prop · GO0396D1 · 2001-01-01 00:00:00 — De inkomster och sociala ersättningar som ger rätt till tilläggspension (ATP), dvs. skattepliktiga förvärvsinkomster liksom exempelvis sjukpenning, ger också pensionsrätt i det reformerade ålderspensionssystemet. I avvaktan på en reformering av förtidspensionssystemet gäller enligt LIP att en förtidspensionär tillgodoräknas ålderspensionsrätt såsom ett särskilt pensionsgrundande belopp, beräknat med utgångspunkt i den antagandepoäng som fastställts för den försäkrade vid beräkningen av förtidspension i form av ATP enligt 13 kap. 2 § AFL. Pensionsgrundande belopp tillgodoräknas endast den försäkrade som fyllt högst . På de pensionsgrundande inkomsterna betalar den enskilde allmän pensionsavgift , enligt lagen (1994:1744) om allmän pensionsavgift. Arbetsgivaren betalar arbetsgivaravgift och egenföretagare betalar egenavgift enligt lagen (1981:691) om socialavgifter . För pensionsgrundande social- och arbetslöshetsersättningar betalar staten statlig ålderspensionsavgift enligt lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift. De pensionsgrundande beloppen finansieras enbart med statlig pensionsavgift och tas ut . Vid beräkning av pensionsgrundande inkomst skall det belopp som utgör allmän pensionsavgift avräknas från inkomst av anställning och annat förvärvsarbete. Dessa inkomster är pensionsgrundande till den del de före avdrag för allmän pensionsavgift inte överstiger 8,07 förhöjda prisbasbelopp, vilket i termer av pensionsgrundande inkomst motsvarar 7,5 förhöjda prisbasbelopp. Till grund för avräkningen skall ligga den slutligt debiterade allmänna pensionsavgiften, som fastställts med ledning av den årliga taxeringen till statlig inkomstskatt. 13.2 Ålderspensionsrätt grundad på inkomstrelaterad sjukersättning eller aktivitetsersättning Regeringens förslag: Den som får hel inkomstrelaterad sjukersättning eller aktivitetsersättning skall tillgodoräknas ålderspensionsrätt på hela antagandeinkomsten efter avdrag för ett belopp som motsvarar allmän pensionsavgift (reducerad antagandeinkomst). Vid partiell förmån beräknas ålderspensionsrätten på motsvarande andel av den reducerade antagandeinkomsten. Om rätten till ersättning inträder eller upphör tillgodoräknas den försäkrade ålderspensionsrätt på en tolftedel av antagandeinkomsten för som ersättning betalats ut , dvs. längst till och med månaden före den månad då den försäkrade fyller . Arbetsskadelivränta som samordnats med inkomstrelaterad sjukersättning eller aktivitetsersättning är inte ålderspensionsgrundande till den del den har samordnats med sådan ersättning. Den utbetalda inkomstrelaterade sjukersättningen eller aktivitetsersättningen skall utgöra pensionsgrundande inkomst för ålderspension. Skillnaden mellan den del av den reducerade antagandeinkomsten som utgör underlag för beräkning av ålderspensionsrätt och den del av utbetald sjukersättning eller aktivitetsersättning som utgör pensionsgrundande inkomst tillgodoräknas som pensionsgrundande belopp. Promemoriornas förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens. Förslag om ålderspensionsrätt vid arbetsskadelivränta har tillkommit. Remissinstanserna: De remissinstanser som lämnat synpunkter har tillstyrkt förslaget. förordar dock att den inkomstrelaterade ersättningen inte räknas in i den pensionsgrundande inkomsten så länge den inte får hanteras som vilken pensionsgrundande inkomst som helst och således även vara underlag för allmän pensionsavgift. I stället bör hela antagandeinkomsten, minus , anses som ett pensionsgrundande belopp vid beräkningen av ålderspensionsrätt. () och () är kritiska till att den allmänna pensionsavgiften skall dras av innan pensionsrätten beräknas. De med inkomster över 7,5 basbelopp får då inte pensionsrätt på hela inkomsten. Skälen för regeringens förslag: Den som drabbas av medicinskt grundad långvarig eller varaktig arbetsoförmåga bör inte komma i vare sig bättre eller sämre läge i ålderspensionshänseende än vad som skulle bli