prop · GO03140 · 2001-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 2000/01:140 Reformerade regler för bostadstillägg till pensionärer m.fl. Prop. Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionens huvudsakliga innehåll I och med ålderspensionsreformen avskaffas det särskilda grundavdraget för pensionärer. För att kompensera för detta kommer bruttopensionerna att höjas, vilket leder till att nuvarande system för bostadstillägg till pensionärer måste anpassas till de höjda bruttopensionerna. Det övergripande syftet med de föreslagna förändringarna är att bostadstillägget skall göras om så att det fungerar på ett likvärdigt sätt med de nya systemen för ålderspension, efterlevandepension och sjuk- och aktivitetsersättning som med de nuvarande pensionssystemen. Därvid är utgångspunkten dels en likartad fördelningsprofil med den som gäller , dels oförändrade kostnader. En översyn har gjorts i syfte att modernisera det bostadstilläggssystem som i sina huvuddelar har varit oförändrat . Bostadstilläggets karaktär av individinriktat grundskydd betonas liksom avgränsningen gentemot bostadsbidraget. Detta motiverar att systemen för de två bostadsstöden även fortsättningsvis är skilda åt, medan enskilda regler så långt möjligt bör vara enhetliga. I propositionen föreslås ett nytt inkomstbegrepp för det reformerade bostadstillägget, som i princip är likvärdigt med det för bostadsbidraget. Det nya bostadstillägget skall vara tidsbestämt. Utgångspunkten är att beslut om bostadstillägg skall gälla . Är förhållandena okomplicerade kan beslutsperioden istället vara upp till . I huvudsak är personkretsen densamma som för nuvarande bostadstillägg. Den tidigare absoluta knytningen till pension (folkpension) kommer dock inte längre att finnas kvar. Istället är utgångspunkten för rätt till bostadstillägg att man har en huvudsaklig och långsiktig försörjning av pension eller uppbär sjuk- eller aktivitetsersättning. Personkretsen blir därmed något snävare. Partiell ålderspension och omställningspension kommer inte att grunda rätt till det nya bostadstillägget. Inte heller änkepension till kvinnor födda eller senare som grundar sig på dödsfall efter utgången av 2002, föreslås ge rätt till bostadstillägg. Bostadskostnad för gift bidragstagare, vars make inte är berättigad till bostadstillägg föreslås beräknas till hälften av makarnas totala bostadskostnad - till skillnad mot nuvarande regler där bostadstillägget beräknas efter hela bostadskostnaden. införs ett fribelopp vid inkomstberäkningen för den make som saknar rätt till bostadstillägg, vilket delvis neutraliserar försämringen. Inkomstbegreppet kommer i huvudsak att följa skattelagstiftningen med vissa tillägg. Som inkomst räknas inkomst av tjänst och näringsverksamhet samt inkomst av kapital. Därtill läggs av förmögenhet överstigande per person. Inkomst av tjänst och näringsverksamhet beräknas utifrån en förväntad framtida inkomst, medan uppgifter om förmögenhet och inkomst av kapital hämtas från senast kända uppgifter. Sedan den bidragsgrundande inkomsten fastställts räknas denna om till en reduceringsinkomst. Detta innebär att vissa inkomster viktas samt att ett fribelopp dras från inkomsten. Bostadstillägget minskas därefter av reduceringsinkomsten upp till ett prisbasbelopp och däröver. Reglerna om viktning och avräkning är en teknisk konstruktion för att uppnå neutralitet gentemot nuvarande inkomstprövningsregler. Fribeloppet skall svara mot ett grundläggande konsumtionsbehov och föreslås i huvudsak knytas till basnivåerna för allmän ålderspension respektive sjuk- och aktivitetsersättning. Fribeloppet är till skillnad mot dagens regler inte individuellt beräknat, vilket är en betydande förenkling. För det särskilda bostadstillägget föreslås i stort oförändrade regler. En skillnad är dock att bidragstagarens disponibla inkomst, som avgör rätten till särskilt bostadstillägg, skall beräknas efter i princip faktiska skatteregler, till skillnad mot dagens starkt schabloniserade