prop · GP031d2 · 2001-09-20 00:00:00 — Målet för verksamhetsområdet och deltagande är att medborgarnas deltagande i de allmänna valen och i övriga politiska processer skall öka. Vidare skall de allmänna valen och folkomröstningar genomföras med maximal tillförlitlighet och effektivitet. har inga allmänna val genomförts. Inom valverksamheten har emellertid ett nytt valdatasystem utvecklats för att underlätta valförfarandet. Kostnaderna för detta var ca . Det är svårt att bedöma om deltagandet i de politiska processerna har ökat eller inte. Genom regeringens utvecklingsarbete för folkstyrelsen Tid för demokrati beviljades 66 projekt stöd och ca utbetalades . har 35 projekt beviljats stöd för en summa om sammanlagt ca . Bland de som fått bidrag finns kommuner, ungdomsorganisationer, invandrarorganisationer, stiftelser, ideella föreningar, folkbildningsorganisationer m.m. Projekten för vilka bidrag medgivits rör bl.a. förbättrade förutsättningar för ungdomars engagemang i skola och föreningsliv, utveckling på IT-området och nya vägar för lärande om demokratin. Projekten, som har stor spridning runt om i landet, syftar i så gott som samtliga fall till att öka medborgarnas deltagande. Stöden har vidare gett publicitet runt om i landet och på så sätt ökat engagemanget hos medborgarna. Hemsidan har ca 200 besökare, ca 1 300 privatpersoner prenumererar på nyhetsbrevet och ca 20 förfrågningar som rör demokrati inkommer till hemsidan . De seminarier som genomförts med ekonomiskt stöd från Tid för demokrati har varit välbesökta. Inom det rådslag som genomfördes anordnades ett stort antal föreläsningar och seminarier runt om i landet. Dessa aktiviteter har även bidragit till att förutsättningarna för en ökad kunskap kring demokratifrågorna och ett ökat medborgerligt deltagande i de politiska processerna förbättrats. Det är svårt att tydligt mäta hur det statliga stödet till demokratiutveckling har påverkat måluppfyllelsen. Regeringen menar dock att de insatser som gjorts inom verksamhetsområdet bidragit till att förbättra förutsättningarna för att medborgarnas deltagande i de politiska processerna skall öka. En utvärdering av projektstöden kommer att genomföras under 20012002. Det är emellertid troligt att många av de effekter som skapas av utvecklingsarbetet kommer att synas först om . inrättades varför det ännu inte finns någon resultatinformation att redovisa för dess verksamhet. Även insatser inom andra politikområden bidrar direkt eller indirekt till att öka medborgarnas deltagande i de politiska processerna. Detta gäller t.ex. insatser inom ungdomsområdet, forskningsområdet och utbildningsområdet. Arbetet med den nationella handlingsplanen för mänskliga rättigheter, som inte finansieras genom anslag inom politikområdet, har involverat ett stort antal aktörer och lett till att frågor kring de mänskliga rättigheternas grund för demokratin ytterligare uppmärksammats av medborgarna. Vidare har andra aktörer än staten viktiga roller för att måluppfyllelsen skall uppnås. Integritet, yttrandefrihet och en rättssäker förvaltning Målet för verksamhetsområdet , yttrandefrihet och en rättssäker förvaltning är att värna integriteten, yttrandefriheten samt rättssäkerheten i den offentliga verksamheten. Genom sin tillsynsverksamhet, bevakning på det tryck- och yttrandefrihetsrättsliga området, reglering av skadestånd och andra ersättningsanspråk mot staten samt genom sin funktion beträffande övervakningskameror och personregister bidrar Justitiekanslern till att målen uppfylls. En utförligare resultatredovisning sker under avsnittet Budgetförslag. har inte lämnat några invändningar i revisionsberättelserna eller framfört andra principiellt viktiga frågor som rör detta politikområde. 