prop · GO0396D1 · 2001-01-01 00:00:00 — Vidare har punkten 2 i paragrafen tagits bort på grund av att lagen (1969:205) om pensionstillskott upphävs. 4 § Den inkomstrelaterade sjuk- eller aktivitetsersättningen är, som angetts i avsnitt 6.2.1, till sin karaktär en arbetsbaserad förmån. Den skall därför upptas i förteckningen i denna paragraf över sådana förmåner. Punkterna 3 och 4 i paragrafens nuvarande lydelse upptar såväl tilläggspension som ATP-beräknad folkpension i form av förtidspension och efterlevandepension. Ingen av dessa förmåner kommer att finnas kvar efter utgången av 2002. De nya inkomstrelaterade förmånerna som ersätter förtidspensionen har placerats i punkten 3 och punkten 4 har utgått. Efterlevandepensionen regleras i en egen lag och tas därför upp i förteckningen i 5 §. 5 § Till förteckningen i denna paragraf över arbetsbaserade förmåner som regleras i annan lagstiftning än AFL har lagts de inkomstgrundade förmånerna i lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn sedan dessa har utgått i 4 §. 6 § Försäkringen för arbetsbaserade förmåner upphör enligt huvudregeln att gälla efter den dag då arbetet har upphört av någon annan anledning än ledighet för semester, ferier eller motsvarande uppehåll. Denna tidsfrist benämns efterskyddstid. Av skäl som närmare redovisats i avsnitt 6.2.1 bör efterskyddstiden för inkomstrelaterad sjuk- och aktivitetsersättning i stället vara . Denna bestämmelse har tillförts paragrafens andra stycke. 8 § Hänvisningarna i paragrafens första stycke har ändrats med anledning av att den inkomstrelaterade sjukersättningen och aktivitetsersättningen inte som den ATP-grundade förtidspensionen är förmåner som baseras på intjänade pensionsrättigheter. 12 § I paragrafens nuvarande lydelse anges att en person är försäkrad för intjänande av ålderspensionsrätt om han eller hon har förtidspension som har beräknats utifrån antagandepoäng. Det kan förekomma att en person som aldrig genom arbete varit försäkrad för någon arbetsbaserad förmån, men som har antagandepoängberäknad förtidspension baserad på pensionspoäng för t.ex. vårdbidrag. Utan denna bestämmelse skulle han eller hon inte vara försäkrad för intjänande av ålderspensionsrätt. I den ändrade lydelsen ger bestämmelsen samma skydd för den som uppbär inkomstrelaterad sjuk- eller aktivitetsersättning som grundar sig på motsvarande förmåner. 13 § Ändringen i denna paragraf innebär att den som inte genom arbete är försäkrad för arbetsbaserade förmåner för försäkringsfallet ändå skall vara försäkrad för inkomstrelaterad sjuk- eller aktivitetsersättning om han eller hon då uppbär någon av de i paragrafen uppräknade förmånerna. För fullständighetens skull har här även lagts till att det även gäller försäkring för inkomstrelaterad efterlevandepension. 4 kap. 2 § I paragrafen har gjorts dels en hänvisningsändring med hänsyn till att bosättningsbaserade efterlevandeförmåner nu regleras i 3 kap. 2 §, dels den justeringen att ordet pensionsförmåner bytts ut mot ordet förmåner. Detta för att paragrafen skall tillämpas även på sjuk- och aktivitetsersättning i form av garantiersättning, vilka inte är pensionsförmåner. 6 § Då inkomstrelaterad sjuk- och aktivitetsersättning inte är pensionsförmåner har paragrafen justerats på samma sätt som 2 §. 8 § I denna paragraf som är ny anges att bestämmelserna i kapitlet även gäller för de efterlevande eftersom det är den avlidne som är den försäkrade vid efterlevandeförmåner. 