prop · GO0362 · 2001-02-01 00:00:00 — Denna kunskap bör självfallet tas till vara i det brottsförebyggande arbetet. krävs en kombination av offentliga åtgärder och medborgerliga initiativ för att effektivt kunna förebygga brott. En utgångspunkt i regeringens nationella brottsförebyggande program, Allas vårt ansvar, är också att brottslig- hetens orsaker måste angripas lokalt, där problemen finns. Det finns naturligtvis brottstyper där den lokala anknytningen saknas, som t.ex. vid gränsöverskridande ekonomisk brottslighet. Men en majoritet av de brott som begås drabbar enskilda människor i deras närmiljö, så kallad misshandel, skadegörelse och gatulangning av narkotika. Sådan brottslighet påverkar i hög grad upplevelsen av trygghet och livskvalitet. åtgärder skall vara framgångsrika krävs att de anpassas till just den typ av brott som de skall förebygga. Den anpassningen sker bäst på lokal nivå, där kunskapen finns om brottssituationen och de bakomliggande orsakerna till brott och otrygghet på orten. Där finns också kunskapen om de lokala förutsättningarna och behoven. arbete (KBA) genomförde och följde 1999 upp det nationella rådslag som regeringen initierade genom att presentera och sända ut det nationella brotts- organisationer, företag och myndigheter gavs möjlighet att genom enkäter redogöra för sina erfarenheter av brottsförebyggande arbete samt ge sin syn på programmet. Kommittén genomförde också en opinionsundersökning för att kartlägga allmänhetens attityder till brottsförebyggande arbete och anordnade ett remissmöte med kommuner, som bedrivit brottsförebyggande arbete. Kommittén förfogade också över ekonomiska medel för att främja nya initiativ i det brottsförebyggande arbetet. KBA överlämnade sin slutrapport arbete i landets kommuner (SOU 1999:61). Av denna framgår att det nationella brottsförebyggande programmet fick ett positivt mottagande av kommuner och andra lokala aktörer. Även de regionala organen ställde sig positiva. Det fanns en samsyn på problemen och på hur man ville arbeta med frågorna. Ett tjugotal kommuner hade bildat lokala brottsförebyggande råd. Ytterligare ett tiotal kommuner hade utvidgat det brottsförebyggande arbetet utanför de traditionella organisationsformerna, ibland beskrivet som SSP samarbete mellan skola, socialtjänst och polis. Det var förhållandevis ovanligt att andra kommunala förvaltningar samt försäkringsbolag, bostadsbolag eller andra representanter för det lokala näringslivet, medverkade i arbetet. Kommunerna var i förhållandevis stor utsträckning intresserade av att bilda lokala brottsförebyggande råd eller motsvarande organisationer. första hand ville de utveckla arbetet inom ramen för existerande Främst var kommunerna inriktade på att minska alkohol- och drogmissbruk och därmed förknippad brottslighet bland ungdomar. Föräldrautbildning i olika former och särskilda insatser inom barnomsorgen och skolan sågs som viktiga. Många kommuner lyfte fram behovet av utvecklad närpolisverksamhet och utökad grannsamverkan. De kommunala företrädarna gav uttryck för ett stort behov av externt stöd för det lokala arbetet. Man ville bl.a. ha kontinuerlig statistisk information om brott och brottsutvecklingen i kommunerna och hjälp med att kartlägga, följa upp och utvärdera verksamheten. brottsligheten som ett stort samhällsproblem och många kunde tänka sig att delta i någon form av brottsförebyggande verksamhet. den egna närmiljön betraktades våldsbrott och bostadsinbrott som det Skr. 2000/01:62 största problemet. Även cykelstölder, källar- och vindsinbrott samt stölder från bilar upplevdes som ett stort problem. 