prop · GP0350 · 2001-11-12 00:00:00 — har i uppdrag att i samverkan med berörda myndigheter utveckla indikatorer för att kunna följa olika växt- och djurarters utbredning och tillväxt i sjöar och vattendrag och i havets ekosystem. Dessutom skall i samverkan med geologiska undersökning, och se över och ge förslag till en värderingsgrund eller -mall i syfte att skydda grundvattenförekomster med tanke på befintligt och potentiellt värde för dricksvattenförsörjningen. Åtgärd M 98:2 Översyn av åtgärder inom klimatområdet. Utredning av klimatpolitiken och ratificering av Kyoto-protokollet Regeringen beslutade att tillsätta en parlamentariskt sammansatt kommitté (M 1998:06) med uppgift att presentera förslag till en samlad svensk strategi och ett åtgärdsprogram som lägger stor vikt vid att kostnadseffektivitet uppnås. Den s.k. redovisade Skr. 2001/02:50 sina förslag för regeringen . Betänkandet (SOU 2000:23) remissbehandlades . Åtgärd M 98:3 Tillsätta en parlamentarisk beredning om mål i miljöpolitiken antog propositionen Svenska miljömål Miljöpolitik för ett hållbart (prop. 1997/98:145, bet. 1998/99:MJU6, rskr. 1998/99:183) som innebär ett nytt system med 15 nationella miljökvalitetsmål. Regeringen beslutade att tillsätta en parlamentariskt sammansatt beredning om mål i miljöpolitiken. Den s.k. (M 1998:07) redovisade sina förslag för regeringen . Betänkandet (SOU 2000:52) remissbehandlades och resulterade i regeringens proposition (prop. 2000/01:130) Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier. Åtgärd M 98:8 Uppdrag avseende särskilt sektorsansvar för ekologisk hållbar utveckling Regeringen beslutade att ge Kemikalieinspektionen, , och ett särskilt sektorsansvar för arbetet för ekologisk hållbarhet. Det särskilda sektorsansvaret innebär att myndigheterna skall integrera miljöhänsyn och resurshushållning i sin verksamhet samt verka för att arbetet mot ekologisk hållbarhet förs framåt inom hela myndighetens sektor. Myndigheterna inkom till regeringen med en första lägesredovisning som belyser hur myndigheterna definierat sin roll, arbetets omfattning, eventuella hinder och på vilket sätt arbetet med ekologisk hållbarhet kan integreras i myndighetens verksamhet. I propositionen Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130) redovisas hur statliga myndigheters sektorsansvar ytterligare har förstärkts. Regeringen gör den samlade bedömningen att det är angeläget med en fortsatt utveckling av sektorsansvaret för miljön. Kompletteringar och förändringar av myndighetsansvar behöver successivt aktualiseras och förtydligas. Vidareutvecklingen av det särskilda sektorsansvaret övervägs inom . Åtgärd M 98:9 Översyn av samhällets informationsförsörjning inom miljöområdet Regeringen beslutade att tillsammans med ett antal andra miljö- och sektorsmyndigheter skulle göra en översyn av samhällets informationsförsörjning inom miljöområdet. Syftet var att anpassa data- och informationsunderlaget på miljöområdet till de behov som finns hos regering, myndigheter, forskare, massmedia, allmänhet m.fl. samt för internationell rapportering. Uppdraget har delvis rapporterats till regeringen i form av en skrivelse . Åtgärd M 99:1 Utveckling av miljöledningssystem Totalt har 234 myndigheter fått i uppdrag att organisera sitt miljöarbete genom att införa miljöledning. Syftet är att myndigheterna kontinuerligt skall förbättra sitt miljöarbete och därmed bidra till en Myndigheterna erhåller en omfattande utbildning och konkret stöd i sitt miljöledningsarbete. Myndigheterna redovisar sitt miljöledningsarbete till Utifrån myndigheternas redovisning kan konstateras att en imponerande arbetsinsats genomförts. har kommit långt i många myndigheter. Dock kan den initiala kraftansträngningen äventyras om inte resultaten uppmärksammas i ledningen på olika nivåer. Redovisningarna visar också att flertalet myndigheter genomfört en rad miljöförbättrande åtgärder, framför allt i den interna verksamheten vad gäller elförbrukning, inköp av miljöanpassade