19.10 Förslaget till lag om upphävande av lagen (1969:205) om pensionstillskott Som en konsekvens av att den allmänna pensioneringen i form av folkpension och ATP upphör vid utgången av kommer inte längre några bestämmelser om pensionstillskott att behövas. Lagen därom upphävs därför i sin helhet. Sammanfattning av departementspromemorian Sjukersättning i stället för förtidspension - Ersättning och ålderspensionsrätt vid långvarig eller varkaktig medicinskt grundad nedsättning av arbetsförmågan Ds 2000:39 Inledning I departementspromemorian lämnas förslag till reformerade regler för beräkning av ersättning till den som drabbats av medicinskt grundad långvarig () eller varaktig nedsättning av arbetsförmågan. Utgångspunkten för förslagen är de riktlinjer som beslutade på grundval av prop. 1997/98:111 Reformerad förtidspension m.m. (bet. 1997/98:SfU11, rskr. 1997/98:237). Propositionen bygger i sin tur på förslag i betänkandet Ohälsoförsäkringen - Trygghet och aktivitet (SOU 1997:166). Det reformerade förtidspensionssystemet omfattar såväl ett standardskydd enligt inkomstbortfallsprincipen (inkomstrelaterad sjukersättning) som ett grundskydd för dem som inte har haft några förvärvsinkomster eller endast låga inkomster före det att den medicinskt grundade arbetsoförmågan inträffade (sjukersättning i form av garantiersättning). Personkrets Sjukersättning skall kunna utges till försäkrade i åldern vilkas arbetsförmåga på grund av sjukdom eller annan nedsättning av den fysiska eller psykiska prestationsförmågan är nedsatt med minst en fjärdedel och där nedsättningen kan anses varaktig eller kan antas bli bestående . Det innebär att såväl en ersättning beviljad tillsvidare som en tidsbegränsad ersättning kommer att finnas även i det reformerade systemet. För yngre försäkrade föreslås ett nytt försäkringssystem i Ds 2000:40 Aktivitetsersättning - Nytt försäkringsstöd för unga med långvarig medicinskt grundad nedsättning av arbetsförmågan. Bestämmelserna i socialförsäkringslagen (1999:799), som träder i kraft , får konsekvenser för i vilka situationer en person skall anses försäkrad för sjukersättning. Förslaget innebär att omfattningen av försäkringen anknyter till försäkringsbegreppen som enligt socialförsäkringslagen gäller för arbetsbaserade respektive bosättningsbaserade förmåner. Med hänsyn till den inkomstrelaterade sjukersättningens särskilda karaktär föreslås en längre efterskyddstid () än vad som gäller exempelvis för sjukpenning. Inkomstrelaterad sjukersättning Den inkomstrelaterade sjukersättningen skall beräknas på grundval av en antagandeinkomst. Antagandeinkomsten föreslås bli beräknad som genomsnittet av de tre högsta bruttoårsinkomsterna som tjänats in av den försäkrade , som närmast föregått det år då försäkringsfallet inträffar (ramtiden). Det högsta belopp en bruttoårsinkomst kan upptas till vid beräkningen av antagandeinkomst skall dock vara 7,5 förhöjda prisbasbelopp. Inkomstrelaterad sjukersättning föreslås bli beräknad som av antagandeinkomsten. Bruttoårsinkomsterna utgörs av de pensionsgrundande inkomsterna enligt 2 kap. lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension med tillägg för debiterade allmänna pensionsavgifter samt pensionsgrundande belopp som tillgodoräknats vid förtidspension resp. sjukersättning. Ramtidens längd och möjligheten att undanta fler än ett inkomstår med låga inkomster är mycket väsentlig för nivån på sjukersättningen. Även antalet inkomster, som direkt skall ligga till grund för beräkning av antagandeinkomsten, har stor betydelse. Ramtiden bestämmer urvalet årsinkomster från vilket de inkomster som skall ligga till grund för beräkningen av antagandeinkomst skall väljas ut. Vid ramtidens utformning har bl.a. hänsyn tagits till. intresset av att de inkomster som ligger till grund för antagandeinkomsten skall vara så aktuella som möjligt, till de typiska sänkningar av inkomsten som följer vid långvarig sjukdom, arbetslöshet, barnledighet, studier, uppbyggnad av näringsverksamhet m.m. samt till den typiska inkomstutvecklingen över livscykeln. Mot bakgrund av det ovanstående föreslås längden bli beroende av den försäkrades ålder det år då försäkringsfallet inträffar. För dem som detta år är eller äldre är ramtiden . Ramtiden är när försäkringsfallet inträffar det år den försäkrade är 50, 51 eller , när försäkringsfallet inträffar det år den försäkrade är 47, 48 eller och när försäkringsfallet inträffat