prop · GP031d17 · 2001-09-20 00:00:00 — För lärare med inriktning motsvarande den nya lärarutbildning med inriktning mot , har regeringen inte tidigare fastställt några examinationsmål. Med nuvarande dimensionering kommer antalet examinerade lärare med denna inriktning att minska, som ett visst överskott av lärare med den äldre examen grundskollärare med inriktning mot undervisning i årskurserna 17 föreligger. Mot bakgrund av det förväntade behovet av lärare med inriktning mot framtidens förskola och förskoleklass bedömer regeringen att antalet examinerade med inriktning mot bör öka. Regeringens förslag till mål för perioden 20012004 och planeringsförutsättning för perioden 20052008 framgår av tabell nedan. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 7.1.1 Examinationsmål för lärare Regeringen avser med utgångspunkt i ovanstående tabell att i regleringsbrev fastställa examinationsmål för de universitet och högskolor som har lärarutbildning. Regeringens åtgärder för att på kort sikt öka examinationen avses ske genom s.k. särskilda lärarutbildningar (). De särskilda lärarutbildningarna vänder sig till lärare som arbetar i en skola men som är obehöriga att anställas tills vidare eller önskar vidga sin kompetens. Kommunen kommer att medverka med relevant lärartjänstgöring, och i övrigt underlätta för läraren/studenten att genomföra studierna. I de särskilda lärarutbildningarna studerar lärarna på halvfart kombinerat med anställning på halvtid i skolan. Denna modell för att snabbt höja kompetensen bland skolans lärare har prövats av ett antal högskolor och kommuner och bedömts värdefull att utveckla vidare. För den enskilde studenten beräknas studierna kombinerade med arbete i en skola pågå under högst . För detta krävs av de kommunala skolhuvudmännen att ett anställningsförhållande pågår under minst . Satsningen beräknas pågå . skall spegla prioriteringarna för den reguljära lärarutbildningen. Särskilt väl torde lämpa sig för utbildning av lärare i yrkesämnen, modersmål och teckenspråk samt för specialpedagogisk påbyggnadsutbildning för grund- och specialskolan. lärarexamen med inriktning mot modersmål framhållas. Regeringen föreslår att det skall avsättas särskilda medel motsvarande 4 000 lärarstudenter anställda i en skola för deras vidareutbildning till en lärarexamen som medför behörighet för läraryrket. Villkoren för denna utbildning kommer att regleras i en särskild förordning. föreslås att 1 000 studenter (motsvarande 500 helårsstudenter) ges möjlighet att delta i utbildningen. Ersättningen är beräknad till per helårsstudent. Som en planeringsförutsättning bör gälla att det i finns motsvarande 1 500 helårsstudenter och motsvarande 2 000 helårsstudenter . Med de föreslagna ordinarie och särskilda åtgärderna kommer examinationsmålen att kunna uppnås för riket som helhet under förutsättning att genomströmningen i lärarutbildningen ökar. Regeringens förslag: Huvudmannaskapet för musiklärarutbildningen i skall övergå från till staten . Skälen för regeringens förslag: godkände regeringen ett avtal daterat mellan svenska staten och om musiklärarlinje i . Med anledningen av propositionen om landstingskommunal musiklärarutbildning i Ar- vika (prop. 1978/79:4, bet. 1978/79: UbU 10, rskr. 1978/79:25) beslutade i frågan. Avtalet gäller tills vidare. Utbildningen förlades till Folkliga som är en folkhögskola med som huvudman. Vid full utbyggnad /81 skulle det statliga bidraget till utbildningen motsvara minst 120 årsstudieplatser. vid har inkommit med en skrivelse till () om ändring av huvudmannaskapet för (dnr U2001/1518/UH) där nämnden redogör för diskussioner med om en eventuell överflyttning av huvudmannaskapet för till staten och att efter en sådan överflyttning bör bedriva den aktuella utbildningen. I dessa diskussioner har även kommun deltagit. Samtliga parter är överens om att bör övergå till att bli en del av . Parterna anser att utvecklingen av utbildningens kvalitet därigenom kan ges bättre förutsättningar och att får en ledning med bredare