prop · GP031d11 · 2001-09-20 00:00:00 — Ekonomisk trygghet 10 vid sjukdom och 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Förslag till riksdagsbeslut....................................................................................... Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp................................................ Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp................................................ Insatser inom politikområdet ................................................................. Insatser utanför politikområdet ........................................................... Analys och slutsatser............................................................................. Insatser inom politikområdet ............................................................... Analys och slutsatser............................................................................. 19:1 Sjukpenning och rehabilitering, m.m........................................... 19:5 Kostnader för sysselsättning av vissa förtidspensionärer ........... 19:6 Ersättning för kroppsskador......................................................... 19:8 Allmänna försäkringskassor ......................................................... 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet och politikområdet........................... Härledning av nivån 20022004 ............................................................................ Antal pågående sjukfall ()........................................................... Antal pågående sjukfall ().............................................................. 2.5Andel av de försäkrade som genomgått samordnad rehabilitering som ökat sin arbetsförmåga efter avslutad rehabilitering 19982000 (%) ..................................................................................................... 2.6Andel sjukskrivna (längre än ) som varit föremål för samordnad 2.7 Särskilda medel som avsatts för samverkan 1999 och 2000............................... 2.8Antal nybeviljade och utbetalade förtidspensioner och sjukbidrag 2.9Antalet personer som övergår från sjukpenning till förtidspension eller Antalet återstående pensionsår samt beräknad kostnad* fram till för Antal beslut i arbetsskadeärenden och 2000 ..................... Andelen sjukskrivna med inkomster över 7,5 prisbasbelopp ............................ Heltidsarbetande personer med inkomster överstigande inkomsttaket i Andel personer med inkomster som överstiger 7,5 resp. 10 prisbasbelopp Anslagsutveckling 19:1 Sjukpenning och rehabilitering, m.m. ......................... Härledning av nivån 20022004 .......................................................................... Anslagsutveckling 19:2 Förtidspensioner........................................................... Härledning av nivån 20022004 .......................................................................... Anslagsutveckling 19:3 Handikappersättningar................................................. Härledning av nivån 20022004 .......................................................................... Anslagsutveckling 19:4 Arbetsskadeersättningar............................................... Härledning av nivån 20022004 .......................................................................... Anslagsutveckling 19:5 Kostnader för sysselsättning av vissa Anslagsutveckling 19:6 Ersättning för kroppsskador........................................ Härledning av nivån 20022004 .......................................................................... Beräkning av avgiftsintäkter ................................................................................ Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser..................................................... Härledning av nivån 20022004 .......................................................................... Anslagsutveckling 19:8 Allmänna försäkringskassor......................................... Beräkning av avgiftsintäkter ................................................................................ Härledning av nivån 20022004 .......................................................................... 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.bemyndigar regeringen att , i 2. för anvisar anslagen under fråga om ramanslaget 19:7 , ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst efter 2002 (avsnitt 2.11.7) utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp enligt följande uppställning: 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. 