prop · GP0350 · 2001-11-12 00:00:00 — Förhandlaren skall rapportera till regeringen . Regeringen återkommer i frågan i den energipolitiska proposition som planeras . Åtgärd N 99:16 Ett effektivare råvaruutnyttjande i svenska bas- För att skapa ett bättre kunskapsunderlag för beslut som syftar till bl.a. ett effektivt utnyttjande av råvaror har en studie av den svenska basindustrins villkor och utveckling över tiden genomförts. Åtgärd N 99:17 Miljöinriktad verksamhet inom Nordtest Svenska staten stödjer via (Nordtest) utveckling av provningsmetoder inom bl.a. miljöområdet. områden som bedöms som angelägna att stödja. Åtgärd N 99:18 Satsningar inom ramen för Nordisk Industrifond Genomgående gäller för de satsningar som görs av Nordiska Industri- fonden att miljöhänsyn skall beaktas vid fondens beslut om stöd till FoU- projekt. Ett av Nordisk Industrifonds satsningsområden är Bärkraftig industriell produktion, vilket skall bidra till att stärka konkurrenskraften hos det nordiska näringslivet genom att initiera offensiva projekt där näringsliv, forskningsinstitut och universitet samarbetar. Målsättningen är att skapa en plattform där nordisk industri, tillsammans med forskningsinstitut och universitet, kan utveckla industriellt anpassade lösningar. Projekt kommer att genomföras inom tre centrala o mråden: Utveckling av verktyg för miljöanpassad näringsverksamhet Åtgärd N 99:19 Provnings- och mätteknisk FoU Inom Provnings och () bedrivs utveckling av nya provningsmetoder och mättekniker. Verksamheten omfattar olika teknikområden och branscher där miljöaspekter ingår. Staten lämnar ett bidrag till SP på , varav används för mättekniska verksamheter. Åtgärd N 99:20 Järnvägspaketet I syfte att stärka järnvägens konkurrenskraft i förhållande till andra, mindre miljövänliga, transportslag, antog och rådet det s.k. järnvägspaketet. Järnvägspaketet omfattar ändringar i direktiven /440/EG och 95/18/EG samt ett nytt direktiv, 2001/14/EG och innebär: -fritt tillträde till spåret på ett särskilt definierat transeuropeiskt nät för godstransporter på järnväg ( TRFN), -att alla järnvägsföretag i medlem sstaterna kan söka tillstånd att trafikera detta nät, -tydligare regler för den ekonomiska uppdelningen mellan operatörer och infrastrukturhållare, i syfte att öka insynen i dessa aktörers ekonomiska mellanhavanden, -att vissa funktioner skiljs åt för at t garantera en likvärdig och icke diskriminerande tillgång till infrastrukturen samt -att principer för tilldelning av spårkapacitet och prissättning fastställts. Inom EU har vidare antagits ett direktiv om driftskompatibilitet Skr. 2001/02:50 för konventionella tåg 2001/16/EG som liknar det s.k. höghastighetsdirektivet 96/48/EG. lagen (2000:1336) om järnvägssystem för höghastighetståg. Genom denna lag, som gäller för de svenska delarna av det transeuropeiska nätet och för de höghastighetståg som trafikerar dessa sträckor, kan överstatligt beslutade tekniska normer tillämpas i . Järnvägstrafiken utvecklas allt mer mot ökad konkurrens och ökad internationalisering. Tågresandet har haft en positiv utveckling. En förutsättning för att öka järnvägens marknadsandelar är att konkurrenskraftiga priser och kvalitet samt att kundorienteringen ökar. Mot denna bakgrund och med hänsyn till de förändringar som beskrivits ovan har regeringen beslutat om direktiv för en utredning om järnvägssektorns organisation m.m. (dir 2001:48). Regeringen har därför tillkallat en särskild utredare för att göra en bred översyn av organisation och lagstiftning i syfte att ge utrymme för utveckling inom järnvägssektorn. Med utgångspunkt i konsumentintresset skall utredaren analysera möjliga utvecklingsvägar för järnvägstrafiken. Utredaren skall analysera olika modeller för en utvecklad konkurrens samt se över myndighetsstrukturen i järnvägssektorn. De nya regler som Europeiska gemenskapen antagit på området skall genomföras i svensk lagstiftning. Utredaren skall även göra en översyn av järnvägslagstiftningen. Slutbetänkandet