prop · GP031d22 · 2001-09-20 00:00:00 — preliminärdebiterar elföretagen sina kunder för att sedan göra en justering efter att mätarställningen har lästs av. Regeringen gav i uppdrag att, i samråd med och med företrädare för branschen, närmare utreda förutsättningarna för att 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 införa debitering efter faktisk elförbrukning i kombination med tätare mätaravläsningar. Motivet för detta är dels allmänna konsumentintresse, dels möjligheten att effektivisera elanvändningen. Uppdraget skall delredovisas och slutredovisas (dnr N1999/9887/ESB, dnr N2000/4939/ESB). Att ha en god effektbalans är en av grundpelarna för att ha en säker tillgång på el. Regeringen har förtydligat Svenska kraftnäts roll och ansvar i denna fråga i regleringsbrevet till . Ett antal mål för Svenska kraftnäts verksamhet har där specificerats. skall rapportera till regeringen om de aktiviteter som genomförts och vilka resultat som uppnåtts beträffande utvecklingen av marknadsinstrument för att hantera effektbalansen. Därutöver skall inriktningen på det fortsatta arbetet redovisas och en bedömning göras av behovet av kompletterande åtgärder. Utöver de insatser som genomförs av har effektproblemet också uppmärksammats inom det nordiska, politiska samarbetet där betydelsen av gemensamma insatser inom detta område betonats bl.a. vid energiministrarnas möte på . Som ett led i detta arbete har viktiga gemensamma principer för hur effektproblem bör hanteras på en gemensam marknad tagits fram i samarbete mellan företrädare för de svenska och norska regeringarna. () har genomfört en enkätstudie av konsumenternas agerande och attityder på de omreglerade el- och telemarknaderna. Resultatet har publicerats i rapporten är lös! konsumenternas agerande på de omreglerade el- och telemarknaderna. RRV har efter rapporten gått vidare med två separata studier av de berörda tillsynsmyndigheterna på de omreglerade el- och telemarknaderna. presenterade RRV rapporten skapa aktiva konsumenter och stöd till konsumenterna på elmarknaden (RRV 2001:10). 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 slutsatserna att myndigheterna har prioriterat åtgärder för att stödja konsumenternas agerande på den omreglerade elmarknaden lågt. Regeringen föreslår i sin proposition Handlingsplan för konsumentpolitiken 2001 2005 2000/01:135), som presenterades , att konsumenterna skall ges bättre förutsättningar att agera på konkurrensutsatta marknader och att konsumenternas intressen måste tillvaratas bättre. Vidare gör regeringen bedömningen att branschfinansierade organ för information och vägledning på bl.a. elområdet, med och som förebilder, skulle utgöra ett värdefullt komplement till den lokala konsumentvägledningen. förslås också få i uppgift att, i samarbete med och de olika sektorsmyndigheterna, genomföra systematiska studier av de av- och omreglerade marknaderna från ett konsumentperspektiv. fick regeringens uppdrag att bygga ett nationellt optofiberstomnät. Utbyggnaden skall ske på marknadsmässiga villkor och vid behov i samarbete med andra aktörer på marknaden. Finansieringen skall ske genom Svenska kraftnäts egen försorg. Målet för utbyggnaden är att den skall ske i sådan takt att dels alla kommunhuvudorter är anslutna till ett landsomfattande stomnät, dels förutsättningar skapas för så långt som möjligt avståndsoberoende priser i landet senast . Op- tofiberverksamheten bedrivs som ett affärsområde inom . Vid utgången av 2000 var av kommunerna anslutna av och samverkande företag och , vilket motsvarar av invånarna i landets kommunhuvudorter. har, tillsammans med regionnätsägarna och , tecknat en avsiktsförklaring om att bilda ett konsortium för att i första hand erbjuda tjänster till UMTS-företagen. Sårbarhets- och säkerhetsutredningen har i sitt betänkande Säkerhet i en ny tid (SOU 2001:41) lämnat förslag till förändringar av planeringen för civilt försvar och beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället i fred. Utredningen redovisar bl.a. förslag