fallet om han eller hon hade fortsatt att arbeta. Regeringen anser därför att inkomstrelaterad sjukersättning eller aktivitetsersättning skall utgöra en försäkring såväl mot inkomstbortfallet den försäkrades arbetsförmåga är långvarigt eller varaktigt nedsatt som mot bortfallet av möjligheten att tjäna in ålderspensionsrätt. Av det följer att inkomstrelaterad ersättning bör grunda ålderspensionsrätt inte enbart på den utbetalda ersättningen utan även på det framtida antagna inkomstbortfallet (antagandeinkomsten). Pensionsrätten i ålderspensionssystemet grundas huvudsakligen på pensionsgrundande inkomst. Förtidspension, vård av små barn, plikttjänstgöring och studier med studiemedel skall enligt särskilda regler också grunda ålderspensionsrätt. Sådan ålderspensionsrätt grundas på fiktiva inkomster genom särskilt fastställda pensionsgrundande belopp. Enligt de nuvarande reglerna för förtidspensionärer tillgodoräknas dessa ålderspensionsrätt vid förtidspension uteslutande genom ett pensionsgrundande belopp. Regler om ålderspensionsrätt på den antagandeinkomst som ligger till grund för inkomstrelaterad sjukersättning eller aktivitetsersättning bör dock, enligt regeringens uppfattning, ansluta så nära som möjligt till den uppbyggnad av regelverket som gäller för ålderspensionssystemet i övrigt. Regeringen föreslår därför att utbetald ersättning skall utgöra pensionsgrundande inkomst och inte pensionsgrundande belopp. Enligt LIP skall vid beräkning av pensionsgrundande inkomst göras avdrag för debiterad allmän pensionsavgift som den försäkrade skall betala för dessa inkomster enligt lagen (1994:1744) om allmän pensionsavgift. 1997/98:151 Inkomstgrundad ålderspension m.m. (s 196) behandlas denna avdragsfråga ingående. Regeringen konstaterade där inledningsvis att reglerna för beräkning av pensionsgrundande inkomst inte hade anpassats med hänsyn till att det hade införts en allmän pensionsavgift och allmänna egenavgifter. Därigenom hade en skillnad uppstått mellan hur avgifter enligt lagen om socialavgifter respektive lagen om allmän pensionsavgift påverkar beräkningen av sådan inkomst. Som en allmän utgångspunkt borde gälla att den pensionsgrundande inkomsten, och därmed den pensionsrätt som tillgodoräknas, skulle vara oberoende av i vilken form olika offentliga åtaganden finansieras. Valet mellan finansiering med arbetsgivaravgift eller med allmän pensionsavgift borde sålunda inte påverka den pensionsförmån som tjänas in. Neutralitet mellan finansiering med arbetsgivar- respektive allmän pensionsavgift krävde därför att den allmänna pensionsavgiften drogs ifrån vid beräkning av pensionsgrundande inkomst. I propositionen pekade regeringen även på principiella skäl för att varken avgifter som den allmänna pensionsavgiften eller arbetsgivaravgifter borde inkluderas i den inkomst som grundar ålderspensionsrätt. Det allmänna inkomstrelaterade pensionssystemet utgör en försäkring av inkomsten, i den meningen att ålderspensionen avser att till viss del ersätta den förvärvsinkomst som faller bort vid pensioneringen. Allmän pensionsavgift tas ut på förvärvsinkomster, men inte på pensionsinkomster. Ett rimligt betraktelsesätt är därför att den inkomstnivå som försäkras i det allmänna ålderspensionssystemet inte skall inbegripa vare sig allmän pensionsavgift eller arbetsgivaravgifter. I fråga om beräkning av pensionsgrundande inkomst för inkomstrelaterad sjukersättning eller aktivitetsersättning gör sig, enligt regeringens uppfattning, samma motiv gällande för att göra avdrag för allmän pensionsavgift vid beräkningen som de som redovisas ovan. I avsnitt 13.7 föreslås, av skäl som närmare anges där, att allmän pensionsavgift på dessa förmåner tills vidare inte skall tas ut. I stället skall, som en provisorisk lösning, staten betala statlig ålderspensionsavgift även på denna del av pensionsrätten på förmånerna. Detta innebär en avvikelse från den normala hanteringen av pensionsgrundande inkomster, men innebär inte någon skillnad i den totala