skall lämnas till regeringen . Åtgärd N 99:21 (f.d. M 99:28 resp. In 97:1, delvis) Främja en hållbar samhällsplanering genom att utveckla samordningen m.m. EU:s medlemsländer och kommissionen arbetar med en sammanhållen regional utvecklingsplanering för unionens territorium European Spatial Development Perspective, ESDP. Arbetet med ESDP syftar bl.a. till att förbättra förutsättningarna för regional samordning av Gemenskapens politikområden. gav regeringen och i uppdrag att upprätta ett gemensamt sekretariat för medverkan i EU:s regionala utvecklingsplanering och tillämpningen nationellt. En praktisk tillämpning av tankarna i ESDP sker inom ramen för gemenskapsinitiativet Interreg II C och för perioden 20002006 i det nya Interreg III B. Samhällsplaneringen har viktiga uppgifter i arbetet med att nå målen om en ekologiskt hållbar utveckling. Om omställningsarbetet skall bli framgångsrikt måste planeringsperspektivet vidgas så att ekologiska, sociala och ekonomiska aspekter samordnas med bebyggelseplaneringen, infrastrukturplanering hushållningen med naturresurser etc. En sådan ansats förutsätter ett förbättrat kunskapsunderlag och en fortlöpande metodutveckling. Behovet av ökad samverkan mellan sektorer och mellan lokal, regional, nationell och transnationell nivå i planeringen blir också allt mer uppenbar. Ett inledande sådant arbete har påbörjats av genom en genomgång av hur ESDP:s principer har tillämpats centralt och regionalt. En första delredovisning lämnades . Åtgärder som har flyttats mellan departement Åtgärd N 99:22 (f.d. Ku 99:1) Storstadspolitiken som ett instrument för hållbar utveckling Den svenska storstadspolitiken har två huvudmål: att ge storstadsregionerna goda förutsät tningar för tillväxt och att bryta den sociala, etniska och diskriminerande segregationen i storstadsregionerna (prop. 1997/98:165, bet. 1998/99:AU2, rskr. 1998/99:34). Sju storstads- kommuner har fått erbjudande teckna lokala utvecklingsavtal, nämligen , , , , , och . Ett av målen för storstadspolitiken innebär att alla stadsdelar i storstäderna bör uppfattas som attraktiva av dess invånare, och utgöra goda och hälsosamma livsmiljöer. Det centrala i insatserna i dessa miljonprogramområden är att de boende är delaktiga i själva utformningen. Genom att utforma sådana insatser tillsammans med de boende och utifrån deras behov förstärks boendes ansvarstagande för områdets fysiska miljö och skapar en bas för en ekologiskt hållbar utveckling i just dessa bostadsområden. Åtgärd N 99:23 (f.d. Ku 99:3) Översyn av statens stöd till friluftsliv och främjandeorganisationer I regeringens proposition En idrottspolitik för 2000-talet Folkhälsa, folkrörelse och underhållning (prop. 1998/99:107, bet. 1999/2000:KrU03, rskr. 1999/2000:52) berörs statens stöd till friluftsliv och främjandeorganisationer. I propositionen framhålls att många av de främjandeorganisationer som erhåller bidrag från anslaget Stöd till idrotten bedriver en verksamhet som erbjuder människor i alla åldrar spännande och lärorika upplevelser i naturen och därigenom goda möjligheter att utveckla ett livslångt intresse för hälsa och friluftsliv. En arbetsgrupp inom har genomfört en översyn om framtida inriktning och administration av statens stöd till friluftslivet och främjandeorganisationerna. I arbetsgruppen ingick bl.a. företrädare för berörda myndigheter och organisationer. Gruppen har redovisat resultatet av översynen i rapporten till friluftsliv och främjandeorganisationer (Ds. Rapporten tar förutom det statliga stödet upp friluftslivets nytta för miljön, värnandet om miljön m.m. och har remissbehandlats samt är föremål för beredning. Nya åtgärder som har föreslagits Åtgärd N 2001:1 Förbättring av transportsituationen i Regeringen tillsatte en kommitté (N 2001:02) med uppdrag att lämna förslag på insatser som förbättrar transportsystemet i samt mellan och omvärlden. Arbetet skall syfta till att utveckla transportsystemet på ett för regionen och hela landet