetsmål: skall på ett effektivt sätt administrera det statliga bidraget till sjöfarten samt pröva ansökningar om bidrag och därvid se till att gällande krav för bidrag uppfylls. Resultat: Det nya sjöfartsstödet (se kap. 7.6.3) som införs innebär att antalet stödberättigade och antalet beslut i nämnden kommer att öka. Antalet beslut beräknas därmed kunna uppgå till 3000 . Enligt nämndens redovisning och utvärdering av effekten av bidraget har de svenska rederiernas ekonomiska situation förbättrats och konkurrensförmågan stärkts genom det statliga bidraget. får därmed anses ha uppnått målet för sin verksamhet. Verksamhetsmål: Målet är att verksamheten skall bedrivas så att säkerheten till sjöss liksom respekten för lagar och andra föreskrifter ökar. har även uppdraget att samordna de civila behoven av sjöövervakning och sjöinformation samt förmedla denna till berörda myndigheter. Vidare är myndigheten ålagd en ständig beredskap för såväl sjöräddning som miljöräddningstjänst. Resultat: genomfördes ca 19 000 kontroller inom ramen för sjösäkerhetstillsynen. Av dessa har resulterat i särskilda åtgärder (rapport, föreläggande eller rapporteftergift). Verksamheten innefattar tillsyn av fartyg avseende bemanning, lastning av förpackat farligt gods, lastsäkring av lastbärare, kontroll av giltiga certifikat och deklarationer, kontroll av fartygets djupgående och kontroll av antalet passagerare. har tillsynen av hanteringen av förpackat farligt gods och lastsäkring varit prioriterad. Behovet av tillsyn inom detta område skall bl.a. ses mot bakgrund av de allvarliga konsekvenser som brister i detta hänseende kan ge upphov till. Sjötrafikkontroll har framför allt inriktats på fritidsbåtstrafiken i skärgårdsområden och handelssjöfarten i trafiksepareringsområden. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Vidare har genomfört ca 300 sjöräddningsoperationer, vilket motsvarar drygt en fjärdedel av det totala antal sjöräddningsinsatser som genomfördes i svenska vatten . Myndigheten svarade därmed för den största delen av de statliga insatserna. Målet för verksamheten har uppnåtts. och har inlett ett arbete med att ta fram en gemensam målformulering för hur sjösäkerhetstillsynen skall bedrivas. Arbetet bör fortgå och inriktas mot att arbeta fram ett system för riskanalysbaserad tillsyn främst med anledning av det ökade inslaget av tunga sjötrafiktransporter. Verksamhetsmål: Målet för räntabilitet är av eget kapital (resultat efter skattemotsvarighet). Det långsiktiga målet för soliditeten är att den skall uppgå till lägst . Resultat: Räntabiliteten på eget kapital efter skattemotsvarighet blev 2000. Soliditeten uppgick till . Resultatet efter finansiella poster blev ett överskott på .