prop · GP034 · 2001-09-28 00:00:00 — För att uppnå en god servicenivå i alla delar av landet bör de verktyg som står till buds för att följa och påverka tillgången till service skärpas och kompletteras. 9.6.1Lokala utvecklingsprogram för kommersiell service Regeringens förslag: Lokala utvecklingsprogram för kommersiell service skall inrättas, inom vilka samordningsmöjligheter och lokalt anpassade lösningar eftersträvas. Regeringens bedömning: För att motverka ytterligare försämringar av tillgången till service i särskilt utsatta områden på kort sikt bör avsättas . Utredningens förslag: Den regionalpolitiska utredningen föreslår att särskilda utvecklingsprogram för kommersiell service inrättas i service- glesa områden. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser ställer sig positiva till ut- redningens förslag och delar dess uppfattning att programmen skall ha fokus på invånarnas tillgänglighet till service och hur deras behov på bästa sätt kan tillgodoses genom olika utvecklings- och samordnings- lösningar. Skälen för regeringens förslag och bedömning : Regeringen anser att arbetet med att främja en grundläggande servicestruktur i hela landet i större utsträckning än bör präglas av en helhetssyn. Att programlägga åtgärder för att utveckla servicetillgången är viktigt för att uppnå detta. Det är dessutom betydelsefullt att utveckla planeringspro- cessen så att berörda aktörer i högre grad görs delaktiga i arbetet samt att bättre utnyttja förmågan till lokalt och regionalt servicestrategiskt tän- kande. Regeringen föreslår därför att lokala utvecklingsprogram för kommer- siell service inrättas. Programmen skall utarbetas av länsstyrelserna. I nuvarande försökslän erbjuds självstyrelseorganen att utarbeta de lokala utvecklingsprogrammen i enlighet med den modell som gäller för upp- rättandet av regionala tillväxtavtal. Regeringen avser att reglera kostna- der för administrationen i särskild ordning. Genom programmen bedömer regeringen att en helhetssyn i arbetet med att utveckla servicestrukturen främjas. Arbetet med att ta fram de lokala utvecklingsprogrammen skall vara kopplat till de regionala till- växtavtalen respektive tillväxtprogrammen. Möjligheterna till miljö- anpassade servicelösningar bör beaktas i utarbetandet av programmen. Erfarenheter visar att det är av central betydelse att ta hänsyn till de lo- kalt varierande förutsättningar och de samlade resurser som finns för att utveckla lokalt anpassade servicelösningar. Innehållet i de lokala utveck- Prop. 2001/02:4 lingsprogrammen bör därför förankras i breda partnerskap. ingå företrädare för kommuner, lokalt näringsliv, serviceinrättningar samt lokala utvecklingsgrupper. Det är särskilt viktigt att företrädare för lokala utvecklingsgrupper ingår i partnerskapen då dessa i många fall visat sig vara betydelsefulla för utvecklingen av innovativa och funktio- nella serviceinrättningar. Det är också av stor vikt att kvinnor erbjuds möjlighet att deltaga i partnerskapen. Genom att strategier anpassas efter kvinnors behov skapas viktiga förutsättningar för kvinnor att kunna och vilja bo i alla delar av landet. Regeringen avser att ge i uppdrag att stödja den regionala nivån i arbetet med utvecklingsprogrammen. Härigenom kan goda erfarenheter och innovativa idéer spridas mellan geografiska områ- den som omfattas av skilda lokala utvecklingsprogram. Detta bedöms även komma att stärka i dess uppgift att testa nya lös- ningar på det kommersiella serviceområdet som föreslås i det följande. bör även ansvara för löpande uppföljning och utvärde- ring av de lokala utvecklingsprogrammen. De lokala utvecklingsprogrammen skall ligga till grund för hanteringen av stödet till kommersiell service. Det är angeläget att motverka ytterligare försämringar av servicetill- gången tills de lokala utvecklingsprogrammen börjar gälla. Regeringen avser därför att engångsvis avsätta ytterligare för att upprätthålla nuvarande servicestruktur i de mest utsatta områdena. Be- loppet avses fördelas till länsstyrelserna och självstyrelseorganen efter förslag från . Regeringen avser härutöver att, i re- geringsbeslut säkerställa att medel till kommersiell service avsätts i till- räcklig omfattning. 