skatteberäkning. De nya reglerna föreslås träda ikraft . Av främst administrativa skäl föreslås att övergången till det nya bostadstilläggssystemet sker successivt. Samtliga bostadstillägg som utges vid utgången av 2002 skall räknas om tidigast och . Fram till omprövning betalas decemberbeloppet ut i bostadstillägg. Bidragstagare med förmån som inte längre grundar rätt till bostadstillägg, får behålla bostadstillägget t.o.m. . Särskilda övergångsregler vid beräkning av bostadskostnad gäller även för förmånstagare vars make saknar rätt till bostadstillägg. I denna proposition förslås även att i beräkningsunderlaget för garantipension för personer födda eller tidigare skall, som huvudregel, ingå det tjänstepensionsbelopp som ingår i taxeringen året före det år under vilket garantipensionen betalas ut. Innehållsförteckning 1 Förslag till riksdagsbeslut.................. 6 2 Lagtext..... 7 2.1 Förslag till lag om bostadstillägg till pensionärer m.fl. 7 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (2000:781) om ändring i lagen (1998:708) om upphävande av lagen (1994:309) om hustrutillägg i vissa fall då make uppbär folkpension 15 2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:708) om upphävande av lagen om hustrutillägg i vissa fall då make uppbär folkpension 16 2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1999:332) om ersättning till steriliserade i vissa fall 18 2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:737) om bostadsbidrag 19 2.6 Förslag till lag om ändring i lagen (2001:000) om ändring i socialförsäkringslagen (1999:799) 20 2.7 Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) 21 2.8 Förslag till lag om ändring i lagen (2000:798) om ändring i lagen (1998:702) om garantipension 22 3 Ärendet och dess beredning 24 4 Gällande bestämmelser om statligt bostadsstöd, m.m. 26 4.1 Inledning 26 4.2 Bostadstilläggssystemet (BTP-systemet) 26 4.2.1 Bakgrund 26 4.2.2 Närmare om bostadstillägg 27 4.2.3 Beräkning av boendekostnad 28 4.2.4 Beräkningsunderlaget, m.m.. 28 4.2.5 Särskilt bostadstillägg till pensionärer 28 4.2.6 Kommunalt kompletteringsbelopp 28 4.3 Bostadsbidragssystemet (BOB-systemet) 29 4.3.1 Bakgrund 29 4.3.2 Närmare om bostadsbidraget 29 4.3.3 Beräkning av boendekostnad 30 4.3.4 Beräkningsunderlaget, m.m. 30 4.4 Samordning av bostadstillägg till pensionärer och bostadsbidrag 30 4.5 Sammanfattande jämförelser 30 4.6 Betänkandet SOU 1997:85 31 5 Allmänna överväganden 32 5.1 Principer för ett reformerat bostadstilläggssystem 32 5.2 Lagreglering och ikraftträdande 37 6 Kvalifikationskrav för det reformerade bostadstillägget. 38 6.1 Allmänna pensionsförmåner som kvalifikationsgrunder för det reformerade bostadstillägget 38 6.1.1 Generellt om kvalifikationskravet 38 6.1.2 Ålderspension 39 6.1.3 Efterlevandepension i form av omställningspension och särskild efterlevandepension 41 6.1.4 Änkepension 43 6.1.5 Hustrutillägg 46 6.2 Allmän sjukförsäkringsförmån i form av aktivitets- eller sjukersättning som kvalifikationsgrund för det reformerade bostadstillägget 47 6.2.1 Aktivitets- och sjukersättning 47 6.2.2 Kvalifikationskravet för det reformerade bostadstillägget vid vilande aktivitets- och sjukersättning 51 6.3 Förmån som betalas ut från stat inom Europeiska unionen (EU) eller Europeiska ekonomiska samarbets-området (EES) som kvalifikationsgrund för det reformerade bostadstillägget 53 6.4 Betydelsen av avkortad eller reducerad pensions- eller sjukförsäkringsförmån 54 7 Bostadstilläggets storlek och omfattning samt den bidragsgrundande bostadskostnaden, m.m. 55 7.1 Bostadstilläggets omfattning. 55 7.2 Fördelning av bostadskostnaden mellan makar 56 7.3 Samordning av bostadstillägg till pensionärer m.fl. och bostadsbidrag 58 7.4 Bostadstilläggets storlek 59 8 Inkomstberäkning för bostadstillägg 61 8.1 Inkomstbegreppet 61 8.2 Inkomst av tjänst och näringsverksamhet samt utlandsinkomster, m.m. ........ 