kompetens för högre utbildning. Dessutom förstärker en estetisk och pedagogisk profil och möjligheterna till samverkan mellan pedagogiska utbildningar förbättras. Vidare kan tvärvetenskaplig samverkan med andra ämnesområden underlättas. har även ansökt hos om att erhålla rätten att utfärda musiklärarexamen enligt den äldre ordningen av denna lärarexamen. Regeringen föreslår att huvudmannaskapet övergår från till staten . De närmare villkoren för detta bör regleras genom avtal mellan och staten genom som sedan godkänns av regeringen. Detta kan förväntas ske . Vidare bör de medel som har anvisats för under anslaget 25:72 Enskilda högskoleutbildningar m.m. i stället anvisas under anslaget 25:38 : Grundutbildning . 7.1.14Samverkan med det omgivande samhället Regeringen gav () i uppdrag att genomföra en översyn av vissa samverkansformer. RRV skulle, med utgångspunkt i de ursprungliga intentionerna, genomföra en översyn av den verksamhet som bedrivs av teknikbrostiftelserna och de holdingbolag, inklusive hel- och delägda bolag, som inrättats vid elva universitet och högskolor. RRV konstaterar i rapporten forskning till tillväxt statligt stöd till samverkan mellan högskola och näringsliv (RRV 2001:11) att holdingbolagen, vid sidan av uppgiften att bedriva 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 forsknings- eller utvecklingsarbete som syftar till kommersiell exploatering av projekt och kunskaper, används som breda redskap i lärosätenas samverkan med det omgivande samhället. RRV anser att den styrande principen bör vara att det är högskolan som har det grundläggande ansvaret för att forskare och företag ges goda förutsättningar att samverka, men att holdingbolagen bör kunna utgöra ett stöd till samverkansprocessen. RRV anför vidare att teknikbrostiftelserna bör inrikta och utforma sin verksamhet så att de bygger upp lärosätenas förmåga att ta sitt ansvar för samverkansprocessen. RRV föreslår att samtliga universitet och högskolor skall få bilda holdingbolag. Holdingbolagen skall kunna inneha dotterbolag vars syfte är att stödja samverkansarbetet och av bolagsordningarna skall det framgå att dotterbolag som bildas för att bedriva såddfinansieringsverksamhet skall kunna samägas med andra aktörer och därmed tillföras externt kapital. Vidare anser RRV att förutsättningarna vad gäller dotterbolag som har ansvar för uppdragsutbildning vid lärosätet bör förtydligas. I en särskild proposition om FoU och samverkan i innovationssystemet gör regeringen bedömningen att holdingbolagen har goda förutsättningar att fortsätta utvecklas mot att kunna stödja både kommersialisering av forskningsresultat och samverkan mellan forskare och befintliga företag. Regeringen avser därför att föreslå i nämnda proposition att universitet och högskolor, som inte har holdingbolag, skall ges möjlighet att kunna bilda sådana. Ett holdingbolag bildas genom regeringsbeslut grundat på ansökan från lärosätet och regeringen kommer att pröva varje ansökan enskilt. Ett villkor för regeringens medgivande att bilda holdingbolag är dock att det finns finansiella förutsättningar. Med utgångspunkt i de kriterier som gällde vid bildandet av de nuvarande holdingbolagen kommer regeringen att utarbeta nya kriterier för vad ansökan skall innehålla. Regeringen föreslår att skall avsättas för att bilda holdingbolag vid , och . Medel för ändamålet har beräknats under anslaget 25:73 Särskilda utgifter för universitet och högskolor. Lärosäten, som inte har holdingbolag, bör efter ansökan och prövning av regeringen i varje enskilt fall kunna få möjlighet att bilda holdingbolag. Ett villkor för regeringens medgivande är dock att 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 det finns finansiella förutsättningar. Regeringen bedömer att en översyn av bolagsordningarna bör genomföras för att göra det möjligt för såväl befintliga som nya holdingbolag lära nytt blir en av de viktigaste kompetenserna. De yrkesverksammas behov av kompetensutveckling innebär att individer med vitt skilda utbildningsbakgrunder