prop · GO033 · 2001-01-01 00:00:00 — Kommissionen har lämnat en rad förslag till hur en sådan samverkan på frivillig basis kring av medlemsländerna fritt valda målsättningar kan stimuleras och underlättas. Det kan, enligt Kommissionen, bl.a. ske genom stöd till nätverk och s.k. centers of excellence , åtgärder för en förbättrad miljö för privata forskningsinvesteringar, utarbetande av en öppen metod för samordnad kartläggning av nationell FoU-politik inom , utvecklande av ett kraftfullt transeuropeiskt datanätverk, undanröjande av hinder för forskares rörlighet samt utvecklande av ett europeiskt gemenskapspatent. Tanken på en utökad europeisk forskningssamverkan och de konkreta förslagen för att åstadkomma detta fick ett kraftfullt stöd i slutsatserna från stats- och regeringschefernas möte i , som också allmänt betonade forskningens allt starkare betydelse för att skapa ekonomisk tillväxt, sysselsättning och social sammanhållning. Utifrån de tidsramar för de olika åtgärderna som angavs av toppmötet tog ministerrådet (forskning) ställning till inriktningen och organisationen av det närmast förestående arbetet. Regeringen delar ministerrådets uppfattning att forskningen får en allt större betydelse för den europeiska samhällsutvecklingen. Det arbete som påbörjats är av stort intresse, och möjligheterna att stimulera en ökad europeisk forskningssamverkan genom en frivillig utveckling och utan tvingande övernationell styrning bör tas tillvara fullt ut. Arbetet är långsiktigt, men en första avrapportering av resultaten bör kunna ske till det extra toppmöte som planeras i . Regeringen avser att successivt redovisa för de resultat som uppnås i dessa delar. När det gäller det kommande sjätte ramprogrammet bör det enligt regeringens uppfattning dels ges en grundläggande struktur som möjliggör en starkare kraftsamling av de olika forskningsinsatserna till stöd för gemenskapens politiska mål, dels en huvudsaklig inriktning på forskningsområden i linje med de prioriteringar som beskrivits under avsnitt 6.2 och med avseende på en förstärkning av grundforskningens ställning inom programmet. Därutöver bör särskild uppmärksamhet ägnas åt åtgärder för innovation med inriktning på små och medelstora företag. Det måste även beredas utrymme inom ramprogrammet för insatser till stöd för arbetet med att utveckla en bredare europeisk forskningssamverkan, och särskild tonvikt bör läggas på åtgärder för att underlätta forskares och forskarstuderandes rörlighet. Dessa åtgärder, liksom det europeiska forskningssamarbetet över huvud taget, måste vidare bygga på en stor öppenhet för samarbete i ett vidare globalt sammanhang. 6 Strategiska insatser 6.1 Inledning I allt fler länder växer insikten om att en stor del av grunden till ekonomiskt tillväxt och välfärdsutveckling ligger i satsningar på forskning och teknik. Insatser för att höja utbildningsnivån hos befolkningen är också en nödvändig förutsättning för ett kunskapssamhälle. I det diskussionspapper, Towards a Area, som presenterades av kommissionären för forskning inom den Europeiska unionen, , framhölls sambandet mellan forskning, ekonomisk tillväxt och sysselsättning. Där uppskattas att forskning och ny teknologi står för mellan av den ekonomiska tillväxten, vilket i sin tur i hög grad påverkar sysselsättningen. I och har insatserna för forskning och utveckling, inte minst för grundforskningen, ökat kraftigt och ytterligare ökningar är att vänta. I framför allt har insikten om forskningens betydelse för samhällets utveckling och tillväxt funnits . Vid Europeiska rådets möte i betonades vid ett sådant möte vikten av forsknings- och utbildningsfrågorna i ett sysselsättningsperspektiv. En rad åtgärder föreslogs och det finns starka skäl att anta att dessa frågor även i fortsättningen kommer att stå högt på den europeiska dagordningen. I regeringsförklaringen anfördes att skall vara en ledande kunskapsnation, att i skall kombineras världsledande forskning med breda möjligheter för