pensionsrätt på förmånerna som den försäkrade har rätt till. Regeringen anser vidare att hela det inkomstbortfall den försäkrade får vidkännas på grund av sin medicinskt orsakade arbetsoförmåga bör grunda rätt till ålderspension. Måttet för detta inkomstbortfall i dessa sammanhang är antagandeinkomsten. I pensionsrättshänseende bör denna, för att efterlikna verkliga förhållanden, minskas med ett belopp motsvarande allmänna pensionsavgiften, dvs. Den pensionsgrundande inkomsten beräknas emellertid, som föreslås ovan, på den utbetalade sjukersättningen eller aktivitetsersättningen medan inkomstbortfallet avspeglas i den antagandeinkomst som ligger till grund för den inkomstrelaterade ersättningen. För att hela inkomstbortfallet skall kunna grunda ålderspensionsrätt föreslår regeringen därför att ett belopp som motsvarar skillnaden mellan pensionsgrundande inkomst och antagandeinkomsten, efter justering för pensionsavgiften enligt ovan, skall tillgodoräknas den försäkrade som ett pensionsgrundande belopp. Vid partiell sjukersättning eller aktivitetsersättning skall ålderspensionsrätten beräknas på motsvarande andel av antagandeinkomsten efter avdrag för ett belopp motsvarande allmän pensionsavgift (reducerad antagandeinkomst). Om rätt till sådan ersättning inträder eller upphör bör detta på samma sätt få påverka ålderspensionsrätten. En tolftedel av underlaget för ålderspensionsrätten skall då tillgodoräknas den försäkrade för som ersättning utbetalats . I det nuvarande systemet samordnas förtidspension med vissa livräntor. I fall då förtidspensionen är samordnad med arbetsskadelivränta enligt lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring skall livräntan enligt LIP vara pensionsgrundande till sitt bruttobelopp. Om förtidspensionen är helt samordnad med livräntan och antagandeinkomsten är högre än livräntan, skall den försäkrade tillgodoräknas den överskjutande delen som pensionsgrundande belopp. Är förtidspensionen endast delvis samordnad med livräntan skall motsvarande gälla den samordnade delen. Motsvarande ordning bör gälla för pensionsgrundande belopp av sjukersättning och aktivitetsersättning. Som nämnts ovan bör den utbetalda sjuk- och aktivitetsersättningen utgöra pensionsgrundande inkomst. I fall av samordning av sådan förmån med arbetsskadelivränta, som också utgör pensionsgrundande inkomst, måste därför en samordning av pensionsrätter göras. Eftersom den pensionsgrundande inkomsten av sjuk- eller aktivitetsersättning motsvarar en faktiskt utbetald ersättning bör pensionsgrundande inkomst av arbetsskadelivränta, till skillnad från dagens regler, tillgodoräknas endast till den del som den betalas ut efter samordning med sådan ersättning. Enligt nu gällande regler i LIP tillgodoräknas en försäkrad pensionsgrundande belopp av förtidspension fram till och med . Enligt regeringens bedömning i prop. 1997/98:151 bör denna regel endast gälla fram till dess reformerade regler om förtidspension träder i kraft. Regeringens utgångspunkt var alltså att den valda lösningen var temporär och inte styrande för den fortsatta beredningen av det framtida förtidspensionssystemet. En naturlig följd av sjukersättningssystemets (det reformerade förtidspensionssystemet) konstruktion är, enligt regeringens uppfattning, att ålderspensionsrätten knyts till den tid inkomstrelaterad sjukersättning eller aktivitetsersättning betalas ut och inte till att den försäkrade uppnår en viss ålder. Eftersom ersättningen kan utges längst till och med månaden före den månad då den försäkrade fyller kommer ålderspensionsrätt att som längst kunna tillgodoräknas till och med denna tidpunkt. Om rätten till inkomstrelaterad sjukersättning eller aktivitetsersättning inträder eller upphör bör den försäkrade tillgodoräknas ålderspensionsrätt på en tolftedel av den reducerade antagandeinkomsten för som ersättning betalats ut . 13.3 Ålderspensionsrätt grundad på garantiersättning Frågan om garantiersättning skall grunda ålderspensionsrätt bereds inom och ett ställningstagande beräknas kunna redovisas . 