miljömässigt, socialt och samhällsekonomiskt hållbart sätt. redovisade kommittén en problemanalys och en målbild för transportsystemets utveckling. redovisa en långsiktig utvecklingsstrategi och förslag till Skr. 2001/02:50 utbyggnader . redovisa sitt uppdrag . Regeringen tillsatte en kommitté med uppgift att utifrån ett konsument- och helhetsperspektiv identifiera, analysera och beskriva kollektivtrafikens problem och möjligheter, formulera mål och visioner samt föreslå ändringar av organisation och regelverk och dylikt av betydelse för kollektivtrafikens utveckling och ett ökat kollektivt resande. Kommittén skall utgöra ett forum för samarbete mellan staten och övriga aktörer på kollektivtrafikområdet. Kommittén skall redovisa ett delbetänkande samt ett slutbetänkande . Åtgärd N 2001:3 Miljödriven affärsutveckling har drivit utvecklingsprogrammen Miljösty rning i småföretag och Metodik för miljöanpassad produktutvec kling i syfte att skapa förutsättningar för ett miljöanpassat företaga nde. har även drivit pilotprojekt inom området funktionsförsäljning. Utgångspunkten är att små- och medelstora företag skall skapa bättre och nya affärer på en allt mer miljömedveten marknad. God miljöprestanda och starkt medarbetarengagemang kommer att bli viktiga konkurrensfaktorer i takt med att marknadskraven växer. lanserar programmet Miljödriven affärsutveck- ling vilket tar sin utgångspunkt i tidigare satsningar. Miljödriven affärsutveckling kan beskrivas som ett synsätt där hållbar utveckling genomsyrar hela företagets verksamhet. Miljö- och utvecklingsarbetet integreras i den löpande verksamheten och innefattar de aktiviteter som ger störst miljö- och marknadsmässig nytta. Nytt för denna programsatsning är fokuseringen på hållbara produkter och verksamhetsutveckling, två områden som bedöms vara särskilt viktiga för näringslivets tillväxt och o mställning till ett hållbart samhälle. Åtgärd N 2001:4 Utredning om torvens roll i ett uthålligt energisystem. Regeringen beslutade om en utredning om torvens roll i ett uthålligt energisystem (dir. 2000:110). I uppdraget ingår bl.a. att jämföra torvens samlade miljöeffekter med andra bränslen, översiktligt inventera de geografiska områdena i landet där det kan finnas intresse av att säkerställa fortsatt torvproduktion och klarlägga torvverksamhetens sysselsättnings- och samhällseffekter. I uppdraget ingår även att närmare klarlägga konflikter gentemot andra konkurrerande markanvändare. Utgångspunkten för analysen skall å ena sidan vara målet att ställa om energisystemet och å andra sidan konsekvenserna för konkurrerande markanvändningsintressen såsom naturvård och kulturmiljövård. Utredaren skall redovisa sina överväganden och förslag . Det övergripande målet för miljöarbetet är att till nästa generation kunna lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta. har godkänt regeringens förslag till nationella miljökvalitetsmål (prop. 1997/98:145, bet. 1998/99:MJU6, rskr. 1998/99:183). Syftet med miljömålen är att ange vilket miljötillstånd som skall uppnås inom en generation. En parlamentarisk kommitté har haft i uppdrag att i samverkan med berörda myndigheter analysera och vidareutveckla de delmål och åtgärdsstrategier som behövs för att de övergripande miljökvalitetsmålen skall kunna nås (M 1998:07). Kommittén överlämnade betänkandet Framtidens miljö allas vårt ansvar (SOU 2000:52) till regeringen. beslutade regeringen om propositionen Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130). I propositionen föreslår regeringen ungefär 60 delmål för fjorton av de femton miljökvalitetsmålen. Det femtonde, klimatmålet, behandlas i en separat proposition. Regeringen föreslår att den nya miljömålsstrukturen dvs. miljökvalitetsmålen med tillhörande delmål, skall ersätta de miljömål som antagit inom ramen för miljöpolitiken före beslutet om propositionen 1997/98:145 (bet. 1998/99:MJU6, rskr.1998/99:183). Omställningen till ett ekologiskt hållbart samhälle förutsätter insatser från olika