produkter, pappers- förbrukning, källsortering och resande vilket direkt har inneburit positiva Det stora arbetet är nu att integrera miljöhänsyn och resurshushållning i alla beslut, dvs. i den utåtriktade verksamheten. myndigheter har redan kommit långt även i det arbetet och ställer krav på miljöhänsyn vid bidragsgivning och integrerar miljöaspekter i projekt och utredningar samt informerar och utbildar personal. Åtgärd M 99:3 Översyn av bilskrotningsfonden Regeringen beslutade om propositionen 2000/01:47 Ändringar i bilskrotningslagen. I propositionen behandlas frågor om Bland annat aviserades höjda bilskrotningspremier samt skärpta miljökrav för bilskrotningsanläggningar. beslutade regeringen om höjda bilskrotningspremier baserade på bilens Åtgärd M 99:4 Införa miljöledningssystem i samordnar införandet av miljöledning i Samtliga departement och Stadsrådsberedningen har dock eget ansvar att införa miljöledning. Regeringen beslutade den 23 om miljöpolicy, miljömål och handlingsprogram för miljö- ledning i beslutsprocesser m.m. Arbetet med att införa miljöledningssystemet i pågår. Åtgärd M 99:5 Miljöanpassad offentlig upphandling Se åtgärd M 2000:5. Åtgärd M 99:6 Utforma en miljöorienterad produktpolitik Regeringen redovisade i skrivelsen En miljöorienterad produktpolitik (1999/2000:114) en strategi för en miljöorienterad produktpolitik och för hur det fortsatta arbetet bör bedrivas i , inom EU och globalt. miljöorienterad produktpolitik, eller Policy (IPP) som den benämns på EU-nivå, syftar till att minska produkters negativa påverkan på människans hälsa och på miljön, samt till bättre hushållning med naturresurser under produkternas hela livscykel. motiv och övergripande mål för en produktpolitik samt hur bör Skr. 2001/02:50 driva frågan på såväl europeisk som global nivå. Under det svenska ordförandeskapet var IPP en av de prioriterade frågorna. presenterade en grönbok om IPP. skedde omfattande förankringsarbete från kommissionens sida genom seminarier men även från svensk sida genom bilaterala möten och arbete i ett informellt europeiskt nätverk, som inrättades på svenskt initiativ . Nätverket har träffats fem gånger. Det förberedande arbetet samt kontakterna och dialogerna med andra medlemsstater ledde till stor framgång under ordförandeskapet och på ministermötet i enades miljöministrarna om rådsslutsatser om konkreta riktlinjer för det fortsatta IPP-arbetet. kommer att ge sin syn på kommissionens grönbok . Kommissionen planerar därefter att ta fram en vitbok om IPP. På nationell nivå har en rad IPP- dialoger med olika aktörsgrupper arrangerats av och samt olika myndigheter. Dessutom har IPP- diskussioner skett i ett nationellt där myndigheter, aktörer och departement deltagit. IPP-dialogerna och nätverksmötena har gett en god grund för fortsatta arbete med IPP och för arbetet inom gemenskapen. avser att även fortsättningsvis vara drivande i denna fråga och dialoggrupperna och nätverken kommer att fortsätta sitt arbete. tas en arbetsplan fram för hur regeringens fortsatta IPP-arbete bör drivas och följas upp. Ett viktigt underlag i den fortsatta processen är uppdrag att analysera hur befintliga produktrelaterade instrument kan utvecklas, samordnas och optimeras. skall redovisa uppdraget . (Se åtgärd M 2001:3) Åtgärd M 99:8 Utforma en hållbar kemikaliepolitik (M 1998:09) har haft i uppdrag att föreslå hur de nya riktlinjerna inom kemikaliepolitiken skall genomföras. Utredningens betänkande Varor utan faror (SOU 2000:53) överlämn ades till . Baserat på utredningens betänkande överlämnade regeringen till propositionen Kemikaliepolitik för Giftfri miljö (prop. 2000/2001:65). Åtgärd M 99:9 Uppdrag till angående informa- tion till allmänheten om farliga kemikalier Ett uppdrag till att i samverkan med Kemikalieinspektionen ge förslag till hur information om användning och utsläpp av farliga kemikalier på bästa sätt kan göras tillgänglig för allmänheten redovisades till regeringen . föreslår att ett informationssystem