prop · GP031d18 · 2001-09-20 00:00:00 — Av rapporten framgår bl.a. att det inte föreligger någon risk för nedläggning av taltidningar till följd av den nya ersättningsmodellen. Nämnden kommer att följa utvecklingen och vid behov föreslå ändringar av ersättningsnivåerna. Radio och TV i allmänhetens tjänst Satsningen på radio och TV i allmänhetens tjänst fortsatte , som är . Det innebär bl.a. att public service-företagen utöver ordinarie medel om 5 (prisläge) har fått särskilda medel om för förnyelse och satsningar på ny teknik. Vidare har SVT fått ett stöd om för satsningar på särskilt kvalificerad programproduktion och SR tilldelats särskilda medel om för att värna programkvaliteten i utbudet. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Sammanlagt har programföretagen utöver ordinarie medel fått i tillskott för att värna programkvalitet och för satsningar på förnyelse och ny teknik. Efter beslut av (prop. 1996/97:67, bet. 1996/97:KrU17, rskr1996/97:178) meddelade regeringen tillstånd till TV-sändningar med digital teknik . Sändningarna kom igång successivt och början av 2000. Uthyrning av avkodare inleddes . Sedan de nödvändiga förutsättningarna på detta sätt har lagts fast har verksamheten utvecklats snabbt. hade drygt 40 000 hushåll skaffat mottagningsutrustning. Efter att (prop. 2000/01:1, bet. 2000/01:KrU1, rskr. 2000/01:59) beslutade att digitala TV-sändningar får förekomma i hela landet har sändarnäten byggts ut från de ursprungliga fem områdena av befolkningen. kan av befolkningen ta emot sändningarna. Antalet hushåll med mottagarutrustning för digital marksänd TV har fördubblats sedan årets början och uppgår nu till cirka 80 000. I dagens fyra sändarnät för digital marksänd TV finns utrymme för cirka 18 programkanaler. Intresset för att komma in i marknätet är dock stort. Regeringen har därför beslutat att ytterligare två frekvenskanaler får användas för digital marksänd TV. När frekvenskoordineringen är klar kommer ytterligare minst åtta programkanaler att få plats. Regeringen beslutade att ändra den maximala förordnandetiden för filmcensorer vid från tolv till . Bakgrunden till förändringen var bl.a. en begäran från Biografbyrån (dnr Ku1999/894/Me) om att förordnandeperioderna, inom ramen för den maximala anställningstiden , skulle kortas. Som skäl angav byrån arbetets särskilda natur och den snabba förändringen på mediemarknaden. Med detta avsågs bl.a. ökningen av granskning av pornografisk film. Regeringen bedömde att en lämplig förordnandetid för censorer skulle vara , med möjlighet till ett omförordnande om högst . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 har antagit regeringens förslag om nya bestämmelser för den kommersiella lokalradion (prop. 1999/2000:55, bet. 2000/01:KU22, rskr. 2000/01:222). Bestämmelserna innebär i huvudsak att tillstånd att sända kommersiell lokalradio inte längre skall auktioneras ut. I stället skall Radio- och fördela tillstånden efter en urvalsprocess där tekniska och finansiella förutsättningar, ägarförhållanden samt mängden egenproducerat och lokalt material i sändningarna skall beaktas. Varje tillståndshavare skall sända minst eget material. Tillstånden gäller i högst , men kan därefter förlängas med i taget. Koncessionsavgiften för de nya tillstånden är . De nya reglerna trädde i kraft . upphörde lagen (1995:1292) om tillfälliga bestämmelser i fråga om att sända lokalradio, den s.k. stopplagen, att gälla. Mediefrågor inom ramen för EU-samarbetet En prioriterad fråga under EU-ord- förandeskap har varit barns och ungas mediesituation mot bakgrund av det tekniska utveckling. Syftet med ordförandeskapets prioritering har varit att markera behovet av att barns intressen noga beaktas vid framtida EU-diskussioner om regleringar och andra åtgärder på medieområdet. arrangerade ordförandeskapet, i samarbete med , expertseminariet Barn och unga i det nya medielandskapet, som bl.a. behandlade frågor kring skadligt medieinnehåll och barnreklam. Det svenska ordförandeskapet