4.2Brottsförebyggande rådets roll i det lokala arbetet BRÅ har en central sammanhållande funktion på nationell nivå som främjar en fortsatt positiv utveckling av det brottsförebyggande arbetet. BRÅ skall stödja det brottsförebyggande arbetet på lokal nivå. BRÅ:s verksamhet till stöd för lokalt brottsförebyggande arbete har lyfts fram och vidareutvecklats. Att samla och sprida kunskap () är ett stabsorgan under regeringen och ett expertorgan inom rättsväsendet. Rådets övergripande mål är att främja brottsförebyggande arbete genom utveckling, utvärdering, tillämpad forskning och information inom det kriminalpolitiska området. I KBA:s slutrapport konstaterades att det behövdes fortsatt nationellt stöd, såväl ekonomiskt som kunskapsmässigt, för att den då positiva utvecklingen inte skulle brytas. tog BRÅ över KBA:s arbetsuppgifter. BRÅ:s verksamhet till stöd för lokalt brottsförebyggande arbete lyftes fram och utvecklades ytterligare. BRÅ har en central roll när det gäller att stödja det brottsförebyggande arbetet, inte minst på lokal nivå. En särskild enhet för lokalt brottsförebyggande arbete har inrättats. BRÅ stödjer aktivt det brottsförebyggande arbetet på lokal nivå genom att verka för att sådant arbete organiseras och bedrivs på ett systematiskt sätt och genom att initiera, stödja, följa upp och utvärdera brottsförebyggande projekt, genom att samla in och sprida kunskap om framgångsrika projekt och samverkansformer samt genom att bidra till att behovet av kvalificerad utbildning tillgodoses (se vidare avsnitt 4.4). BRÅ administrerar också det ekonomiska stöd som ges till brottsförebyggande arbete (se vidare avsnitt 4.3). Det lokala arbetet med att förebygga brott befinner sig i ett intensivt uppbyggnadsskede. Det är av största vikt att stödet till det lokala brottsförebyggande arbetet fortsätter. Regeringen avser att noga följa utvecklingen av arbetet och de framsteg som görs. För enskilda lokala aktörer är det svårt och tidskrävande att själva sammanställa material och information för att höja kunskapsnivån. Bland BRÅ:s viktigaste uppgifter är därför att regelbundet och på lämpligt sätt informera lokala aktörer om erfarenheter från genomförda projekt och att utarbeta bra material som kan användas i det praktiska arbetet med att förebygga brott lokalt. Ekonomiskt stöd till brottsförebyggande arbete Regeringen har /96 anslagit särskilda medel för att stödja lokalt brottsförebyggande arbete, sammantaget t.o.m. . Inriktningen av bidraget används i allt större utsträckning för projekt i utvecklings- och utvärderingssyfte. Ekonomiskt stöd till olika brottsförebyggande projekt har också utbetalats från Allmänna arvsfonden. Det ekonomiska stödet har bidragit till att föra det brottsförebyggande arbetet framåt och regeringen avser att fortsätta stödja utvecklingen av det lokala brottsförebyggande arbetet. Generellt stöd övergår till att avse projekt i utvecklings- och utvärderingssyfte I enlighet med det nationella brottsförebyggande programmet har regeringen avsatt medel för ekonomiskt stöd till lokal verksamhet för att stimulera och stödja uppbyggnaden av ett långsiktigt och uthålligt lokalt brottsförebyggande arbete. Regeringen har /96 anslagit särskilda medel för att stödja lokalt brottsförebyggande arbete, sammantaget . har regeringen anslagit ytterligare . KBA fördelade inledningsvis det ekonomiska stödet brett över det brottsförebyggande fältet. Även BRÅ gjorde så i en övergångsperiod. Men vissa områden prioriterades särskilt, såsom projekt i storstädernas mest utsatta områden och i skolan, samt att kartlägga brottsligheten och utvärdera vidtagna åtgärder. Det ekonomiska stöd som KBA och BRÅ förfogat över, har enligt regeringens mening, använts på ett sätt som bidragit till att föra det brottsförebyggande arbetet framåt. För att säkerställa att arbetet fortsätter i samma positiva riktning som avser regeringen att fortsätta satsningen på det lokalt brottsförebyggande arbetet. Det finns enligt BRÅ behov av att fördjupa erfarenheterna inom några avgränsade områden. inriktades därför stödet till att tydligare gälla kunskapsutveckling. Stödet till lokala projekt inriktades mot försöks- och utvecklingsprojekt inom främst fyra prioriterade områden, nämligen skolan, föräldrastöd, våld mot kvinnor samt brottsförebyggande projekt i bostadsområden, inklusive grannsamverkan. Regeringen delar BRÅ:s uppfattning