prop · GP031d22 · 2001-09-20 00:00:00 — 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Förslag till riksdagsbeslut....................................................................................... Förslag till lag om ändring i lagen (1999:770) om ändring i ellagen (1997:857)................................................................................................ Mål för energipolitiken ......................................................................... Mål för verksamhetsområdena inom energipolitiken ......................... Insatser inom politikområdet ............................................................... Insatser utanför politikområdet ........................................................... Analys och slutsatser............................................................................. Mål för verksamhetsområdet................................................................ Insatser inom verksamhetsområdet ..................................................... Insatser utanför verksamhetsområdet.................................................. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Analys och slutsatser ............................................................................ Verksamhetsområde Övrig energimarknadspolitik............................................ Mål för verksamhetsområdet ............................................................... Insatser inom verksamhetsområdet ..................................................... Analys och slutsatser ............................................................................ Verksamhetsområde Politik för ett uthålligt energisystem ............................... Mål för verksamhetsområdet ............................................................... Insatser inom verksamhetsområdet ..................................................... Insatser utanför verksamhetsområdet ................................................. Analys och slutsatser ............................................................................ 35:1 : Förvaltningskostnader ...................... 35:2 Bidrag för att minska elanvändning ............................................. 35:3 Bidrag till investeringar från förnybara energikällor 35:4 Åtgärder för effektivare energianvändning 35:7 Introduktion av ny energiteknik 35:8 Energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser 35:9 Skydd för småskalig elproduktion 8.1.1035:10 Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av en reaktor Förslag avseende svenska kraftnäts verksamhet ........... 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet................................................................... Härledning av ramnivån 2002 2004....................................................................... Utgiftsutvecklingen inom politikområdet............................................................... Energibalans i för åren 1970,1980, 1990, 1995, 1999 och 2000, TWh....... Elbalans i för åren 1970, 1980, 1990, 1995, 1999 och 2000, TWh............. Elbalans i , , och , TWh.......................... Sammanställning över effekt- och prestationsmått, perioden Sammanställning över effekt- och prestationsmått för åtgärder för att öka elproduktionen från förnybara energikällor, perioden ...... Kostnad för förnybar elproduktion. Befintliga stöd till investering och drift Antal beviljade projekt och beviljade medel, fördelat på utvecklingsområden, för åren 1998 2000 ............................................................................................. Forskningsprogram som finansierats av Organisatorisk hemvist för styrgruppers ledamöter för forskningsprogram och kompetenscentra .......................................................... Organisatorisk hemvist för styrgruppers ledamöter för Antal finansierade licentiater och doktorer, åren.................................................... 7.12 Samtliga projekt ...................................................................................................... Utvecklingen av de samlade förvaltningskostnaderna............................................ Härledning av nivån 2004 ....................................................................... Härledning av nivån 2002 2004 ............................................................................. Härledning av nivån 2002 2004 ............................................................................. 8.11 Härledning av nivån 2002 2004 ........................................................................... 8.13 Härledning av nivån 2002-2004.............................................................................. 8.14 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden............................................................ 