och yrkeserfarenheter vill att öka det egna kapitalet, under förutsätt- och behöver ta del av kurser och program vid ning att universitetens och högskolornas resurser inte används samt att staten även fortsättningsvis är ensam ägare till bolaget och De kommer till högskolan med kunskaper och kompetenser de tillägnat sig både genom det ordinarie utbildningssystemet och genom lärande i vardags- eller yrkeslivet. att bilda dotterbolag som skall kunna fördem saknar den formella behörigheten för att Bolagsordningarna för de befintliga holdingbolagen kan dock inte ändras utan regeringens medgivande. En förutsättning för att nya holdingbolag skall kunna bildas är att verksamheten är avgränsad på ett sådant sätt att universitetens och högskolornas grundläggande verksamhet inte hämmas genom bolagsbildningen. Staten bör vara ensam ägare till holdingbolaget och förändringar av bolagsordningen bör kräva regeringens medgivande i varje enskilt fall. Dotterbolagen som får i uppgift att förmedla uppdragsutbildning får inte förmedla uppdragsutbildning åt andra än statliga universitet och högskolor. Lärosätet skall bedriva utbildningen och förordningen (1997:845) om uppdragsutbildning vid universitet och högskolor skall tilllämpas. Dotterbolagen får således inte bedriva uppdragsutbildning i egen regi. Regeringen vill dock understryka att uppdragsutbildning endast får köpas av annan än enskild, dvs. för personer som uppdragsgivaren utser. Uppdragsutbildningen får inte inverka negativt på den grundläggande högskoleutbildningen som eller högskolan skall bedriva. Frågan om bildande av holdingbolag avses hanteras i en särskild proposition om FoU och samverkan i innovationssystemet. Regeringen vill i detta sammanhang betona att ansvaret för lärosätenas samverkan med det omgivande samhället åligger det enskilda lärosätet som helhet och dess ledning. I regleringsbrevet för avseende anslag till universitet och högskolor m.m. framför regeringen att den avser att begära in en särskild redovisning av lärosätenas samverkan med det omgivande samhället och information om verksamheten , med början 2003. Högskolans roll i det livslånga lärandet I ett föränderligt samhälls- och arbetsliv åldras kunskap och kompetens snabbt. kunna antas till en viss högskoleutbildning, men har erhållit den reella kompetens som utbildningen kräver genom t.ex. utbildning utanför utbildningssystemet eller genom yrkesverksamhet, i kombination med utbildning inom ramen för det ordinarie utbildningssystemet. Dessa individer bör kunna få sin kompetens bedömd av lärosätet direkt i relation till de krav den högskoleutbildning de vill gå ställer. För att tydliggöra behovet av att människors reella kompetens tas till vara anför regeringen i propositionen Den öppna högskolan (prop. 2001/02:15) att lärosätena vid antagning bör göra en individuell prövning av den sökandes reella kompetens, såväl i relation till den särskilda behörigheten som till den grundläggande behörigheten. Regeringen har dessutom beslutat att som en engångssatsning fördela för att stödja universitets och högskolors arbete med att utveckla metoder för bedömning av reell kompetens. Regeringen anser även att en person bör kunna tillgodoräkna sig kunskaper och färdigheter som hon eller han har erhållit utanför det formella utbildningssystemet. Hon eller han skall därmed också kunna få utbildningen avkortad om den reella kompetensen motsvarar kunskaper som ges inom ramen för det program eller den kurs personen läser. Regeringen bedömer att universitet och högskolor bör fortsätta att utveckla sin roll i det livslånga lärandet. Frågan om högskolans roll i det livslånga lärandet hanteras i propositionen Den öppna högskolan (prop. 2001/02:15). Staten och undertecknade en principöverenskommelse om att huvudmannaskapet för de vårdhögskoleutbildningar som landstingen och kommun är huvudmän för skall övergå till staten . Principöverenskommelsen godkändes därefter av regeringen, , samtliga landsting och . Med anledning av propositionen Nytt huvudmannaskap