som berör elförsörjningen. De förslag som utredaren har redovisat i betänkandet analyseras och bereds vidare inom . Regeringen avser återkomma till i denna fråga . Elmarknaden har sedan elmarknadsreformen infördes gått igenom stora förändringar. Syftet med elmarknadsreformen var att stimulera till ett effektivare resursutnyttjande och öka valfriheten för konsumenterna. Genom att konkurrens introducerades i elproduktionen och handel med el skulle effektivitetsvinster kunna uppstå både för samhället i stort och för de enskilda konsumenterna. Till stor del har detta också blivit resultatet av reformen. En viktig del av den nordiska elmarknaden utgörs av den nordiska elbörsen . På finns en spotmarknad (fysisk dygnsmarknad) och en terminsmarknad (finansiella prissäkringar). Handeln med el över gränser har ökat sedan avregleringen 1996, vilket har lett till ett effektivare utnyttjande av befintliga resurser och till att behovet av att bygga ut elproduktion minskat. Elpriserna på spotmarknaden har sjunkit fram till slutet av 2000. En förklaring är den ökande konkurrensen, men den avgörande faktorn är god tillgång på vattenkraft under åren 1997- 2000. var det genomsnittliga elpriset i per kWh. En effekt av de låga elpriserna är att övergick från att vara nettoexportör till nettoimportör, trots riklig tillgång på vatten och hög tillgänglighet i kärnkraftsblocken. Detta beror på att kraftföretagen började anpassa elproduktionen efter elpriset. Flera av kärnkraftverken nedreglerades på grund av de låga elpriserna och importerade i stället el, främst från . Särskilt har problem med begränsad överföringskapacitet, s.k. flaskhalsar, i vissa delar av det nordiska elnätet uppmärksammats. Flaskhalsarna har bl.a. fått till följd att det svenska områdespriset skilde sig mer från systempriset än vad som varit fallet. De väldigt höga priserna i det svenska prisområdet slog hårt mot vissa svenska aktörer eftersom prissäkringskontrakten på finansiella marknad baseras på systempriset och inte innebär någon säkring mot stora ändringar i områdespriserna. För att underlätta för aktörerna införde därför en ny typ av s.k. forwardkontrakt på terminsmarknaden så att företagen kan prissäkra sig för skillnaden mellan systempris och områdespris. För att komma till rätta med problemen med de stora skillnaderna mellan områdespriser och systempriset har systemoperatörerna i , däribland , arbetat med att hitta lösningar till problemet. Bland annat har aktörerna infört en försöksverksamhet med begränsat motköp över gränsförbindelserna mellan de nordiska länderna. Motköpsordningen skall gälla när kapaciteten på gränsförbindelserna begränsas p.g.a. systemoperatörernas egna åtgärder. Försöksperioden började och skall gälla året ut. För att investeringsbeslut skall kunna tas med syfte att åtgärda flaskhalsar på den gemensamma nordiska marknaden, dvs. förstärka överföringsmöjligheterna, krävs i många fall samordnade beslut i de berörda länderna. Vid ekonomiska bedömningar inför sådana beslut bör utgångspunkten vara den nytta som kan åstadkommas för hela den nordiska marknaden. Arbetet med att utveckla den nordiska marknaden är därför av hög prioritet. Omsättningen och antalet aktörer på elbörsen ökar kontinuerligt. Detta hänger till viss del ihop med att det geografiska börsområdet har utökas. Utöver , och ingår också västra som ett prisområde på och anslöt sig östra . Antalet aktörer var 281 stycken, vilket är 17 fler än året innan. Spotmarknaden omsätter kontrakt för leverans nästa dygn. Omsättningen på spotmarknaden har ökat sedan avregleringen. var omsättningen , vilket var en ökning med innan. Om- sättningen på spotmarknaden motsvarar en fjärdedel av den totala elproduktionen i , som uppgick till . Handeln på terminsmarknaden uppgick till , vilket var en ökning med jämfört med . I de fall då marknaden har varit uppdelad i prisområden har det svenska områdespriset varit 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 högre än systempriset . har det svenska områdespriset legat