alla till utbildning av hög kvalitet och att anslagen höjs till grundforskning och spetskompetens. Med anledning av regeringens förslag ekonomiska vårproposition (prop. 1998/99:100) och ekonomiska vårproposition (prop.1999/2000:100) har fattat beslut om en förstärkning av medlen för forskning, främst grundforskning och forskarutbildning, med för . Regeringen har tidigare aviserat att förslag och bedömningar till den närmare fördelningen av dessa medel skall presenteras i budgetpropositionen för och i föreliggande forskningspolitiska proposition. Av de har redan fattat beslut om 250 miljoner för nya universitet och för forskning vid vissa andra lärosäten. Regeringen har i propositionen En förnyad lärarutbildning (prop 1999/2000:135) föreslagit för utbildningsvetenskaplig forskning. Sammanlagt har således för beslutats om en ökning av forskningsanslagen om , vilket innebär ett avsevärt tillskott till de statliga medlen för forskning. Därtill kommer de stora medel som disponeras av forskningsstiftelserna. Utvecklingen av aktiemarknaden har inneburit att de redan tidigare omfattande medel som dessa stiftelser disponerat vuxit kraftigt. Denna utveckling har varit mycket positiv för den svenska forskningen. Den bedömning angående fördelningen av de resterande nya medlen om som regeringen här presenterar och som behandlas närmare i budgetpropositionen har som utgångspunkt att såväl de direkta medlen till lärosätena som de medel som fördelas via vissa forskningsfinansierande myndigheter behöver öka. Likaså behövs medel för vissa strategiska forskningsområden samt för infrastrukturella satsningar, nämligen vetenskaplig utrustning, högpresterande datasystem samt bibliotek och arkiv. Att öka forskningsanslagen är emellertid inte tillräckligt för att utveckla forskningens kvalitet och samhällsrelevans. Hur använder sig av såväl de tillkommande som de redan existerande medlen för forskning är en forskningspolitisk fråga av synnerlig vikt. är ett förhållandevis litet land i forskningssammanhang även om det utmärker sig genom att ligga vid forskningsfronten inom vissa särskilda områden i internationell jämförelse och genom att staten tillsammans med näringslivet satsar mest i världen på forskning och utvecklingsarbete (FoU), i förhållande till bruttonationalprodukten (BNP). Det hävdas ofta att i större utsträckning behöver välja mellan insatser av olika slag. som detta framförs av många även av företrädare för forskarsamhället synes lite ha gjorts för att åstadkomma prioriteringar nationellt och vid enskilda universitet och högskolor. Att välja innebär ju med nödvändighet att välja bort. Svårigheterna att göra sådana val kan bl.a. bero på den kollegiala strukturen inom universiteten, på det ofta uttalade behovet av ett nära samband mellan utbildning och forskning, och på det faktum att det finns många duktiga forskare i som forskningsråden gärna vill stödja. I de forskningsstrategier som har utarbetats som ett underlag för denna proposition nämns behovet av att prioritera och kraftsamla kring vissa konkreta forskningsområden, men det saknas nästan helt synpunkter på vad det kunde forskas mindre om i . I en så internationaliserad värld som dagens forskningsvärld borde goda möjligheter finnas att ta del av forskningsresultat från utlandet inom områden där inte är eller kan vara ledande. Det borde dock vara möjligt att genom samarbete mellan universitet och högskolor åstadkomma en arbetsfördelning så att relativt många forskningsområden ändå finns företrädda i . Bristen på samarbete mellan svenska lärosäten är ett faktum som uppmärksammats i många av de utvärderingar som bl.a. forskningsråden under har genomfört under . En annan omständighet som har uppmärksammats i nära nog alla utvärderingar av den svenska forskningen är bristen på rörlighet mellan svenska lärosäten. Forskarna arbetar oftast kvar vid det lärosäte där de studerat och fått sin forskarutbildning. Många forskarstuderande väljer den forskningsinriktning som handledaren