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 8.16 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden........................................................... 8.18 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden........................................................... 8.20 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden........................................................... Härledning av nivån 2002 2004........................................................................... Härledning av nivån 2002 2004........................................................................... 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1999:770) om ändring i ellagen (1997:857), 2.godkänner en ändring av den ekonomiska planeringsram som regeringen föreslog i samband med energipolitiska beslut (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272) som innebär att fördelningen mellan de ekonomiska resurserna för vindkraftverk och miljövänliga, småskaliga vattenkraftverk upphör att gälla (avsnitt 8.1.3), 3.godkänner att investeringsbidraget för vindkraftverk och miljövänliga, småskaliga vattenkraftverk uppgår till av investeringskostnaden (avsnitt 8.1.3), 4.bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslaget 35:5 Energiforskning besluta om åtgärder som, inklusive tidigare åtaganden, innebär utgifter på högst 2006 (avsnitt 8.1.5), 5.bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslaget 35:6 Energiteknikstöd besluta om åtgärder som, inklusive tidigare åtaganden, innebär utgifter på högst 2006 (avsnitt 8.1.6), 6.bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslaget 35:7 Introduktion av ny energiteknik besluta om åtgärder som, inklusive tidigare åtaganden, innebär utgifter på högst 2006 (avsnitt 8.1.7), 7.bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslaget 35:8 Energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser besluta om åtgärder som, inklusive tidigare åtaganden, innebär utgifter på högst 2005 (avsnitt 8.1.8), 8.godkänner investeringsplanen för Affärsverkskoncernen för perioden 2004 (avsnitt 8.2.1), 9.godkänner vad regeringen har föreslagit under avsnitt 8.2.2, 10.för anvisar anslagen under utgiftsområde 21 Energi enligt följande uppställning: 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 35:2 Bidrag för att minska elanvändning Bidrag till investeringar i elproduktion från förnybara energikällor 35:4 Åtgärder för effektivare energianvändning 35:7 Introduktion av ny energiteknik 35:8 Energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser 35:9 Skydd för småskalig elproduktion 35:10 Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av en reaktor i Barse- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i lagen (1999:770) om ändring i ellagen (1997:857) Härigenom föreskrivs att punkten 4 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till lagen (1999:770) om ändring i ellagen (1997:857) skall ha följande lydelse. Inmatningen från producenter samt förbrukningen hos elkunder som inte omfattas av bestämmelsen i 3 kap. 10 § andra stycket får till utgången av mätas och beräknas enligt den nämnda bestämmelsen. Förbrukningen hos elkunder som inte omfattas av bestämmelsen i 3 kap. 10 § andra stycket får till utgången av 2001 mätas och beräknas enligt den nämnda bestämmelsen. Detsamma gäller inmatningen från producenter till utgången av 2002. Denna lag träder i kraft . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Energi framgår i tabell 3.1 nedan. Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet Totalt för utgiftsområde 21 Energi 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Härledningen av ramnivån, som utgår års anslagsnivå, för utgiftsområde Energi framgår nedan 2004. Tabell 3.2 Härledning av ramnivån 2002 2004 Förändring till följd av: 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Härledningen av utvecklingen av ramnivån inom utgiftsområdet kommenteras under politikområdet. Förutom de stöd till ett visst utgiftsområde som redovisas via anslag på statsbudgetens utgiftssida förekommer även stöd på statsbudgetens inkomstsida i form av olika särregler i skattelagstiftningen. Dessa stöd brukar kallas saldopåverkande skatteavvikelser. Det handlar om avvikelser från en enhetlig beskattning, t.ex. att en viss grupp omfattas av en skattelättnad i förhållande till en enhetlig norm, vilket kan uppfattas som en skatteförmån. Skatteavvikelser kan också innebära ett "överuttag" av skatt och betecknas då skattesanktion. I det fallet handlar det inte om ett stöd till ett visst utgiftsområde utan om motsatsen. Inom energiområdet förekommer skattesanktioner när det gäller beskattning av el från kärnkraftverk. Det förekommer många särbestämmelser för punktskatter på energi. Endast en mindre del av dessa skatteavvikelser hänför sig dock till