aktörer inom alla samhällssektorer. Den nya strukturen för miljömålen innebär ett helt nytt och sektorsövergripande sätt att arbeta inom miljöpolitiken och skall ses som ett led i strävandena att decentralisera miljöarbetet. I myndigheternas ansvar ingår bl.a. att identifiera den miljöpåverkan som verksamheten inom området ger upphov till, att med utgångspunkt från de nationella miljökvalitetsmålen sätta upp mål för verksamheten inom det egna ansvarsområdet samt att konkretisera behovet av åtgärder för att dessa mål skall nås. Inom ramen för sektorsansvaret har 24 myndigheter fått ett särskilt ansvar för att verka för att arbetet med ekologisk hållbarhet förs framåt. har analyserat principiella gräns dragningar mellan myndigheter och redovisat vilka tvärsektoriella frågor som myndigheterna iakttagit. Arbetet med och Habitat har stor betydelse när det bl.a. gäller samspelet mellan nationell och lokal nivå. som trädde i kraft innebär en sam- ordnad och skärpt miljölagstiftning som verksamt kommer att bidra till att miljömålen uppnås. följs upp i enlighet med vad som sades i propositionen om miljöbalk (prop. 1997/98:45). lämnade ett första delbetänkande Uppföljning av Vissa lagtekniska frågor (SOU 2000:116). En proposition med anledning av betänkandet är planerad att lämnas till . De elva gröna nyckeltal som föreslagits av Miljövårdsberedningen redovisades i en bilaga till den ekonomiska vårpropositionen 1999 (prop. 1998/99:100, bilaga 5) samt i budgetpropositionen (prop. 2001/02:50 1999/2000:1, utg.omr. Fem av nyckeltalen redovisades också i Finansplanen för den ekonomiska vårpropositionen för . Presentationen av Gröna nyckeltal i vårpropositionen utgör ett komplement till de ekonomiska nyckeltal som i övrigt redovisas i dessa propositioner. Regeringen kommer att fortsätta arbetet med att utveckla nyckeltalen. För att mäta resultatet av det pågående arbetet mot ett ekologiskt hållbart samhälle behövs uppföljningssystem. Syftet med Gröna nyckeltal är att ge en första uppfattning om den svenska samhällsutvecklingen går åt rätt håll och i önskad takt. En viktig åtgärd för att uppnå ekologisk hållbarhet är att förebygga och minska produkters negativa påverkan på människors hälsa och på miljön. I enlighet med den strategi som regeringen presenterade har engagerat sig i arbetet med att formulera en integrerad produktpolitik på nationell och europeisk nivå. presenterade kommissionen en grönbok om en integrerad produktpolitik och antog EU:s miljöministrar rådsslutsatser om det fortsatta arbetet med framtagande av en vitbok om en integrerad produktpolitik. Åtgärd M 97:1 I en öppen dialog med det svenska näringslivet ta fram strategier för ett hållbart näringsliv Miljövårdsberedningen har i kommittédirektiv (dir. 1998:65) fått i uppdrag att medverka i arbetet med att ta fram strategier för utveckling av ett ekologiskt hållbart näringsliv genom att förbereda och inleda en dialog med delar av näringslivet om dess arbete mot en hållbar utveckling. Beredningen har som pilotprojekt fört en dialog med företag som är verksamma inom dels bygg- och fastighetsområdet, dels inom handeln med dagligvaror. Resultatet redovisades i rapporterna Tänk nytt, tänk hållbart! att bygga och förvalta för framtiden och Tänk nytt, tänk hållbart! en dagligvarukedja för framtiden som lämnades till regeringen . Miljövårdsberedningen redovisar en plattform med visioner och långsiktiga mål och strategier för att nå en hållbar bygg- och fastighets- sektor respektive dagligvaruhandel. För att uppnå energieffektivisering, god inomhusmiljö och effektiv resursanvändning inom bygg- och fastighetssektorn bedöms de strategiska områdena vara följande, planering för hållbart samhällsbyggande, användning av bästa möjliga teknik och utveckling av ny teknik, upphandling med livscykelperspektiv och helhetssyn, samordning av bygg- och förvaltningsprocesser, klassning av lokaler och bostäder, forskning och utveckling, fastighets- förvaltning samt information och