tog initiativ till ett förstärkt informations- och erfarenhetsutbyte mellan EU:s medlemsstater och kandidatländerna om den audiovisuella politiken. Initiativet togs i form av en resolution som antogs av ministerrådet . hade representanter för kandidatländerna välkomnat initiativet vid ett särskilt möte i anslutning till det informella kulturministermötet i . Vid mötet i anordnades dessutom en debatt om vikten av en radio och TV i allmänhetens tjänst. Debatten visade på att medlemsstaterna står enade i sin syn att det är medlemsstaternas rätt att själva definiera, organisera och finansiera public service-verksamheten i respektive medlemsstat. I detta avsnitt redovisar regeringen inriktningen på de insatser som gjorts utanför medieområdet men som påverkar måluppfyllelsen. Översyn av lagstiftning om elektronisk kommunikation Inom EU behandlas EU-kom- missionens förslag till nytt regelverk för nätverk och tjänster för elektronisk kommunikation. Förslaget innebär bl.a. att regelverket skall vara oberoende av vilka tjänster som förmedlas. Målen för mediepolitiken är grundläggande vid behandlingen av förslaget. Regeringen har uppdragit åt en särskild utredare att se över lagstiftningen för elektronisk kommunikation. I uppdraget ingår att föreslå hur de ovan nämnda EG-rättsakterna skall införlivas med svensk lagstiftning. Utredaren skall också överväga och ge förslag på lämplig myndighetsstruktur. Uppdraget skall redovisas . I detta avsnitt redovisar regeringen resultatet av insatser inom mediepolitiken och analyserar hur väl regeringen har lyckats i strävan att nå målen. Regeringens resultatbedömning har gjorts gentemot de mediepolitiska målen som beslutades i budgetpropositionen . Målen för mediepolitiken är att stödja yttrandefrihet, mångfald, massmediernas oberoende och tillgänglighet samt att motverka skadliga inslag i massmedierna. beviljades 75 tidningar driftsstöd. Av dessa var 51 lågfrekventa och 24 hög- och medelfrekventa tidningar. Mot bakgrund av dagspressens svåra ekonomiska situation gav regeringen i uppdrag att upprätta ett underlag för regeringens fortsatta överväganden på området (dnr Ku2000/3887/Me). redovisade uppdraget i en rapport (dnr Ku2001/10/Me). Rapporten har remissbehandlats. Bland annat mot bakgrund av de uppgifter som kom fram i rapporten föreslog regeringen i tilläggsbudgeten i samband med ekonomiska vårproposition en höjning av driftsstödet samt höjning av distributionsstödet fr.o.m. . Höjningarna, som är de kraftigaste sedan stödet fick sin nuvarande utformning, bidrar till att lösa många andratidningars akuta ekonomiska problem. Dessutom bör höjningarna kunna bidra till att skapa förutsättningar för en förbättrad ekonomisk situation för dessa tidningar även . Ersättning till tidningsföretag som ger ut radio- och kassettidningar bidrar till att synskadade och vissa andra grupper med särskilda behov i hela landet får tillgång till innehållet i dagstidningar. gavs sammanlagt 88 dagstidningar ut som taltidningar (RATS-tid- ningar, radiotidningar respektive kassettidningar). Det statliga stödet är viktigt för att fortsatt garantera utgivningen av taltidningar. Regeringen gör bedömningen att presstödet och stödet till radio- och kassettidningar har stor betydelse för att bevara mångfalden på dagstidningsmarknaden och en god spridning av dagstidningar. Det är därför angeläget med fortsatta insatser på området. Radio och TV i allmänhetens tjänst De fortsatta satsningarna på kvalitetsproduktion har inneburit att SVT har kunnat öka sina insatser vad gäller dramaproduktioner, dokumentärer och program för barn och unga. har de särskilda kvalitetsmedlen till SVT använts för del- eller helfinansiering av drygt 100 olika produktioner. De särskilda medel för mångfald och kvalitet i programutbudet som tilldelades SR har bl.a. använts för frilansreportage, produktion av radioteater, beställningsarvoden och samarbetsavtal med kulturinstitutioner. Genom satsningen på förnyelse och utveckling av ny teknik har