1 Varav 1400 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2001 och 12 000 tkr på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen 2002 Inom anslaget finns medel till regeringens utvecklingsarbete för folkstyrelsen Tid för demokrati. Utvecklingsarbetet kommer att pågå . Under 20012002 består utvecklingsarbetet av två huvudaktiviteter; stöd för de- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 mokratiutveckling och en informationskampanj för uppmärksammandet av 80-årsjubileet av den allmänna rösträtten. Från anslaget betalas även statens kostnader för valsedlar, valkuvert och annat valmaterial samt ersättningar till vissa myndigheter m.m. för biträde i samband med allmänna val. Anslagsbelastningen beror till största del på vilka val som hålls . användes ca till utvecklingsarbetet Tid för demokrati. av anslagsbelastningen användes för utveckling av det nya valdatasystemet. ekonomiska vårproposition (prop. 2000/01:100 avsnitt 8 Tilläggsbudget) tillfördes anslaget då ansvaret för drift och förvaltning av det IT-stöd som avses användas vid valen flyttades från skatteförvaltningen till . I tilläggsbudget i denna proposition föreslås anslagsnivån öka med . Regeringen föreslår att anslaget 2002 skall uppgå till . Detta år genomförs allmänna val. beräknas anslaget uppgå till respektive . görs en permanent överföring om från anslaget 3:2 Skattemyndigheterna under utgiftsområde 3 till detta anslag. Överföringen avser den ansvarsförändring som innebär att tar över ansvaret för drift och förvaltning av det IT-stöd som avses användas vid valen . sänks anslaget tillfälligt med . Medlen förs till anslaget 46:5 I anslagsnivån ingår för utvecklingsarbetet Tid för demokrati. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Tabell 3.3 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen . förslag till tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 16 111 tkr prisnivå. 3Motsvarar 16 111 tkr prisnivå. Justitiekanslern är regeringens högste ombudsman. Verksamheten omfattar stora delar av det juridiska området där Justitiekanslern också har olika funktioner. Justitiekanslern skall utöva tillsyn över offentlig verksamhet. Justitiekanslern skall vidare bevaka statens rätt och vara regeringens juridiske rådgivare. Justitiekanslern har också till uppgift att reglera vissa skadeståndsanspråk som riktas mot staten samt företräda staten inför domstol i sådana, men även andra, mål. Justitiekanslern skall dessutom fullgöra åklagaruppgifter på tryckfrihetens och yttrandefrihetens områden. Justitiekanslern har därtill tillsyn över advokatväsendet och vissa uppgifter i fråga om övervakningskameror. Justitiekanslerns mål är att värna om rättssäkerheten och förbättra effektiviteten på den offentliga förvaltningens område, att se till att den enskilde kommer till sin rätt utan att det allmänna intresset sätts åt sidan på skaderegleringens om- råde samt att bidra till en riktig rättstillämpning och lagföring på tryckfrihetens och yttrandefrihetens områden. Antalet fast anställda var /01 14 personer. Av resultatredovisningen för framgår att antalet inkomna ärenden uppgick till 3 999 och antalet avgjorda ärenden till 4 088. Vid en jämförelse med har antalet inkomna ärenden minskat med . Antalet avgjorda ärenden har minskat med . Minskningen av antalet inkomna ärenden är framförallt en följd av att antalet inkomna skadeståndsärenden med gemenskapsrättslig anknytning och dataärenden har minskat. har antalet inkomna tillsynsärenden och övervakningskameraärenden ökat. Nedgången i antalet avgjorda ärenden synes vara en följd av att färre ärenden av närmast masskaraktär kommit in . Antalet ej avgjorda ärenden har , jämfört med motsvarande siffra vid utgången av , minskat från 648 till 559 ärenden eller med . Handläggningen av äldre ärenden har prioriterats. Antalet ärenden äldre än uppgår till 54, varav de flesta är rättegångar. Den genomsnittliga handläggningstiden för de ärendegrupper som får anses ha en särskild betydelse för enskilda, tillsyn och skadestånd, uppgår till drygt två respektive drygt . I detta sammanhang bör också nämnas att vissa ärenden är av förturskaraktär, exempelvis ärenden om tryck- och