det år då den försäkrade är . En väsentlig skillnad mellan inkomstrelaterad sjukersättning och dagens förtidspension i form av allmän tilläggspension (ATP) är att beräkningen av inkomstrelaterad sjukersättning i högre grad kommer att anknyta till det faktiska framtida inkomstbortfallet än vad ATP gör. Vidare kommer inkomstrelaterad sjukersättning till skillnad från ATP att beräknas på grundval av den försäkrades hela förvärvsinkomst upp till ett visst tak och inte enbart på den del av inkomsten som överstiger ett förhöjt prisbasbelopp. En annan väsentlig skillnad mellan de två systemen är att den inkomstrelaterade sjukersättningens storlek inte blir beroende av hur länge personen varit försäkrad (försäkringstid) och till skillnad mot ATP blir den därmed inte heller 30-dels beräknad. Garantiersättning Den inkomstrelaterade sjukersättningen skall kompletteras med ett grundskydd för dem som före försäkringsfallet haft låga förvärvsinkomster eller saknat sådana inkomster. Garantiersättning skall kunna betalas ut upp till en garanterad nivå till den som är bosatt i och som är försäkrad för sjukersättning i form av garantiersättning både för försäkringsfallet och . Garantinivån för hel sjukersättning föreslås för år räknat motsvara 2,4 prisbasbelopp och vara oberoende av den försäkrades civilstånd. För den som saknar inkomstrelaterad sjukersättning föreslås den årliga garantiersättningen vid hel arbetsoförmåga uppgå till ett belopp som motsvarar garantinivån. För den som har rätt till inkomstrelaterad sjukersättning som understiger garantinivån föreslås den årliga garantiersättningen uppgå till ett belopp som motsvarar skillnaden mellan den årliga inkomstrelaterade sjukersättningen och garantinivån. Med inkomstrelaterad sjukersättning bör även avses invaliditetsförmån som utbetalas med stöd av utländsk lag och som inte är av utfyllnadskaraktär. För den som har rätt till partiell sjukersättning bör garantiersättningen motsvara den grad av hel sjukersättning som han eller hon har rätt till. Garantiersättning föreslås bli beroende av den tid personen har varit försäkrad i för sjukersättning i form av garantiersättning (försäkringstiden). För att garantiersättning skall kunna betalas ut skall den försäkrade ha tillgodoräknats försäkringstid om sammanlagt . För rätt till oavkortad garantiersättning krävs att försäkringstiden uppgår till . Är försäkringstiden kortare reduceras garantiersättningen med 1/40 som saknas. Samma principer som gäller för beräkning av bosättningstid för rätt till folkpension i form av förtidspension föreslås gälla även vid beräkningen av försäkringstid för rätt till garantiersättning. Omvandling av förtidspension till inkomstrelaterad sjukersättning och garantiersättning Personer som vid ikraftträdandet av det nya systemet uppbär ersättning i form av förtidspension skall få denna omvandlad till inkomstrelaterad sjukersättning respektive garantiersättning. Omvandlingen föreslås bli en engångsinsats och den skall i princip kunna göras maskinellt med hjälp av de uppgifter som finns i register. Vid omvandlingen anpassas sjukersättningens bruttobelopp så att den försäkrade i princip får oförändrad nettoersättning. Förtidspension i form av ATP görs om till antagandeinkomst med hjälp av den medelpensionspoäng som använts vid beräkningen av ATP. Antagandeinkomsten erhålls genom att talet ett läggs till medelpensionspoängen och summan därefter multipliceras med det prisbasbelopp som fastställts för . Den inkomstrelaterade sjukersättningen föreslås utgöra av antagandeinkomsten. För den vars inkomstrelaterade sjukersättning understiger garantinivån skall garantiersättningen beräknas till ett belopp som motsvarar skillnaden mellan den inkomstrelaterade sjukersättningen och garantinivån (2,4 prisbasbelopp). För den som inte får inkomstrelaterad sjukersättning beräknas garantiersättningen till ett belopp som svarar mot garantinivån. Ett justeringsbelopp reglerar att