byggs upp som möjliggör information till allmänheten om användning och utsläpp av farliga kemikalier. har i sitt förslag strävat efter att sammanföra olika uppgifter som verket kräver in från industriella anläggningar för olika ändamål och föreslog därför att informationsinsamlingen blir en integrerad del av de uppgifter som tas in Skr. 2001/02:50 via miljörapporterna. Nya föreskrifter har trätt i kraft , vilket medför att uppgifter för skall samlas in och rapporteras . Åtgärd M 99:10 Uppdrag till angående PCB Uppdrag har lämnats till att i samverkan med Kemikalieinspektionen rapportera hur omhändertagandet av PCB fortskrider. Uppdraget som redovisades till regeringen bereds inom . Åtgärd M 99:11 Uppdrag till Kemikalieinspektionen beträffande avveckling av skadliga och misstänkt skadliga mjukgörare samt miljöskadliga tennstabilisatorer i PVC Regeringen beslutade att ge Kemikalieinspektionen i uppdrag att följa avvecklingen av skadliga och misstänkt skadliga mjukgörare samt de mest miljöskadliga tennstabilisatorerna i PVC (se prop. 1997/98:145, bet. 1998/99:MJU6, rskr. 1998/99:183). Inom ramen för detta uppdrag redovisade Kemikalieinspektionen till regeringen förslag till avvecklingsplaner för de mest miljöskadliga tennstabilisatorerna i PVC. Enligt inspektionens bedömning bör arbetet med substitution av tennorganiska föreningar fortsätta, såväl beträffande användningen i PVC som i andra applikationer. Rapporterna kommer att remissbehandlas . Åtgärd M 99:12 Uppdrag till Kemikalieinspektionen avseende avvecklingen av användningen av bly, kvicksilver, nonylfenoletoxilater m.fl. ämnen Kemikalieinspektionen har redovisat hur avvecklingen av vissa farliga ämnen har gått. Regeringen har till EU- kommissionen anmält ett förslag till förbud mot användning av bly i ammunition. Åtgärd M 99:15 Uppföljning av producentansvaret Se åtgärd M 2000:2. Åtgärd M 99:16 Miljövårdsberedningen har slutredovisat sitt arbete med gröna nyckeltal Miljövårdsberedningen har i sitt arbete med Gröna nyckeltal och 1999 presenterat tre rapporter. Miljövårdsberedningen föreslår i rapporten nyckeltal följ den ekologiska omställningen (SOU 1999:127) tolv gröna nyckeltal. Dessa tolv är valda för att lyfta fram några faktorer som är särskilt viktiga för den ekologiska samhällsutvecklingen i vårt land. Syftet är att ge enkel och överskådlig information om utvecklingen på miljöområdet till allmänhet och beslutsfattare och bidra till debatten om det ekologiskt hållbara samhället. Rapporten har remissbehandlats. Remissinstanserna är överv ägande positiva, men det finns vissa invändningar när det gäller vissa nyckeltals mätbarhet och möjligheten att följa utvecklingen över Det är nu angeläget att Gröna nyckeltal som följer den ekologiska Skr. 2001/02:50 omställningen till hållbarhet presenteras och etableras som välkända Sedan 1999 års ekonomiska vårproposition redovisas gröna nyckeltal som ett komplement till de ekonomiska nyckeltalen. Inom EU bedrivs vidare ett internationellt samarbete för att utarbeta nyckeltal gemensamma för . Sv erige medverkar och är pådrivande i detta arbete. Åtgärd M 99:17 Förslag till nya miljökvalitetsnormer I och med att trädde i kraft infördes miljökvalitetsnormer som ett nytt instrument i miljöarbetet. Därmed får regeringen för vissa geografiska områden eller för hela landet meddela för eskrifter om kvaliteten på mark, vatten, luft eller miljön i övrigt. med infördes en förordning (SFS 1998:897) om miljökvalitetsnormer för kvävedioxid, svaveldioxid och bly i utomhus- luft. ersattes denna förordning med en ny förordning (SFS 2001:527) för miljökvalitetsnormer för utomhusluft med normer för ovannämnda luftföroreningar samt för partiklar. Dessutom har i sin rapport 4925, Utveckling av nya miljökvalitets- normer, föreslagit att miljökvalitetsnormer införs för bensen och kolmonoxid. I samma rapport ger verket förslag till hur det framtida arbetet med miljökvalitetsnormer bör inriktas och redovisar dessutom en analys av hur