själv har. För forskningens kvalitet och förnyelse är det av stor vikt att ett utbyte av tankar och idéer sker genom ett byte av arbetsplats och forskningsmiljö. Av stor vikt är också att utbytet är livaktigt med andra länder samt med samhället i övrigt, inte minst med näringslivet. Dessa olika aspekter på rörlighet präglar även diskussionen i många europeiska länder och kommissionären har i sitt diskussionspapper särskilt framhållit betydelsen av forskarnas och studenternas rörlighet. I det gränslösa ökar tillgången till grannländernas kunskap genom att praktiska hinder undanröjts. EU:s forskningsprogram är ett viktigt steg för att sammanföra den samlade kunskapsbasen i . Detta öppnar möjligheten till gemensamma insatser nya expansiva områden inom EU:s ram. På samma sätt kan små ämnen säkras då två eller flera länder kan enas om gemensamma centra som därigenom får en tillräcklig kritisk massa för att kunna utvecklas. Många av dagens inomvetenskapliga forskningsfrågor och samhällets och näringslivets problem kan få sin lösning med hjälp av tvär- eller mångvetenskapliga arbetssätt. Många forskare anger att deras forskningsarbete inte kan slutföras utan bidrag från forskare inom andra områden. Forskning måste i allt högre grad ske över disciplin- och sektorsgränser. Detta uppmärksammas alltmer i alla forskningsintensiva länder. Men för att uppnå hög kvalitet i tvär- och mångvetenskaplig forskning måste den enskilde forskaren ha en stark förankring i den egna disciplinen. Ovanstående frågor har med forskningssystemets funktionssätt att göra. Det finns emellertid andra faktorer som uppstår genom extern inverkan på forskningssystemet. En sådan viktig faktor är befolkningens åldersstruktur. Denna tillsammans med unga människors val av utbildningar och yrken påverkar i högsta grad möjligheterna att framöver bedriva forskning av tillräcklig omfattning och kvalitet. Inom båda dessa områden finns oroande tecken. En mycket stor andel av dagens forskarutbildade är nu . Under kommer av landets professorer, av lektorerna och av adjunkterna att pensioneras. Universitet och högskolor kommer att konkurrera om personal med det övriga samhället, inte minst näringslivet eftersom samma potentiella brist kommer att drabba dessa sektorer. är fenomenet med en åldrande befolkning gemensamt för många länder vilket kan leda till hård konkurrens med omvärlden om personer med efterfrågad utbildning. Villkoren för forskningen och forskarna i måste vara så goda att kan hävda sig mot andra länder i detta avseende. I takt med utbyggnaden av den högre utbildningen inom naturvetenskap och teknik får alltfler universitet och högskolor problem att rekrytera studenter. Antalet studenter inom naturvetenskap och teknik har dock ökat från 120 000 1995/96 till 146 000 1998/99. De examinationsmål för forskarstuderande som uppställts har universitet och högskolor klarat relativt väl. har antalet examina totalt ökat jämfört med /94 1995/96. Störst har ökningen varit inom humaniora och samhällsvetenskap () och teknik (). Totalt har av antalet forskarexamina avlagts inom naturvetenskap och teknik. Enligt nuvarande mål skall denna andel öka till . Om skall kunna möta behoven av välutbildad arbetskraft inom strategiska områden såväl inom högskolan som utanför, krävs insatser av samtliga aktörer i forskningssystemet. Ett stort ansvar vilar på universitet och högskolor i detta avseende men även på forskningsfinansierande myndigheter, stiftelser och akademier. Kommittén Forskning 2000 föreslog i sitt betänkande Forskningspolitik (SOU 1998:128) att lärosäten, forskningsråd och sektorsmyndigheter skulle utarbeta forsknings- och kunskapsstrategier. Dessa har utgjort ett viktigt underlag för regeringens bedömningar. Även vissa andra intressenter som akademier och stiftelser har inbjudits att lämna strategier. Ett mindre antal spontana skrivelser har också inkommit i ärendet. Sammanlagt har ca 120 instanser lämnat in strategidokument. Tillsammans är dessa