19:5 Kostnader för sysselsättning av vissa förtidspensionärer 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 2 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Utgiftsområdet omfattar politikområdet Ersättning vid arbetsoförmåga. Politikområdet omfattar sjukpenning, rehabilitering, närståendepenning, förtidspension, ersättning vid handi- kapp samt arbets- och kroppsskador, kostnader för sysselsättning av vissa förtidspensionärer och socialförsäkringens administration, dvs. () och de allmänna försäkringskassorna. Tabell 2.1 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet och politikområdet 19:1 Sjukpenning och rehabilitering, m.m. 19:5 Kostnader för sysselsättning av vissa förtidspen- 19:6 Ersättning för kroppsskador Totalt för utgiftsområde 10 och Politikområde Ersätt- 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Tabell 2.2 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Överföring till anslag 19:2 Överföring andra utg.omr. 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och i samband med budgetpropositionen . 2003 kommer den statliga ålderspensionsavgift som är hänförlig till livränta som bortsamordnas med sjukersättning att betalas från sjukförsäkringen. 3Inklusive slutjustering med anledning av de statliga avtalsförsäkringarna. En närmare beskrivning finns i tilläggsbudgeten i samband med budgetpropositionen, avsnitt 9.2. Målet för politikområdet är att en större andel av befolkningen i arbetsför ålder skall ha förmågan att arbeta och att personer som inte har förmåga att arbeta skall ges en levnadsstandard som är anpassad till den ekonomiska utvecklingen i samhället. Målen som angavs i budgetpropositionen var att: ge ekonomisk trygghet för sjuka och funktionshindrade och att aktivt arbeta för att återföra människor i arbete, socialförsäkringens administration skall garantera effektivitet, rättssäkerhet och kompetens vid ärendehandläggningen. Arbetet för att uppnå den första delen av målet redovisas i avsnitt Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp. Målet för socialförsäkringens administration följs upp i avsnitt 2.7. Resultatbedömningen i avsnitten 2.6 och 2.9 utgår från dessa mål. De resultatindikatorer som används är: Antal pågående sjukfall, andel sjukskrivna som varit föremål för samordnad rehabilitering som ökat sin arbetsförmåga efter avslutad rehabilitering, andel sjukskrivna längre än som varit föremål för samordnad rehabilitering, antal nybeviljade och utbetalade förtidspensioner och sjukbidrag, antal återstående pensionsår, genomströmningstidernas längd samt andelen korrekta ärenden. Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Socialförsäkringarna är en viktig del av den generella välfärdspolitiken som syftar till att minska klyftor och gränser mellan olika samhällsgrupper och fungera som en sammanhållande kraft i samhället. Det första delen av målet för politikområdet innebär att systemet skall vara utformat så att det stimulerar till förvärvsarbete. Av detta följer att systemet så långt det är möjligt skall främja och underlätta anställningsbarhet och rörlighet på arbetsmarknaden. Försäkringssystemet är därför föremål för en omfattande översyn i syfte att stärka arbetslinjen, men också för att åstadkomma ökad försäkringsmässighet och göra reglerna enklare och mer överskådliga. Det är en grundläggande politisk uppgift att skapa goda allmänna förutsättningar för att människor skall få vara friska och kunna arbeta. Den fortgående ökningen av antalet långtidssjukskrivna, av vilka kvinnorna utgör en allt högre andel, har även resulterat i en successiv och markant ökning av antalet nybeviljade förtidspensioner och sjukbidrag. Regeringen ser därför mycket allvarligt på utvecklingen inom ohälsoområdet, framförallt ur ett mänskligt men också från ett mer långsiktigt ekonomiskt perspektiv. Den demografiska utvecklingen understryker ytterligare, i ett samhällsekonomiskt perspektiv, behovet av att skapa goda förutsättningar för dem som är i förvärvsaktiv ålder att stanna kvar i arbetslivet . Inom de närmaste decennierna kommer befolkningsutvecklingen att präglas av att antalet äldre ökar mycket kraftigt, då de stora kullarna födda börjar uppnå pensionsåldern. Det innebär att antalet människor i förvärvsaktiv ål- Färre personer i arbetslivet måste därmed försörja allt fler. För att det skall vara ekonomiskt möjligt att behålla den välfärd som uppnåtts måste därför varje persons förmåga till arbete tas tillvara. Detta gäller också dem som beviljats förtidspension såtillvida att de skall kunna utnyttja sin eventuellt resterande arbetsförmåga fullt ut. Regeringen överväger därför att när det reformerade och mer tidsenliga förtidspensionssystemet träder i kraft införa regler om aktivare uppföljning, t.ex. , av arbetsförmågan hos dem som beviljats förtidspension eller sjukersättning. Regeringen har intensifierat arbetet för att bryta den negativa utvecklingen av den arbetsrelaterade ohälsan. Arbetet leds av de berörda statsråden i Social-, Närings-, och Finansdepartementen. En viktig