62 8.3 Förmögenhetens inverkan på bostadstillägget 65 8.3.1 Kapitalinkomster 65 8.3.2 Inkomsttillägg för förmögenhet, m.m. 65 8.4 Skall den sammanlagda bidragsgrundande inkomsten grundas på uppskattad eller faktisk inkomst? 68 8.5 Tidsperioder för inkomstberäkningen 70 8.6 Gifta och sammanboende i bostadstilläggs- sammanhang 71 9 Bestämmande av reduceringsinkomst 73 9.1 Inledning 73 9.2 Utgångspunkten för inkomstprövning av bostads- tillägg till pensionärer m.fl. 74 9.3 Reduceringsinkomst och särskild viktning av vissa inkomster 76 9.3.1 Förbehåll för fribelopp vid omräkning till reduceringsinkomst 79 9.4 Avräkningsprocent 83 9.5 Inkomstprövningen av hustrutillägg, m.m. 95 10 Särskilt bostadstillägg 86 11 Processuella bestämmelser, m.m. 90 11.1 Ansökan om bostadstillägg 91 11.2 Beviljande av bostadstillägg 91 11.2.1 Utbetalning av reformerat bostadstillägg 94 11.3 Anmälningsskyldighet vid ändrade förhållanden 94 11.4 Omprövning av beslut om bostadstillägg, m.m. 95 11.5 Återbetalning av bostadstillägg och uppgifts- skyldighet 97 11.6 Överklagande 98 11.7 Övriga bestämmelser 99 12 Övergångsbestämmelser 100 12.1 Särskilda bestämmelser om bostadstillägg 100 12.2 Ändrade förhållanden under tid som bostadstillägg utges 101 13 Konsekvenser 104 13.1 Kostnads- och individeffekter 104 13.2 Administrativa konsekvenser 107 14 Uppgift om tjänstepension för beräkning av garantipension för personer födda eller tidigare 107 15 Författningskommentar 111 15.1 Förslaget till lag om bostadstillägg till pensionärer m.fl 111 15.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (2000:781) om ändring i lagen (1998:708) om upphävande av lagen (1994:309) om hustrutillägg i vissa fall då make uppbär folkpension 128 15.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:708) om upphävande av lagen (1994:309) om hustrutillägg i vissa fall då make uppbär folkpension 128 15.4 Förslaget till lag om ändring i lagen (1999:332) om ersättning till steriliserade i vissa fall 129 15.5 Förslaget till lag om ändring i lagen (1993:737) om bostadsbidrag 129 15.6 Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:000) om ändring i socialförsäkringslagen (1999:799) 129 15.7 Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) 129 15.8 Förslaget till lag om ändring i lagen (2000:798) om ändring i lagen (1998:702) om garantipension 130 Bilaga 1 Förteckning över remissinstanser som yttrat sig över betänkandet Inkomstprövning av bostadstillägg till pensionärer (1999:52) 132 Bilaga 2 Lagrådsremissens lagförslag 133 Bilaga 3 Lagrådets yttrande 150 Utdrag ur protokollet vid regeringssammanträde 154 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1. lag om bostadstillägg till pensionärer m.fl., 2. lag om ändring i lagen (2000:781) om ändring i lagen (1998:708) om upphävande av lagen (1994:309) om hustrutillägg i vissa fall då make uppbär folkpension, 3. lag om ändring i lagen (1998:708) om upphävande av lagen (1994:309) om hustrutillägg i vissa fall då make uppbär folkpension, 4. lag om ändring i lagen (1999:332) om ersättning till steriliserade i vissa fall, 5. lag om ändring i lagen (1993:737) om bostadsbidrag, 6. lag om ändring i lagen (2001:000) om ändring i socialförsäkringslagen (1999:799), 7. lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229), och 8. lag om ändring i lagen (2000:798) om ändring i lagen (1998:702) om garantipension. 2 Lagtext Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1 Förslag till lag om bostadstillägg till pensionärer m.fl. Härigenom föreskrivs följande. Rätten till bostadstillägg, m.m. 1 § I socialförsäkringslagen (1999:799) finns bestämmelser om vem som omfattas av denna lag. Socialförsäkringslagen innehåller också bestämmelser om förmåner vid utlandsvistelse och om handläggning av ärenden, m.m. 2 § Bostadstillägg enligt denna lag kan utges till den som uppbär 1. hel ålderspension enligt lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension eller garantipension enligt lagen (1998:702) om garantipension, 2. sjukersättning eller aktivitetsersättning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, 