13.4 Ålderspensionsrätt efter omvandling av förtidspension till inkomstrelaterad sjukersättning Regeringens förslag: Förtidspension som omvandlats till inkomstrelaterad sjukersättning skall ge ålderspensionsrätt på ett sätt som svarar mot vad som gäller för nybeviljade sjukersättningar. Ålderspensionsrätt beräknad på detta sätt tillgodoräknas för tid från och med ikraftträdandet av de nya reglerna. Promemoriornas förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har haft synpunkter i denna del. Skälen för regeringens förslag: I avsnitt 12 lämnas förslag om den tekniska omvandlingen av förtidspensioner till inkomstrelaterad sjukersättning och garantiersättning för dem som uppbär förtidspension före ikraftträdandet av sjukersättningssystemet. Den valda omvandlingsmodellen har utarbetats främst med syftet att uppnå för den enskilde försäkrade i princip oförändrat nettoutfall vid övergången från förtidspension till sjukersättning. Beträffande ålderspensionsrätten för de omvandlade förtidspensionerna menar regeringen att dessa i så hög grad som möjligt skall ge ålderspensionsrätt i en omfattning som kan jämföras med sjukersättning eller aktivitetsersättningar som beviljas med stöd av de nya reglerna. Medelpensionspoängen i förtidspensionssystemet grundas på genomsnittet av den försäkrades tidigare faktiska och framtida antagna inkomster. Den antagandeinkomst som vid omvandlingen tagits fram med hjälp av medelpensionspoängen motsvarar i princip den antagandeinkomst som kommer att beräknas enligt de nya reglerna. Enligt regeringens uppfattning bör ålderspensionsrätt för den omvandlade inkomstrelaterade ersättningen - i likhet med vad som gäller för nybeviljad sjukersättning - tillgodoräknas den försäkrade på den reducerade antagandeinkomsten. Även i övrigt bör vad som i ålderspensionshänseende gäller för sjukersättning som beviljats efter ikraftträdandet av det nya systemet gälla för sådan sjukersättning som trätt i stället för förtidspension. 13.5 Ålderspensionsrätt då ersättning inte betalas ut Regeringens förslag: Den som har en beviljad sjukersättning eller aktivitetsersättning som inte betalas ut därför att förmånen är vilande, tillgodoräknas inte ålderspensionsrätt på den andel av antagandeinkomsten som svarar mot den vilande ersättningen. Promemoriornas förslag: Överensstämmer i sak med regeringens. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har haft synpunkter i denna del. Skälen för regeringens förslag: De regler som gäller för vilande förtidspension föreslås i allt väsentligt överföras till sjukersättningssystemet (avsnitt 10). I de fall sjukersättning eller aktivitetsersättning har förklarats vilande skall ersättning inte betalas ut för den tid som vilandeförklaringen avser. Ersättningen skall kunna vara vilande helt, till tre fjärdedelar, halvt eller till en fjärdedel. då ersättning inte betalas ut efter ett beslut om vilandeförklaring, ersätter normalt sett en förvärvsinkomst den tidigare ersättningen. Förvärvsinkomsten ingår då i den pensionsgrundande inkomsten. Regeringen menar därför att det inte är motiverat att tillgodoräkna den försäkrade pensionsgrundande inkomst även på antagandeinkomsten sjukersättningen eller aktivitetsersättningen är vilande. Det samma bör gälla då förvärvsinkomsten understiger den del av antagandeinkomsten som svarar mot den vilande ersättningen. Även i andra fall, då beviljad sjukersättning eller aktivitetsersättning inte betalas ut, bör den försäkrade inte tillgodoräknas någon ålderspensionsrätt. 