för vårdhögskoleutbildningar (prop. 2000/01:71, bet. 2000/01:UbU17, rskr. 2000/01:262) har godkänt principöverenskommelsen och att staten blir huvudman för den vårdutbildning på högskolenivå som landstingen och är huvudmän för. Medel för berörda universitet och högskolor beräknas för de överförda utbildningarna under anslagen för grundläggande högskoleutbildning och ingår i de s.k. takbeloppen. Antalet helårsstudenter inom de nu överförda vårdhögskoleutbildningarna ingår också i de uppdrag som anges i grundutbildningsanslagen. Som planeringsförutsättning gäller att regeringen satsar på vårdhögskoleutbildning och därefter ytterligare 2004 som en kvalitetsförstärkning för att härigenom utjämna den nationella obalans som råder inom landstingens vårdhögskoleutbildningar. Staten har fortsatt den utbyggnad som landstingen påbörjat 2000. ökade antagningen på sjuksköterskeutbildningen med 475 nybörjarplatser. Vidare gjordes en engångssatsning med 381 nybörjarplatser inom specialistutbildning för sjuksköterskor. Genom statens övertagande av huvudmannaskapet kommer en gemensam ersättning för platser inom vård att tillämpas. Denna utgår med per helårsstudent och helårsprestation, vilket även inkluderar ersättning för klinisk praktik. planeras ytterligare utökning med 446 helårsstudenter på sjuksköterskeutbildningen. Fördelning av platserna framgår av tabell 7.1.2. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 7.1.2 Utbyggnad av sjuksköterskeutbildningen anslag (tkr) avser regeringen att fastställa mål för antalet examinerade sjuksköterskor. Med utgångspunkt i den nu beslutade utbyggnaden anser regeringen att examinationen bör öka från ca 2 2000 till cirka 4 2006. Målet för antalet examinerade sjuksköterskor skall vara 13 400 och som planeringsförutsättning gäller att antalet examinerade skall vara 16 100 . Må- let för de universitet och högskolor som ger sjuksköterskeutbildning kommer att fastställas i regleringsbrev . Ersättning för klinisk praktik tillhandahåller landstingen huvudsakligen praktikplatser utan särskild ersättning från högskolan. I den ekonomiska regleringen mellan landstingen och staten som genomförs , enligt överenskommelsen om ändrat huvudmannaskap, ingår medel för att täcka kostnader för klinisk praktik i landstingens vårdverksamhet. Någon motsvarande överenskommelse mellan staten och kommunerna om ersättning för klinisk praktik har inte kunnat träffas. För nya vårdhögskoleplatser bör lärosätena ta sådan klinisk praktik i anspråk, oavsett huvudman, om den är angelägen från utbildningssynpunkt. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 7.1.16 Forskning och forskarutbildning Vissa insatser inom forskning och forskarutbildning vid universitet och högskolor Forskarutbildningen är en strategiskt viktig utbildning i kunskapssamhället. Faktorer som talar för att en fortsatt utbyggnad av forskarutbildningen är nödvändig är bl.a. att åldersgruppen kommer att öka avsevärt . För att bibehålla andelen forskarutbildade lärare till de större årskullarna av studenter krävs fler forskarutbildade. Till detta kommer att det finns ett behov av att öka andelen lärare med doktorsexamen, inte minst inom högskolor utan vetenskapsområde. Högskolan står inför ett generationsskifte som kommer att bli mycket påtagligt. kommer av landets professorer, av lektorerna och av adjunkterna att uppnå . Dessa personer behöver ersättas med forskarutbildade personer. Inom det svenska näringslivet ökar efterfrågan på forskarutbildade. De svenska storföretagens framgångar och möjlighet till vidare expansion är ofta direkt kopplade till tillgången på kvalificerat utbildad personal. De nya företagen som växer upp och som skall lägga grunden för framtida välfärd är ofta kunskapsintensiva och kräver inte sällan stora forskningsinsatser. Även inom offentlig förvaltning, t.ex. inom vård och skola, finns ett ökat behov av specialutbildade och forskningskompetenta personer. En väl fungerande forskarutbildning är en av de viktigaste förutsättningarna för att skall befästa