yttrandefrihetsbrottet hets mot folkgrupp, som också förutsätter särskilda och resurskrävande insatser. Justitiekanslern har i allt väsentligt uppnått de verksamhetsmål som regeringen har satt upp. Justitiekanslerns verksamhet är huvudsakligen författningsreglerad. Tyngdpunkten ligger inom verksamhetsgrenarna tillsyn, skadestånd samt tryck- och yttrandefrihet. Verksamheten styrs i mycket stor utsträckning av de anmälningar m.m. som enskilda men även myndigheter, främst polis- och åklagarmyndigheter ger in. Det är därmed också svårt att förutsäga inom vilket verksamhetsområde tyngdpunkten tid efter annan kommer att ligga. Antalet inkommande tillsynsärenden har ökat . Ökningen hänför sig främst till klagomål från enskilda. Justitiekanslerns prövning av skadeståndsanspråk som grundas på påståenden om fel eller försummelse i statlig verksamhet innehåller också ett mått av tillsyn. Ett beslut om att ersättning skall utgå i ett sådant ärende innebär vanligtvis att den berörda myndigheten eller tjänstemannen direkt eller indirekt kritiseras. Antalet skadeståndsärenden har, med något undantag, ökat . Jämfört med föregående år har emellertid antalet inkommande skadeståndsärenden minskat med . Verksamhetsområdet skadestånd kan delas in i två undergrupper, ersättning enligt lagen (1998:714) om ersättning vid frihetsberövanden och andra tvångsåtgärder samt ersättningsanspråk enligt främst skadeståndslagen (1972:207). Minskningen av antalet inkommande ärenden är hänförlig till den andra undergruppen. Denna minskning avser främst ersättningsanspråk som grundas på påståenden om bristande överensstämmelse mellan nationell rätt och gemenskapsrätten. Sådana anspråk tenderar att generera ett stort antal ärenden som inte sällan är juridiskt komplicerade som mängden ärenden förutsätter särskilda administrativa insatser. Antalet inkommande tryck- och yttrandefrihetsrättsliga ärenden har ökat 1996. Tendensen med en ökande ärendetillströmning och därmed sammanhängande resursförbrukning kan antas hålla i sig. I detta sammanhang bör också beaktas att de förslag, som lagts fram av Kommittén om straffansvar för organiserad brottslighet m.m. och , innebär utökade arbetsuppgifter för Justitiekanslern och kommer med all sannolikhet att förutsätta särskilda insatser från Justitiekanslerns sida. Det är angeläget att ingripanden på det tryck- och yttrandefrihetsrättsliga området kan prioriteras, exempelvis när det gäller brottet hets mot folkgrupp. Dessa ärenden förutsätter inte sällan omedelbara och resurskrävande insatser. För den enskilde, som anser sig ha blivit felbehandlad i statlig verksamhet, är det en stor fördel att vid sidan av domstolarna ha tillgång till en ordning som på ett förhållandevis enkelt och billigt sätt möjliggör en kvalificerad och effektiv prövning av ersättningsanspråk. erhåller Justitiekanslern genom denna verksamhet kunskap om förhållanden inom förvaltningen som väl kompletterar Justitiekanslerns tillsynsfunktion. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 För att Justitiekanslern skall kunna fullfölja sitt uppdrag behöver anslaget justeras upp med . Som kompensation för beräknade ökade utgifter för löner, lokaler m.m. justeras anslaget upp med . Regeringen föreslår att Justitiekanslern bör anvisas ett anslagsbelopp som uppgår till . beräknas anslaget uppgå till respektive . Tabell 3.5 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Överföring till/från anslag2 Förslag/beräknat anslag förslag till tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Inklusive slutjustering med anledning av de statliga avtalsförsäkringarna. En närmare beskrivning av detta finns i avsnitt 9.2. 1Varav 1 428 tkr på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen Motsvarar 29 390 tkr prisnivå. 