9.6.2För att långsiktigt trygga analyser av servicetillgången permanentas servicedatabasen Regeringens bedömning: För politikens genomförande är det väsent- ligt att kunna följa utvecklingen av tillgången till viktiga serviceinrätt- ningar samt följa upp och utvärdera olika åtgärders betydelse för servicetillgången. Servicedatabasen bör därför permanentas . Skälen för regeringens bedömning : Ett av mål är att följa upp och analysera utvecklingen av utbudet av grundläggande servicefunktioner i glesbygds-, landsbygds- och skärgårdsområden. Re- geringen gav i uppdrag att, i samråd med , utveckla och upprätthålla den så kallade servicedata- basen, med uppgifter om hushållens tillgång till olika former av service. Sedan starten har regeringen totalt anslagit för ända- målet. Uppdraget att utveckla och upprätthålla databasen löper ut i och med utgången av 2002. Databasen utgör ett viktigt instrument för att följa utvecklingen av ser- vicetillgången både nationellt, regionalt och lokalt. bidrar den bl.a. till att ge underlag för en årlig redovisning till regeringen om hus- hållens tillgång till service och hur den utvecklas, samt till att ge under- Prop. 2001/02:4 lag för att följa upp hur väl de avtal om servicenivåer som ingås mellan staten och servicegivarna efterlevs i praktiken. Regeringen bedömer även att databasen kommer att ge underlag för länsstyrelsernas, de regionala samverkansorganen och kommunernas arbete med att utveckla breda samförståndslösningar och samordnade servicestrategier. Databasen är även ett viktigt verktyg för att följa upp och utvärdera vilka effekter olika åtgärder har på servicetillgången. Servicedatabasens uppgifter bedöms även utgöra ett viktigt underlag i samband med att de lokala utvecklings- programmen för kommersiell service utarbetas. För att säkerställa den fortsatta driften av servicedatabasen avser re- geringen att uppdra åt att ansvara för den permanenta driften . 9.6.3Nya lösningar inom det kommersiella serviceområdet ut- vecklas och testas Regeringens bedömning: ges i uppdrag att ut- veckla och testa nya lösningar inom det kommersiella serviceområdet med början 2002. Regeringen avser att avsätta sammanlagt för ändamålet. Utredningens förslag: Den regionalpolitiska utredningen föreslår att en myndighet, i första hand sektorsmyndigheten på området, Konsu- mentverket, ges ett tydligt uppdrag att utveckla och testa nya lösningar på det kommersiella serviceområdet. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna instämmer i ut- redningens förslag. Endast fyra remissinstanser avstyrker i sina yttranden utredningens förslag, företrädesvis med argumentet att erfarenheterna från motsvarande arbete inte är övertygande. Skälen för regeringens bedömning : För att vända den negativa ut- vecklingen av servicetillgången som delar av landet har drabbats av är det av stor vikt att utveckla och testa nya lösningar av nödvändiga servicefunktioner. I många fall har nya samordningslösningar och driftformer medfört att servicen på en ort har kunnat bibehållas eller till och med förbättrats. Regeringen bedömer att det är viktigt att uppmuntra nya servicelösningar som kan medföra en förbättrad eller bibehållen servicetillgång på en ort. Att på olika sätt an- vända den moderna informationstekniken för att utveckla flexibla ser- vicelösningar kan i sammanhanget vara av intresse. Regeringen beviljade bidrag med för finansiering av förberedande åtgärder för Projekt kompetens- och utvecklingsprogram för lan- dets lanthandlare. bör därför ges i uppdrag att utveckla och testa nya lösningar inom det kommersiella serviceområdet. I arbetet bör även möj- ligheterna att utveckla miljöanpassade servicelösningar beaktas. Re- geringen avser att avsätta sammanlagt för ändamålet. Uppdraget ligger i linje med det arbete som redan påbörjats av Kon- Prop. 2001/02:4 sumentverket med att utveckla ett kompetens- och utvecklingsprogram för landets lanthandlare. Syftet med programmet är att genom framåt- syftande och kompetensutvecklande åtgärder förbättra lanthandlarnas förutsättningar att även fortsättningsvis bidra med kommersiell service i glesbygd. Programmet skall inriktas mot att utveckla befintlig service t.ex. genom nya lösningar för servicesamordning och användning av mo- dern informationsteknik. 