utgångspunkt för detta arbete är att alla skall kunna delta i arbetslivet efter sin förmåga. Detta kräver en bred satsning på förebyggande insatser så att arbetsförhållanden och arbetsmiljö inte ger upphov till sjukdom eller arbetsskada samt en väl fungerande medicinsk och arbetslivsinriktad rehabilitering och effektiva försäkringssystem. Olika utredare och interna arbetsgrupper inom har lämnat förslag som knyter an till det ovan nämnda arbetet. På basis härav har regeringen utformat en sammanhållen strategisk satsning för förbättrade arbetsvillkor och för hälsa i arbetslivet. Ett åtgärdsprogram i 11 punkter redovisas i sin helhet i avsnitt 2.6.2 under rubriken . Programmet innefattar åtgärder för bättre arbetsmiljö och tydligare arbetsgivaransvar, åtgärder för snabb återgång till arbete vid ohälsa, åtaganden för ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården och insatser inom forskningen. Arbetsmiljö och arbetsförhållanden skall främja god hälsa och ge delaktighet på arbetsmarknaden. Det är ett gemensamt samhällsansvar att människor som blir sjuka eller skadade i arbetet får ett effektivt stöd för att bli friska och kunna återgå till arbetet. En mer tidsenlig, rättvis och jämställd arbetsskadeförsäkring skapar bättre förutsättningar för att lyfta fram det förebyggande arbetsmiljöarbetet. Ett arbete med att reformera arbetsskadeförsäkringen pågår inom och avsikten är att en proposition skall kunna föreläggas i 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 med ett ikraftträdande av reformerade regler . Den andra delen av målet för politikområdet innebär att de försäkrade skall känna sig ekonomiskt trygga vid arbetsoförmåga. Utgångspunkten måste vara att den solidariskt finansierade försäkringen skall utgå från inkomstbortfallsprincipen och att det skyddsnät som försäkringssystemet utgör ger en rimlig levnadsstandard. Frågan om vilken eller vilka indexeringsmetoder som kan komma ifråga för beräkningen av arbetsskadelivräntor och förtidspensioner (aktivitets- och sjukersättningar) bereds inom . Ett första förslag är att vänta . I anslutning härtill bereds även frågan om höjning av inkomsttaken i sjukförsäkringssystemet och nya regler avses träda i kraft . 2.5.1 Insatser inom politikområdet Med anledning av kostnadsutvecklingen inom sjukförsäkringen beslutade regeringen att utse en särskild utredare (dir. 1999:54). Utredaren skulle bl.a. dels analysera varför sjukfrånvaron och utgifterna för sjukpenning förändras i ett långsiktigt perspektiv, dels peka ut och kvantifiera faktorer som främst förklarar de senaste årens ökning av sjukfrånvaron och sjukförsäkringsutgifterna. Utredaren överlämnade delbetänkandet Sjukförsäkringen basfakta och utvecklingsmöjligheter (SOU 2000:72). Utredaren slutförde sitt uppdrag och överlämnade slutbetänkandet Sjukfrånvaro och sjukskrivning fakta och förslag (SOU 2000:121). utsåg regeringen en särskild utredare för uppgiften att utarbeta en handlingsplan för ökad hälsa i arbetslivet (dir. 2000:92). Handlingsplanen skall innefatta åtgärder både . Förutom de olika försäkringarna inom politikområdet skall handlingsplanen innefatta arbetsmiljöområdet. Utredaren har redovisat förslag på kort sikt i två rapporter i 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Handlingsplanen i dess helhet skall slutredovisas . Under avsnittet 2.6.2 under rubriken redovisar regeringen ett åtgärdsprogram för förbättrade arbetsvillkor och för hälsa i arbetslivet. I propositionen Vissa socialförsäkringsfrågor (prop. 2001/02:9) som överlämnats till denna dag föreslår regeringen att ett särskilt högriskskydd införs i lagen (1991:1047) om sjuklön för levande i samband med donationsingrepp. har två viktiga steg tagits i arbetet med att reformera systemet med förtidspensioner och sjukbidrag. infördes regler om vilande förtidspension. Dessa regler syftar till att stimulera till återgång till arbetslivet och ett i övrigt aktivt liv. I korthet innebär dessa att en förtidspensionär skall kunna få behålla sin pension under längst av en 12-månadersperiod som han eller hon prövar att förvärvsarbeta. Om den försäkrade fortsätter att arbeta skall pensionen vara vilande till den del denne arbetar och utnyttjar arbetsförmåga som inte förutsattes finnas när pensionen beviljades. om totalt 12 månader skall den försäkrade kunna pröva att arbeta utan att rätten att få tillbaka pensionen går förlorad. med förvärvsarbete skall den försäkrade kunna ha förtidspensionen vilande . Under den tiden upphör inte det ursprungliga beslutet om rätt till pension, men om den försäkrade anmäler att han eller hon önskar få tillbaka pension är det möjligt för att minska eller dra in pensionen om utredning visar att arbetsförmågan har förbättrats väsentligt. var det endast ca 800 personer med förtidspension eller sjukbidrag som