13.6 Tidpunkt för uttag av ålderspension Regeringens förslag: Den som får sjukersättning skall i likhet med vad som gäller för de förvärvsverksamma ha möjlighet att ta ut ålderspension från och med utan att förlora rätten till sjukersättningen. Promemorians (Ds 2000:39) förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: tillstyrker förslaget. Statskontoret finner förslaget principiellt fel. Det delar inte uppfattningen att det bara i undantagsfall ligger i den enskildes intresse att lyfta ålderspension som sjukersättning. Skälen för regeringens förslag: En försäkrad som uppbär hel ålderspension har inte rätt till förtidspension. Skälet till detta är att förtidspensionen beräknas enligt samma principer som ålderspensionen och att den i realiteten är en tidigarelagd ålderspension. En försäkrad som uppbär tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels ålderspension har inte rätt till mer än en fjärdedels, halv respektive tre fjärdedels förtidspension. Ålderspensionssystemet bygger på livsinkomstprincipen, varför storleken på ålderspensionen är beroende av pensionsbehållningen och delningstalet, dvs. det förväntade antalet återstående levnadsår för den årskull som den försäkrade tillhör. En ålderspension som tas ut vid den tidigast möjliga tidpunkten, dvs. , innebär en lägre behållning som skall fördelas på fler år än den ålderspension som tas ut om den försäkrade har arbetat och är äldre vid uttaget. Uttag av inkomstpension och premiepension i ålderspensionssystemet får ske tidigast . Uttag av garantipension får ske tidigast . Det är i detta sammanhang också värt att nämna att garantipensionen alltid beräknas som om inkomstpension börjat lyftas först vid 65-årsmånaden. Detta innebär att den lägre inkomstpension, som blir följden av ett uttag , inte kompenseras med garantipension. Frågan om sjukersättning helt eller delvis skall kunna utbetalas jämsides med inkomstpension respektive premiepension från och med hänger samman med hur det skulle ha förhållit sig om den försäkrade inte hade haft sjukersättning utan hade varit förvärvsverksam. Regeringen menar att den som uppbär sjukersättning så långt som möjligt bör likställas med övriga grupper i samhället. Regeringen föreslår därför att det skall vara möjligt, även för en försäkrad som uppbär sjukersättning, att välja att ta ut ålderspension från och med , utan att han eller hon går miste om den försörjning som täcks genom sjukersättningen. De farhågor som Statskontorets framför skall enligt regeringens uppfattning inte överdrivas. Då konstruktionen av ålderspensionssystemet innebär en direkt koppling mellan uttag av pension och behållen ålderspensionsrätt, menar regeringen att det inte annat än i undantagsfall torde vara förenligt med den enskildes intresse att börja lyfta ålderspension än den då rätten till sjukersättning upphör, dvs. 13.7 Finansiering av ålderspensionsrätt grundad på sjukersättning eller aktivitetsersättning Regeringens förslag: Staten skall betala hela avgiften till ålderspensionssystemet genom en statlig ålderspensionsavgift på beräknad på underlaget för ålderspensionsrätten, dvs. antagandeinkomsten reducerad med ett belopp som motsvarar allmän pensionsavgift på detta underlag. Promemoriornas (Ds 2000:39) förslag: Överensstämmer med regeringens. Skälen för regeringens förslag: En grundprincip i ålderspensionssystemet är, som framgår ovan (avsnitt 13.1), att den som har förvärvsinkomster själv skall svara för en del av avgifterna för sin ålderspension. Avvikelse från den avgiftsstruktur som gäller i det reformerade ålderspensionssystemet bör, enligt regeringens uppfattning, i möjligaste mån undvikas. I avsnitt 13.2 föreslås att inkomstrelaterad sjukersättning eller aktivitetsersättning skall grunda rätt till ålderspension. Den utbetalda ersättningen räknas därvid som pensionsgrundande inkomst av anställning. På sådan inkomst skall allmän pensionsavgift enligt lagen (1994:1744) om allmän pensionsavgift betalas av inkomsten. budgetproposition anvisades en metod för att ge full kompensation för den allmänna pensionsavgiften. Metoden innebär att pensionsavgiftens nettobelastning kompenseras för varje enskild individ. Fullt genomförd innebär metoden att den allmänna pensionsavgiftens effekter på såväl det genomsnittliga skatte- och avgiftsuttaget som individens marginalskatt elimineras utan att uttaget av allmän pensionsavgift påverkas i något avseende. Den använda tekniken innebär