strategidokument ett omfattande material. Myndigheterna har utfört ett omfattande arbete och materialet är tankeväckande och stimulerande. Strategirapporterna ger en aktuell bild av både forskningsverksamhet och kunskapsbehov och de har till stor del varit underlag för regeringens nuvarande arbete. Enligt uppdraget skulle myndigheterna först göra en omvärldsanalys som innefattade dels en bedömning av den vetenskapliga utvecklingen, dels en bedömning av forskningsbehov och forskningsmöjligheter, både inomvetenskapligt och i ett bredare samhälleligt perspektiv. En nulägesbeskrivning skulle belysa starka och svaga sidor i verksamheten, samverkansfrågor, forskningsinformation, jämställdhet samt utnyttjande av forskningsresultat i den egna verksamheten. Myndigheterna skulle utveckla, var och en utifrån sitt perspektiv, en kunskaps- eller en forskningsstrategi, och i dessa bl. a. identifiera behov av kunskap och kompetens. Myndigheternas egna prioriteringar, sådana satsningar som myndigheterna initierat eller planerat själva men också önskade insatser som kräver åtgärder av statsmakterna har redovisats i strategierna. har sammanställningar gjorts över kunskaps- och forskningsstrategierna från olika kategorier av myndigheter och andra berörda. Sammanställningarna finns tillgängliga på . I bilaga till denna proposition finns en redovisning av några viktiga synpunkter. De är i allmänhet sådana som framförts i flera strategidokument. Vid den bearbetning som gjorts inom har särskild uppmärksamhet riktats mot beskrivningar av större koncentrerade insatser som finns eller planeras. Problem med regelverk och forskningens infrastruktur har noterats. Ett annat viktigt underlag i arbetet med forskningspropositionen är det material som tagits fram inom projektet . Teknisk Fransyn är ett samarbetsprojekt mellan , Kungl. (), () och () som syftar till att skapa insikt och visioner om teknikutvecklingen på lång sikt. Teknisk Framsyn har arbetat i åtta paneler som har behandlat olika frågor som samhället ställs inför. Dessa paneler har arbetat inom områdena; Hälsa, medicin och vård, Biologiska naturresurser, Samhällets infrastruktur, Produktionssystem, Informations- och kommunikationssystem, Material och materialflöden i samhället, Tjänsteverksamhet samt Utbildning och lärande. Slutsatserna från Teknisk Framsyn syftar till att visa på lämpliga inriktningar inom utbildning, forskning och utveckling för att främja det svenska samhället under de närmaste decenniet. En mer utförlig redovisning finns i bilaga till denna proposition. Resultatet av Teknisk Framsyn presenterades vid en slutkonferens . presenteras Teknisk Framsyn även vid en serie regionala konferenser runt om i . De frågor, behov och möjligheter som har framkommit i forsknings- och kunskapsstrategierna samt i Teknisk Framsyn utgör en grund för regeringens bedömning av vilka strategiska insatser som behöver göras i det svenska forskningssystemet. Dessa kan indelas i strukturella insatser och i insatser inom särskilt prioriterade forskningsområden. Bland de förstnämnda vill regeringen särskilt framhålla behovet av insatser som avser generationsskiftet, kraftsamling kring prioriterade forskningsområden samt tvär- och mångvetenskap. Dessa är av avgörande betydelse för forskningssystemets kvalitet och effektivitet på lång sikt. Möjligheterna att i högre utsträckning åstadkomma profilering och koncentrerade insatser och att främja tvär- och mångvetenskap har varit en stark drivkraft för regeringens förslag om en ny myndighetsorganisation för forskningsfinansiering. Regeringen återkommer till detta i avsnitt 7. Bland de särskilda forskningsområden som forskningsfinansiärerna behöver avsätta ytterligare resurser till vill regeringen särskilt framhålla biovetenskaperna och biotekniken, humaniora, konst, informationsteknik, materialforskning, utbildningsvetenskaplig forskning, vårdvetenskap samt forskning om miljö och hållbar utveckling. Forskningen inom funktionsgenomik, IT och materialteknik