utgiftsområde 21 Energi. Skatteavvikelser för transportområdet redovisas under utgiftsområde 22 Kommunikationer, för växthus- och jordbruksnäringen under utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar samt för industrin under utgiftsområde 24 Näringsliv. Vi- dare redovisas skatteavvikelser till följd av reducerad energiskatt på el i vissa kommuner i främst norra under utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling. Därtill redovisas skattebefrielse för biobränslen samt den s.k. miljöbonusen för el producerad i vindkraftverk under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Nedan redovisas skatteavvikelser som hänförs till utgiftsområde 21 Energi. Tabell 3.3 Skatteavvikelser netto Energiskatt på el för gas-, värme-, Halvt avdrag för energiskatt på Energiskatt på bränsle som förbru- kas för att producera el Koldioxidskatt på bränsle som för- brukas för att producera el Skatt på termisk effekt i -1,63 -1,68 Summan i tabell 3.3 är ett netto av förmåner, dvs. positiva avvikelser, och sanktioner, dvs. Det största enskilda beloppet är skatteförmåner som beror på skillnader i skattesatser för energiskatt på el och fossila bränslen. Skatteförmåner som är kopplade till produktion av el med fossila bränslen varierar beroende bland annat på tillgången på vatten för elproduktion. Nedan ges en kort förklaring till skatteavvikelserna. Energiskatt på el för gas-, värme-, vatten- och elförsörjning för energiskatt på el utgörs av den skattesats som merparten av de svenska hushållen betalar. Den uppgår till per kWh . Inom gas-, värme-, vatten- och elförsörjningen tillämpas en lägre skattesats, per kWh, vilket innebär en skatteförmån på per kWh. För företag inom denna sektor som är belägna i , och samt i kommunerna , , , , , , , och är skattesatsen ännu lägre. I dessa län och kommuner uppgår den till per kWh, vilket motsvarar en skatteförmån på per kWh. För el som förbrukas i elpannor i fjärrvärmesektorn mars betalar värmeproducenterna full elskatt, per kWh. I de ovan nämnda länen och kommunerna betalar dock värmeproducenterna endast per kWh i skatt för den el som används i elpannor . Differentierat skatteuttag på fossila bränslen för energiskatt på fossila bränslen utgörs av normalskattesatsen för el. För samtliga fossila bränslen är energiskattesatsen lägre än för elen. uppgår skatteavvikelsen (skatteförmånen) för gasol till per kWh, för naturgas till per kWh, för kol till per kWh, för tung eldningsolja till per kWh samt för villaolja till per kWh. Halvt avdrag för energiskatt på bränsle i kraftvärmeanläggningar För bränsle som förbrukas för samtidig produktion av värme och skattepliktig el i en kraftvärmeanläggning får avdrag göras med halva energiskatten. Energiskatt på bränsle som förbrukas för att producera el De fossila bränslen som används som insatsvaror för att producera el är befriade från energiskatt. Därmed undviks en dubbelbeskattning av elen eftersom den beskattas i konsumtionsledet. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Koldioxidskatt på bränsle som förbrukas för att producera el De fossila bränslen som används som insatsvaror för att producera el är befriade från koldioxidskatt. Därmed undviks en dubbelbeskattning av elen eftersom den beskattas i konsumtionsledet. Skatt på termisk effekt i kärnkraftreaktorer För el som produceras i kärnkraftverk tas en skatt ut på den termiska effekten med per megawatt (MW) och månad. Skatten kan likställas med en extra inkomstskatt som lagts på vissa företag och är därför att betrakta som en skattesanktion. Dessutom utgör skatten en dubbelbeskattning av el som har producerats vid kärnkraftverk eftersom elen även beskattas i konsumtionsledet. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Politikområdet Energipolitik omfattar de tre verksamhetsområdena Elmarknadspolitik, Övrig energimarknadspolitik och Politik för ett uthålligt energisystem. Elmarknadspolitiken syftar till att skapa goda ramvillkor för en effektiv och väl fungerande elmarknad. Insatserna inom verksamhetsområdet energimarknadspolitik fokuserar i första hand på liknande frågor inom övrig ledningsbunden energi, d.v.s. på naturgas, fjärrvärme, liksom inom bränslemarknaderna. Politik för ett uthålligt energisystem utgörs i hu- vudsak av det energipolitiska program som godkänt för omställning och utveckling av energisystemet (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272). Det är främst () och () som har ansvaret för att genomföra åtgärderna inom energipolitiken. Omfattningen utvecklas vidare under respektive verksamhetsområde. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Tabell 4.