att den enskilde krediteras ett belopp motsvarande beskattningsårets pensionsavgift i form av en skattereduktion som reducerar hans eller hennes övriga skatter. Eftersom metoden inte påverkar vare sig allmän pensionsavgift eller intjänad pensionsrätt är den väl förenlig med pensionsuppgörelsen. Den inledda reformen har fortsatt och medför den att den enskilde ges en skattereduktion motsvarande av den allmänna pensionsavgiften för beskattningsåret (prop. 2000/01:1 volym 1). Denna reform påverkar utformningen av hur pensionsrätten för sjukersättning eller aktivitetsersättning bör finansieras. Den föreslagna ersättningsnivån för dessa ersättningar är beräknad utifrån förutsättningen att den försäkrade skall betala allmän pensionsavgift och kompenseras för denna avgift fullt ut genom en skattereduktion. I avvaktan på att samordningen av skatte- och avgiftssystemet är helt genomförd föreslår regeringen att staten betalar hela avgiften statlig ålderspensionsavgift för ålderspensionsrätt på inkomstrelaterad sjuk- och aktivitetsersättning. Den försäkrade betalar enligt denna provisoriska ordning inte någon allmän pensionsavgift på den utbetalda ersättningen och erhåller inte heller något däremot svarande skatteavdrag. 14 Samordning av sjukersättning eller aktivitetsersättning med andra förmåner 14.1 Inledning Förtidspension samordnas med vissa andra förmåner, bl.a. livräntor. Skador som inträffat eller senare regleras i huvudsak genom lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring (LAF) och lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd. I fråga om ersättning för skador som inträffat kan ersättning utges enligt ett trettiotal äldre författningar. Beträffande ersättning för yrkes- eller arbetsskador har nämligen som en allmän princip gällt att ersättning för skador som inträffat under en äldre författnings giltighetstid fortfarande regleras enligt bestämmelserna i denna författning. Till följd av detta utbetalas eller kan komma att utbetalas ersättningar enligt ett stort antal, i de flesta fall upphävda, författningar om obligatorisk försäkring för yrkesskador eller motsvarande. Huvuddelen av dessa är livräntor som utges enligt lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring (YFL). Samlingsbegreppet för de aktuella livräntorna har därför kommit att bli yrkesskadelivräntor. I det följande lämnas förslag till hur sjukersättning och aktivitetsersättning skall samordnas med andra förmåner. Arbetsskadelivräntor är aktuella för samordning med båda dessa ersättningar medan yrkesskadelivräntor, som utges enligt äldre lagstiftning, endast är aktuella för samordning med sjukersättning. 14.2 Samordning med arbetsskadelivräntor Regeringens förslag: Samordning mellan sjukersättning eller aktivitetsersättning och arbetsskadelivräntor skall ske på motsvarande sätt som samordning mellan förtidspension och arbetsskadelivräntor. Promemorians (Ds 2000:39) förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: anser att samordning bör göras även i de fall den enskilde till följd av arbetsskada har invalidiserats till mindre del och senare efter omplacering i nytt arbete beviljas t.ex. halv sjukersättning till följd av en icke arbetsrelaterad sjukdom. Förmånerna bör samordnas till den del de avser att täcka samma inkomstförlust. Skälen för regeringens förslag: Den som på grund av en arbetsskada har fått en bestående nedsättning av sin förmåga att skaffa sig inkomst genom arbete, har enligt LAF rätt till livränta för den inkomstförlust som uppkommer. Livräntan skall motsvara hela den inkomstförlust som orsakats av arbetsskadan. Om inkomsten före skadan är högre än prisbasbelopp kompenseras dock inte hela inkomstförlusten med livränta. En förutsättning för rätt till livränta är att den försäkrades förmåga att skaffa sig inkomst genom arbete är nedsatt med minst en femtondel samt att den årliga inkomstförlusten uppgår till minst en fjärdedel av det basbelopp som gällde vid ingången av det år då livräntan skall börja betalas.