och utveckla sin ställning som framgångsrik kunskapsnation. Genom forskarutbildningen skall återväxt och tillväxt av våra utbildnings- och forskningsinstitutioner garanteras och det övriga samhällets behov av forskarutbildade tillgodoses. Regeringen har i tidigare propositioner, t.ex. Vissa forskningsfrågor (prop. 1998/99:94, bet. 1999/2000:UbU3, rskr. 2000/01:98) och Forskning och förnyelse (prop. 2000/01:3, bet. 2000/01:UbU6, rskr. 2000/01:98), pekat på behovet av fler forskarutbildade. tas nya steg i den satsning på sexton forskarskolor som presenterades i propositionen Forskning och förnyelse (prop. 2000/01:3). Huvuddelen av den forskning som finansieras av statliga medel utförs av universiteten och hög- De statliga anslagen via vetenskapsområdena eller övriga direkta statsanslag utgjorde av lärosätenas forskningsintäkter. Den externa finansieringen av forskningen inom högskolan har ökat påtagligt senare hälft. Även vad gäller denna finansieringsform rör det sig dock till största delen om offentliga medel. Bland de externa finansiärerna dominerar forskningsråd, statliga myndigheter, EU-medel och forskningsstiftelser. En stor andel av denna externa finansiering används även till forskarutbildning, i första hand till doktorandanställningar inom forskningsprojekt. Som regeringen aviserade i budgetpropositionen höjs anslagen till forskning och forskarutbildning vid universitet och högskolor . Bl.a. sker en omfattande satsning för att ytterligare förstärka forskningen vid , och samt vid , , och . För att skapa starka forskningsmiljöer är det angeläget att lärosätenas resurser används effektivt. Det är viktigt att universitet och högskolor i ökad utsträckning kan profilera sin verksamhet och genomföra strategiska satsningar. Samtliga lärosäten bör utifrån sina egna särskilda förutsättningar åstadkomma starka forskningsmiljöer och främja god forskning. I syfte att förtydliga högskolestyrelsernas ansvar för långsiktiga strategifrågor och uppföljningar av långsiktiga beslut föreslår regeringen i propositionen En öppen högskola (prop. 2001/02:15) att styrelsen ges ett utökat uppdrag att besluta i frågor om högskolans övergripande inriktning. I det följande presenterar regeringen förslag beträffande satsningar på forskarutbildning och forskning samt förslag till satsningar på olika forskningsområden, i enlighet med forskningspolitiska propositionen Forskning och förnyelse (prop. 2000/01:3) och den ekonomiska vårpropositionen 2001 (prop. 2000/01:100). Medlen har beräknats under respektive lärosätes anslag. Forskarskolorna skall erhålla ytterligare resurser. skall erhålla resurser för övertagandet av verksamhet som avser forskning inom hudallergi/haptenkemi. skall erhålla resurser dels för övertagandet av verksamhet som avser forskning om arbetsplatsens luft, dels för verksamhet inom arbetsmiljökemi. skall erhålla resurser för övertagandet av verksamhet som avser toxikologisk och lungmedicinsk forskning. skall erhålla medel för fortsatt drift och utveckling av det (). i skall erhålla resurser för . skall erhålla resurser för forskning inom det utbildningsvetenskapliga området. , Artdatabanken, skall erhålla resurser för fortsatt arbete med en totalinventering av samtliga i nu levande arter av djur, växter och svampar. Skälen för regeringens förslag och bedömning I propositionen Forskning och förnyelse (prop. 2000/01:3) presenterades förslaget att inrätta 16 nya forskarskolor. Regeringen gör bedömningen att forskarutbildningens organisation i form av särskilda forskarskolor kan ha positiva effekter på såväl utvecklingen av utbildningen som en vidgad rekrytering till denna, något som såväl nationella som internationella exempel visat. Inte minst skall forskarskolorna erbjuda en modell som leder till ökat samarbete mellan olika ämnesområden och mellan olika lärosäten. Till varje värdhögskola utsågs ett antal partnerhögskolor. För partnerhögskolor utan vetenskapsområde skall finansiellt stöd till doktorander garanteras av värdhögskolan. Finansiellt stöd kan även ges