programföretagen kunnat fortsätta att utveckla distribution och programproduktion. SVT har använt sina medel bl.a. för att utveckla och sända en rikskanal samt fem regionala kanaler i det digitala marknätet. SR har, utöver kostnader för uppbyggnad och drift av digitala sändningsnät, satsat medel på programutveckling och utveckling av nya tjänster i DAB. Sändarnätet för digital marksänd TV håller på att byggas ut. hade av befolkningen möjlighet att ta emot 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Antalet hushåll som har skaffat utrustning för att ta emot digitala marksändningar har ökat snabbt och uppgick till cirka 80 000. Utbyggnaden av de fyra första sändarnäten fortsätter och frekvenskoordinering pågår för ytterligare två sändarnät. Mångfald i mediedistributionen är enligt regeringens mening av stor betydelse för mångfald i innehållet och för att så gott som alla hushåll skall ha tillgång till ett rikt medieutbud, oberoende av var de bor. Verksamheterna inom och TV, samt fyller en viktig funktion i strävandena att motverka skadligt medieinnehåll. sprider genom sin verksamhet kunskap och medvetenhet om dessa frågor. och Biografbyrån har i uppgift att övervaka efterlevnaden av de bestämmelser som rör våldsskildringar och pornografi i radio och TV respektive film. Regelverken är föremål för överväganden. Biografbyrån utövar även tillsyn över videohandelns efterlevnad av gällande bestämmelser. har i två fall haft anmärkningar i revisionsberättelsen avseende myndigheterna inom politikområdet. Det gäller och verksamheter som enligt borde redovisas separat. Regeringen beslutade att och kan upprätta och lämna en gemensam delårsrapport (dnr Ku2001/1232/Me). I övrigt bereds frågan om och redovisningsformer vidare i . 5.8Ändringar i radio- och TV-lagen (1996:844) Regeringens förslag: Ett nytt 9 kap. i radio- och TV-lagen införs för att klargöra gällande lydelse av bestämmelserna. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Skälen för regeringens förslag: infördes en ny bestämmelse, 9 kap. 10 §, i radio och TV-lagen (1996:844). överlämnade regeringen en proposition om kommersiell lokalradio (prop. 1999/2000:55) till . I propositionen föreslogs att två nya bestämmelser, 9 kap. 10 och 11 §§, skulle införas i radio- och TV-lagen. När lagförslaget utformades togs inte hänsyn till att en bestämmelse betecknad 9 kap. 10 § redan fanns i lagen. har antagit förslagen i propositionen (bet. 2000/01:KU22, rskr. 2000/01:222). Lagändringarna trädde i kraft . Till följd av det förbiseende som skedde i propositionen om kommersiell lokalradio finns det två bestämmelser i radio- och TV-lagen med olika lydelser som betecknas 9 kap. 10 §. Detta är naturligtvis inte godtagbart. Såväl 9 kap. 10 § i sin lydelse från som den lydelse av bestämmelsen som trädde i kraft utgör, i enlighet med av fattade beslut, gällande föreskrifter. Regeringen föreslår därför att 9 kap. radio- och TV-lagen ändras så att den gällande lydelsen av bestämmelserna klargörs. Förslaget innebär alltså inte någon ändring i sak. Av lagtekniska skäl upphävs hela nuvarande 9 kap. och ersätts med ett nytt kapitel. Förslaget innebär att bestämmelserna i 9 kap. 19 och 11 §§ motsvarar de nuvarande bestämmelserna med samma beteckning. De två bestämmelserna som betecknas 9 kap. 10 § motsvaras av de föreslagna 9 kap. 10 och 12 §§. och TV som har fått tillfälle att yttra sig, har inte haft några synpunkter på förslaget. Regeringens lagförslag redovisas under avsnitt 2.3 Lagtext. Lagförslaget berör sådant ämne som faller under Lagrådets granskningsområde. Eftersom lagändringen är av enkel beskaffenhet behöver dock inte Lagrådets yttrande inhämtas. 