miljökvalitetsnormer kan användas i arbetet med att nå miljökvalitetsmålen. har fått i uppdrag att föreslå miljökvalitetsnormer för nitrat i grundvatten, tungmetaller och fosfor i utvalda sjöar, tungmetaller i utvalda vattendrag, flöden/nivåer i utvalda rinnande vatten, miljögifter i utvalda sjöar vattendrag och andra naturtyper. Dessutom skall verket analysera i vilken utsträckning bioindikatorer kan användas som miljö- kvalitetsnormer. Åtgärd M 99:18 Nationellt tak för utsläpp av försurande ämnen och ämnen som påverkar bildningen av marknära ozon för alla EU- länder Europeiska kommissionens förslag till ett direktiv för nationella utsläppstak, det s.k. takdirektivet, för svaveldioxid, (SO 2), kväveoxider (NoOx), ammoniak (NH3) och flyktiga organiska ämnen (VOC) antogs av medlemsländerna . Takdirektivet är det centrala direktivet i mot försurning och kommer att innebära betydande reduktioner vad gäller utsläppen av SO2, NOx, NH3 och VOC från energiproducerande anläggningar, vägtrafik, industri och jordbruk. Utsläppsminskningar i enlighet med direktivet kommer att minska den försurade ytan i med jämfört med . Inom för långväga gränsöverskridande luft- föroreningar ( Convention on , CLRTAP) slutförhandlades ett protokoll i . Protokollet omfattar, i likhet med takdirektivet, miljöproblemen försurning, övergödning och marknära ozon och fastställer nationella utsläppstak för länder inom UN/(EU:s 15 medlemsstater Skr. 2001/02:50 och samt och ). Protokollet undertecknades av 31 Takdirektivet och Göteborgsprotokollet kommer att bidra till minskad försurning, eutrofering och marknära ozon samt bidra till en allmänt bättre luftkvalitet. I miljömålspropositionen Svenska miljömål delmål och åtgärds- strategier (prop. 2000/01:13) föreslås att godkänner protokollet. har takdirektivet varit föremål för förlikning. godkände förslaget till direktiv . Åtgärd M 99:19 Regler för vedeldning fick 1997 i uppdrag att utreda möjligheterna att införa generella föreskrifter i syfte att minska utsläppen från småskalig vedeldning. Den föreslagna förordningen, omfattande såväl nya som befintliga anläggningar som eldas med fasta biobränslen, remissbehandlades . Försla get bereds i . Åtgärd M 99:20 Naturvårdspolitik för hela folket hålls en årlig konferens, Folk och natur, för att skapa ett forum för diskussion om aktuella naturvårdspolitiska frågor. Miljöministern bjöd in till en Folk och naturkonferens i Flämslätt, under temat Att vända vinden hur bevarar vi kulturlandskapet i en föränderlig tid? Vid konferensen fanns en stor enighet mellan myndigheter, forskarsamhälle och natur- och kulturorganisationer om vad som bör göras för att bevara biologisk mångfald och kulturen. I diskussionerna poängterades vikten av en livskraftig landsbygd och böndernas roll som naturvårdare. har hållit en konferens på temat Kusten, människan och framtiden hur utvecklar vi våra kustområden inför morgondagens behov? Åtgärd M 99:21 Nationalstadsparker Regeringen bereder, med anledning av förslagen i betänkandet Nationalstadsparker (SOU 1996:38) frågan om inrättande av nya nationalstadsparker. Utredningen föreslog två områden nämligen fallen och slussarna i i samt det centrala Fyrisområdet i . På grund av att förutsättningarna för ett inrättande framstår som gynnsammare i har beredningsarbetet huvudsakligen inriktats på det området. Åtgärd M 99:22 Uppföljning av Regeringen tillkallade en särskild utredare (dir. 1998:35) med uppgift att utreda förutsättningarna för lokalisering av vindkraft. Utredningen överlämnade sitt slutbetänkande Rätt plats för vindkraften (SOU 1999:75). I betänkandet föreslås bl.a. planeringsmål för vindkraftens utbyggnad samt genomförande av övergripande kartläggningar av förutsättningar för lokalisering av vindkraftverk till Skr. 2001/02:50 havs- och fjällområden. Slutbetänkandet har remissbehandlats. Regeringen uppdrog åt att lämna förslag till planeringsmål för vindkraften. har till lämnat rapporten i . I den föreslås att planeringsmålet för