på samma nivå som systempriset. Prisnivån på spotmarknaden har stigit kraftigt och börjat närma sig de nivåer som rådde under . Förklaringen är bl.a. liten nederbörd i framför allt . Medan börspriserna har varierat kraftigt under och mellan åren har konsumentpriserna varit stabila. På grund av den ökade konkurrensen har elhandelsföretagen sänkt sina priser. bröts trenden och priserna började stiga som en följd av utvecklingen på spotmarknaden. När det gäller schablonberäkningsreformen har tidigare redovisats att mätning och rapportering av elförbrukning inte alltid efterlevs av nätföretagen. Orsaken till detta är bl.a. bristande IT-stöd hos företagen, som medfört att förseningar och felaktigheter uppstått i samband med rapportering av data som är nödvändiga för att schablonberäkningssystemet skall fungera. har många leverantörsbyten försenats eller förhindrats. Dessa problem har sammantaget medfört ökade risker och kostnader för elhandelsföretagen och de balansansvariga företagen. För att komma till rätta med problemen har elbranschen tillsammans med startat en särskild organisation, den s.k. Schablondelegationen. Schablondelegationen tillsattes och har till uppgift att genom information och samordning förbättra kvaliteten vid mätrapportering och avräkning så att schablonberäkningsreformen kan fungera tillfredställande. En undersökning som gjordes på uppdrag av branschorganisationen visar att av de svenska hushållen har bytt elleverantör sedan schablonreformen infördes. Det är en ökning jämfört med , då av hushållen hade bytt. Tillsynen har inriktats på nätavgifter och specifikt på de höjningar av nättariffer som gjorts . Samtliga företag, 46 stycken, som höjt sina avgifter har förelagts att sänka dem till nivå. De avgifter som varit högst har granskats särskilt. I flertalet fall har höjningarna inte ansetts vara skäliga och företagen har förelagts att återgå till 1998 års 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 I stort sett samtliga företag har överklagat besluten om sänkt nättariff. Totalt har nätavgifterna varit oförändrade 2001, men det har skett en omfördelning av priserna mellan olika kundkategorier. har medianen för nätavgiften för lägenhetskunder och villa utan elvärme ökat . För kundkategorin med elvärme har avgiften minskat . Den största förändringen och minskningen av tariffnivån har skett för kundkategorin Småindustri, där tariffnivån har minskat . För att utveckla en klar definition av begreppet skäliga nättariffer har arbetat med att ta fram en modell, den s.k. nätnyttomodellen, för bedömning av nättariffernas skälighet. har arbetet drivits vidare och intensifierats. Ett pilotprojekt med ett femtiotal företag har också startats. Antalet inkomna koncessionsärenden har minskat något jämfört med . Handläggningstiderna för ärenden är endast angivna . spänner handläggningstiderna mellan för tillsynsärenden för prövningsärenden. har vid koncessionsprövningar fattat beslut om att varken verkställande direktör eller majoriteten av styrelseledamöterna får vara gemensam för nätbolag och elhandelsföretag inom samma koncern. Liknande förslag har lämnats av (SOU 2000:20). Myndighetens beslut i dessa ärenden har överklagats till regeringen. I avvaktan på sin behandling av förslag fattade regeringen ett beslut, som gav de berörda företagen möjlighet att behålla sin nätkoncession t.o.m. utan speciella krav på val av verkställande direktör och styrelsens sammansättning. I princip konstituerar , , och en nordisk elmarknad. Länderna arbetar aktivt för att utveckla den gemensamma marknaden. Det samarbete mellan de systemansvariga företagen i som pågår för att utveckla den nordiska elmarknaden har organisatoriskt stärkts genom att Nordel har omvandlats till ett renodlat organ för de systemansvariga företagen i . beslutades också om att genomföra en förändring av organisation. marknad kommer att slås samman med elbasmarknaden och bilda ett nytt bolag, . Avsikten är att detta bolag skall ägas till vardera av , Fingrid, Statnett och . Även de