ersättningen efter skatt blir i princip oförändrad efter omvandlingen. Beräkningen av justeringsbeloppet utgår från förhållandena under med ersättning enligt nuvarande regler. Det innebär bl.a. att den kommunalskattesats och det civilstånd som gäller vid omvandlingen läggs till grund för beräkningen och "fryses", dvs. senare förändringar i dessa avseenden påverkar inte ersättningens storlek. Ålderspensionsrätt vid sjukersättning Den utbetalda inkomstrelaterade sjukersättningen skall utgöra pensionsgrundande inkomst för ålderspension. Den som uppbär hel inkomstrelaterad sjukersättning skall dock tillgodoräknas ålderspensionsrätt på hela antagandeinkomsten efter avdrag för ett belopp som motsvarar allmän pensionsavgift. Vid partiell förmån beräknas ålderspensionsrätten på motsvarande andel av antagandeinkomsten. För att hela antagandeinkomsten skall ge rätt till ålderspension skall skillnaden mellan den del av antagandeinkomsten som utgör underlag för beräkning av ålderspensionsrätt och den del av utbetald ersättning som ingår i den pensionsgrundande inkomsten utgöra pensionsgrundande belopp. Garantiersättning skall inte grunda rätt till ålderspension. Vid en sammantagen bedömning har det bedömts att kostnaden för ålderspensionsrätt även på garantiersättningen inte ryms inom de ekonomiska ramarna för ett reformerat förtidspensionssystem. Ålderspensionsrätt tillgodoräknas den försäkrade fram till dess rätten till sjukersättning upphör, längst till den månad då den försäkrade fyller . Förtidspension som omvandlats till sjukersättning skall ge ålderspensionsrätt på ett sätt som svarar mot vad som gäller för nybeviljade sjukersättningar. Staten skall betala hela avgiften till ålderspensionssystemet genom en statliga ålderspensionsavgift på beräknad på underlaget för ålderspensionsrätten i avvaktan på att den skattereform som syftar till en kompensation för uttag av allmän pensionsavgift genomförs fullt ut. Tidpunkt för uttag av ålderspension Den som uppbär sjukersättning föreslås, i likhet med vad som gäller för de förvärvsverksamma, ha möjlighet att ta ut ålderspension från och med utan att förlora rätten till sjukersättningen. Indexering - anpassning till den ekonomiska utvecklingen Det lämnas inte några förslag till regler för indexering av beräkningsunderlag eller utgående sjukersättning. Frågan om indexering är av väsentlig betydelse även för andra socialförsäkringsförmåner och bör därför behandlas i ett sammanhang i det fortsatta s.k. ohälsoarbetet inom . En redogörelse finns för nuvarande indexering i sjukförsäkrings- och ålderspensionssystemen samt resonemang kring för- och nackdelar med olika indexeringsalternativ. Vidare redovisas fem olika alternativ till indexering i det reformerade förtidspensionssystemet och de långsiktiga ekonomiska effekterna av de olika alternativen. Bostadsstöd till sjukersättning Det lämnas inga konkreta förslag utan endast vissa riktlinjer för ett framtida bostadsstöd till personer som kommer att vara berättigade till sjukersättning. Bostadsstödet behandlas i samband med den fortsatta beredningen av betänkande Inkomstprövning av bostadstillägg till pensionärer (1999:52). Enligt riktlinjerna bör en person som erhåller minst tre fjärdedels sjukersättning vara berättigad till ett bostadsstöd av BTP-karaktär. Sjukersättning i ett internationellt perspektiv Grunden för rätt till inkomstrelaterad sjukersättning är att den som gör anspråk på ersättning är försäkrad i för sådan förmån för försäkringsfallet. Ersättningens storlek är inte beroende av hur länge vederbörande har varit försäkrad i . betalar enligt huvudregeln oreducerad ersättning. För den som är försäkrad i för försäkringsfallet, och som varit försäkrad i ett eller flera andra länder, gäller särskilda avräkningsregler beroende på i vilket eller vilka länder den försäkrade tidigare varit försäkrad. Olika regler gäller dels vid tidigare försäkring i länder utanför EU/EES-området, dels inom