att bidraget i än större utsträckning bör ges till projekt i utvecklings- och utvärderingssyfte. Kraven på utförlig dokumentation och återrapportering har också förtydligats i BRÅ:s riktlinjer för ansökningar om ekonomiskt stöd och i det kontrakt som upprättas mellan BRÅ och sökanden. prioriterar BRÅ ansökningar om brottsförebyggande projekt och verksamheter inom områdena, brottsförebyggande i anslutning till boendet, brottsförebyggande i skolan och förebyggande av upprepad utsatthet för brott. Dessutom fördelas även fortsättningsvis medel för att inrätta lokala brottsförebyggande råd, brottsförebyggande stöd till föräldrar och för att förebygga våld mot kvinnor. någon av dessa inriktningar som bedrivs i s.k. utsatta områden i landets Skr. 2000/01:62 större städer prioriteras särskilt. Vart har pengarna gått? KBA förfogade över sammanlagt att fördela till brottsförebyggande arbete. Många projekt syftade till att bygga upp, samordna eller utveckla den brottsförebyggande verksamheten i kommunerna. Ett 40-tal kommunala projekt fick ett generellt stimulans- stöd som avsåg initialt stöd till uppbyggnadsarbete i form av startbidrag. Bland de projekt som beviljades bidrag fanns också ett tiotal projekt för utveckling och utvidgning av redan pågående brottsförebyggande verksamhet i kommunen. Dessutom beviljades bidrag till elva regionala projekt för att stödja uppbyggnaden av det lokala brottsförebyggande arbetet genom utbildningsinsatser, erfarenhetsutbyte m.m. Dessa projekt omfattade 117 kommuner. Målsättningen var i många av projekten att inrätta lokala råd och att utarbeta kommunala trygghetsprogram. Andra projekt inriktades mot särskilda problem, såsom att minska bilstölder och cykelstölder eller att minska drogmissbruket. Många projekt rörde särskilda insatser riktade till ungdomar i syfte att t.ex. förhindra nyrekrytering till kriminella livsstilar, motverka mobbing, våld och droger eller att engagera och aktivera vuxna invandrare i det brottsförebyggande arbetet. Projekt inom barnomsorgen och skolans område handlade om kamratstödjande verksamhet och en trygg och säker miljö i skolan, fri från klotter, snatterier och andra problem. Föräldrautbildningsprojekt fick stöd för att förebygga drogmissbruk, våld och rasism. Ett försöksprojekt med familjerådslag för unga brottslingar fick också stöd och genomfördes av . I projektet deltog nio kommuner och två stadsdelsnämnder. Förteckning över projekt som beviljats ekonomiskt stöd av KBA t.o.m. Initial uppbyggnad och utveckling av kommunalt Regionala projekt som syftar till att stödja uppbyggnaden av lokalt brottsförebyggande arbete Åtgärder mot särskilda problem, t.ex. minska bilstölder eller skadegörelse genom klotter. Särskilda insatser till ungdomar Insatser inom barnomsorgens och skolans område Informations- och kunskapsspridning, t.ex. utgivning av skrifter och i form av seminarier. Försöksprojekt med familjerådslag för unga brottslingar omfattande nio kommuner och två stadsdelsnämnder. Erfarenheterna från projekten visade enligt KBA bl.a. att regionala insatser har stor betydelse när det gäller att inspirera och stödja det lokala arbetet. Polismyndigheterna i länen kan vidare genom att lyfta fram närpolisens roll väsentligt påverka möjligheterna att åstadkomma ett Skr. 2000/01:62 långsiktigt, uthålligt och effektivt lokalt brottsförebyggande arbete. framhöll även att kraven på uppföljning och utvärdering behöver skärpas i takt med att det brottsförebyggande arbetet utvecklas. BRÅ har fr.o.m. förfogat över sammanlagt att fördela till brottsförebyggande arbete. Så kallat startbidrag har tilldelats 63 lokala brottsförebyggande råd. Medlen används vanligtvis till opinionsbildande arbete, grundläggande utbildning och till viss kartläggning av problem- och resurssituationen. BRÅ har också tilldelat länsövergripande organisationer medel för att stimulera lokala brottsförebyggande råd. KBA fördelade medel till elva länssatsningar. BRÅ har anslagit medel till nya länssatsningar och till