två danska systemansvariga företagen skall också kunna ingå i ägarkretsen. Under ett par kalla dagar de senaste två vintrarna har det i både och varit mycket nära elbrist i vissa regioner. Detta beror på den minskade produktionskapaciteten. Sedan avregleringen 1996 har flera kraftföretag beslutat om stängning av anläggningar för reservkraftproduktion. Dessa i huvudsak oljeeldade kraftverk utnyttjades, på grund av sina höga driftskostnader, endast vid höglastsituationer, dvs. i många fall bara några enstaka timmar . Bristen på intäkter i kombination med höga fasta kostnader för att hålla anläggningarna driftsklara har medfört att det inte är ekonomiskt försvarbart för de enskilda företagen att hålla dessa anläggningar i driftberedskap utan särskild ersättning. Ytterligare ett förhållande som komplicerar elförsörjningen är att merparten av elproduktionen återfinns i norra , medan större delen av konsumtionen sker i . För att säkra effektbalansen på kort sikt har vidtagit en rad åtgärder . Genom inköp och genom utnyttjandeavtal med gasturbinägare har agerat för att säkra tillgången på störningsreserver. har också genom beredskapsmedel säkrat fortsatt drift av det tredje oljekondensblocket i , med en effekt på 330 MW. har även ingått ett avtal med om att företaget kan avbryta delar av sin industriprocess och minska sin förbrukning med cirka 85 MWh vid effektproblem. har dessutom handlat upp ytterligare 1 000 MW effektreserver i produktionsanläggningar som inte varit i driftberedskap. Denna upphandling har skett som ett resultat av en överenskommelse mellan och branschorganisationen . Kostnaderna för upphandlingen fördelas mellan de balansansvariga. På måste marknadsmässiga lösningar utvecklas för att garantera tillgången på effekt vid belastningstoppar. Ett led i detta är att /2001 infört höga avgifter för s.k. balanskraft i bristsituationer. Avgiften är 3 respektive /kWh beroende på hur allvarlig risken för effektbrist bedöms vara. De som kan minska sin förbrukning i dessa situationer får alltså ett tydligt ekonomiskt incitament att göra detta, t.ex. elkunder som har möjlighet att minska effektuttaget och därmed sälja tillbaka effekt som de har kontrakt på. det blir mer lönsamt för elproducenterna att hålla effektreserver. Pågående aktiviteter bedöms kunna ge väsentliga tillskott till effektbalansen men påtagliga resultat kan förväntas först . Bidragsverksamheten för restelektrifiering har bedrivits från och fram till hade bidrag på sammanlagt beviljats. Härigenom har 73 fastigheter anslutits till det fasta elnätet. Det är ungefär hälften av de (cirka 140) permanent bebodda fastigheter som beräknades sakna fast elanslutning när verksamheten startade . har fördelat bidragen med syfte att åstadkomma största nytta inom den angivna ekonomiska ramen. Nyttan har beräknats i form av antalet elektrifierade fastigheter och antalet permanentboende. Förekomsten av näringsverksamhet har också beaktats. finns 28 vilande ärenden hos . I nästan samtliga av dessa fall uppgår kostnaden för elektrifiering till per fastighet. Svenska kraftnäts ekonomiska resultat Svenska kraftnäts nettoomsättning uppgick till , jämfört med året innan. Det ekonomiska resultatet uppgick till , jämfört med året innan. Resultatet beror främst på en stor överföring på stamnätet från norr till söder till följd av den goda vattentillgången. Det beror även på betydande kapacitetsavgifter på grund av ökad förekomst av flaskhalsar i överföringen och på den nya modell som har införts för att fördela kapacitetsavgifter mellan de systemansvariga i . Dessutom beror resultatet på lägre kostnader för systemdrift, störningsreserv, elinköp och lån. hade som avkastningskrav att uppnå en räntabilitet på justerat eget kapital på efter avdrag för skattemotsvarighet . Räntabiliteten blev på justerat kapital , jämfört 1999. Målet för justerat eget kapital var lägst av totalt kapital både 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 En soliditet på uppnåddes , vilket kan jämföras året innan. Kostnadseffektiviteten