3Motsvarar 29 390 tkr prisnivå. Datainspektionen är central förvaltningsmyndighet med uppgift att verka för att människor skyddas mot att deras personliga integritet kränks genom behandling av personuppgifter och för att god sed iakttas i kreditupplysnings- och inkassoverksamhet. Av anslagssparandet har i enlighet med regeringens beslut dragits in som besparing och ställts till regeringens disposition. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Datainspektionens övergripande mål för har liksom varit att behandling av personuppgifter inte skall medföra otillbörligt intrång i enskildas personliga integritet; målet skall nås utan att användningen av teknik onödigt hindras eller försvåras, att god sed iakttas i kreditupplysnings- och inkassoverksamhet. Därutöver har särskilda mål gällt för områdena tillsyn, tillstånd och information. Enligt kraven i regleringsbrevet skulle resultatet av Datainspektionens verksamhet redovisas på fem verksamhetsområden: tillsyn, information, regelgivning, tillstånd och internationell verksamhet. Tillsynsverksamheten skulle bedrivas i minst lika stor omfattning som . utfördes 183 inspektioner (76 offentliga och 107 privata objekt) vilket kan jämföras med 167 . Informationsverksamheten skulle öka de personuppgiftsansvarigas kunskap om integritetsskyddsreglerna. Verksamheten skulle särskilt inriktas på att etablera fortlöpande kontakter med de personuppgiftsombud som anmälts till inspektionen. Kontakterna med personuppgiftsombuden har utvecklats genom seminarier, öppna hus och information på inspektionens hemsida på Internet. En informationskampanj om övergången från datalagen till personuppgiftslagen har genomförts. anmälde 468 personuppgiftsansvariga ombud. Det totala antalet anmälningar är nu 1 692 och antalet ombud 1 139 (flera personuppgiftsansvariga kan ha samma ombud). Inspektionen genomförde 149 föreläsningar vid egna och andras konferenser vilket kan jämföras med 137 föregående år. Två större konferenser har genomförts. Datainspektionen var också värd för de europeiska dataskyddschefernas vårkonferens. Inom regelgivningen har nya allmänna råd om information till registrerade enligt personuppgiftslagen utarbetats. har 96 remissyttranden avgivits jämfört med 71 . När det gäller tillståndsärenden skulle den genomsnittliga genomloppstiden inte överstiga . har den internationella verksamheten ökat väsentligt. Nya tillsynsuppgifter har lagts på Datainspektionen i anslutning till polis- och tullsamarbetet inom ramen för Eu- ropol-, Schengen- och . Datainspektionen har uppnått samtliga verksamhetsmål som regeringen angivit. Regeringens återrapporteringskrav har emellertid i huvudsak varit inriktade på prestationsmått och ger inte så god information om vilka effekter och resultat som uppnåtts. I och med regleringsbrevet har en ny verksamhetsindelning och mera resultatinriktade verksamhetsmål och återrapporteringskrav införts. Mot bakgrund av den nya personuppgiftslagen och den snabba tekniska utvecklingen på informationsteknikens område har en särskild utredare tillkallats för att göra en översyn av Datainspektionens verksamhet och finansiering. Utredaren skall analysera behoven av förändringar i verksamhetsinriktning och arbetsformer och lämna de förslag som behövs när det gäller inriktning, omfattning och finansiering av den fortsatta verksamheten. I avvaktan på resultatet av den pågående översynen föreslås nu inga förändringar i Datainspektionens verksamhet. föreslår regeringen att anslaget skall uppgå till . och 2004 beräknas anslaget uppgå till respektive . Tabell 3.7 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Överföring till/från anslag2 Förslag/beräknat anslag 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Inklusive slutjustering med anledning av de statliga avtalförsäkringarna. En närmare beskrivning av detta finns i avsnitt 9.2. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 3.8.446:4 Anslaget uppfördes ekonomiska vår- Från anslaget betalas bl.a. den kostnadsfria tilldelningen av svensk författningssamling (SFS) till kommuner, landsting och kommunbibliotek som regleras i 7 § författningssamlingsförordningen (1976:725), den s.k. frilistan. Det nuvarande avtalet för tryck och distribution av SFS gäller till utgången av 2001. har därför en ny upphandling av tjänsten gjorts. föreslår regeringen att anvisas för ändamålet. beräknas anslaget uppgå till respektive . 