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet 35:2 Bidrag för att minska elanvändning 35:3 Bidrag till investeringar i elproduktion från för- 35:4 Åtgärder för effektivare energianvändning 35:7 Introduktion av ny energiteknik 35:8 Energipolitiskt motiverade internationella 35:9 Skydd för småskalig elproduktion 35:10 Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av 2001 35:9 Täckandet av förluster i anledning av stat- liga garantier inom energiområdet 1999 21B9 Åtgärder för el- och värmeförsörjning i 1998 21A2 Kostnader för bildandet av en ny energi- 1997 21A1 Vissa åtgärder för effektivare användning Totalt för Politikområde Energipolitik 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Utfallet påverkades av flera faktorer. Intresset har varit stort för investeringsstöden för elproduktion från förnybara energikällor sedan det energipolitiska programmet påbörjades . Utgifterna har hållits nere, främst beroende på de utgiftsbegränsningar som fanns under utgiftsområdet och 2000. Initieringstiderna har också varit långa för de energipolitiska åtgärderna som sträcker sig fram . De begränsade utgifterna beror även på att de ursprungliga åtgärderna för elminskande åtgärder stoppades . Prognosen avspeglar fortsatt höga utgifter för investeringsstöden för elproduktion från förnybara energikällor, liksom för skyddet för småskalig elproduktion. Utgifterna för elminskande åtgärder är dock fortfarande relativt små, vilket beror på att reviderade förordningar för konvertering till fjärrvärme eller enskild uppvärmning trädde i kraft först . tresset för de nya investeringsstöden för konvertering rapporteras dock vara stort. När det gäller den mer långsiktiga delen av det energipolitiska programmet är efterfrågan generellt hög. Utnyttjandet av anslaget för introduktion av ny energiteknik förväntas dock ske fullt ut först under den senare delen av programperioden. Vi- dare är anslagna resurser för vissa kostnader för att avveckla en reaktor i inte tillräckliga . Ett förslag till justering av anslaget redovisas i avsnitt 8.1.10. Anslagna resurser inom energiområdet minskar något , främst därför att de kortsiktiga åtgärderna successivt trappas ner för att upphöra vid utgången av 2002. Vidare upphör anslag 35:9 Täckande av förluster i anledning av statliga garantier inom energiområdet vid utgången av 2001, vilket dock endast påverkar ramen för utgiftsområdet i en mindre omfattning. Dessa garantier för berörda bolag 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 hanteras redan i enlighet med den nya garantimodellen, som framgår under Förslag till statsbudget, finansplan m.m., avsnitt 7.2 Statliga garantier. Den tydligaste minskningen av anslagna resurser uppstår , då ramen för utgiftsområdet minskar med . Det beror främst på att de energipolitiska åtgärderna på kort sikt upphör vid utgången av 2002. Regeringen avser med anledning av detta att återkomma till i en energipolitisk proposition . Även anslaget för energiforskningen minskar något beroende på att anslagsnivån tillfälligtvis minskades för att läggas tillbaka . De beräknade anslagsnivåerna för energiforskningen stämmer överens med energipolitiska beslut. energimarknadspolitik och Politik för ett uthålligt energisystem. Målet för elmarknadspolitiken är en effektiv elmarknad som genererar en säker tillgång på el till internationellt konkurrenskraftiga priser. Målet för naturgasmarknaden är att vidareutveckla gasmarknadsreformen så att en effektiv naturgasmarknad med reell konkurrens kan utvecklas. Målet för värmemarknaden är att förbättra transparensen så att en ökad konkurrens och effektivitet stimuleras. Den svenska energipolitikens mål är att trygga tillgången på el och annan energi på med omvärlden konkurrenskraftiga villkor för att främja en god ekonomisk och social utveckling i . Energipolitiken skall skapa villkoren för en effektiv energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg negativ påverkan på hälsa, miljö och klimat samt underlätta omställningen till ett ekologiskt uthålligt samhälle. Energipolitiken skall bidra till ett breddat energi-, miljö- och klimatsamarbete i . Övriga relevanta mål för energipolitiken framgår av det beslut som fattade om riktlinjer för energipolitiken (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272). Politik för ett uthålligt energisystem Målet är att energin skall användas så effektivt som möjligt med hänsyn tagen till alla resurstillgångar. Stränga krav skall ställas på säkerhet och omsorg om hälsa och miljö vid användning och utveckling av all energiteknik. Ett villkor för stängningen av den andra reaktorn i är att bortfallet av elproduktion kan kompenseras genom tillförsel av ny elproduktion och minskad användning av el. Det övergripande målet för energiforskningen är att bygga upp vetenskaplig och teknisk kunskap och kompetens på energiområdet inom universiteten, högskolorna och näringslivet i enlighet med energipolitiska beslut. Målet för satsningen på forskning, utveckling och demonstration av ny energiteknik är att kraftigt öka el- och värmeproduktionen från förnybara energikällor och utveckla kommersiellt lönsam teknik för energieffektivisering. 