prop · GP031d22 · 2001-09-20 00:00:00 — Den akademiska granskningen av licentiatarbeten och doktorsavhandlingar är en ytterligare garant för verksamhetens inomvetenskapliga kvalitet. Nedan visas antalet finansierade licentiater och doktorsexamina fördelat på de fem temaområdena. Tabell 7.8 Antal finansierade licentiater och doktorer, åren 1998 2000 a kan endast totala antalet redovisas medan nya redovisningsrutiner möjliggör redovisning fördelat på temaområden. Energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser Klimatinsatserna syftar till att utveckla, genomföra och utvärdera investeringsprojekt mot klimatpåverkan och därtill kopplade överföringar av utsläppsrätter. och tidigare har genomfört cirka 70 projekt i de baltiska länderna samt i och . Projekten kan delas in i kategorierna konvertering till biobränsle, åtgärder i distributionsledet (fjärrvärme) samt åtgärder för energieffektivisering i byggnader. Projekten finansieras genom förmånliga lån till kommuner och företag i mottagarländerna. har ett tidigare inlett projekt i det närmaste färdigställts. Ytterligare ett godkänt projekt har påbörjats som några nya projekt har studerats. Den utdragna förhandlingsprocessen kring regelverk och avtal om tillgodoräknande har påverkat förutsättningarna för att identifiera och genomföra projekt. En sammanfattning av uppnådda resultat och därmed förenade kostnader ges i nedanstående tabeller. Tabellerna 7.8 7.11 Resultat av genomförda projekt i och (enligt uppgifter från ). minskning (ton) CO2 (kr) minskning (ton) CO2 (kr) minskning (ton) CO2 (kr) Tabell 7.12 Samtliga projekt minskning (ton) CO2 (kr) I tabellerna redovisas kostnaden per enhet utsläppsminskning över projektens livslängd per land och projektkategori. Projekten har en livslängd på . Utgifterna inkluderar investerings- och transaktionskostnader. Uppgifterna ger endast en grov vägledning och anger övre gränser för faktiska reduktionskostnader. Driftskostnader är inte inberäknade. I flera fall har projekten dock medfört lägre driftskostnader för projekten, exempelvis till följd av minskad bränsleåtgång i energieffektiviseringsprojekt och minskad bränslekostnad i konverteringsprojekten. Under vissa perioder har utsläppsminskningarna blivit mindre än kalkylerat p.g.a. tillfälligt mycket låga priser på fossila bränslen (t.ex. 2000). Av de olika projektkategorierna har konverteringsprojekten lägst kostnad per reducerad koldioxidenhet. Marknaden för nya konverteringsprojekt i de baltiska länderna är dock begränsad, medan det finns en stor potential för nya projekt i . De höga kostnaderna för fjärrvärme- och energieffektiviseringsprojekt i vissa länder (se tabellerna 7.9 och 7.10) kan främst hänföras till att projekten är små och därmed har höga transaktionskostnader per reducerad koldioxidenhet. Energipolitiska åtgärder på kort sikt Regeringen kan konstatera att utgifterna har varit lägre än beräknat för de elminskande åtgärderna under både 1999 och 2000. Det kan dock helt förklaras av att regeringen beslutade att flera av åtgärderna skulle upphöra . Beslutet kom som ett resultat av att de utvärderingar som gjorts visat att stöden inte skulle leda till en minskad elanvändning om vid utgången av 2002, vilket var målet enligt energipolitiska proposition. Vissa av de elminskande åtgärderna har reviderats och de nya reglerna har trätt i kraft . Regeringen bedömer att dessa åtgärder ökar möjligheten att nå målet. Vidare bedömer regeringen att det även på kommer att finnas behov av åtgärder som syftar till att främja sådana uppvärmningsformer som fjärrvärme samt individuell uppvärmning, som innebär lägre påverkan på miljön. Det finns dock ett behov av att utveckla de åtgärder som genomförs så att de blir bättre anpassade till hur marknaden fungerar. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Investeringsstödet till solvärme har bidragit till att öka intresset för uppvärmningsformen. Regeringen konstaterar att kostnaderna för solvärmeanläggningar sjunkit. Det nuvarande investeringsstödet har dock varit i kraft under allt för att några säkra slutsatser skall kunna dras om stödets inverkan på kostnadsutvecklingen, och marknadsvolymerna är fortfarande små. Regeringen bedömer att ett fortsatt investeringsstöd kan bidra till att ge företagen möjligheter till fortsatt utveckling och fortsatt gynnsam prisutveckling genom en ökande efterfrågan. Regeringen avser att på basis av särskilda redovisning av erfarenheterna från stödet, som lämnades , återkomma om anslagets storlek . Regeringen konstaterar vidare med tillfredsställelse att de produktionsmål som har ställts upp för vindkraften och den biobränsleeldade kraftvärmen beräknas nås. Måluppfyllelsen verkar dock inte lika god för den miljövänliga, småskaliga vattenkraften. Regeringen konstaterar att intresset för investeringsbidrag för vindkraften är mycket stort. Regeringen gör dock bedömningen att den aktuella stödnivån är hög. Regeringen föreslår därför att vissa förändringar av bl.a. finansieringen av stödet till förnybar elproduktion . Förslagen framgår under avsnitt 8.1.3. Vidare anser regeringen att en fortsatt utbyggnad av den förnybara energiproduktionen i skall grundas på att de statliga stimulansåtgärderna är generella och marknadsorienterade. För att främja förnybar elproduktion arbetar regeringen med att utforma ett nytt system baserat på gröna certifikat (dir. 2000:56). Systemet beräknas träda i kraft . Det syftar till att skapa långsiktigt stabila villkor oberoende av det statsfinansiella läget. Vidare är motivet att införa ett mer marknadsanpassat stödsystem som leder till kostnadseffektivitet, teknikutveckling och möjligheter till en internationell harmonisering. En viktig del av arbetet för utredningen om elcertifikat är att undersöka och klargöra eventuella behov av komplement till certifikatssystemet , t.ex. stöd med samma funktion som ett investeringsstöd. Regeringen bedömer att åtgärderna för effektivare energianvändning har varit verkningsfulla. Den uppföljning som har skett visar att vissa av åtgärderna har påverkat marknaden, t.ex. genom att mer energieffektiva produkter har fått en 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 större spridning samt att mer effektiva produkter tagits fram. Regeringen kan konstatera att resursutnyttjandet inom teknikupphandling av energieffektiv har varit låg. har inga beslut om nya bidrag till teknikupphandling fattats. En intern utredning vid har sett över tillämpningen av förordningen (1999:344) om statligt bidrag till teknikupphandling av energieffektiv teknik och ny energiteknik och lämnat ett förslag . Förslaget kommer att behandlas av arbetsgruppen för en rationell energianvändning. Regeringen gör bedömningen att det kommer att finnas behov av vissa statliga insatser för att främja en effektivare energianvändning även efter 2002, då de energipolitiska åtgärderna på kort sikt upphör. Syftet är att åtgärderna skall stödja den positiva utveckling som sker på marknaden. Regeringen har därför tillsatt en arbetsgrupp med uppgift att föreslå åtgärder för att främja en mer rationell användning av energi. Arbetsgruppen skall lämna sin rapport . Regeringen avser att återkomma med förslag inom detta område i en energipolitisk proposition . Avsikten är förslagen skall omfatta såväl effektiv energianvändning som ett främjande av miljöanpassad uppvärmning. Regeringen har även givit , i samråd med och med företrädare för branschen, i uppdrag att närmare utreda förutsättningarna för att införa debitering efter faktisk elförbrukning i kombination med tätare mätaravläsningar (dnr N1999/9887/ESB). Motivet för utredningen är bland annat att kunna effektivisera elanvändningen. Uppdraget skall delredovisas och slutredovisas . Regeringens bedömning av om villkoren är uppfyllda för avställning av den andra reaktorn i kommer att redovisas i en särskild skrivelse, som överlämnas till . Ett långsiktigt uthålligt energisystem En viktig förutsättning för omställningen till ett hållbart energisystem är att kunskap och kompetens byggs upp och görs tillgänglig för innovationssystemets aktörer. Arbetet med att på en sådan grund få fram ny teknik för nya energisystem och uppnå bred acceptans för den nya tekniken är en tidskrävande process. Ge- nombrott nås inte i stora steg i ett kort perspektiv utan