prövade att arbeta med förtidspensionen/sjukbidraget vilande. Detta var betydligt färre än beräknat. Mycket talar för att informationen om denna reforms innebörd och konsekvenser inte varit tillräcklig. Regeringen har därför gett () i uppdrag att genomföra särskilda insatser för att de försäkrade skall kunna få god kännedom om reformen innebörd och i större utsträckning motiveras att pröva sina möjligheter att arbeta på en reguljär arbetsmarknad. I uppdraget ingår också att stärka förutsättningarna för en förmedling av passande arbetstillfällen. RFV skall lämna en första redovisning av vidtagna och planerade insatser. avslutades arbetet inom med att detaljutforma förslag om det reformerade systemet för ersättning vid nedsatt arbetsförmåga. redovisades resultatet av detta arbete i två departementspromemorior. I promemorian Sjukersättning i stället för förtidspension (Ds 2000:39) lämnades förslag om nya beräkningsregler för ersättning och ålderspensionsrätt vid långvarig eller varaktig medicinskt grundad nedsättning av arbetsförmågan för personer . I promemorian Aktivitetsersättning (Ds 2000:40) redovisades förslag om ett nytt försäkringsstöd för unga, , med långvarig medicinskt grundad nedsättning av arbetsförmågan, jämte beräkningsregler för detta stöd. Efter remissbehandling av promemoriorna lämnade regeringen remissen Sjukersättning och aktivitetsersättning i stället för förtidspension till Lagrådet. Efter behandlingen i Lagrådet lämnade regeringen propositionen Sjukersättning och aktivitetsersättning i stället för förtidspension till . har godkänt propositionen (prop. 2000/01:96, bet. 2000/01:SfU 15, rskr. 2000/01:257). Det reformerade förtidspensionssystemet skall träda i kraft . Medicinska rehabiliterings- och behandlingsinsatser kom regeringen överens med om en förändrad inriktning på användningen av de i den s.k. Dagmaröverenskommelsen som avsätts från sjukförsäkringen för medicinska rehabiliterings- och behandlingsinsatser inom sjukvården. Medlen skall till övervägande delen användas till: kvalificerade medicinska utredningar i syfte att förbättra bedömningen av bl.a. möjligheten till rehabilitering försäkringsmedicinsk utbildning och fortbildning inom läkarkåren, t.ex. när det gäller stressjukdomar och ryggont utveckling av medicinska utrednings- och rehabiliteringsmetoder. Regeringen och är överens om att det är viktigt att personer med komplicerade diagnoser, t.ex. stressjukdomar och ryggont, på detta sätt får mer uppmärksamhet. Regeringen hade medel till sitt förfogande för särskilda insatser inom rehabiliteringsområdet. beviljade regeringen nästan till olika projekt. Det rörde sig huvudsakligen om forskningsprojekt inom området arbetslivsinriktad rehabilitering. Arbetsskadeförsäkringen har varit föremål för kritik. Försäkringen anses inte ersätta inkomstförlust vid arbetsskada i tillräcklig omfattning. Kritiken har särskilt inriktat sig på bedömningen av belastningsskador och psykiska besvär samt kvinnornas situation när det gäller dessa svårbedömda skador. Vidare har försäkringsläkarnas roll i arbetsskadeärenden ifrågasatts. Regeringen har med anledning av detta arbetat med en översyn av arbetsskadeförsäkringen, där även en översyn av hur livräntan skall värdesäkras och systemet med karensdagar skall ingå. Som grund för ett förändringsarbete gav regeringen RFV i uppdrag att analysera arbetsskadeförsäkringen och förbereda vissa stödfunktioner. Verket lämnade en delrapport om behov av ändringar i regelsystemet och förändrad organisation av arbetsskadehandläggningen. RFV har lämnat ytterligare en rapport om stödfunktioner för arbetsskadeförsäkringen. Inom har en arbetsgrupp granskat tillämpningen av bevisreglerna i arbetsskadeförsäkringen och lämnat förslag till förändring av reglerna. RFV:s rapport med förslag till vissa ändringar av regler och organisation samt förslaget om ny bevisregel remissbehandlades . En proposition om ändring av arbetsskadeförsäkringen planeras att lämnas till . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Regeringen beslutade att utse en arbetsgrupp inom med uppgift att analysera den stora ökningen av arbetsbetingad ohälsa, som har samband med stress och andra organisatoriska och sociala faktorer. Arbetsgruppen skall ta fram en handlingsplan som anger en strategi för att komma till rätta med utvecklingen av den arbetsbetingade ohälsan och för att åstadkomma en förnyelse av arbetsmiljöarbetet. En delrapport, Ett föränderligt arbetsliv på gott och ont, lämnades . Slutrapporten, Långsiktig verksamhetsutveckling ur ett arbetsmiljöperspektiv en handlingsplan för åtgärder på arbetsmiljöområdet, lämnades (Ds 2001:28). När det gäller forskningsinsatser inom arbetslivsområdet hade () inskrivet i regleringsbrevet för att de skulle arbeta för att öka kunskapen om hur arbetslivet påverkar