prop · GO031D30 · 2001-01-01 00:00:00 — Med hjälp av den s.k. SimpLex-gruppen, som består av representanter för små företag samt småföretagsexperter, kommer regelförenkling av befintliga regelverk att övervägas. Prioriterade områden är skatte- och arbetsrättslagstiftning, men även miljölagstiftning. Skattelagstiftning Regeringen avser att, inom ramen för SimpLex- arbete analysera de förslag inom skatteområdet som lämnas av SimpLex-gruppen. Regeringen har även tillsatt utredningar på skatteområdet vilkas arbete syftar till att bl.a. åstadkomma regelförenklingar för små företag. Det gäller och Utredningen om reglerna för beskattning av ägare i fåmansföretag m.m. (dir. 1996:78 och 1998:4 resp. 1999:12). I SimpLex:s arbetet ligger att förslagen från dessa utredningar kommer att, och i en nära dialog med näringslivet, övervägas från förenklingssynpunkt. Arbetsrättslagstiftning Regeringen har inlett förberedelser för en genomgripande översyn av semesterlagen och kommer i slutet av innevarande år att tillsätta en utredning som skall se över regelverket ur främst ett förenklingsperspektiv. Pågående regelförenklingsarbete Regelförenkling är en angelägenhet för hela regeringen och präglar arbete. Inom olika delar av pågår regelförenklingsarbete som är av betydelse för små företag. Nedan redovisas några exempel på sådana initiativ. På skatte- och avgiftsområdet kan, förutom de utredningar som nämnts tidigare, nämnas att en ny lag om självdeklarationer och kontrolluppgifter bereds inom och att en ny och moderniserad socialavgiftslag införs . Dessutom pågår ett projekt inom som skall leda till förslag om enklare beräkningar och deklarationer vad gäller försäljning av värdepapper. Inom myndigheten pågår även en utvärdering av skattekontoreformen ur ett helhetsperspektiv, för att möjliggöra förbättringar och därigenom möta behov hos skattebetalare, användare och andra intressenter. Målet är att tillhandahålla ett fullgott stöd för redovisning och betalning av de skatter och avgifter som hanteras i skattekontosystemet. En översyn pågår inom av olika gränsvärden i bl.a. bokförings- och redovisningslagen. Syftet är att samordna och nedbringa antalet gränsvärden. Ett system för elektronisk ingivning av ansökningar om patent förbereds. Vad gäller varumärken och mönsterskydd utreds frågan av respektive . Information, service och rådgivning Mindre och nystartade företag har med sina begränsade administrativa resurser i allmänhet ett större behov än stora företag av god information, väl utvecklad service och rådgivning, inte minst från statliga myndigheter. Regeringen har därför påbörjat ett kontinuerligt förbättringsarbete för att öka kvaliteten i myndigheternas insatser på detta område. lät genomföra en kundundersökning bland ett urval av myndigheter med täta företagskontakter. Kundundersökningen skall göras regelbundet och fungera som ett stöd för myndigheternas kvalitetsarbete och för statens styrning av myndigheterna. Deltagande myndigheter skall därför redovisa vilka åtgärder som vidtagits för att förbättra verksamhetens information, service och tillgänglighet för i första hand små och medelstora företag. Undersökningen och myndigheternas påföljande åtgärder kommer att sammanställas och utvärderas . Nästa undersökning beräknas genomföras . Det har i flera sammanhang pekats på behovet av att på en samlad plats nå olika typer av information och service från myndigheterna. Regeringen har därför gett i uppdrag att i samråd med vissa andra aktörer vidareutveckla användningen av Internetbaserade tjänster för information och ärendehantering riktade till befintliga och blivande företagare. Genom att presentera företagsrelevant myndighetsinformation på ett överskådligt sätt på en plats på Internet (en s.k. portal) kommer överskådligheten att öka och informationen bli mer lättillgänglig. Informationen kan nås när det passar användaren, oberoende av myndigheternas öppettider. Portalen skall presentera information utifrån ett användarperspektiv, dvs. utifrån