detta område beroende på vilken typ av försäkringssystem respektive medlemsland har. Om personen är försäkrad i ett annat land för försäkringsfallet, kommer han eller hon enligt huvudregeln inte att ha rätt till någon inkomstrelaterad sjukersättning från , oavsett om vederbörande arbetat och varit försäkrad länge här i landet. Undantag gäller dock för personer som varit försäkrade i vissa EU/EES-länder. Garantiersättning är på samma sätt som folkpension och garantipension till ålderspension beroende dels av försäkringstid dels av bosättning i . Det innebär bl.a. att när en person flyttar från upphör rätten till förmånen. Denna regel kan inte upprätthållas inom EU/EES i förhållande till den som omfattas av förordningen (EEG) nr 1408/71, vilket får till följd att garantiersättning i sådana fall kommer att prorata-beräknas och utbetalas vid bosättning inom detta område. Ikraftträdande De nya reglerna föreslås träda i kraft . Förteckning över remissinstanser som avgett yttrande över departementspromemorian Sjukersättning i stället för förtidspension - Ersättning och ålderspensionsrätt vid långvarig eller varaktig medicinskt grundad nedsättning av arbetsförmågan (Ds 2000:39) Följande remissinstanser har inkommit med yttrande: Kammarrätten i , Länsrätten i , , , , , , , , , Statens löne- och pensionsverk, , , , , i , , , , , Akademikers centralorganisation, , , , Handikappförbundens samarbetsorgan, Neurologiskt , , , , , ungdomar och vuxna, , och . Sammanfattning av departementspromemorian Aktivitetsersättning - Nytt försäkringsstöd för unga med långvarig medicinskt grundad nedsättning av arbetsförmågan Ds 2000:40 Inledning I departementspromemorian presenteras förslag om hur systemet med ersättning från den allmänna försäkringen till unga personer med långvarig medicinskt grundad nedsättning av arbetsförmågan skall kunna reformeras. Förslaget syftar till att - i högre grad än nuvarande ordning med sjukpenning, sjukbidrag och förtidspension - tillgodose inte bara behovet av ekonomisk trygghet utan även leda till aktivitet och självständighet och ytterst en ökad grad av självförsörjning i denna grupp. Inom ramen för i stort sett oförändrade försäkringskostnader föreslås därför att den nuvarande ordningen reformeras på ett sätt som ger berörda personer ett bättre utgångsläge när de träder in i vuxenlivet. Den bärande tanken bakom förslagets utformning är att 16-års-gränsen för förtidspension/sjukbidrag är otidsenlig, som den dessutom har en passiviserande effekt på unga personer med funktionshinder eller långvariga sjukdomar. Det otidsenliga består i att åldersgränsen tillkom , då skolgången för de allra flesta upphörde vid den åldern. fortsätter nästan alla ungdomar att studera på åtminstone gymnasienivå. Detta i sig talar för att långvarig försäkringsersättning för uteblivna förvärvsinkomster, beroende på medicinska orsaker, normalt sett skall kunna betalas ut tidigast , dvs. när långsiktig försörjning i praktiken kan komma i fråga för ungdomar i allmänhet. Det passiviserande består i att nuvarande system med förtidspension nästan helt saknar inslag som tydligt uppmuntrar till eller förutsätter egna insatser av den ersättningsberättigade för att kunna komma ut på arbetsmarknaden. Det innebär i praktiken att systemet har en uppenbar inlåsningseffekt. Ny ersättningsform, aktivitetsersättning Mot den bakgrunden föreslås att en ny form av försäkringsstöd införs vid långvarig medicinskt grundad nedsättning av arbetsförmågan. Den bör benämnas aktivitetsersättning och kunna betalas ut tidigast fr.o.m. det år en person fyller . Denna ersättning skall kunna lämnas under längst i taget . Först därefter kan det bli fråga om sjukersättning enligt regler som förslås i den parallellt med denna utarbetade departementspromemorian Sjukersättning i stället för förtidspension (Ds 2000:39). Beroende på arbetsförmågans nedsättning lämnas hel, tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels aktivitetsersättning. Inkomstrelaterad aktivitetsersättning Storleken på aktivitetsersättningen beräknas med utgångspunkt i inkomsterna som föregår det år då rätten till ersättningen uppkommer. Ersättningen skall utgöra av genomsnittet av de två inkomstmässigt sett bästa av . Om det är mer fördelaktigt för den enskilde föreslås dessutom att inkomstunderlaget för det sista av de tre åren får ersättas av den försäkrades sjukpenninggrundande inkomst (SGI) som gäller vid beslutet. Garantiersättning Om en försäkrad saknar eller har en låg inkomstrelaterad aktivitetsersättning utges ett utfyllnadsbelopp upp till en åldersrelaterad garantinivå som skall vara densamma för gifta och ogifta. För att en person skall ha rätt till inkomstrelaterad aktivitetsersättning krävs att han eller hon är aktuellt försäkrad för förmånen, dvs. har påbörjat en anställning eller ha påbörjat verksamhet som t.ex. egenföretagare. För rätt till garantiersättning krävs att vissa villkor om försäkringstid är uppfyllda. För att någon sådan ersättning skall kunna utges måste den försäkrade ha tillgodoräknats försäkringstid under . När det nya systemet träder i kraft skall denna garantinivå vara 2,10 prisbasbelopp för den som inte fyllt , 2,15 prisbasbelopp för den som är 21 eller , 2,20 prisbasbelopp för den som är 23 eller , 2,25 prisbasbelopp för den som är 25 eller , 2,30 prisbasbelopp för den som är 27 eller samt 2,35 prisbasbelopp för den som är . Aktiviteter Till skillnad från det gällande systemet med förtidspension/sjukbidrag, som således har ett förhållandevis restriktivt förhållningssätt till aktivitet, föreslår vi nu en modell med aktivitetsersättning för unga personer som skall stimulera till aktivitet utan att den ekonomiska tryggheten påverkas. Om en försäkrad av - med hänsyn taget till personens individuella förutsättningar - inte bedöms uppfylla vissa krav på medverkan i aktivitet, kan rätten till ersättning upphöra. En viktig förutsättning för att stimulera till aktivitet är att den enskilde i största möjliga utsträckning skall få avgöra vilken/vilka slags aktivitet/aktiviteter han eller hon vill ägna sig åt. Det föreslås dock vara en uppgift för att i samråd med den försäkrade planera och samordna de aktiviteter som kan vara aktuella, så att den enskildes utvecklingsmöjligheter alltid skall kunna tas tillvara. Kassan skall också ha tillsyn över de aktiviteter som en försäkrad deltar i. Vilande aktivitetsersättning Om en försäkrad som får aktivitetsersättning önskar pröva att förvärvsarbeta skall han eller hon kunna få behålla ersättningen högst . Om personen fortsätter att arbeta därefter skall aktivitetsersättningen kunna vara vilande under återstående delen av beviljandeperioden, utan att rätten till ersättningen går förlorad. Aktivitetsersättningen skall kunna vara helt eller delvis vilande. Förlängd skolgång En ung försäkrad som på grund av funktionshinder uppfyller villkoren för aktivitetsersättning skall - utan särskild prövning av arbetsförmågan - ha rätt till sådan ersättning på lägst garantinivå så länge förlängd skolgång bedrivs upp t.o.m. gymnasienivå fram till . Konsekvensändringar m.m. Höjningen av den nedre gränsen för rätt till ett långvarigt försörjningsstöd i form av aktivitetsersättning från det år en person fyller innebär att övre åldersgränsen för rätt vårdbidrag höjs i motsvarande mån. En annan konsekvens är att även nedre åldersgränsen för rätt till handikappersättning höjs från nuvarande det år en ung person fyller . Promemorian innehåller också en redovisning av hur ett framtida bostadsstöd bör utformas för personer som kommer att erhålla aktivitetsersättning. Ett detaljerat förslag om hur bostadstillägget till aktivitetsersättning skall konstrueras avses behandlas i den fortsatta beredningen av betänkandet från Utredningen för översyn av systemet för inkomstprövning av bostadstillägget till pensionärer () och resultatet redovisas i en lagrådsremiss om bostadsstöd .