i Svenska kraftnäts verksamhet skall vara lika hög som i jämförbara företag. Enligt en studie av stamnätsföretagens europeiska organ European Transmission Sy- stem Operators (ETSO) är och Fingrid de två mest kostnadseffektiva stamnätsföretagen i . Regeringen avser att i en proposition till återkomma med en mer utförlig analys av utvecklingen på elmarknaden och behovet av specifika åtgärder. Förslag till ändrade regler för bl.a. tillsynen av nätverksamhet och justeringar av ellagen till följd av schablonberäkningsreformen kommer att lämnas . Öv- riga frågor kommer att behandlas i en proposition om energipolitiken . Regeringen gör bedömningen att har en säker tillgång på el till ett rimligt pris, även om det under extremt kalla dagar kan uppstå risk för effektbrist, särskilt i södra delar. Mot bakgrund av den senaste tidens prisutveckling på elmarknaden och de förhållanden som tidigare redovisats är det dock angeläget att närmare analysera konkurrenssituationen och prissättningen på denna marknad. Regeringen har därför tillkallat en särskild utredare med uppdrag att skyndsamt genomföra en sådan analys. Med utgångspunkt från den övergripande analysen skall utredaren överväga behovet av eventuella åtgärder för att säkerställa en väl fungerande konkurrens på elmarknaden. I detta sammanhang skall utredaren också överväga behovet av åtgärder för att stärka informationsinsatserna till konsumenter. Uppdraget skall redovisas . En väl fungerande konkurrens på elmarknaden är även beroende av att nätföretagens verksamhet bedrivs på ett effektivt sätt. Övergången till schablonberäkning har ställt nya krav på såväl som övriga nätföretag vad gäller effektivitet och funktion hos mätrapportering och balansavräkning. har och nätmyndigheten genomfört betydande informationsinsatser, tagit fram datastöd 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 etc. men mycket återstår att göra om de problem som ger upphov till försenad balansavräkning skall kunna avhjälpas. Regeringen avser att även fortsättningsvis noga följa utvecklingen när det gäller mätning, rapportering och avräkning och vid behov vidta åtgärder. har som tillsynsmyndighet en viktig roll t.ex. för att förhindra oskäliga nättariffer och diskriminering vid tillträdet till nätet. Mot bakgrund av den viktiga roll som tillsynen har är det av hög prioritet att fortsätta att utveckla verktygen för att utöva tillsyn och att förbättra lagstiftningen på detta område. mål att utveckla en klar definition av begreppet skäliga nättariffer har ännu inte uppnåtts, men arbetet med att ta fram nätnyttomodellen kan bidra till att detta mål uppnås . Ytterligare en prioriterad uppgift för bör vara att verka för att nätföretagens prestationer i samband med leverantörsbyten och mätvärdesrapportering förbättras. Regeringen bedömer sammanfattningsvis att bedrivit sin verksamhet i enlighet med de mål som gäller för tillsynen av nätverksamhet och utveckling av energimarknaderna. Myndigheten behöver dock utveckla sina resultat- och effektivitetsmått för att möjliggöra bättre jämförelser mellan åren. När det gäller elavbrott kan konstateras att för de flesta invånarna i landet är långa elavbrott en relativt ovanlig situation. Elnäten har successivt förbättrats och högre krav på leveranssäkerhet har kunnat mötas. Tillgången på trygg elförsörj- ning är dock geografiskt ojämnt fördelad. Av- brotten ställer till stora bekymmer i de områden där de är vanligt förekommande. Det finns därför anledning att studera behovet av ytterligare åtgärder för att försöka förbättra situationen för dem som riskerar att drabbas av dessa problem. Driftsäkerheten i det svenska stamnätet har legat på samma nivå som , vilket bedöms vara samhällsekonomiskt rimligt. Vid de tillfällen då det varit risk för effektbrist har efterfrågan kunnat dämpas genom de nya prissignalerna och genom Svenska kraftnäts informationsinsatser där gått ut och varnat för effektbrist. Den upphandling av effektreserver som genomförde /2001 har också varit betydelsefull. är