olika situationer och frågor användarna har, snarare än utifrån myndighetsstrukturen. I propositionen Vissa organisationsfrågor inom näringspolitiken (prop. 1999/2000:71) föreslogs att den nya myndigheten för företagsutveckling bör få ansvar för att samordna ett utbyggt informationssystem. Arbetet med att utforma portalen pågår och målet är en lansering av en första version . I den ekonomiska vårpropositionen (prop. 1999/2000:100) tillfördes ytterligare för bl.a. portalen och kundundersökningen. utvecklade befintliga och nya internetbaserade tjänster för informationsspridning. Bland annat omarbetades den webbtjänst som är kopplad till informationstjänsten Startlinjen . arbete för att främja företagande bland kvinnor har pågått och inriktats på att synliggöra kvinnor som företagare och utveckla rådgivning och rådgivningsmaterial för kvinnors behov. har fortsatt projektet affärsrådgivare för kvinnor . har insatser för erfarenhetsutbyte genomförts i form av nätverksträffar, utbildningar och genom den elektroniska mötesplatsen. samordnar dessutom ett europeiskt nätverk av organisationer liknande , som arbetar med att främja kvinnors företagande. Tillgång till rådgivning och stöd är generellt viktigt för nyföretagaren men kan vara av särskild betydelse för vissa grupper som till exempel invandrare och kvinnor. I den ekonomiska vårpropositionen avsattes 2003 för att öka sysselsättningen bland invandrare. Av dessa överförs till utgiftsområde 24, anslag 38:2 Näringslivsutveckling för utvärdering och metodutveckling av rådgivningsverksamhet riktad till invandrarföretagare. En mer långsiktig källa till kunskap genereras av den forskning som pågår inom området. Fortsatta särskilda forskningsinsatser bör därför göras för att ytterligare stärka kunskaperna om kvinnors företagande och särskilda ansträngningar måste göras för att sprida de resultat som forskningen redan gett. Regeringen överförde fördelningen av anslaget A3 Stöd till kooperativ utveckling till . Stödet fördelas till de 24 lokala kooperativa utvecklingscentrum (LKU) som finns utspridda i landet. har ur anslaget fördelats till landets 24 LKU för kostnadsfri information och rådgivning. ur anslaget har fördelats till dels eget tillsammans, för att bl.a. öka kunskapen om den kooperativa företagsformen bland de myndigheter som har till uppgift att stödja nyföretagande och allmänheten, och dels till kompetensutvecklingsinsatser för rådgivarna vid Lokala kooperativa Utvecklingscentra LKU. skall lämna en delrapport och en slutrapport om av en utvärdering av informationssatsningen Starta eget tillsammans . Vidare skall redovisa en utvärdering av samtliga insatser inom kompetensutvecklingsprogrammet för rådgivare vid Lokala Kooperativa Utvecklingscentra (LKU). har ett också sektorsansvar för en ekologiskt hållbar utveckling och bidrar genom bl.a. rådgivning, information samt stöd till forskning och utveckling. Baltic 21 är ett program för långsiktigt mellanstatligt samarbete i med syfte att nå en hållbar utveckling. och är Lead Parties för arbetet inom Industrisektorn. har tilldelats det operativa ansvaret i genomförandet av projektet. Verksamheten inriktas på förankring i näringslivet och genomförande av programmets aktiviteter. PRV är betydelsefull för företagare såsom varande registreringsmyndighet för bolag, varumärken och patent. Det verifieras också av den höga efterfrågan på PRV:s tjänster. PRV har även en viktig roll då det gäller att sprida information till näringslivet, både då det gäller de immaterialrättsliga skyddssystemen men även innehållet i PRV:s omfattande register. Arbete pågår också för att förenkla registreringen av företag. På regeringens uppdrag arbetar PRV och RSV med att ta fram en gemensam Internetbaserad lösning för företagsregistrering hos de bägge myndigheterna som kommer att leda till förkortade handläggningstider och ge ökad information till företagen. Lösningen innebär kort att företagaren kan välja att lämna in sin ansökan om registrering till PRV