9.6.4Statliga aktörer bör i större utsträckning utarbeta samordnade servicelösningar Regeringens bedömning: Statliga aktörer med särskild betydelse för service bör i ökad utsträckning, i samband med att de förändrar sin verk- samhet, beakta möjligheter till samordning med andra servicegivare. Utredningens förslag: Den regionalpolitiska utredningen föreslår att statliga myndigheter, med en särskild betydelse för service och välfärd, i samband med förändringar av verksamheten skall upprätta konsekvens- beskrivningar i vilka möjligheterna att ta till vara samordningsvinster med andra aktörer studeras. Utredningen anser också att statens insatser för att motverka regional obalans och för att utveckla alternativa servicelösningar, måste gynna så kostnadseffektiva lösningar som möjligt. Möjligheterna att be- hålla vissa servicefunktioner i områden med vikande befolkningsunder- lag ökar om fler servicefunktioner kan erbjudas på samma ställe med gemensamt utnyttjande av lokaler och personal. I detta sammanhang bör vikten av att undersöka och pröva okonventionella lösningar betonas. När det gäller förändringar inom det statliga serviceområdet har staten självklart ett särskilt ansvar. Utredningen ser det därför som särskilt vik- tigt att tydliggöra de statliga servicegivarnas ansvar för att medverka till utformningen av lokalt anpassade och kostnadseffektiva samordnings- lösningar. Kostnadsrationaliseringar sker dock som regel, även inom det statliga området, inom ramen för respektive myndighet. Mer sällan studeras de möjligheter och rationaliseringsvinster som finns att göra, i förhållande till såväl andra statliga som kommunala eller kommersiella verksamhe- ter. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna är positiva till utredningens förslag. Många instanser, däribland , beto- nar särskilt att de delar utredningens uppfattning att det är väsentligt att statliga myndigheter mer aktivt undersöker möjligheterna till samord- ningslösningar vid förändringar av verksamheten. Utredningens förslag att myndigheterna skall upprätta konsekvensbeskrivningar, där möjlig- heterna att samordna verksamheten med andra aktörer undersöks, kan vara ett sätt att ställa tydligare krav på myndigheterna. Inga remissinstan- ser avstyrker utredningens förslag. Skälen för regeringens bedömning : Ett arbete med att få till stånd mera samordnade servicelösningar pågår i många kommuner. Exempel på sådana strävanden är bl.a. de olika former av medborgarkontor som inrättats i vissa kommuner. Denna utveckling har emellertid i Prop. 2001/02:4 första hand inneburit en ökad samverkan mellan olika kommunala för- valtningar medan de lokala statliga myndigheternas medverkan varit be- gränsad. Det är därför angeläget att ytterligare stimulera och underlätta en ökad lokal servicesamverkan mellan stat och kommun. I det fortsatta arbetet bör särskilt informationsteknikens möjligheter till nya gemen- samma servicelösningar uppmärksammas. Regeringen har i skrivelse 2000/01:151, Regeringens förvaltningspoli- tik, lämnat en redovisning av det arbete som pågår för att utveckla de statliga myndigheternas service. En offentlig service som ställer medbor- garen i fokus förutsätter en ökad samverkan mellan de statliga myndig- heterna såväl som med kommuner, landsting och näringsliv. Statliga myndigheter skall genom att utnyttja informationstekniken och bli s.k. 24-timmarsmyndigheter förenkla och förbättra