snarare i långsiktig följd av små successiva steg. Mot bakgrund av den samlade redovisningen gör regeringen bedömningen att verksamheten har goda förutsättningar att uppnå de formulerade målen. Insatserna riktas mot prioriterade områden som är av intresse för svenskt näringsliv och för det svenska energisystemet på basis av en samlad analys. Verksamheten synes väl avpassad för att öka kunskapen om de vetenskapliga grunderna samt för att främja utvecklingen av ny energiteknik och bidra till ökad användning av renare och effektivare energiteknik. Verksamheten bidrar också till att bygga upp vetenskaplig och teknisk kompetens inom universiteten, högskolorna och i näringslivet genom bl.a. forskarutbildning och genom att främja samverkan mellan högskolan och näringslivet. Mot bakgrund av genomförda oberoende utvärderingar av stödet till forskning, utveckling och demonstration med avseende på kvalitet och relevans gör regeringen bedömningen att forskningens inomvetenskapliga kvalitet och insatsernas relevans är tillfredsställande. De metoder som utvecklat för att prognostisera teknisk och kommersiell mognad inom sexton olika utvecklingsområden, samt för att redovisa och följa upp åtgärderna inom det långsiktiga programmet, lägger enligt regeringens bedömning grunden för en objektiv prioritering mellan olika typer av åtgärder och områden i linje med den av utarbetade långsiktiga strategin. Mot denna bakgrund bedömer regeringen att verksamheten har goda förutsättningar att bedrivas ändamålsenligt. Energipolitiskt motiverade internationella klimatåtgärder Regeringen kan konstatera att genomförandetakten av de energipolitiskt motiverade internationella klimatåtgärderna har påverkats av den oklarhet som finns kring regelverket för projektredovisning samt för beräkningen och tillgodoräknandet av åstadkomna utsläppsminskningar. Takten har även påverkats av behovet av avtal för att kunna tillgodoräkna sig utsläppsminskningarna. Därtill saknas administrativa resurser i mottagarländerna att kunna genomföra projek- ten i önskvärd takt. vill regeringen lyfta fram betydelsen av insatserna eftersom de samhällsekonomiska kostnaderna för att genomföra motsvarande utsläppsminskningar i torde i flertalet fall vara mångdubbelt högre. De internationella klimatförhandlingarna har resulterat i en uppgörelse i , som begränsar de grundläggande osäkerheterna kring förutsättningarna och villkoren för de internationella klimatåtgärderna och för Kyotoprotokollets mekanismer. Ett betydande arbete med ytterligare preciseringar återstår, vilket avses redovisas i en kommande klimatproposition . Det är viktigt att formerna för internationellt samarbete blir pålitliga och effektiva för att genomföra utsläppsbegränsande åtgärder och överföra utsläppsrätter. Därigenom kan åtgärderna bli kostnadseffektiva och de långtgående utsläppsbegränsningarna bli möjliga. Åtgärderna är på nödvändiga för att klimatkonventionens mål skall kunna nås liksom för att ansvar inom ramen för EU:s gemensamma åtagande skall förenas med en politik som tillgodoser de energipolitiska målen. De prognoser och förslag till åtgärder som regeringen har presenterat i betänkandena Förslag till svensk klimatstrategi (SOU 2000:23) och Ut- redningen om möjligheterna att utnyttja Kyotoprotokollets flexibla mekanismer i (SOU 2000:45) har pekat på behovet av ytterligare förberedelser. Utredningarna har även betonat vik- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 ten av att driver på i denna fråga. Regeringen har därför beslutat tillkalla en delegation med sådan uppgift . Delegationen kommer att lämna förslag och avsluta sitt arbete vid utgången av 2004. bör ytterligare stärka metodiken för att dessa åtgärder blir kostnadseffektiva och ger additionalitet. har i uppdrag att studera förutsättningar för projekt inom ramen för Kyotoprotokollets s.k. mekanism för en ren utveckling inom ramen för det befintliga anslaget för energipolitiskt motiverade internationella insatser. Regeringen bedömer att arbetet enligt Kyotoprotokollets s.k. flexibla mekanismer bör stärkas. skall aktivt förbereda och bearbeta förslag till nya projekt som underlag för att ingå bilaterala avtal för klimatprojekt och genomföra dessa projekt. I detta samarbete är vidare den allmänpolitiska utvecklingen i mottagarländerna, främst i , och den institutionella kapaciteten, särskilt i dessa länder, avgörande för möjligheterna att genomföra hållbara och effektiva projekt och avtal om kreditering. Utvecklingen av utsläppshandel inom EU och det initiativ som tagits av Östersjöstaterna har en stor betydelse i detta sammanhang, där de nordiska länderna har en pådrivande roll i strävandena att lämna förslag om att göra till försöksområde för flexibla mekanismer. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 1Varav utgjorde utgifter under det äldre anslaget A2 Kostnader för bildandet av en ny energimyndighet (1998) 2Varav på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 3Motsvarar 127 712 tkr prisnivå. 4Motsvarar 127 712 tkr prisnivå. Anslaget är avsett för att finansiera förvaltningskostnader. I dessa kostnader ingår även nätmyndighetens verksamhet. Myndighetens beredskapsverksamhet redovisas under utgiftsområde 6 Totalförsvar. Förvaltningskostnaderna uppgick till , vilket var lägre än 1999. Uppbyggnadskostnaderna för utlokaliseringen av myndigheten, vilken skedde , har successivt minskat . I övrigt hade verksamheten samma omfattning som tidigare . Därtill kom ytterligare utgifter om för höjda löneskatter, dvs. för preliminära och slutliga för avtalsenliga försäkringar, . kompenserades med för detta ändamål i tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (prop. 1999/2000:100, bet. 1999/2000:FiU27, rskr. 1999/2000:262). digheten beräknar att förvaltningskostnaderna kommer att uppgå till . Därtill finansierar sina kostnader för uppföljning och utvärdering av de energipolitiska programmen genom de s.k. programanknutna kostnaderna, som belastar anslagen för de olika åtgärderna inom det energipolitiska programmet. De kraftigaste ökningarna av de programanknutna kostnaderna utgörs av dels den internationella verksamheten, dels uppdraget om långsiktiga avtal inom industrin (se avsnitt 4.6.1) . Prognosen för dessa programanknutna kostnader uppgår till . Förutom de nedan kostnaderna tillkommer de programanknutna kostnaderna som avser Delegationen för el- och värmeförsörjning i . Dessa kostnader har successivt ökat och prognosen för dessa uppgår till . Tabell 8.2 Utvecklingen av de samlade förvaltningskostnaderna (35:1/A2) Belastningen på förvaltningsanslagen, varav det äldre anslaget A2 Kostnader för bildandet av en ny energimyndighet förbrukades , har minskat medan de programanknutna kostnaderna har ökat. Totalt sett har förvaltningskostnaderna ökat. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Budget för avgiftsbelagd verksamhet tar in offentligrättsliga avgifter i form av expeditions- och ansökningsavgifterna, som avser kostnader för handläggning av ansökningar dels om rörledningskoncessioner, dels om inkopplingsavgift för allmänna värmesystem. Myndigheten disponerar inte dessa avgifter. Däremot disponerar myndigheten sin offentligrättsliga avgift enligt förordningen (2000:672) om naturgasavgift, liksom sina intäkter för analysverksamheten. Tabell 8.3 Offentligrättslig verksamhet (som inte får Tillsynen enligt förordningen (2000:672) om naturgaslagen påbörjades och verksamheten är ännu under uppbyggnad. Regeringen bedömer att har förvaltat sin verksamhet på ett kostnadseffektivt sätt. Regeringen konstaterar att omfattningen av de programanknutna kostnaderna har ökat sedan myndigheten bildades . Regeringen bedömer dock att denna kostnadsutveckling kan vara rimlig med tanke på att utgifterna för verksamheten procentuellt har ökat i samma omfattning . Regeringen avser vidare att återkomma till i fråga om myndighetens framtida uppgifter och resurser i samband med att eventuella nya åtgärder presenteras i en energipolitisk proposition . Regeringen föreslår att förs till anslaget 2004 för att skall kunna arbeta med mil- jömålet luft, vilket föreslås i regeringens proposition Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130). Därtill föreslår regeringen att förs till anslaget 2004 som kompensation för ökade kostnader för avtalsenliga . Förslagen lämnas även i tilläggsbudget i samband med budgetproposition. Kostnaderna för arbetet med miljömålet finansieras genom att förs över från anslaget 34:3 Åtgärder för att bevara den biologiska mångfalden under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. För anslaget beräknas , och . Tabell 8.5 Härledning av nivån 2004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1 Slutjustering med anledning av de statliga avtalsförsäkringarna. En närmare beskrivning finns i tilläggsbudgeten i samband med budgetpropositionen, avsnitt 9.2. 