och/eller RSV som handlägger ärendet parallellt. En första version av den Internetbaserade lösningen kommer att vara klar . Vidare har PRV på uppdrag av regeringen , delvis i samarbete med Statskontoret, genomfört en utredning i syfte att skapa ett s.k. uppgiftskravregister. Genom att skapa en form av överblick och kontroll av att uppgifter inte tas in vid fler tillfällen än vad som är nödvändigt förenklas uppgiftslämnandet från företagen till myndigheterna. En rapport har avlämnats till regeringen . Vissa problem kring sekretessfrågor har identifierats vid beredningen av PRV:s rapport i . Ett eventuellt genomförande av förslaget kräver ytterligare utredning. Vidare är det osäkert om det förslag som PRV lagt fram verkligen leder till ett väsentligt minskat uppgiftslämnande från företag till statliga myndigheter. I det fortsatta arbetet för att nå en minskad uppgiftslämnarbörda för företagen kommer både PRV:s förslag och andra tänkbara förenklingsförslag att noggrant prövas. En särskild utredning (Ju 1997:11) ser över lagstiftningen inom varumärkesområdet. Uppdraget skall redovisas . Regeringen har beslutat om direktiv för en utredning som skall se över ordningen för prövning av mål som handläggs vid PBR samt av patentmål vid . Utredningen skall ta ställning till om PBR:s verksamhet helt eller delvis kan överföras till . Utredningen skall redovisa sina förslag . Kompetens och kunskapsöverföring bidrar till företags utveckling genom fördjupade insatser som syftar till affärsutveckling, produktförnyelse, kompetensförstärkning, internationalisering, IT- och administrativ utveckling, miljö- och kvalitetsstyrning m.m. har genomfört ca 21 000 fördjupade insatser i olika företag. Det är en minskning i jämförelse med vilket bl.a. beror på att tidsinsatsen per kundföretag ökat och mer tid ägnats åt att aktivt söka upp tillväxtföretag. Ungdomsåren och inte minst skolåren är särskilt betydelsefulla för att bygga upp de färdigheter som ligger till grund för att utvecklas till en företagsam individ. NUTEKs projekt i skolan har som syfte att öka skolans intresse för entreprenöriellt arbetssätt och utveckla elevernas företagsamhet. Projektet har arbetat genom att stödja utvecklingsprojekt och skapa både fysiska och elektroniska mötesplatser. har på regeringens uppdrag redovisat ett förslag till nationellt handlingsprogram för ungt företagande. Utgångspunkten för arbetet har varit regeringens förslag om en ny ungdoms- politik (prop. 1998/99:115) som antog . Stiftelsen industridesign (SVID) inriktar sin verksamhet på åtgärder som främjar kunskap och kompetens inom industriell design i syfte att öka konkurrenskraften inom svenskt näringsliv. genomförs en utvärdering av SVID. I uppdraget ingår att kartlägga SVID:s verksamhet och analysera om målen för verksamheten uppnåtts och om de överensstämmer med statens roll och åtagande när det gäller stöd och rådgivning till företag. Utvärderaren skall även belysa vilka effekter SVID:s olika insatser haft för företagen samt göra en kartläggning av övriga aktörer som arbetar med liknande typer av verksamhet. Med detta som utgångspunkt skall utvärderaren lämna förslag på hur SVID:s verksamhet på lämpligaste sätt kopplas till den framtida organisationen inom näringspolitiken. Utvärderingen skall vara färdig . Turism De verksamhetsmål som regeringen satt upp för Turistdelegationen har inneburit aktiviteter inom områdena samordning av statliga insatser, kunskapsutveckling, statistik, utredningsverksamhet, bidrag, samarbetet med , utvecklingsarbete inom Europeiska unionen samt hållbar utveckling av turism. Turistdelegationen har bl.a. distribuerat nyhetsbrev, deltagit i aktiviteter anordnade av lokala och regionala turistorganisationer, kommuner, länsstyrelser, företagsorganisationer och centrala myndigheter samt fullföljt arbetet med att utveckla ett nationellt FoU-program för företagen i rese- och turistindustrin. Inom ramen för Rese- och Turistråds IT-projekt har arbetet fortsatt med att utveckla på Internet, ett