samhällsservicen till medborgare och företag. I arbetet med att förverkliga 24-timmarsmyn- digheten ingår som en viktig del att initiera och genomföra olika samver- kansprojekt mellan stat och kommun för att med hjälp av informations- tekniken utveckla nya servicelösningar. Inom många kommuner sker en utveckling mot mera sam- ordnade servicelösningar. Regeringen avser att tillsammans med några intresserade kommuner initiera pilotverksamhet i syfte att pröva olika samverkanslösningar på lokal nivå. I förordningen (1998:1634) om regionalt utvecklingsarbete föreskrivs att statliga myndigheter, inom ramen för de uppdrag de har i sina in- struktioner och regleringsbrev, skall i sin planering ta hänsyn till verk- samhetens betydelse för ekonomisk tillväxt, sysselsättning och service i olika regioner och beakta den regionala utvecklingsstrategin, beakta möjligheterna till decentralisering av sin verksamhet, samt inom sina verksamhetsområden även i övrigt verka för att de regionalpolitiska målen uppnås. Vidare skall myndigheter samråda med om de avser att minska eller dra in service i glesbygds- eller landsbygdsom- råden. Vid överväganden om verksamhetsminskningar skall myndighe- terna undersöka samordningsmöjligheter med andra myndigheter. För att minska verksamheten i stödområden bör det finnas särskilda skäl. Kartläggningar visar att medvetenheten om förordningens krav är låg och att efterlevnaden brister. Bland annat begränsas tillämpningen av förordningen av att hänsynstagande till regional utveckling i vissa fall upplevs komma i konflikt med kraven på kostnadseffektivisering eller andra sektorsspecifika mål. Regeringen avser att utveckla uppföljningen av centrala myndigheters regionala hänsynstagande. I statliga myndigheter regionalpolitiskt ansvar? Kartläggning av åtta centrala myndigheter och bolag, som pre- senterades 1999, finns en kartläggning av sex centrala myndigheter samt (dåvarande) affärsverkskoncernen och ( publ.). I samband med kartläggningen fick landets samtliga kommuner, landsting och läns- styrelser ett antal frågor om hur de uppfattar att myndigheterna m.fl. be- aktar de regionalpolitiska kraven som ställs på verksamheterna och hur hänsynstagandet förändrats. av de svarande ansåg att hänsynstagandet var oförändrat eller hade minskat . Det var framför allt kommuner i inland som var mest missnöjda och kommuner med större städer var mest nöjda. Genom samtal med företrädare för de berörda myndigheterna och bo- Prop. 2001/02:4 lagen framgick att de saknade konkreta delmål för regionalpolitiken. Flera t.ex. , (publ.) och , uttryckte också en vilja till att hitta verksamhetslösningar som är positiva för gles- och landsbygder. Bland annat pekade man på att det går att uppnå mer kostnadseffektiva lösningar för en grundservice eller en tillsyn de är ålagda att utföra. Frågan om hur den grundläggande kassaservicen skall regleras fram- över pågår inom . I promemorian Grundläggande kassaservice föreslås att det statliga ansvaret för den grundläggande kassaservicen skall kvarstå, men att detta framöver skall regleras i en ny särskild lag. Vidare föreslås att det i denna lag också an- ges att kassaservicen skall tillhandahållas genom (publ.). Promemorian har remissbehandlats. Regeringen kommer att ta ställning till förslagen . Med en , dvs. en lokal arbetsmarknadsregion, avses en funktionell arbetsmarknadsregion inom vilken människor kan bo och arbeta utan att behöva göra alltför tidsödande resor mellan hem och arbete. En kan bestå av en eller flera kommuner. Indelningen i LA-regioner baseras på arbetspendlingen över kommungränserna. Enligt denna definition av Lokala arbetsmarknadsregioner delas in i 81 områden. 