till de partnerhögskolor som har vetenskapsområde. Både antagning och examination av doktorander knutna till forskarskolan skall kunna ske vid värdhögskolan eller vid något 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 annat lärosäte med examenstillstånd inom forskarutbildningen. har beslutat om forskarskolornas inriktning och allmänna uppläggning. Värdhögskolan skall ta det samordnande och grundläggande ansvaret för forskarskolan. Detta ansvar innebär bl.a. att tillse att forskarskolan organiseras så att samtliga utpekade partnerhögskolor skall kunna ingå som aktiva deltagare. I praktiken kan detta innebära att allmänna studieplaner, kurser, examinationer, handledning och eventuella krav på förkunskaper och tillträdesregler utformas så att de passar de olika partnerhögskolornas särskilda förutsättningar och rådande strukturer. I budgetpropositionen (prop. 2000/01:1) anslogs till de 16 forskarskolorna för perioden 20012003. Dessa medel är en permanent förstärkning till berörda lärosäten. Samtliga forskarskolor tilldelades vardera . Regeringen föreslår att forskarskolorna tilldelas ytterligare vardera , dvs. Dessa medel tilldelas via anslag för respektive vetenskapsområde. Av regleringsbrevet framgick att det som en planeringsförutsättning för forskarskolorna skall gälla att respektive forskarskola vid utgången av 2007 skall ha examinerat minst 25 doktorander förutom forskarskolan i rymdteknik som har att examinera minst 17 doktorander. Denna tidsgräns kan förlängas med upp till beroende på den genomsnittliga tid som doktoranderna inom forskarskolan bedriver institutionstjänstgöring. Regeringen har uppdragit åt att granska och utvärdera dessa forskarskolor (U2001/218/UH). Resurser till för forskning inom hudallergi/haptenkemi Regeringen föreslår att skall erhålla för övertagandet av verksamhet som avser forskning inom hudallergi/haptenkemi. Verksamheten har tidigare finansierats över utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Medel för ändamålet har beräknats under anslaget 25:25 : Forskning och forskarutbildning. Resurser till för forskning inom arbetsplatsens luft samt arbetsmiljökemi Regeringen föreslår att skall erhålla för övertagandet av verksamhet som avser forskning inom arbets- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 platsens luft () samt för verksamhet inom arbetsmiljökemi. Verksamheten har tidigare finansierats genom utgiftsområde 14 Ar- betsmarknad och arbetsliv. Medel för ändamålet har beräknats under anslaget 25:27 : Forskning och forskarutbildning. Resurser till för toxikologisk och lungmedicinsk forskning Regeringen föreslår att skall erhålla för övertagandet av verksamhet som avser toxikologisk och lungmedicinsk forskning (). Verksamheten har tidigare finansierats genom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Medel för ändamålet har beräknats under anslaget 25:33 : Forskning och forskarutbildning. Resurser till för det Regeringen föreslår att skall erhålla för drift och utveckling av det (). är en befolkningsbaserad, tvärvetenskaplig och internationellt unik forskningsresurs inom och omfattar landets samtliga ca 140 000 tvillingar. är en resurs inom ett flertal strategiska forskningsfält, t.ex. kring samverkan mellan arv och miljö i utvecklingen av kroniska folksjukdomar. Ett 40-tal forskargrupper med såväl medicinsk som humanistisk förankring vid och flera andra universitet bedriver aktiv forskning grundad på . Denna forskning spänner över ett brett fält inkluderande medicinska, psykologiska, sociologiska, nationalekonomiska och miljörelaterade frågeställningar. Dessutom bedrivs ett tiotal forskningsprojekt i samarbete med forskare från , och . Verksamheten är helt beroende av extern finansiering. För att möjliggöra och säkerställa en långsiktig basfinansiering av den löpande driften och fortsatt utveckling av registret krävs en ökning av anslaget för forskning och forskarutbildning. Medel för ändamålet har beräknats under anslaget 25:33 : Forskning och forskarutbildning. i , övertagande av