avancerar just nu oerhört snabbt. För att även skall ligga vid forskningsfronten behöver koncentrerade insatser göras såväl vid universitet och högskolor som via de övriga forskningsfinansiärerna. Den snabba teknikutvecklingen måste följas av en ökande kunskap om medborgarnas reaktioner på tekniken och förståelse om hur denna påverkar vårt samhälle. Den nya tekniken måste även anpassas för att främja utvecklingen av ett ekologiskt och ekonomiskt hållbart samhälle. Regeringen återkommer till insatserna inom dessa områden i de följande avsnitten. Till frågor av mer generell natur hör också jämställdhet och genusforskning, forskningsinformation och forskningsetiska frågor. I tabellen nedan anges de satsningar som regeringen planerar . Dessa satsningar beskrivs närmare i detta avsnitt. 6.2 Strukturella insatser 6.2.1 Generationsskiftet Som framhållits inledningsvis finns under det närmaste decenniet ett stort behov av att rekrytera och utbilda dagens ungdomar för en forskarkarriär. En mycket stor andel av dagens forskarutbildade är nu . Det innebär påtagligt stora pensionsavgångar det första decenniet . Större delen av dessa pensionsavgångar sker 2009. Dessutom växer behovet av forskarutbildade när allt större delar av arbetsmarknaden efterfrågar forskarutbildad personal. Det är därför nödvändigt att nu vidta åtgärder för att möta det stora kommande behovet av forskarutbildade. Forskarutbildning och forskarskolor Den grundläggande högskoleutbildningen har kraftigt expanderat , närmare bestämt med 68 000 högskoleplatser 2000 och en ytterligare utbyggnad är beslutad 2003. För att kunna bibehålla och helst stärka kvaliteten på grundutbildningen behöver även forskarutbildningen expandera i takt med utbyggnaden av grundutbildningen. Förutom en expansion av forskarutbildningen behöver formerna för denna utbildning ses över för att kunna bedrivas på ett mer effektivt och stimulerande sätt. Av de forskningsstrategier som universitet och högskolor utarbetat framgår att det finns en utveckling mot fler fakultetsgemensamma kurser och samverkan i olika typer av forskarskolor. har kommit längre än andra. Häri ingår de nya universiteten som ofta samarbetar med andra för att skapa tillräckligt stora forskningsmiljöer. Regeringen anser att nya former för forskarutbildningens organisation, uppläggning och genomförande skall prövas. Forskarskolor ingår som en del i denna satsning. Målet är att främja rekryteringen, öka effektiviteten i utbildningen samt öka samarbetet mellan lärosäten. Det är speciellt viktigt att lärosäten utan vetenskapsområden på detta sätt får en möjlighet att delta i forskarutbildning. Varje forskarskola bör därför omfatta flera lärosäten. Härigenom kommer deras resurser att utnyttjas effektivare, forskningsanknytningen vid alla deltagande högskolor stärks och forskarutbildningar når fler studenter. kan studenternas kunskaper breddas utanför det egna ämnet. Studenter bör även få en förståelse för kunskapens begränsningar och dess betydelse för förutsägelser om framtida konsekvenser av forskningens tillämpningar. Regeringen avser att besluta om 16 forskarskolor inom områdena humaniora-samhällsvetenskap inklusive utbildningsvetenskap, vårdvetenskap, naturvetenskap och teknik. I budgetpropositionen för föreslår regeringen att medel anvisas för detta ändamål. Dessa medel bör vara en permanent förstärkning av de berörda lärosätenas anslag för forskning och forskarutbildning. De olika forskarskolorna beskrivs närmare i avsnitt 8.3.1. Regeringens bedömning är att av de medel som redan har anvisat, bör fördelas till forskarutbildning inom ramen för forskarutbildning 2003 (avsnitten 6.3.1, 6.3.2, 6.3.3, 6.3.4, 6.3.6, 6.3.7, 6.4.1, 8.3.1). Rekryteringsanställningar Möjligheterna att rekrytera personer till en forskarkarriär beror inte enbart på villkoren utan också på möjligheterna till fortsatt anställning inom högskolan. Övergångsfrekvensen för doktorander till verksamhet inom högskolan var . I forskningsrådens