20002006 (inkl. utfasningsområden) Av mål 2 Öarna är endast markerat. Sammanfattning av regionalpolitiska utredningens förslag välfärd grundas i arbete och företagsamhet på landets olika lokala arbetsmarknader. Statens roll när det gäller att ansvara för och tillgodose basala förutsättningar för välfärd är omfattande och kräver ständig översyn och anpassning till nya omvärldsvillkor. Den regionalpolitiska utredningen har fått ett omfattande mandat av regeringen att se över och föreslå förändringar av den nuvarande politiken för regional utveckling, både det som kallas den lilla och den stora regionalpolitiken. Denna nya politik måste bygga på ett nationellt solidariskt ansvar och uppfattas som legitim. Eftersom olika regioner inte bara samarbetar utan även konkurrerar om statens resurser måste insatser till en region upplevas som meningsfulla av befolkningen i andra regioner som är med och betalar. Det ställer krav på en realistisk målformulering, målrelaterade medel samt öppenhet beträffande hur medlen hanteras praktiskt. Endast med insyn kan förtroendet för politiken upprätthållas . är det ekonomisk tillväxt på de lokala arbetsmarknaderna som skapar välstånd. En åldrande befolkning, kommande lågkonjunkturer, minskande strukturfondsmedel och andra förändringar kan framgent komma att ställa betydligt större krav än på de enskilda lokala arbetsmarknadernas bidrag till den nationella ekonomiska tillväxten. Det är därför ett nationellt intresse att varje delmarknad fungerar väl och politiken för regional utveckling är en politik som måste fungera på alla typer av lokala arbetsmarknader, stora som små, såväl i norr som i söder. En nationell politik för regional utveckling består till stora delar av vanlig sektorpolitik, dock med åtgärder som är anpassade efter varje enskild lokal arbetsmarknads speciella villkor. En decentralisering i form av ett ökat utrymme för lokala omprioriteringar bör dock eftersträvas i syfte att öka effektiviteten i den offentliga sektorn resurshantering. Lokala arbetsmarknader med strukturellt eller temporärt låg sysselsättning kräver större uppmärksamhet från statens sida än andra mer väl fungerande områden. Även regioner med särskilt gles bebyggelse och liten befolkning har särskilda förutsättningar som gör att medel som med framgång används i andra landsdelar inte fungerar här. Det är dessa typer av lokala arbetsmarknader som fått den största uppmärksamheten i denna utredning. Bland andra regioner med särskilda villkor kan nämnas den befolkningsexpansiva storstaden med trängsel och andra problem. En särskild urbanpolitik bör utvecklas som ett komplement till de åtgärder som föreslås av den regionalpolitiska utredningen. Den föreslagna politiken har förstås hämtat mycket från den tidigare politiken, dels för att delar av den fungerat bra, dels för att det inte går att plötsligt utan övergångsperiod göra stora systemskiften. Utredningens förslag skall ses som riktningsangivelser där den detaljerade anpassningen kommer att ta tid. I konsekvens med strävan efter mer decentraliserad hantering måste mycket av den konkreta anpassningen till nya mål ske i decentraliserade former. En viktig riktningsförändring har redan aviserats i delbetänkandet. Trots att en stor del av diskussionen om regional balans handlat om befolkningsfrågan ligger det närmare till hands att ha ett mer Prop. 2001/02:4 individinriktat välfärdsmål för den nya politiken. Alla skall ha goda Bilaga 4 förutsättningar för företagsamhet, arbete och välfärd oavsett nuvarande och framtida befolkningsstruktur på hemortens lokala arbetsmarknad. En minskande befolkning är dock ett problem för flertalet kommuner, både ekonomiskt och psykologiskt. Utredningens analyser visade dock på att det skulle vara omöjligt för staten att förhindra befolkningsminskningar på flertalet lokala arbetsmarknader även med kraftfulla näringspolitiska insatser. Det är helt enkelt så att eventuella statliga mål för kommunernas framtida invånartal inte kan verkställas. Fler omorienteringar är nödvändiga för att anpassa en framtida politik till nya värderingar och omvärldsvillkor. En framtida politik bör sträva efter att betona långsiktig ekonomisk tillväxt mer än kortsiktigt ökad konsumtion. Stimulansskapande åtgärder bör få