människors hälsa och funktionella förmåga. Regeringen planerar fortsatta forskningssatsningar även på detta område. för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) har därför haft i uppdrag att arbeta fram ett forskningsprogram om fysiskt och psykiskt orsakade belastningsskador och rehabilitering. Arbetet har skett i samverkan med andra viktiga finansiärer på området, bl. Programmet skall ligga till grund för forskningsinsatser . En viktig del i arbetet mot ohälsan är en välfungerande hälso- och sjukvård. Den nationella handlingsplanen för utveckling av hälso- och sjukvården (prop. 1999/2000:149) innebär att tillförs hälso- och sjukvården . Inriktningen är bl.a. att stärka primärvården och öka patienternas möjlighet att etablera en fast läkarkontakt i primärvården. Dessutom kommer landstingen att tillföras sammanlagt för att öka tillgängligheten till behandlingar i hälso- och sjukvården. Avsikten är att korta köer och minska väntetider till t.ex. operationer. För att förbättra folkhälsan och minska skillnaderna i ohälsa har regeringen påbörjat arbetet med att utforma en nationellt samordnad folkhälsopolitik inklusive formulering av nationella folkhälsomål och framtagandet av indikatorer. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Resultatet av detta arbete kommer att redovisas i en proposition till /02. Målen avses bli vägledande för aktörer på såväl nationell som regional och lokal nivå inom folkhälsoområdet. I budgetpropositionen angav regeringen att målet för området Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp var att: ge ekonomisk trygghet för sjuka och funktionshindrade och att aktivt arbeta för att återföra människor i arbete, socialförsäkringens administration skall garantera effektivitet, rättssäkerhet och kompetens vid ärendehandläggning. Beträffande den första delen i målet, dvs. att ge ekonomisk trygghet för sjuka och funktionshindrade, kan konstateras att andelen försäkrade som har en inkomst över socialförsäkringssystemets inkomsttak har ökat. Enligt (SOU 2000:121) kommer 1,1 miljoner personer att ha inkomster över inkomsttaket , vilket motsvarar av de heltidsarbetande. Personer med en årsinkomst överstigande 7,5 prisbasbelopp får inte i kompensation från det offentliga ersättningssystemet vid en sjukskrivning. Förmånerna förtidspensioner och arbetsskadelivräntor är värdesäkrade genom knytningen till basbeloppets utveckling. För att målet om att personer som inte har förmåga att arbeta skall ges en levnadsstandard som är anpassad till den ekonomiska utvecklingen i samhället diskuteras vilken eller vilka indexeringsmetoder som kan komma ifråga för beräkningen av dessa förmåner. Frågan bereds inom . Ett förslag är att vänta . Tabell 2.3 Antal pågående sjukfall () Antalet långtidssjukskrivna har fortsatt att öka . Att antalet sjukskrivna ökat har flera förklaringar och orsakssambanden är komplexa. Det finns ingen enskild faktor som kan förklara ökningen av sjukfrånvaron utan flera förklaringar måste kombineras. Antalet sjukpenningdagar har varierat kraftigt . Det finns dock en trendmässig ökning av sjukpenningdagarna fram . minskade antalet sjukpenningdagar mycket kraftigt. Den kraftiga ökning som därefter har skett påbörjades således från en relativt sett låg nivå. Det är dock viktigt att denna utveckling tolkas med försiktighet eftersom regelsystemen har justerats och antalet personer som har kunnat erhålla sjukpenning har förändrats mycket , bl.a. genom införandet av sjuklön 1992. anger i sitt slutbetänkande (SOU 2000:121) att sjukskrivning och sjukfrånvaro är ojämnt fördelad mellan kön, mellan olika branscher, arbetsgivare och arbetsplatser. Utredningen drar av detta slutsatsen att olika arbetsplatser och arbetsmiljöer skapar och resulterar i olika sjukfrånvaro, vilket dock enligt utredningen inte innebär att all frånvaro orsakas av förhållanden på arbetsplatsen. Utredningen har vidare funnit stora regionala skillnader i utvecklingen av sjukfrånvaron, vilka är anmärkningsvärda och svårförklariga. En förklaring kan enligt utredningen vara att tradition och inställning till sjukskrivningar som ett försörjningsmedel bland både medborgare, läkare och försäkringskassor varierar över landet, vilket i så fall skulle innebära att tillämpningen av sjukförsäkringen inte är lika över landet. Källa: RFV. Beräkningarna är gjorda från ett urval av personer födda dag 5, 15 och 25. Av tabell 2.3 framgår att det är de längre sjukfallen som har fortsatt att öka , särskilt de sjukfall som pågått eller längre. Ökningen av de längre sjukfallen är större för kvinnor än för män. Tabell 2.4 Antal pågående sjukfall () Procentuell ökning i för- hållande till 1999 resp. 1998 (1999) och (1999) och Tabellen 2.4 visar att de långa sjukfallen ökar, och fanns drygt 33 000 sjukfall som pågått eller längre.