internationella utvärderingar av svensk forskning har särskilt framhållits svårigheterna för yngre forskare att fortsätta en akademisk karriär och nackdelarna med en i många fall tudelad karriärväg en forskande och en undervisande. Forskningsråd och lärosäten har påtalat behovet av forskningsintensiva anställningar för nydisputerade forskare, såsom postdoktorala stipendier och anställningar som forskarassistenter. Dessa avser finansiering , från 1 för postdoktorala stipendier till upp till för forskarassistentanställningar. Det är enligt regeringens mening av största vikt att förbättra möjligheterna till en forskarkarriär inom högskolan. måste rörligheten bland forskare stimuleras. Detta är nödvändigt dels för att kunna rekrytera ett tillräckligt antal lärare till högskolan, dels för att kunna tillgodose behovet av utbildade forskare och lärare inom expansiva områden men även för att kunna behålla dem inom högskolan när konkurrensen om arbetskraft från det omgivande samhället ökar. För att förbättra rekryteringssituationen behövs ytterligare medel för bl.a. forskarassistentanställningar. Av de nya resurser som anvisat för forskning och forskarutbildning bör för åren fördelas inom ramen för budget för rekryteringsanställningar samt för individuella bidrag till framstående unga forskare. bör avse rekryteringsanställningar inom det humanistisk-samhällsveten-skapliga området. Universiteten bör i en försöksverksamhet få möjlighet att anställa biträdande lektor tills vidare dock längst , varefter anställningen efter prövning kan övergå i en tillsvidareanställning som lektor (se avsnitt 8.5.1). I övrigt bör i allt väsentligt samma villkor gälla för anställningen som biträdande lektor som för forskarassistentanställningar. Försöket bör drivas . Därefter bör systemet utvärderas. Utvärderingen bör ta sikte på bl.a. hur denna anställningsform påverkat rörligheten och jämställdheten bland unga forskare. Deltagande i undervisning är av stor vikt för att ge ett starkt samband mellan forskning och utbildning. Regeringen anser att rekryteringsanställningarna skall bestå av forskning och undervisning, där av anställningen skall avse undervisning. Individuella bidrag till särskilt framstående unga forskare åtgärder syftar till att svara såväl mot ett utökat kvantitativt behov av forskarutbildade och kvalificerade lärare inom högskolan som mot en bibehållen och fortsatt hög kvalitet på den forskning som bedrivs. Regeringen anser emellertid att det behövs ytterligare åtgärder för att främja kvaliteten i den svenska forskningen. Det stora generationsskiftet inom svensk forskning kan också få effekter på återväxten av högkvalitativ forskning. Morgondagens forskningsledare finns nu bland de unga forskarna och måste sökas även utanför landets gränser. är det ofta svårt för unga lovande forskare att etablera självständig forskning. Detta har påtalats av bl.a. forskningsråden i olika framställningar till regeringen. Orsaken härtill är bl.a. brist på anställningar och svårigheter att få forskningsresurser utan att ingå i en etablerad forskargrupp och forskningstradition. Därmed hindras utvecklingen av nya forskningsinriktningar i och det finns risk för att de största forskningsbegåvningarna söker sig bort från högskolan eller till utlandet. () arbetar redan med ett program för unga forskare inom de områden som av stiftelsen särskilt betydelsefulla för att stärka långsiktiga internationella konkurrenskraft, och planerar att fördela på ett program för framtidens forskningsledare inom områdena livsvetenskap, materialvetenskap samt produktions- och informationsteknik. Regeringen välkomnar detta initiativ men anser emellertid att detta program behöver kompletteras med ett liknande som avser samtliga grundforskningsområden, inklusive humaniora och samhällsvetenskap. Det är inte minst viktigt att det inom dessa områden ges möjligheter till nyskapande forskning. Programmet bör även kunna avse tvärvetenskapliga, nyskapande forskningsinriktningar.