tre länssatsningar som tidigare erhållit ekonomiskt stöd från KBA. De län som erhållit medel, av KBA eller BRÅ, är , , , , och län, , , län, , , , län, , län och . Länssatsningarna har bland annat inneburit att man avdelat samordnare med uppgift att utföra arbetet. I flertalet fall har dessa personer hämtats från kommunförbunden eller från polismyndigheterna i länen. En stor del av medlen har använts till utbildningar av skilda slag för olika grupper. Flera län har också utvecklat nätverk för lokala samordnare. I flertalet fall har de länsvisa satsningarna även inbegripit kartläggningar av olika slag. I bland annat och har det genomförts trygghetsundersökningar, där länens kommuner kan jämföras med varandra. I andra fall har man inventerat problemen och resurserna med andra metoder, exempelvis genom att sammanställa statistiska uppgifter om brott m.m. Även andra brottsförebyggande projekt har i stor utsträckning erhållit ekonomiskt stöd av BRÅ. Det gäller bl.a. arbete inom områdena skola, föräldrastöd, våld mot kvinnor, kartläggningar av brottsligheten, frigivningssituationen för fångar och brottsförebyggande arbete i bostadsområden, inklusive grannsamverkan. fördelade BRÅ medel till 19 lokala brottsförebyggande projekt inom skolan, 27 projekt inom kategorin föräldrastöd och 15 projekt om våld mot kvinnor. Verksamheterna var i få fall av den karaktären att det varit motiverat att anslå stora summor. I stället fördelades medlen till förhållandevis många projekt. Stödet till brottsförebyggande åtgärder i bostadsområden (17 projekt) har främst gått till projekt om grannsamverkan och trygghetsvandringar, dvs. verksamheter som innebär att vuxna eller unga personer genomför vandringar i brottsförebyggande syfte. Ett stort bidrag anslogs till för nyproduktion av material om grannsamverkan. Medel till sex projekt avsattes för att kartlägga brottsligheten. Inom området frigivningssituationen för fångar har stödet i stor utsträckning koncentrerats till några få större projekt. Bland annat erhöll () ett större bidrag för att utveckla arbetet med att motverka återfall i brott i samband med att fångar friges från fängelse. Sammanlagt fick sju projekt medel för att Förteckning över projekt som beviljats stöd från BRÅ t.o.m. Initial uppbyggnad och utveckling av kommunalt Regionala projekt som syftar till att stödja uppbyggnaden av lokalt brottsförebyggande arbete Förbättrade frigivningsförberedelser för intagna Insatser inom skolans område Brottsförebyggande arbete i bostadsområden, t.ex. Medel från Allmänna arvsfonden Ekonomiskt stöd till olika brottsförebyggande projekt har också utbetalats ur Allmänna arvsfonden. Fyra projekt har fått stöd med sammanlagt . Kriminellas Revansch i Samhället () har ett program som avser att visa unga våldsförbrytare vilka konsekvenser som deras handlande kan leda till. () har tillsammans med tre andra invandrarföreningar i startat projektet , en nybildad multikulturell organisation. Den skall band annat. vara en länk mellan ungdomar och myndigheter och verka mot främlingsfientlighet och rasism. verkar också för att höja ungdomars kompetens och arbetsmoral samt värdet av moral, etik och respekt för alla människor. har åtta olika projekt fått stöd för att förebygga drogmissbruk. Sammanlagt har lämnats för att stödja fem projekt med syfte att motverka våld mot unga kvinnor och för att stimulera ungdomar att arbeta med de grundläggande värderingar som påverkar relationerna mellan unga kvinnor och män. Vidare har sju projekt mot främlings- fientlighet och rasism beviljats stöd. Olika projekt för utsatta barn och ungdomar har också beviljats stöd . Ekonomiskt stöd till olika projekt som kan förväntas ha brotts- förebyggande effekter har också betalats ut från Allmänna arvsfonden . 