3. änkepension enligt lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn, 4. änkepension enligt lagen (2000:462) om införande av lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn, 5. särskild efterlevandepension enligt lagen om införande av lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn, 6. hustrutillägg enligt lagen (1998:708) om upphävande av lagen (1994:309) om hustrutillägg i vissa fall då make uppbär folkpension, eller 7. pension eller invaliditetsförmån enligt lagstiftningen i en stat som ingår i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, under förutsättning att förmånen motsvarar svensk pension eller ersättning enligt 1-6. Bostadstillägg kan också utges till en änka som enbart på grund av bestämmelserna i 1 kap. 6 § tredje stycket lagen om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn inte uppbär änkepension. Bostadstillägg kan också utges till den vars sjukersättning eller aktivitetsersättning har vilandeförklarats enligt 16 kap. 16 § lagen om allmän försäkring. 3 § Bostadstillägg utges trots bestämmelserna i 2 § inte till 1. en pensionär som enbart uppbär ålderspension för tid före den månad då han eller hon fyller , 2. en kvinna som beviljats änkepension på grund av dödsfall efter utgången av och som är född eller senare, eller 3. en kvinna som enbart uppbär änkepension för tid från och med den månad då hon fyller . 4 § Särskilt bostadstillägg kan utges enligt 20 och 21 §§ till den som uppbär bostadstillägg enligt denna lag. 5 § En bidragsberättigad som är gift men stadigvarande lever åtskild från sin make skall likställas med ogift person, om inte särskilda skäl talar mot detta. En bidragsberättigad som stadigvarande sammanbor med någon med vilken han eller hon har varit gift eller har eller har haft barn skall likställas med gift person. Om inte skäl visas för annat skall detsamma gälla i fråga om en vuxen person som lever tillsammans med en annan vuxen person, utan att de är gifta med varandra, om de är folkbokförda på samma adress. 6 § I denna lag avses med prisbasbelopp det enligt 1 kap. 6 § lagen (1962:381) om allmän försäkring fastställda prisbasbeloppet. 7 § Bostadstillägg utges endast för den bostad där den bidragsberättigade har sitt huvudsakliga boende (permanentbostaden). För bostad i särskild boendeform lämnas bostadstillägg endast för boende i lägenhet eller för boende i en- och tvåbäddsrum. En bidragsberättigad som vistas eller bor i en särskild boendeform eller i ett liknande boende är berättigad till bostadstillägg för sin ursprungliga permanentbostad från det att har bedömt vistelsen eller boendet i den särskilda boendeformen som stadigvarande. 8 § Bostadstillägg utges inte för sådan bostadskostnad som fastställs med beaktande av den bidragsberättigades inkomst. Bostadstilläggets storlek 9 § Bostadstillägg utges för av bostadskostnaden av den del som inte överstiger för den som är ogift och för den som är gift. För var och en av makarna skall bostadskostnaden beräknas till hälften av deras sammanlagda bostadskostnad. Bostadstillägg utges inte för bostadskostnad till den del den överstiger för var och en av de boende vid boende i tvåbäddsrum i särskild boendeform. 10 § Storleken på det bostadstillägg som skall utges är beroende av den sökandes, och om sökanden är gift även makens, bidragsgrundande inkomst och reduceringsinkomst. Med bidragsgrundande inkomst avses i denna lag den inkomst, för år räknat, som någon kan antas komma att få . Med reduceringsinkomst avses den inkomst som återstår efter det att beräkning gjorts enligt 18 och 19 §§. 