marknadsföring av miljölösningar. Inom bedöms de strategiska områdena vara samverkan mellan branscher och trafikslag kring hela dagligvarukedjan, utveckling, upphandling och införande av ny teknik, forskning och utveckling, att hållbar utveckling präglar hela företaget samt ökad miljöanpassning av varor och synliggjord miljöpåverkan. Beslut har tagits om att utifrån respektive plattform fortsätta dialogen Skr. 2001/02:50 och fördjupa arbetet med sikte på att till början av 2002 nå frivilliga överenskommelser om insatser inklusive utveckling och uppföljning. Miljövårdsberedningen överlämnade sitt betänkande Tänk nytt, tänk hållbart! dialog och samverkan för hållbar utveckling (SOU 2001:20). I betänkandet redovisas resultat och erfarenheter av de två pilotprojekten samt strategier för ett hållbart näringsliv. Åtgärd M 97:2 Verka för ökat regionalt samarbete på miljöområdet Enligt ett svenskt-danskt regeringsavtal skall länderna gemen- samt genomföra ett regionalt miljöprogram för , dvs. Programmet, som skall innehålla gemensamma regionala miljökvalitetsmål och riktlinjer för en miljöinriktad regional planering, tas fram i ett samarbete mellan regionala och lokala myndigheter och organ. En första kartläggningsetapp har redovisats med en delrapport till en konferens och det fyraåriga projektet avslutades . Åtgärd M 97:3 Utveckla former för miljö- och hushållningsprogram för särskilda geografiska områden Miljövårdsberedningen utvärderade på regeringens uppdrag det arbete som sju länsstyrelser genomförde med att ta fram regionala miljö- och hushållningsprogram för de större skärgårdsområdena. Utmärkande för det arbetet har varit att det skett i samarbete med aktörer på alla nivåer. Beredningens betänkande Levande skärgård Utvärdering av de regionala miljö- och hushållningsprogrammen (SOU 2000:67) redovisades och har remissbehandlats. Betänkandet bereds i . redovisade ett regeringsuppdrag att i samråd med och samt i samverkan med och berörda länsstyrelser utarbeta en översikt över geografiska områden där behovet av regionala miljö- och hushållningsprogram är särskilt framträdande i ett riksperspektiv. ansåg i översikten att fjällen är ett område där regionala miljö- och hushållningsprogram är ett lämpligt instrument. Regeringen överlämnade översikten till som i sitt betänkande Framtidens miljö allas vårt ansvar (SOU 2000:52) föreslog att berörda länsstyrelser i fjällregionen får i uppdrag att utarbeta regionala miljö- och hushållningsprogram för det område som omfattas av miljökvalitetsmålet Storslagen fjällmiljö. Regeringen angav i sin proposition Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130) att den avser att ge berörda länsstyrelser ett sådant uppdrag. Åtgärd M 97:4 Inrätta ett för ekologisk hållbar utveckling i samverkan med ett lämpligt universitet/högskola för att understödja de lokala investeringsprogrammen Myndighetens roll är att stödja arbetet Skr. 2001/02:50 för en ekologiskt hållbar utveckling. En viktig uppgift är att stödja kommuner, näringsliv och andra aktörer i arbetet med de lokala investeringsprogrammen för ekologisk hållbarhet. Myndigheten skall stimulera kontakter mellan praktiker och forskare och vara en länk som gör att kunskaper i forskarvärlden kommer praktikerna till godo och se till att angelägna frågor når forskarna. Bland arbetsredskapen finns webbplatsen , register över forskare och företag m.m., ett elektroniskt nyhetsbrev, konferenser på olika teman samt temanätverk. kommer också att ha en viktig roll när det gäller att sprida resultat och erfarenheter från utvärderingen av LIP och som länk till forskarvärlden i detta sammanhang. Regeringen har givit i uppdrag att särskilt stödja arbetet inom området naturvård och biologisk mångfald. Skälet till detta är bl.a. det relativt låga antalet naturvårdsprojekt inom ramen för LIP. (Se även avsnitt 5 ). Åtgärd M 97:5 (f.d. In 97:10) Verka för en effektiv försörjning med geografiska data som en del av samhällets informationsförsörjning En