sammanhängande kommunikations- och informationssystem för samverkan och kompetensutveckling i turistnäringen. Inom ramen för allmänna regionalpolitiska åtgärder har erhållit till projektet för att förnya och förbättra informationen till utländska konsumenter via bl.a. callcenter. Både Turistdelegationen och deltar i arbetet med de regionala tillväxtavtalen. Geologisk verksamhet, mineralfrågor, sanering av oljelager m.m. geologiska undersökning tillhandahåller geologisk information för områdena miljö och hälsa, fysisk planering, hushållning och försörjning med naturresurser, jord- och skogsbruk samt totalförsvar. I detta syfte undersöks, dokumenteras och marknadsförs information och görs snabbt tillgänglig. SGU verkar också för ett ekologiskt och balanserat utnyttjande av landets mineralresurser och stödjer riktad grundforskning och tillämpad forskning inom det geovetenskapliga området. har SGU uppgiften att miljösäkra statliga oljelagringsanläggningar m.m. Detta är ett nödvändigt arbete för att sanera förorenad mark och förorenade anläggningar som staten använt för den civila beredskapens behov. SGU är vidare chefsmyndighet för Bergsstaten som beviljar tillstånd och utövar tillsyn enligt minerallagen. Modern forskning inriktas i ökande omfattning mot utveckling av nya material. Gruv- och mineralindustrierna kommer fortsatt att vara viktiga som leverantörer av råvaror men också för utvecklingen av nya material och resurssnåla processer. För att finna nya fyndigheter och uppnå en effektiv och miljövänlig utvinning och vidareförädling krävs kunskap om malmgeologi men också kompetens inom bergteknik, processteknik och metallurgi. I de två nordligaste länen finns nu utvecklade planer för att förstärka kompetens och hållbar utveckling inom gruvindustrin. Regeringen anser att detta är en nationellt viktig uppgift och har med detta syfte för avsikt att förstärka det tekniska vetenskapsområdet inom samt anslaget till geovetenskaplig FoU inom geologiska undersökning. Teknisk forskning och utveckling och dess infrastruktur Teknisk forskning och utveckling har genomfört statliga insatser för att främja teknisk forskning och industriellt utvecklingsarbete, etablering och utveckling av små och medelstora företag samt balanserad regional utveckling. I anslutning härtill har verket genomfört utrednings- och utvärderingsverksamhet. En övergripande näringspolitisk frågeställning är hur skall kunna stärka sin position bland industriländerna. har bidragit till att identifiera outnyttjade möjligheter till förnyelse och tillväxt verkar genom olika programinsatser som nationell samordnare för bl.a. innovationspolitik och teknikpolitik inklusive teknisk forskning och utveckling. har spelat en mycket betydelsefull roll i arbetet med de regionala tillväxtavtalen. Myndigheten följer också, som nationellt expertorgan, näringslivets utveckling, bevakar näringspolitiken och granskar hur förändringar i omvärlden påverkar näringslivets villkor i . Alla program har en väsentlig näringslivsanknytning för att kunna uppnå en effektiv dubbelriktad kunskapsöverföring mellan forskning och företag. En provperiod med program som fångar upp företag som inte tidigare haft kontakter med industriforskningsinstitut och högskolor har genomförts med goda resultat. Den har utmynnat i insatser av längre varaktighet. Insatser inom forskning och utveckling görs för att öka deltagandet av svenska företag i EU:s forsknings- och utvecklingsprogram. Företagen får därigenom tillgång till forskningsresultat som kan utnyttjas för att utveckla den egna verksamheten, något som är nytt för många små och medelstora företag. De får också en ökad FoU-kompetens och en förbättrad teknisk position i förhållande till sina konkurrenter. strävar inom det femte ramprogrammet efter att ytterligare stärka sina industriella kontaktnät. Viktiga generiska områden av stor industriell vikt och utvecklingspotential där gör insatser är informationsteknik, bioteknik och materialteknik. Andra områden