1Varav 3 450 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2001 och 3 000 tkr i samband med budgetpropositionen 2Motsvarar 8 800 tkr prisnivå. 3Motsvarar 8 800 tkr prisnivå. Under anslaget anvisas medel för arbetsuppgifter som central förvaltningsmyndighet för frågor om val och folkomröstning. proposition (prop. 2000/01:100 avsnitt 8 Tilläggsbudget) och anvisades för perioden 1 juli31 . I tilläggsbudget i denna proposition föreslås att ytterligare anvisas. Mot bakgrund av att myndigheten inrättades finns inga resultat från verksamheten att redovisa . föreslår regeringen att anslaget skall uppgå till . beräknas anslaget uppgå till respektive . görs en permanent överföring om från anslaget 3:1 under utgiftsområde 3 med anledningen av det ändrade ansvaret som central valmyndighet. Vi- dare sker, under förutsättning att beslutar i enlighet med regeringens proposition om ändringar i vallagen m.m., en permanent överföring om från anslaget 3:2 Skattemyndigheterna under utgiftsområde 3 med anledning av att tar över ansvaret för framställningen av röstlängder och utdelandet av duplettröstkort m.m. sker även en permanent överföring om från anslaget 1:8 Kammarkollegiet under utgiftsområde 2. görs därutöver en engångsöverföring om från anslaget 1:8 Kammarkollegiet och en engångsöverföring om från anslaget 46:1 Allmänna val. Tabell 3.10 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Överföring till/från anslag Förslag/beräknat anslag 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 4 Politikområde Mediepolitik under utgiftsområde 17, Kultur, medier, trossamfund och fritid 1Varav 302 tkr på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 5 790 tkr prisnivå. Tabell 4.2 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2En närmare beskrivning finns i tilläggsbudgeten i samband med budgetpropositionen, avsnitt 9.2. huvudsakliga uppgift är att fördela det statliga stödet till dagspressen. uppgift är att fördela det statliga stödet till radio- och kassettidningar. och verksamhet fungerar väl och inga förändringar av inriktningen på myndigheternas verksamheter föreslås . Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Från anslaget ges bidrag till dagspressen i enlighet med bestämmelserna i presstödsförordningen (1990:524). Presstöd lämnas i form av driftsstöd och distributionsstöd. Utgifterna för presstödet styrs bl.a. av antalet stödberättigade tidningar och storleken på dessa tidningars upplagor. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Anslagssparandet beror framför allt på förändringar på dagstidningsmarknaden. Regeringen har beslutat om indragning av hela anslagssparandet. De insatser som genomförts på presstödsområdet beskrivs i politikområdets inledningsavsnitt (utgiftsområde 17 avsnitt 5.5.1). Insatserna motsvarar ca av anslaget för presstödet. Enligt regeringens bedömning finns ett behov av utvecklings- och investeringsstöd inom delar av den driftsstödsberättigade dagspressen. För att dessa tidningar långsiktigt skall kunna behålla sin ställning på marknaden avser regeringen att 2002 ta initiativ till ett tillfälligt utvecklingsstöd. Stödet får uppgå till högst . Regeringen avser att ge i uppdrag att lämna förslag till riktlinjer för hur stödet skall fördelas. Regeringen föreslår i denna proposition att ett särskilt distributionsstöd införs för utdelning av dagstidningar i gles- och landsbygdsområden. Särskilt distributionsstöd för utdelning av dagstidningar Regeringens förslag: Ett särskilt distributionsstöd införs för utdelning av dagstidningar i gles- och landsbygdsområden. förslag: Förslaget innebär att ett särskilt distributionsstöd införs för dagstidningar som postdistribueras i glesbygd . Stödet föreslås uppgå till per postdistribuerat exemplar. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser ställer sig bakom problembeskrivningen och anser att tidningsdistributionen behöver stödjas. , och framhåller att det är viktigt att stödet utvärderas och följs upp. hänvisar till forskning som visar att distributionen är en viktig faktor bakom den omfattande dagstidningsläsningen i landet. Bland andra Tidningsutgivarna (), och () menar att stöd bör utgå oavsett vilket företag som ansvarar för distributionen. SJF betonar att färre prenumeranter i vissa områden leder till sämre redaktionell bevakning, vilket drabbar en tidnings alla läsare. betonar betydelsen av ett extra stöd och framhåller att det är viktigt för både lokala och nationella annonsörer att tidningen delas ut. Bland andra SJF, TU och Pressgruppen anser att stödnivån är för låg. Statskontoret avstyrker förslaget och menar bl.a. att det saknas grund för påståendet att abonnenterna skulle svika dagstidningen om lördagstidningen delades ut först . Skälen för regeringens förslag: Ur ett demokratiskt perspektiv är det viktigt att medborgare i hela landet har likartade möjligheter att bilda sig en uppfattning i olika frågor och ta del av nyhetsförmedlingen. Distributionen av dagstidningar i gles- och landsbygdsområden är därför av stor betydelse för att människor skall kunna bo och leva på likvärdiga villkor i olika delar av landet. Utdelningen av dagstidningar i gles- och landsbygdsområden sker i huvudsak genom post- eller buddistribution. Postdistributionen av dagstidningar administreras av , som är ett av helägt bolag. anlitar och andra distributionsföretag för tidningsutdelningen. Tidningsföretagen anlitar också de distributionsföretag som sköter tidningsutdelningen övriga veckodagar för utdelningen av tidningar i gles- och landsbygdsområden . I vissa fall löser tidningsföretagen distributionen på egen hand. har utrett frågan om lördagsutdelning av dagstidningar. Nämndens rapport (dnr Ku2001/1556/Me) visar att priset för postdistributionen stigit kraftigt . Detta har inneburit att vissa abonnenter inte får lördagens tidning förrän . I vissa områden får abonnenterna själva hämta tidningen, vilket kan medföra långa resor. Nämnden framhåller att i stort sett hela landet berörs av denna problematik, inte endast geografiska områden som traditionellt betraktas som glesbygd. Totalt i landet postdistribueras ca 62 000 tidningsexemplar i gles- och landsbygdsområden . Av rapporten framgår dock inte hur många exemplar som buddistribueras. Medelpriset för de postdistribuerade exemplaren på Enligt den undersökning som genomfört kan de flesta tidningsföretag acceptera ett pris på ca per postdistribuerat lördagsexemplar. Nämnden menar därför att medelpriset för dessa exemplar måste sänkas med . Regeringen anser att dagstidningar i så stor utsträckning som möjligt bör distribueras i gles- och landsbygdsområden även . är den viktigaste lokala nyhets- och opinionsförmedlaren och en fungerande tidningsdistribution är en förutsättning för att den redaktionella bevakningen av ett område skall upprätthållas. De svenska geografiska förhållandena medför att det krävs stora resurser för att distribuera dagstidningar till alla hushåll i landet. Regeringen bedömer emellertid att distributionen av dagstidningar är så viktig att ett särskilt stöd bör införas för att distributionen av lördagstidningar skall kunna bibehållas på minst nuvarande nivå. Mot bakgrund av och vad som framkommit under beredningen av ärendet gör regeringen följande bedömning av stödets närmare utformning. bör bestämma stödnivån för olika tidningar utifrån vad som är skäligt i det enskilda fallet. Stödet får dock uppgå till högst per distribuerat exemplar för den kostnad som överstiger . Om tidningens sammanlagda kostnad per abonnent för distribution, måndag lördag, understiger får stöd inte utgå. Stödet skall finansieras från anslaget 27:2 Presstöd och får uppgå till totalt högst .