företräde framför kompensatoriska. Grundläggande förutsättningar för företagsamhet bör betonas mer än sektorstöd. I de näringspolitiska inslagen bör ekonomisk tillväxt i företagen betonas mer än temporär ökning av sysselsättningen. Utredningens förslag till en ny politik skall ses som ett första steg på vägen mot en omorientering till ett nytt decentraliserat sätt att arbeta med den offentliga sektorns medel för regional utveckling. De regionala problem utredningen uppmärksammar kräver minst lika stort budgetutrymme som den tidigare politiken, dels för att undvika en tudelning av , dels för att åstadkomma den eftersträvade ekonomiska tillväxten på alla lokala arbetsmarknader. Efter remiss har yttranden över den regionalpolitiska utredningens slutbetänkande (SOU 2000:87) avgetts av Statskontoret, Delegationen för utländska investeringar i (), (), , , , , , , , , , , , , , i , i län, i , i , i , i , i län, i , i , i län, i , i , i , i län, i , i , i , i , i , i , i , , , , (Distum), , (), , , , , , , , , , , , , , Högskolan på , /, , , , , , , /, , , , Stiftelsen högskolan i , Statens skolor för vuxna (SSV), , , , (), , , , , , , om ekologisk hållbarhet (Swecol), , , , , Rikstrafiken, Kommunikationsforsknings beredningen, , (), , Rådet för Europeiska socialfonden i (Svenska ), , Jämställdhets ombudsmannen, (), , , , Stiftelsen attaché verksamhet, , Stiftelsen , , Stiftelsen Industrifonden, Turistdele gationen, Kooperativa rådet, , , , kommun, kommun, , , , , , , , , , , kommun, , kommun, , kommun, , kommun, , kommun, , kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, Sala kommun, Falu kommun, kommun, kommun, kommun, , , kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, Bodens kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , Hushållningssällskapens (), (), Landsorgani sationen (LO), (), Förenings universitet, Hela Skall Leva!, Föreningen kooperativ utveckling i , , Nordregio, , i län, Region , Region , , Skärgårdarnas , , , Svenska Sammanfattning av remissinstansernas yttranden över den regionalpolitiska utredningens slutbetänkande SOU 2000:87 En övervägande majoritet av remissinstanserna anser att den regio- nalpolitiska utredningen gjort en omfattande och i många stycken nydanande genomgång och analys av den hittillsvarande regionalpolitiken i . De kunskapsöversikter och analyser som ligger till grund för utredningens förslag är av hög kvalitet, och utgör ett mycket bra underlag för att utveckla regionalpolitiken till en regional tillväxt- och välfärdspolitik för hela landet. Remissinstanserna förordar kommitténs förslag om att ersätta den nuvarande regionalpolitiken med en regionalt baserad tillväxt- och väl- färdspolitik för hela landet, där en anpassning till varierande lokala och regionala förutsättningar är möjlig. Merparten av remissinstanserna tillstyrker utredningens förslag att den framtida politiken delas in i tre typer av politikområden, regional strukturpolitik, regional stimulans- politik och regional välfärdspolitik. Remissinstanserna tillstyrker också utredningens förslag till över- gripande mål. För den tillväxtbaserade delen av politiken Väl fungerande lokala arbetsmarknader i alla delar av landet samt för den välfärdsbaserade delen av politiken En likvärdig välfärdsnivå i alla delar avlandet. Utredningens förslag till delmål för de föreslagna tre politikområden bör enligt en majoritet av remissinstanserna generellt sett utvecklas, konkretiseras och i vissa fall även kompletteras. Remissinstanserna anser att utredningens konkreta förslag till åtgärder generellt sett är outvecklade och inte tillräckligt effektiva. förordas mer kraftfulla åtgärder, helt andra åtgärder och ibland kompletterande åtgärder. De förslag till åtgärder som remissinstanserna är mest positiva till är de som berör utbildningssystemet samt den regionala välfärds- politiken. Mest splittrad är remissinstansernas syn på utredningens förslag om förändringar av de regionalpolitiska företagsstöden.