4.3.2Mål för verksamhetsområdena inom De resultatindikatorer som används inom ener- Inom verksamhetsområdet finns de tre verksamhetsområdena Elmarknadspolitik, Övrig gipolitiken framgår under respektive verksamhetsområde och bygger på den plan för uppföljning och utvärdering som framgår under avsnitt 7.2.2. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Energipolitiken är inriktad på att skapa förutsättningar för effektiva energimarknader, en god försörjningstrygghet och en långtgående hänsyn till miljö, hälsa och klimat. Detta görs huvudsakligen genom insatser inom de tre verksamhetsområden som redovisats för politikområdet. I det följande ges en översiktlig redovisning av politikens inriktning för verksamhet av mera övergripande karaktär. Regeringen har beslutat tillkalla en parlamentarisk delegation med uppgift att utveckla ett framtida system för handel med utsläppsrätter för klimatpåverkande utsläpp, främst koldioxid (dir. 2001:56). Underlag tas fram beträffande utformningen av ett nytt system för att främja förnybar elproduktion (dir. 2000:56). Systemet skall bygga på handel med gröna certifikat, vilket skall kombineras med en skyldighet att köpa eller leverera en viss andel el från förnybara energikällor. Förutsättningarna för långsiktiga avtal om effektivare energianvändning med den energiintensiva industrin, utreds . (Regeringsbeslut , dnr 2000/6745/ESB.) Inom verksamhetsområdena Elmarknadspolitik och Övrig energimarknadspolitik inriktas insatserna mot att skapa goda ramvillkor för väl fungerande marknader genom bl.a. en ändamålsenlig lagstiftning och en effektiv tillsyn. Inom verksamhetsområdet för ett uthålligt energisystem lämnar staten främst olika typer av bidrag för att stimulera till en ökad användning av förnybara energikällor och en effektivare användning av energi, liksom till en kraftfull satsning på forskning, utveckling och demonstrationsprojekt inom energipolitiken. Insatserna inom politikområdet utvecklas under respektive verksamhetsområde. Utvecklingen inom politikområdet är starkt beroende av förändringar i vår omvärld när det gäller tillgänglighet, miljöhänsyn och prisutveckling på de internationella bränslemarknaderna för olja, kol och uran. Omvärldsförändringarna påverkar också förutsättningarna för den lång- siktiga försörjningstryggheten och skyddet för miljön. Även arbetet inom EU med den fortsatta integreringen av el- och gasmarknaderna i och åtgärder för att främja förnybara energikällor har ett direkt inflytande på utvecklingen inom politikområdet. Internationaliseringen ställer ökade krav på harmonisering av regelverken i de olika länderna och gemensamma regler för bl.a. gränsöverskridande handel. De insatser som genomförs genom olika internationella organisationer är av stor betydelse. Vid sidan av insatserna inom EU och de åtaganden som har gjorts enligt om klimatförändringar bedrivs detta arbete bl.a. inom (), Ös- tersjösamarbetet och det nordiska samarbetet. Insatserna inom politikområdet vidare utvecklas under respektive verksamhetsområde. En strategi för grön skatteväxling presesenterades i budgetpropositionen . Strategin innebär att höjda skatter på energi och miljöfarliga utsläpp balanseras med en sänkning av skatter på arbete. Det första steget avser 2001, då skatteväxlingen omfattar . Det andra steget avser 2002 och omfattar en skatteväxling med . För energiområdet innebär dessa steg främst en höjning av skatten på el och på fossila bränslen för uppvärmning. Sammanlagt beräknas skatteväxlingsstrategin omfatta (se Förslag till statsbudget, finansplan m.m.). Utrikespolitiken medverkar till att bekosta den internationella samverkan i IEA och delar av det nordiska energisamarbetet (se utgiftsområde 5 och internationell samverkan). Beredskapsfrågorna inom el- och energiområdet har en nära koppling till energipolitiken. Säkerheten i el- och energiförsörjningen måste vara god såväl i fredstid som vid höjd beredskap (se utgiftsområde 6 Totalförsvar). Vidare fastställde en Handlingsplan för utveckling av energisituationen i . Till stöd för genomförandet av handlingsplanen har det funnits en ad hoc Energiarbetsgrupp som stått under svenskt ordförandeskap. Arbetet har väsentligen varit fokuserat på energisituationen i den ryska delen av och främst inriktats på energieffektivisering och förnybara energislag. En rad projekt har påbörjats och genomförts. Energicentra har etablerats i den ryska delen av regionen. Ett informationssystem har byggts upp. Gruppen har fått ett förnyat mandat och har övertagit ordförandeskapet (se utgiftsområde 7 Internationellt bistånd). Energipolitiken måste även utformas utifrån att hänsyn tas till dess effekter på miljön.