Svenska kraftnäts arbete med att utveckla marknadsmekanismer för att också på lång sikt bidra till att garantera tillgången på effektreserver i det svenska elsystemet en prioriterad uppgift. Regeringen avser att , i en skrivelse till om villkoren för stängning av den andra reaktorn i , redovisa sina samlade slutsatser beträffande utvecklingen av effektbalansen i det svenska elsystemet. Regeringen bedömer att verksamheten vid har bedrivits i enlighet med de mål och den inriktning som verket ålagts. Förslag till investeringsplan och finansiella befogenheter för redovisas i avsnitt 8.2. Ett förslag till ändring i lagen (1999:770) om ändring i ellagen (1997:857) redovisas i avsnitt 8.3. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 6 Verksamhetsområde Övrig energimarknadspolitik Insatserna inom verksamhetsområdet energimarknadspolitik fokuserar i första hand på övrig ledningsbunden energi, dvs. på naturgas och fjärrvärme. Den syftar till att på motsvarande sätt, som på elmarknaden, utveckla effektiva och väl fungerande marknader för dessa energiformer. har genom sin nätmyndighet ansvaret för tillsynen av naturgasnäten. Målet för naturgasmarknaden är att vidareutveckla gasmarknadsreformen så att en effektiv naturgasmarknad med reell konkurrens kan utvecklas. Målet för värmemarknaden är att förbättra transparensen så att en ökad konkurrens och effektivitet stimuleras. Verksamhetsområdet energimarknadspolitik följs främst upp genom att regeringen följer prisutvecklingen på naturgas- och värmemarknaderna samt konkurrensförhållandena. trädde en ny naturgaslag (2000:599) i kraft (prop. 1999/2000:72, bet. 1999/2000:NU12, rskr. 1999/2000:259). Den nya lagen innebär en anpassning av det svenska regelverket till Europeiska Unionens direktiv (98/30/EG) om gemensamma regler för den inre marknaden för naturgas. Direktivet syftar till att öka konkurrensen på gasmarknaden och skapa en inre marknad för naturgas och skulle vara genomfört i nationell lagstiftning . Naturgasdirektivet bygger på samma principer som elmarknadsdirektivet (96/92/EG), dvs. tillgång till nätet, ömsesidighet, subsidiaritet och gradvis öppnande av marknaden, men beaktar de särskilda villkoren för naturgasmarknaden. I direktivet finns gemensamma regler för överföring, distribution, leverans och lagring av naturgas. Den nya naturgaslagen reglerar i frågor om tillstånd att bygga och använda naturgasledningar (koncession), ledningsägares skyldigheter, särredovisning och tillsyn. Lagens syfte är att öka konkurrensen på gasmarknaden och skapa en inre marknad för naturgas. Marknaden skall öppnas med hänsyn till befintliga avtalsbindningar. Marknaden har inledningsvis öppnats för kunder med en årlig förbrukning på mer än naturgas, vilket betyder att dessa förbrukare fritt kan välja leverantör. Detta innebär att nära hälften av naturgasmarknaden är öppen för konkurrens. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 har fått i uppdrag att analysera effekterna av den införda marknadsöppningen och skall senast före utgången av 2001 lämna ett underlag till en ny prövning av den planerade takten i marknadsöppningen som redovisas i prop. 1999/2000:72. kommer gränsen för berättigade kunder att sänkas till åtminstone , men den kan bli ännu lägre om förhållandena medger detta. skall marknaden vara öppen för alla användare. Den nya lagen innebär att ägare av naturgasledningar skall tillåta tillträde till nätet för tredje part för en skälig ersättning. Naturgasföretagen skall publicera tarifferna på Internet. skall övervaka att tarifferna är skäliga och utformade på sakliga grunder. För att finansiera övervakningen är innehavare av naturgasledningar skyldiga att betala en naturgasavgift till . Värmemarknaden består av enskild bränsleeldning, närvärme och fjärrvärme för uppvärmning av främst bostäder och lokaler. Fjärrvärmen har en betydelsefull roll i omställningen av energisystemet och i arbetet mot ett ekologiskt hållbart samhälle. Distributionen av hetvatten utgör emellertid ett naturligt monopol.