4.4Kunskap och kompetens i det lokala arbetet arbete (KBA) och BRÅ har genomfört omfattande utbildningsinsatser riktade till lokala aktörer. Behovet av kunskap om brottsförebyggande arbete är fortsatt stort hos lokala aktörer. Lokala brottsförebyggande projekt skall följas upp och utvärderas för att bygga upp vetenskapligt förankrad kunskap om effektiva åtgärder. Brottsförebyggande arbete måste bygga på kunskap Brottsligheten måste förebyggas och bekämpas genom en human och rationell kriminalpolitik grundad på kunskap om brottsligheten och med utnyttjande av moderna och effektiva metoder. Regeringen har i den forskningspolitiska propositionen 2000/01:3 framhållit att det för att nå detta mål behövs mer djupgående kunskaper än som finns både vad gäller brottslighetens orsaker och de effekter olika insatser kan leda till. Myndigheterna inom rättsväsendet, men också berörda aktörer inom andra samhällssektorer, behöver underlag såväl för att bestämma vilka åtgärder som skall vidtas som för att kunna följa effekterna av sin verksamhet och utveckla sina arbetsmetoder. Forsknings- och utvecklingsverksamheten (FoU) spelar här en avgörande roll. Nya former av kriminalitet har medfört ett allt större behov av ny kunskap om brott och åtgärder mot brott. Detta innebär i sin tur ett stort och ökat behov av stöd till FoU-verksamhet inom det kriminalvetenskapliga området. Det gäller främst grundforskning vid universitet och högskolor. En långsiktigt uppbyggd grundforskning är en förutsättning för kunskapsproduktionen inom hela FoU-sektorn. Den tillhandahåller kunskap som den tillämpade forskningen och utvecklingsarbetet kan bygga vidare på. Att det behövs mer kunskap får dock inte utgöra något hinder mot omedelbara åtgärder. Genom att tillämpa den kunskap som redan finns kan ytterligare kunskap vinnas. Det lokala brottsförebyggande arbetet måste bygga på kunskap om brott och brottsprevention och därmed sammanhängande frågor, om det skall lyckas. Grundläggande för det lokala arbetets utveckling är att de lokala aktörer som involveras i arbetet och beslutar om hur detta skall bedrivas har goda kunskaper om frågorna. Det behövs enligt regeringen fortsatta satsningar på information och kunskapsspridning från BRÅ till lokala aktörer inom det brottsförebyggande området. är det viktigt att även andra kunskapsbärare, t.ex. universiteten och högskolorna bidrar till att bygga upp kunskapen hos de lokala aktörerna. Utbildning och information till lokala aktörer Stora satsningar på utbildning och information om brottsförebyggande frågor har gjorts . KBA har finansierat lokala utbildningsinsatser. Utbildningarna har gett grundläggande kunskaper i brottsprevention. Syftet har varit att skapa en gemensam kunskaps- plattform för de lokala aktörerna. Även riktade utbildningsinsatser till t.ex. föräldrar, grupper av ungdomar, föreningsaktiva, fastighetsägare m.fl. har genomförts. KBA ansåg, att det också måste finnas möjligheter för de lokala aktörerna att få fördjupade kunskaper. På uppdrag av KBA genomförde vid i samarbete med BRÅ en pilotutbildning i lokalt brottsförebyggande arbete som omfattade 20 akademiska poäng. Den högre akademiska utbildningen i tillämpad kriminologi, som BRÅ bedriver tillsammans med vid , är i stor utsträckning relevant för lokalt brottsförebyggande arbete. Utbildningen vänder sig i första hand till personer med anställning inom rättsväsendet. avdelningen för psykiatri i , ges dessutom en kurs som omfattar Skr. 2000/01:62 tio akademiska poäng i kriminologi med inriktning på brottsprevention. Målgruppen är anställda i kommuner, landsting, rättsväsendet och den privata sektorn. BRÅ medverkar som föredragshållare vid ett stort antal konferenser, seminarier och utbildningsdagar runt om i landet. Samtliga polismyndigheter och kommunförbund i länen har också erbjudits att delta i utbildning i ämnena kartläggning, problemanalys, geografiska analyser av brottsligheten samt dokumentation och utvärdering. Liknande utbildningsdagar kommer att ske även fortsättningsvis. BRÅ har också beviljat ekonomiskt stöd till organisationer som genomför utbildning i frågor av väsentlig betydelse för det brottsförebyggande arbetet på lokal nivå. För den som driver brottsförebyggande