infrastruktur för samhällets informationsförsörjning med geografiska data är en tillgång för en ekologiskt hållbar utveckling i samhället. Det är angeläget att informationsförsörjningen organiseras och utnyttjas så effektivt som möjligt för att åstadkomma bl.a. skydd av miljön, effektiv användning av resurser och en hållbar utveckling. Lägesfaktorn är en av samhällets viktigaste samordningsnycklar. Geografisk information bör därför på ett så effektivt sätt som möjligt utnyttjas i samhället. Av den senaste IT-propositionen framgår att geografisk informationsteknik är en viktig del i utvecklingen av informations- och kunskapssamhället (prop. 1999/2000:86). Regeringen avser att utveckla en strategi för samhällets informationsförsörjning. En arbetsgrupp i har tagit fram ett förslag till strategi och föreslår att den börjar tillämpas på bl.a. geografisk information (Ds 2000:34). Förslaget har remitterats och bereds inom . Regeringen har vidare för avsikt att tillsätta ett särskilt forum för IT och miljö, med uppgift att kartlägga hur IT-tillämpningar i högre grad kan utnyttjas för att minska miljöpåverkan och främja en hållbar utvec kling. Miljövårdsberedningen har konstaterat att nästan alla miljödata har någon form av geografisk koppling (SOU 1996:92). Miljöinformations- utredningen har funnit att analyser i geografiska informationssystem kan visa vilka belastningsnivåer som gäller för en viss yta vilket kan påverka t.ex. en verksamhets lokalisering (SOU 1997:4). Utredningen om avrinningsområden har uppmärksammat betydelsen av geografiska informationssystem för att studera avrinningsområden (SOU 1997:155). har uppmärksammat geografiska informations- system för att nå miljömålen (SOU 2000:52). Regeringen har initierat en särskild satsning för att stimulera en ökad användning av geografisk informationsteknik inom den offentliga sektorn (prop. 2000/01:1, utg.omr. Satsningen avser breddutbildning mot området samhällsplanering nationalatlas har gjorts tillgänglig på Skr. 2001/02:50 Internet (). Vidare har samtliga länsstyrelser i uppdrag att dels bedriva fortsatta utbildningsinsatser, dels att ta fram strategier för länsstyrelsernas utvecklingsarbete inom IT-området. har redovisat ett uppdrag syftande till att identifiera hinder och möjligheter för en bredare användning av geografisk informationsteknik för att därmed rikta utvecklingen mot informations- och kunskapssamhället. Regeringen har uppmärksammat b ehovet av forskning inom bl.a. IT-frågor, miljö och hållbar utveckling i propositionen Forskning och förnyelse (prop. 2000/01:3). har tagit fram en rapport kring forskning och utveckling om geografisk informationsteknik (dnr 118/2000). Åtgärd M 98:1 Statistik m.m. Kemikalieinspektionen och har haft i uppdrag att genomföra en översiktlig studie av upplagring och fl ö den av farliga kemikalier i samhället. Uppdraget redovisades till Miljö departementet och har remissbehandlats. Avsikten med utredningen har varit att identifiera områden där kunskapen behöver förbättras för att flöden och upplagring av farliga ämnen i samhället skall kunna uppskattas översiktligt med en rimlig tillförlitlighet. Fokus i utredningen har varit att närmare identifiera kunskapsluckor och föreslå åtgärder till förbättringar inför ko mmande uppskattningar av flöden. Delar av förslagen behandlades i propositionen Kemikaliepolitik för en Giftfri miljö (prop. 2000/01:65). I miljöpropositionen (prop. 1997/98:145) gjorde regeringen bedömningen att statistik för materialflöden bör utvecklas. Regeringen gav ett uppdrag om detta i samråd med , Kemikalieinspektionen och andra berörda myndig- heter. Sammantaget visar utredningen att det är möjligt att ur olika datakällor sammanställa en översiktlig bild av materialflödesområdet, dock finns det betydande luckor. Ännu återstår utvecklingsarbete inom alla i rapporten föreslagna områden framför allt vad gäller kemikalier och vissa substansflöden som bl.a. metaller och organiska föreningar. Frågan bereds vidare inom .