är processteknik, miljöteknik, verkstadsteknik, transportteknik och medicinsk teknik. Ytterligare insatsområden är komplexa tekniska system, mindre företags kompetens och teknikförsörjning, tjänsteproduktion och IT-användning samt människa -teknik-organisation. Vidare satsar resurser på , industriforskningsinstitutens kollektiva forskningsprogram och särskilda program för fordonsteknik, flygteknik, IT-verkstadsteknik, träråvarubaserad industri samt livsmedelsteknik. De senaste årens förändringar av finansieringssystemet för nationell forskning och utveckling har lett till en gradvis förändring av roll. Större tyngd läggs på att bidra till näringslivets kompetensbehov, tekniköverföringsinsatser och olika samverkansprojekt. Tekniköverföringsinsatser kan numera finansieras även via sådana aktörer som ligger utanför industriforskningssystemet såsom högskolor och andra institut exempelvis . har inlett ett arbete som syftar till att utröna förutsättningarna för nya samverkansformer för forskning och utveckling som finansieras gemensamt mellan staten och näringslivet. Försöken med Aktiv industriell samverkan () och Industripoler för forskning (IPF) är ett led i detta arbete som innebär att medvetandegöra företagen om den potential som ligger i gemensamt utnyttjande av resurser för kvalificerad och dyrbar forskning och utveckling. Beträffande den kommande strukturen hänvisas till avsnittet En effektivare myndighetsstruktur (sid. 19). Inom rymdverksamheten görs insatser för rymdforskning, fjärranalys, industriutveckling samt genom deltagande i det europeiska rymdsamarbetet inom och bilaterala samarbete främst med . Utmärkande för rymdverksamheten är nödvändigheten av internationellt intellektuellt och finansiellt samarbete samt de ofta mycket långa genomloppstiderna för projekten. Den svenska rymdforskningen sker i internationell samverkan. Inom ramen för deltar svenska forskargrupper i program som genomförs med utnyttjande av satelliter, sonder, ballonger m.m.. Industriutveckling sker inom alla Rymdstyrelsens program som innehåller industriarbete. I syfte att långsiktigt höja industrins kompetens inom dess specialområden har ett nationellt, med industrin samfinansierat, industriutvecklingsprogram inrättats. En utvärdering av programmet kommer att påbörjas . Det nationella forskningssatellitprogrammet har haft en ny framgång med det lyckade genomförandet av mikrosatellitprojektet 2. är nästa forskningssatellit som utvecklas under svensk ledning. Det tekniskt utmanande utvecklingsarbetet har tagit än förutsett men uppsändning är planerad /2001. Framtiden för mindre experimentbärare, som sondraketer och ballonger, utreds inför framtida programplaneringen. Huvuddelen av den svenska rymdverksamheten bedrivs inom ramen för (). av statens medel till rymdverksamheten avser betalningar till . ESA-samarbetet sker inom såväl obligatoriska som frivilliga program. Inriktningen på det svenska deltagandet i ESA- program bestäms i stor utsträckning av den speciella kompetens som utvecklats hos företag och forskare. () är ett samfund av invalda ledamöter som är verksamma inom teknik, vetenskap, industriell produktion och ekonomi. IVA främjar ingenjörsvetenskap och näringsliv. Stiftelsen attachéverksamhet (STATT) är en offentlig stiftelse med svenska staten och som stiftare. Syftet med verksamheten är enligt stadgarna att genom insamling, analys och överföring av teknisk information från utlandet bidra till tekniskt industriella utveckling. Teknisk infrastruktur () svarar för huvuddelen av primärmetrologin i efter genomförd koncentration och avveckling av två riksmätplatser . En mindre del som avser joniserad strålning återfinns hos (). Riksmätplatserna tillhandahåller till övervägande delen spårbara kalibreringar där hög komplexitet och noggrannhet efterfrågas. Rutinmässiga kalibreringar sker vanligtvis hos fristående kalibreringslaboratorier, men även i begränsad omfattning hos riksmätplatserna. I en del fall är kalibreringsverksamheten således liten