arbete på lokal nivå är det viktigt att ha tillgång till information och material om vad som händer inom området. BRÅ ger ut en serie tips- och idéskrifter om lokalt brottsförebyggande arbete. har det utkommit sex skrifter i denna serie. De behandlar uppbyggnaden av lokalt brottsförebyggande arbete, kartläggning, problemanalys och prioriteringar, brottsförebyggande åtgärder i praktiken, utvärdering och dokumentation, geografisk kartläggning av brottslighet och otrygghet samt grannsamverkan. Det kommer också idéskrifter om brottsförebyggande arbete inom skolan. I nyhetsbrevet , som utkommer och distribueras i 2000 exemplar, sammanställs fortlöpande information om lokalt brottsförebyggande arbete. Ett annat sätt att samla och sprida kunskap om framgångsrika projekt är den europeiska tävlingen i brottsförebyggande arbete European Crime Prevention Awards. BRÅ deltar i den jury som utser vinnare i tävlingen, vilken beskrivs närmare i avsnitt 6 nedan. På myndighetens webbsida () finns den så kallade kontakt- databasen. Den innehåller information om lokala brottsförebyggande råd och kontaktorganisationer, brottsförebyggande verksamhet, brotts- förebyggande tips och information om BRÅ:s ekonomiska stöd till lokalt brottsförebyggande arbete. Basen innehöll information om 86 lokala brottsförebyggande råd och fyra regionala kontakt- organisationer. Metodutveckling i det lokala arbetet BRÅ bedriver ett antal forsknings- och utvecklingsprojekt som syftar till att utveckla metoderna för det brottsförebyggande arbetet i landet. BRÅ har också drivit s.k. ramprojekt som innebar närmare samarbete med några orter, där myndigheten hjälpte till med kartläggningar och prövade metoder för att kartlägga brottsligheten lokalt. Med utgångspunkt i ramprojekten producerades skrifter om den lokala problembilden. Syftet var att ta fram bra exempel och sprida kunskap om hur man på lokal nivå kan kartlägga, beskriva och analysera brottsligheten för att stimulera ett problemorienterat brottsförebyggande arbete. Ett annat projekt är utvecklingen av databaserade beskrivningar av brottslighetens geografiska fördelning, så kallade digitala kartor. har BRÅ startat ytterligare forsknings- och Skr. 2000/01:62 utvecklingsprojekt med motsvarande inriktning. I ett projekt studeras upprepad utsatthet för brott och möjligheterna att utforma förebyggande åtgärder utifrån sådan kunskap. Ett annat projekt syftar till att utveckla ett instrument för att snabbt och i enkel form återföra uppgifter om anmälda brott till polisen och andra lokala brottsförebyggande aktörer. I ytterligare ett projekt jämförs brottsligheten i landets kommuner. Syftet är att få fram ett underlag för att diskutera kommunernas möjlighet att minska brottsligheten genom brottsförebyggande insatser. BRÅ ansvarar för den officiella rättsstatistiken. Denna officiella statistik består av bl.a. kriminalstatistik med statistik över antalet anmälda brott, uppklarade brott, personer misstänkta för brott och lagförda för brott. Statistiken är en viktig informationskälla vid kartläggning och analys av brottsligheten. En viktig förutsättning för ett effektivt problemorienterat brottsförebyggande arbete är tillgången till aktuell lokal brottsstatistik. I BRÅ:s utvecklingsarbete prioriteras särskilt tillgången till lokal brottsstatistik för att ge lokala aktörer en aktuell och överskådlig bild av brottslighetens fördelning, struktur och utveckling . BRÅ driver ett projekt som syftar till att tillsammans med polismyndigheten i ett län utveckla rutiner för hur statistiken över anmälda brott kan produceras och presenteras löpande och på en geografiskt lägre nivå än vad som görs . I projektet ingår också som en viktig del att utveckla former för hur sådan statistik kan presenteras och göras tillgänglig för polisen och andra lokala brottsförebyggande aktörer för att stimulera till ett problemorienterat tänkande. Dessutom utvecklar BRÅ ett system som kommer att göra mer av kriminalstatistiken tillgänglig på Internet.