11 § Bostadstillägget skall minskas av reduceringsinkomsten till den del den inte överstiger ett prisbasbelopp. Till den del reduceringsinkomsten överstiger detta belopp minskas bostadstillägget av inkomsten. Beräkning av bidragsgrundande inkomst 12 § Den bidragsgrundande inkomsten beräknas med utgångspunkt i 1. ett uppskattat överskott i inkomstslaget tjänst enligt 10 kap. 16 § inkomstskattelagen (1999:1229), 2. ett uppskattat överskott i inkomstslaget näringsverksamhet beräknat enligt 13 §, och 3. överskott i inkomstslaget kapital beräknat enligt 14 § för året före det år bostadstillägget avser. Till de sammanlagda beräknade överskotten skall läggas belopp enligt 15-17 §§. I fråga om en bidragsberättigad som är gift beräknas den bidragsgrundande inkomsten för den bidragsberättigade och hans eller hennes make var för sig. 13 § Överskottet eller underskottet av en näringsverksamhet beräknat enligt 14 kap. 21 § inkomstskattelagen (1999:1229) skall ökas respektive minskas med - avdrag enligt 16 kap. 32 § inkomstskattelagen för utgift för egen pension till den del det inte överstiger ett halvt prisbasbelopp, och - avdrag för underskott från tidigare beskattningsår enligt 40 kap. inkomstskattelagen. 14 § Överskottet eller underskottet i inkomstslaget kapital beräknat enligt 41 kap. 12 § inkomstskattelagen (1999:1229) skall ökas respektive minskas med gjorda avdrag i inkomstslaget med undantag för - avdrag för kapitalförluster till den del de motsvarar kapitalvinster som tagits upp som intäkt enligt 42 kap. 1 § inkomstskattelagen, - uppskovsavdrag enligt 47 kap. inkomstskattelagen vid byte av bostad, och - avdrag för negativ räntefördelning enligt 33 kap. inkomstskattelagen. 15 § Tillägg till den bidragsgrundande inkomsten skall göras för 1. inkomst som på grund av 3 kap. 9-14 §§ inkomstskattelagen (1999:1229) eller skatteavtal inte skall tas upp som intäkt i inkomstslaget näringsverksamhet, tjänst eller kapital, 2. studiemedel i form av studiebidrag, 3. skattefria stipendier till den del de överstiger , och 4. ersättning från avtalsgruppsjukförsäkringar för sjukfall som inträffat . 16 § Tillägg till den bidragsgrundande inkomsten skall göras för förmögenhet beräknad per året före det år bostadstillägget avser enligt vad som anges i denna paragraf och 17 §. Som förmögenhet räknas den skattepliktiga förmögenheten enligt lagen (1997:323) om statlig förmögenhetsskatt, beräknad med bortseende från värdet av sådan privatbostadsfastighet eller privatbostadsrätt som avses i 2 kap. 13 respektive 18 § inkomstskattelagen (1999:1229) och som utgör den sökandes permanentbostad samt skulder med säkerhet i denna egendom. För sökande som har sin bostad i särskild boendeform skall detsamma gälla i fråga om värdet av privatbostadsfastighet eller privatbostadsrätt som utgör permanentbostad för den sökandes make. I lagen (1999:332) om ersättning till steriliserade i vissa fall finns bestämmelser om beräkning av förmögenhet för den som har fått ersättning enligt den lagen. 17 § Tillägg till den bidragsgrundande inkomsten skall göras av den sammanlagda förmögenhet som överstiger för den som är ogift och för makar. Det framräknade förmögenhetsbeloppet avrundas nedåt till helt tusental kronor. I fråga om makar skall värdet av förmögenhet för var och en av dem beräknas utgöra hälften av deras sammanlagda förmögenhet efter avdrag enligt första stycket. Beräkning av reduceringsinkomst 18 § Reduceringsinkomsten utgörs av summan av - pension, sjukersättning eller aktivitetsersättning enligt 2 §, - pension eller invaliditetsförmån som utges enligt utländsk lagstiftning, - inkomst av kapital enligt 12 § första stycket 3, - tillägg till den bidragsgrundande inkomsten enligt 16 och 17 §§, och - av övriga delar av den bidragsgrundande inkomsten, minskad med ett fribelopp enligt 19 §. 