utbyggnad av vindkraften fastställs till el . har en arbetsgrupp haft i uppgift att genomföra en studie om de övergripande förutsättningarna för lokalisering av vindkraftverk till havs- och fjällområden. Arbetsgruppen (AgVIND) har i en rapport (dnr M2001/440/Na) bedömt behovet av underlag för en sådan studie. Regeringen har därefter uppdragit åt att redovisa ett planerings- och beslutsunderlag som visar de övergripande förutsättningarna för en storskalig utbyggnad av vindkraftsanläggningar i havs- och fjällområden. skall lämna en lägesredovisning av arbetet. Åtgärd M 99:23 Utveckla den svenska vattenadministrationen har flera steg tagits som påverkar införandet av en framtida utvecklad svensk administration av vattenresurser. EG:s ramdirektiv för vatten trädde i kraft . Det innebär bl.a. krav på att medlemsländerna till skall redovisa vilka administrativa arrangemang som valts för upprättande av s.k. behöriga myndigheter för de olika vattendistrikten, hur dessa distrikt geografiskt avgränsas samt hur direktivet genomförts i den nationella lagstiftningen. Direktivet innebär krav på att medlemsländerna skall arbeta med förvaltningsplaner och åtgärdsprogram för avrinningsområden i syfte att uppnå en viss definierad god vattenstatus . Ansvarig för utarbetande av dessa åtgärdsprogram och flertalet andra skyldigheter i direktivet åligger de avrinningsmyndigheter som länderna skall utse. I förhandlingsarbetet har lyckats få gehör för ett antal viktiga frågor. Ett antal pilotprojekt i avrinningsområden har startats för att erhålla erfarenheter av administrativ samordning mellan berörda myndigheter och samverkan med lokala aktörer och sakägare. i samarbete med berörda myndigheter kommer att arbeta med att utforma anvisningar för det praktiska genomförandet av direktivets skyldigheter. Regeringen har tillsatt en särskild utredare för att lämna förslag till utformning och organisation av vattenadministrationen. (åtgärd M 2000:6) har fått i uppdrag att föreslå eventuella förändringar i till följd av direktivet. Regeringen avser att ge i uppdrag att granska direktivets effekter på bl.a. principer för prissättning på vatten- och avloppstjänster (VA- sektorn). Under det svenska ordförandeskapet antog medlemsländerna och kommissionen en gemensam strategi för genomförande av ramdirektivet för vatten. Arbetet kommer bl.a. att resultera i gemensamma vägled- ningsdokument för det praktiska nationella genomförandet. Åtgärd M 99:24 Handlingsplan samt rapport angående bygg- branschens konkurrenskraft inom EU Europeiska kommissionen presenterade ett antal strategiska mål och rekommendationer för byggindustrin, kommissionen Arbetet har fortsatt med bl.a. en rullande handlingsplan för förbättrad byggkonkurrens. presenterat rapporter beträffande utbildning samt hållbart byggande där frågor om miljövänliga material, energieffektiva byggnader samt och rivningsavfall betonas. Arbetet, som är en del av strävandena att integrera miljöfrågor m.m. i skilda sektorer, redovisades i form av en Agenda for sustainable construction in Europe. Åtgärd M 99:25 Utredning angående radon presenterade sitt betänkande (SOU 2001:7). Ärendet har remissbehandlats och bereds inom . har på regeringens uppdrag utrett frågan om kvalitetsdeklaration av bostäder. Uppdraget redovisades inom projektet för hälsa och miljö. Ett nytt uppdrag gavs till att genomföra en försöksverksamhet med deklaration av bostäder (se åtgärd M 2000:12). Åtgärd M 99:27 Byggsektorns Kretsloppsråds åtagande Byggsektorn har tidigare genom en överenskommelse med dåvarande Kretsloppsdelegationen antagit en handlingsplan för ett frivilligt miljöansvar för byggvaror inom ett kretsloppstänkande. Kravet på uppföljning ingår i överenskommelsen (Kretsloppsdelegationens rapport 1996:11 Producentansvar i byggsektorn). (Se åtgärd M 2000:2). Åtgärd M 99:28 (f.d. In 97:1, delvis) Främja en hållbar samhälls- planering genom att utveckla samordningen m.m. Se åtgärd N 99:21. Åtgärd M 2000:1 Miljöbedömningar av planer och