5.9Distributionskonto för finansiering av kostnader för TV- distribution Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för besluta om lån i i syfte att täcka underskott på distributionskontot intill ett belopp av . har beslutat att inrätta ett särskilt distributionskonto för finansiering av kostnader för TV-distribution (prop. 2000/01:94, bet. 2000/01:KrU8, rskr. 2000/01:268). Bakgrunden är att distributionskostnaderna för televisionen under kommande tillståndsperiod kommer att vara höga på grund av att distributionen sker parallellt med både äldre analog och ny digital sändningsteknik. För att utjämna kostnaderna över tiden inrättas ett distributionskonto till vilket medel förs från rundradiokontot som motsvarar kostnaderna för SVT:s och UR:s analoga distribution. Från distributionskontot förs medel till programföretagen som motsvarar kostnaderna för TV-distribution via både analoga och digitala marksändningar för SVT och UR. Det successivt ökande underskott på distributionskontot som uppkommer under uppbyggnadsskedet täcks genom lån i . När TV-sändningarna i det analoga marknätet upphör skall betalningarna från rundradiokontot till distributionskontot fortsätta till dess att underskottet är återbetalt. För att lånemodellen skall vara i balans krävs att återbetalning av lånet inleds innan räntekostnaderna för lånet överstiger det överskott som uppstår vid avvecklingen av det analoga marknätet. Distributionskontots bedömda utveckling redovisas i följande sammanställning. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 5.2 Distributionskontots bedömda utveckling 2005 Medel till SVT och UR Beräknad ränta () Mot denna bakgrund föreslår regeringen att bemyndigar regeringen att besluta om lån i för att finansiera underskottet på distributionskontot . Regeringen bedömer att underskottet kommer att uppgå till högst . För att låneutrymmet även ska täcka en eventuellt högre räntenivå än är det av regeringen föreslagna beloppet något högre än det som anges i tabellen. 1Varav 74 tkr på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen. 2Motsvarar 9 363 tkr prisnivå. skall enligt lagen (1990:886) om granskning och kontroll av filmer och videogram samt enligt förordningen (1990:994) med instruktion för granska filmer och videogram som är avsedda att visas vid allmän sammankomst eller offentlig tillställning. På begäran förhandsgranskas även filmer och videogram för enskilt bruk. Biografbyrån fastställer även åldersgränser för filmer. Vidare kan byrån besluta om att klipp görs i filmer samt om visningsförbud. Biografbyrån utövar tillsyn över videogrammarknaden och efterlevnaden av bestämmelserna i om olaga våldsskildring och otillåten utlämning av teknisk upptagning när det gäller rörliga bilder. Biografbyrån skall enligt yttra sig till Justitiekanslern () i åtalsärenden som rör olaga våldsskildring samt ge medgivande till åtal som rör otillåten utlämning av teknisk upptagning. Tabell 5.4 Budget för avgiftsbelagd verksamhet (Intäkt -kost- (som inte får 1 Beräknat inklusive föreslagen avgiftshöjning om . För granskning av filmer och videogram tar Biografbyrån ut avgifter som skall motsvara kostnaden för granskningverksamheten. Intäkterna redovisas på statsbudgetens inkomstsida under rubrik 2522 Avgifter för granskning av filmer och videogram. Biografbyrån får inte disponera intäkterna. Regeringen har under inledningen till politikområdet redovisat och bedömt resultaten inom Statens biografbyrås verksamhetsområde. Nedan ges viss kompletterande resultatinformation. har Biografbyrån fattat beslut i sammanlagt 754 ärenden vilket är en minskning med 20 jämfört med . Av dessa avsåg 429 långfilmer (251 biograffilmer och 214 videofilmer). av de granskade långfilmerna blev barntillåtna, dvs. fick visas för all publik. av filmerna fick en åldersgräns . När det gäller klipp och förbud av videogram så har klipp gjorts i 19 fall. Det är en ökning med åtta videogram i jämförelse med 1999. Inga klipp gjordes i biograffilmer. Ingen film, varken biograffilm eller videofilm, förbjöds. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Enligt regeringen har på ett tillfredsställande sätt utfört sina uppgifter. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Tabell 5.5 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2En närmare beskrivning finns i tilläggsbudgeten i samband med budgetpropositionen, avsnitt 9.2 Regeringens förslag: Tidsavgiften för Statens biografbyrås granskning höjs från till vid normal visningshastighet. Avgiften för varje tillståndskort utöver det första höjs från till . För filmer och videogram med speltider understigande höjs avgiften för varje tillståndskort utöver det första från till . Biografbyråns förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: De flesta instanser som yttrat sig är positiva till förslaget eller lämnar det utan erinran. är emellertid kritisk till förslaget. Föreningen anför att avgiften för tillståndskort avseende filmer och videogram med speltider understigande bör slopas samt att en stegvis avtrappad avgiftskonstruktion för filmer med många kopior bör genomföras. Föreningen anser att respektive visningsform skall bära sina egna kostnader. Skälen för regeringens förslag: tar ut avgifter för granskning av filmer och videogram. Avgifterna skall motsvara kostnaderna för granskningsverksamheten. Efter tidigare justeringar av avgifterna, senast genom en sänkning , har intäkterna från avgifterna under föregående år relativt väl motsvarat kostnaderna för granskningsverksam- Kostnaderna för verksamhet kommer dock, enligt uppgift från Biografbyrån, att öka vilket leder till att avgifterna måste höjas för att nå en överensstämmelse mellan intäkter och kostnader. Biografbyrån har därför i samråd med gjort en översyn av nivån på de olika avgifterna och inkommit med ett förslag till höjda avgifter (dnr Ku2001/1101/Me). Biografbyrån har föreslagit en höjning med av samtliga avgifter utom grundavgift och tillståndskort på filmer med en speltid på mellan fem och . Regeringen bedömer att de ökade kostnaderna för verksamhet motiverar en höjning av avgifterna för att nå en överensstämmelse mellan intäkter och kostnader. Någon förändring i övrigt av avgiftssystemet är inte aktuell. Förslaget föranleder en ändring i lagen (1990:886) om granskning och kontroll av filmer och videogram. Regeringen presenterar sitt förslag till ändring under avsnitt 2.3 Lagtext. Lagförslaget berör i och för sig ett sådant ämne som avses i 8 kap. 18 § andra stycket i regeringsformen. Eftersom det endast är fråga om en höjning av avgifterna för granskning anser regeringen inte att lagändringen är av sådan beskaffenhet att Lagrådets yttrande behöver inhämtas. 5.10.227:2 Utbyte av TV-sändningar mellan och 1Inklusive minskning med 2 250 tkr på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 18 519 tkr prisnivå. Under anslaget anvisas medel för de kostnader har för rundradiosändningar i av finländska TV-program, de kostnader har för tillhandahållande och överföring av en svensk programkanal till , de kostnader har för tillhandahållande av den finländska programkanalen till kabelnät på ett antal orter i samt Sverigefinska Riksförbundets kostnader i samband med utsändning av den finländska programkanalen i . De sistnämnda kostnaderna baserar sig på överenskommelser mellan riksförbundet och förhandlingsorganisationen som företräder vissa rättighetshavarorganisationer. Det svensk-finska televisionsutbytet bedrivs enligt en princip om ömsesidighet. ansvarar för kostnaderna för utsändningen av en svensk programkanal i och för överföringen av en finsk programkanal till . På motsvarande sätt ansvarar för kostnaderna för utsändningen av en finsk programkanal i och för överföringen av en svensk programkanal till . Utsändningen av finländska TV-program i sker med stöd av radio- och TV-lagen (1996:844). Regeringen har meddelat tillstånd att bedriva sådana sändningar . har distribuerats till 26 orter i enligt avtal mellan och . Dessa orter har en potential av ca 1,3 miljon hushåll vilket motsvarar över 2,5 miljoner möjliga tittare. Motsvarande kanal, SVT , sänder i södra och har där en potential av drygt 700 000 hushåll, eller omkring 1,7 miljoner möjliga tittare. Regeringen bedömer att verksamheten med vidaresändning av en finsk programkanal i har genomförts på ett tillfredsställande sätt . Systemet med rundradiosändningar av den finländska programkanalen över och tillhandahållande av programkanalen för kabeldistribution på ett antal orter i bör bibehållas tills vidare. redovisar i sitt budgetunderlag ett betydligt lägre medelsbehov jämfört med föregående år. De lägre kostnaderna beror på att successivt gått över till digital distribution. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Regeringen föreslår att anslaget anvisas . De medel som frigörs genom minskat resursbehov föreslås användas för omprioriteringar inom medieområdet. Tabell 5.7 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 5.10.327:3 Bidrag till dokumentation om den mediepolitiska utvecklingen och till europeiskt mediesamarbete Under anslaget anvisas medel för svensk medverkan i Audiovisuella Eureka och Europeiska Audiovisuella Observatoriet. Avgiften 2001 till organisationerna uppgår till ca . Regeringen har beslutat om indragning med av anslagssparandet. Audiovisuella Eureka är ett europeiskt samarbetsorgan som initierar olika projekt m.m. i syfte att stärka den europeiska audiovisuella industrins konkurrenskraft och att underlätta samarbete mellan EU-länder och de deltagande länder som inte är medlemmar i . Europeiska Audiovisuella Observatoriet är ett forsknings- och statistikinstitut som samlar in och distribuerar information om den europeiska film-, TV- och videoindustrin. Observatoriet driver dessutom ett utvecklingsarbete i syfte att skapa jämförbar europeisk statistik på det audiovisuella området. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Audiovisuella Eureka har och fortsatt arbetet med att stödja och initiera projekt inom områdena utbildning, utveckling och distribution av europeisk film, TV och video. Under 20002001 har en utvärdering gjorts av Eurekas fortsatta verksamhet inom ramen för det nuvarande mandatet, som sträcker sig . En slutsats från utvärderingen är att organisationen även fortsättningsvis ska inrikta sig på att förbereda länder som inte är EU- medlemmar att kunna delta i stödprogrammet Media Plus, samt att organisationen främst ska inrikta sig på att hjälpa de yrkesverksamma i dessa länder. Europeiska Audiovisuella Observatoriet har och arbetat med informationsservice, rådgivning och utgivning av publikationerna och . Ett omfattande arbete har också skett med en ny databas som innehåller statistisk information. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . 5.10.427:4 Forskning och dokumentation om medieutvecklingen 1 Motsvarar 1 615 tkr prisnivå. Under anslaget anvisas medel för stöd till (Nordicom) vid för information om forskningsresultat och utarbetande av mediestatistik m.m. Nordicom har fortsatt sitt arbete med mediestatistik och att sprida information och kunskap om medier och kommunikation utifrån den forskning som bedrivs på området. Arbete har bl.a. skett med uppdatering och utveckling av en databas med uppgifter om medieägandet i , samt uppbyggnad av en databas över stora utländska medieföretag. Ett arbete har inletts med MedieSverige 2001. MedieSverige utges vart annat år och består av utförlig mediestatistik för samtliga medier. presenterades den årliga räckviddsundersökningen Mediebarometern som syftar till att belysa tendenser och förändringar i människors utnyttjande av medier. har haft ett samarbete med en rad internationella organisationer och har inom ramen för detta samarbete bidragit med statistik om svenska förhållanden. Regeringen bedömer att verksamheten vid Nordicom utgör en viktig resurs för sammanställning och spridning av lättillgänglig information om forskning om medier och kommunikation. Nordicom har inte fått någon kompensation för ökade kostnader. Verksamhetens omfattning har också vuxit bl.a. som en följd av förändringar på medieområdet. Regeringen föreslår därför att anslaget höjs med . Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Tabell 5.10 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 6 Politikområde 29 Ungdomspolitik