19 § Det fribelopp som avses i 18 § skall motsvara 2,17 gånger prisbasbeloppet för den som är ogift och 1,935 gånger prisbasbeloppet för den som är gift. Uppbär den bidragsberättigade sjukersättning eller aktivitetsersättning enligt 7 kap. lagen (1962:381) om allmän försäkring eller motsvarande utländsk förmån skall i stället för vad som anges i första stycket ett avdrag göras med ett belopp som motsvarar garantinivån för hel sådan ersättning enligt 9 kap. 8 och 9 §§ lagen om allmän försäkring. Detta gäller dock längst till och med månaden före den då den bidragsberättigade fyller . Om den bidragsberättigade uppbär mer än en förmån som enligt 2 § berättigar till bostadstillägg, skall avdrag enligt ovan göras med det belopp som är mest förmånligt för den bidragsberättigade. Inkomsten efter reducering enligt första eller andra stycket är den bidragsberättigades reduceringsinkomst. I fråga om makar skall reduceringsinkomsten för var och en av dem beräknas utgöra hälften av deras sammanlagda reduceringsinkomst. Beräkning av särskilt bostadstillägg 20 § Särskilt bostadstillägg skall utges med det belopp som den bidragsberättigades inkomster efter avdrag för skälig bostadskostnad understiger en skälig levnadsnivå, allt räknat . En skälig levnadsnivå enligt första stycket skall anses motsvara en tolftedel av 1,294 gånger prisbasbeloppet för den som är ogift och en tolftedel av 1,084 gånger prisbasbeloppet för den som är gift. En bostadskostnad som uppgår till högst för den som är ogift och för den som är gift, skall anses som skälig bostadskostnad enligt första stycket. 21 § Vid tillämpning av 20 § skall följande inkomster beaktas: 1. Den del av den bidragsgrundande inkomsten som avses i 12 § första stycket 1 och 2 efter avdrag för den skatte- och avgiftssats som följer av tillämplig skattetabell enligt 11 kap. 6 § skattebetalningslagen (1997:483). Om det för den bidragsberättigade inte kan beslutas någon tillämplig skattetabell skall den skatte- och avgiftssats användas som följer av den skattetabell som skulle ha varit tillämplig om sådant beslut hade kunnat fattas. Den del av den bidragsgrundande inkomsten som avses i 12 § första stycket 3 efter avdrag . Den del av den bidragsgrundande inkomsten som avses i 15 §. Den del av den bidragsgrundande inkomsten som avses i 16 och 17 §§. Bostadstillägg enligt 11 §. Inkomsterna enligt första stycket 1-3 skall sammanlagda alltid anses utgöra lägst en tolftedel av det för den bidragsberättigade gällande beloppet enligt 19 § efter avdrag för beräknad preliminär skatt enligt första stycket 1. Ansökan 22 § Bostadstillägg betalas ut efter ansökan. Sådan ansökan skall göras skriftligen hos den allmänna . Ansökan skall innehålla de uppgifter som behövs för att bedöma sökandens rätt till bostadstillägg. Uppgifter om faktiska förhållanden skall lämnas på heder och samvete av sökanden och, om han eller hon är gift, av hans eller hennes make. Utbetalning av bostadstillägg 23 § Bostadstillägg utges från och med den månad som anges i ansökan. Bostadstillägg får dock inte utges tillbaka än före ansökningsmånaden. Bostadstillägg får beviljas för av . Om det finns särskilda skäl får bostadstillägg beviljas , dock längst för av 36 månader. 24 § Bostadstillägg skall betalas ut . Årsbeloppet skall avrundas till närmaste hela krontal som är delbart med tolv. Bostadstillägg som understiger betalas inte ut. Om särskilt bostadstillägg ingår skall dock bostadstillägget alltid betalas ut. 25 § Vid utbetalning av bostadstillägg för förfluten tid till en bidragsberättigad, vars make har uppburit bostadstillägg , skall bostadstillägget minskas på sådant sätt att det sammanlagda beloppet motsvarar de bostadstillägg som skulle ha utgivits om beslut om båda ersättningarna hade förelegat . Ändrade förhållanden 26 § Den som uppbär bostadstillägg enligt denna lag är skyldig att utan oskäligt dröjsmål anmäla till 1. om de inkomster som avses i 12 § första stycket 1 och 2 samt 15 § väsentligt har ökat för bidragstagaren eller dennes make, 2. om han eller hon byter bostad eller om boendeförhållandena ändras, eller 3. om han eller hon gifter sig eller äktenskapet upplöses. 27 § Bostadstillägget skall omprövas när något förhållande som bestämmer tilläggets storlek har ändrats. Bostadstillägget får räknas om utan föregående underrättelse om den del av årsinkomsten ändras som utgörs av en förmån som betalas ut av den allmänna , pension enligt utländsk lagstiftning, avtalspension eller motsvarande ersättning som följer av kollektivavtal. Detsamma skall gälla när sådant belopp som avses i 19 § ändras.