program Ett EG-direktiv (2001/42/EG) om bedömning av vissa planers och programs miljöpåverkan trädde i kraft . Direktivet gäller myndigheters planer och program som krävs i lagar och andra författningar. Direktivet innebär att det skall göras en miljöbedömning av planer och program som riskerar att ge betydande miljöpåverkan så att denna skall kunna undvikas eller mildras. Meningen är att miljöaspekterna skall integreras i planeringen i syfte att främja en hållbar utveckling. Miljöbedömningen blir obligatorisk för de planer och program som görs för ett stort antal samhällssektorer och som anger förutsättningarna för projekt som kräver miljökonsekvensbeskrivning eller som kan påverka Habitatområden (direktiv /43/EEG). Miljöpåverkan skall beskrivas utförligt och alternativ skall redovisas och bedömas. Samråd skall ske med myndigheter och allmänheten. Direktivet skall vara genomfört och kommer att leda till Skr. 2001/02:50 mer enhetliga och ändamålsenliga miljöbedömningar. Åtgärd M 2000:2 Utredning (M 2000:01) om bred översyn av producentansvaret Uppdraget innebär bl.a. att utredaren skall: Analysera de miljömässiga och samhällsekonomiska effekterna av producentansvaret. Det gäller framför allt förpackningar men även returpapper, däck och bilar. Lämna konkreta förslag till ändringar i regelverket för produce nt- ansvar. Undersöka om fler produktgrupper skall omfattas av produce nt- ansvar. Utvärdera retur- och pantsystemen för burkar och flaskor och föreslå ändringar i dagens regelverk. Följa upp de frivilliga åtagandena för kontorspapper och bygg- och rivningsavfall. Undersöka hur effektivt producentansvaret är som styrmedel samt överväga behovet av ytterligare åtgärder för att öka producenternas incitament att miljöanpassa produktionen. Redogöra för dagens ansvarsfördelning mellan de olika aktörerna på avfallsområdet och bedöma de effekter förändringen av ansvars- fö rhållandena medförde. Regeringen vill också betona konsumenternas perspektiv och utredaren skall därför undersöka konsumenternas möjlighet att delta i syst emet. Regeringen beslutade om förlängd tid för utredningen varpå nytt redovisningsdatum är . Åtgärd M 2000:3 Miljöinformation för den finansiella sektorn redovisade ett uppdrag från regeringen om miljö information för den finansiella sektorn. Verket anser att miljö- information som finns hos olika myndigheter om ett större antal företag och fastigheter skall ges en vidare spridning och göras tillgänglig för bl.a. den finansiella sektorn. Det planerade utsläppsregistret som skall tillhandahålla för allmänheten på Internet baserar sig i stor utsträckning på samma grunddata som den som bedöms vara intressanta för den finansiella sektorn. och andra närliggande projekt bör därför anpassas för den finansiella sektorn vad gäller sökbarhet och innehåll så att grund förut sättningarna för vidareutveckling finns. Ett sätt att anpassa information i ett utsläppsregister för den finansiella sektorn prövas i ett pilot projekt på i land. Vidare föreslår Naturvårds verket i sin rapport att uppgifter om tillståndspliktig verksamhet redovisas av () samt (). kommer att remissbehandlas . (Se även åtgärd M 99:9). ekologiskt hållbar upphandling för den offentliga sektorn Delegationen för ekologiskt hållbar offentlig upphandling som tillsattes i har erhållit förlängt uppdrag t.o.m. för att slutföra det internetbaserade upphandlingsverktyg som delegationen har i uppgift något på grund av att tolkningsmeddelande om offentlig upphandling och revidering av upphandlingsdirektiv har dröjt. Tolkningsmeddelandet presenterades och innebär att vissa krav i verktyget måste justeras. överlämnade delegationen sin slutrapport till miljöministern. Åtgärd M 2000:6 Tillsätta en kommitté med uppdrag att utvärdera tillämpningen av och lämna förslag till nödvändiga reformer Regeringen beslutade att tillkalla en parlamentariskt sammansatt kommitté (M 1999:03) med uppdrag att utvärdera tillämpningen av och lämna förslag till nödvändiga reformer.