men riktad mot ackrediterade laboratorier som i sin tur har en omfattande verksamhet. En viktig del av riksmätplatsernas arbete består i att förmedla kunskap. För att utveckla och förmedla kunskap samarbetar riksmätplatserna med bl.a. högskolor och universitet genom forskarstuderande och i projekt. SWEDAC har haft i uppdrag att utreda och utveckla ett system med referenslaboratorier inom kemisk metrologi vars kompetens ska styrkas genom ackreditering. Utredningen pekar på att det finns ett stort intresse för denna utveckling och liknande tankar förekommer i en rad utredningar inom och andra internationella forum. Det behövs en internationell samordning. Elsäkerhetsverksamheten bedrivs för att förebygga av elektricitet orsakad skada på person och egendom samt störningar på radiokommunikation och näringsverksamhet inom området elektromagnetisk kompatibilitet (EMC). Inom området bedrivs verksamhet som skall svara för statliga insatser för att bygga upp, upprätthålla och utveckla en god säkerhetsnivå för elektriska anläggningar och elektrisk materiel samt medverka till en tillfredsställande elektromagnetisk kompatibilitet. ansvar för elanläggningstillsynen omfattar ca 5,2 miljoner elanläggningar, varav ca 900 000 arbetsställen och ca 4,3 miljoner bostäder. Det är till de områden där risken för olyckor och elbränder bedöms som högst och där till-synen kan förväntas ge störst effekt som verkets insatser har prioriteras. Inom elsäkerhetsområdet har föreskrifter utarbetats som är nödvändiga för att elsäkerheten skall upprätthållas utan att de utgör hinder för den tekniska utvecklingen eller för handeln med andra länder. Föreskrifterna på elmateriel-området baseras till stor del på EU- direktiv och har aktiviteten på föreskriftsområdet legat på en relativt hög nivå. Vad beträffar tillsyn av elanläggningar har arbetet inriktats mot att motivera och bidra till att säkerställa att ägare och användare av elektriska anläggningar och elektrisk materiel iakttar elsäkerhetsföreskrifterna samt att elinstallationer utförs enligt gällande säkerhetsföreskrifter. Tillsynen på elmaterielområdet utgörs till största delen av marknadskontroller för att tillse att föreskrifter om kontrollordning, samt om utförande, handhavande och skötsel av elmateriel följs. Standardisering bedrivs i inom SIS Standardiseringen i och i åtta av SIS auktoriserade standardiseringsorgan. SIS och de auktoriserade organen är ideella föreningar där intressenterna, näringsliv, organisationer och myndigheter, gemensamt utarbetar och fastställer Svensk Standard. Den svenska standardiseringsorganisationen representerar i de internationella och europeiska standardiseringsorganen. av all ny Svensk Standard har sitt ursprung i internationellt och europeiskt arbete. Standarder är i grunden frivilliga dokument som haft stor betydelse för svenska industriella framgångar under det senaste årtiondet. Av särskild betydelse för staten är att standarder givits rättslig verkan inom ramen för EG:s harmonisering av lagstiftningen till skydd av medborgarnas liv, hälsa, egendom och miljö. Nya behov av standarder uppstår bl.a. genom den snabba utvecklingen av elektronisk handel samt genom pågående revision av EG:s produktsäkerhetsdirektiv. Statens insatser har i första hand avsett sådant standardiseringsarbete som berört medborgarnas skydd till liv hälsa och egendom samt miljö. () är ett av landets största forskningsinstitut med stor teknikbredd och med omfattande kontaktytor. Verksamheten täcker ett stort antal branscher och samhällsektorer. SP har kompetens på internationell nivå för utveckling och utvärdering av teknik och av material, produkter och system. Genom samverkan mellan enheter med teknikbaserad kompetens uppnås flexibel behovsanpassning, hög effektivitet, starka FoU-miljöer samt koppling till högskolornas disciplinorienterade FoU. Verksamheten har stora nyttoeffekter, särskilt för små- och medelstora företag, bl.a. genom den länkning av FoU-resultat till användningen i näringslivet.