8.1.235:2 Bidrag för att minska elanvändning Anslaget avser främst bidrag till investeringar i konvertering av elvärme till fjärrvärme eller enskild uppvärmning. Inom anslaget finns även ett stöd till investering i solvärme samt ett stöd till utbyggnad av fjärrvärmenätet. Utfallet överensstämmer i stort med anslagna resurser. har uppkommit genom att de ursprungliga åtgärderna för att minska elanvändningen stoppades för revidering av utformningen. Prognosen är lägre än anslaget belopp för året då reviderade förordningar för konvertering till fjärrvärme eller enskild uppvärmning trädde i kraft först . In- tresset för de nya investeringsstöden rapporteras dock vara stort. Regeringen föreslår att anslagsbeloppet uppgår till . Det föreslagna anslagsbeloppet har minskats med jämfört med förslaget budgetproposition för att kunna förlänga programmet för provning, certifiering m.m. under anslaget 35:4 Åtgärder för effektivare energianvändning. Tabell 8.7 Härledning av nivån 2002 2004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 8.1.335:3 Bidrag till investeringar i elproduktion från förnybara energikällor Anslaget avser bidrag till investeringar i biobränslebaserad kraftvärme, vindkraftverk och småskalig vattenkraft samt för utveckling och provning av ett upphandlingsförfarande för ny teknik för elproduktion med förnybara energislag. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Utgifterna var 81 miljoner högre än anslagna resurser för budgetåret. De stora utbetalningarna beror på den höga efterfrågan på investeringsstöd till dels biobränslebaserad kraftvärme, dels vindkraftverk . Prognosen motsvarar i stort det anslagna beloppet för budgetåret. Den avspeglar att intresset för investeringsstöd till vindkraften är fortsatt högt. Samtliga avsatta resurser är intecknade, liksom de resurser som har ett bemyndigande att besluta om. Resurserna avsatta för investeringsstöd för biobränslebaserad kraftvärme för perioden 2002 beslutades . Regeringen föreslår att anslagsbeloppet uppgår till . Regeringens förslag: Den ekonomiska planeringsram som regeringen föreslog i samband med energipolitiska beslut (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272) ändras genom att den föreskrivna uppdelningen av de ekonomiska resurserna mellan stöd till vindkraftverk och småskaliga vattenkraftverk upphör att gälla. Skälen för regeringens förslag: Regeringen bedömer att en sammanslagning av de ekonomiska resurserna för stöd till vindkraftverk och småskaliga vattenkraftverk frigör under anslaget. Resurserna kan, om behov föreligger, användas till investeringar i vindkraft . Regeringen har även beräknat att av de resurser som har avsatts för upphandling av ny elproduktionsteknik energipolitiska program inte kommer att ha förbrukats vid utgången av 2002, då programmet upphör. För att ytterligare öka det ekonomiska utrymmet för stöd till investeringar i vindkraft avser regeringen att tillåta att även dessa resurser får användas för investeringsbidrag till vindkraftverk och småskalig vattenkraft . Sammantaget innebär det att regeringen räknar med att disponera om inom 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 anslaget, som kan gynna utbyggnaden av främst vindkraft . Regeringens förslag: skall bidraget till investeringar i vindkraftverk och småskaliga vattenkraftverk uppgå till av investeringskostnaden. Skälen för regeringens förslag: Regeringen anser att den nuvarande 15 procentiga bidragsnivån kan sänkas utan att intresset för investeringar i vindkraft och småskalig vattenkraft minskar. Bi- drag för vindkraft och småskalig vattenkraft bör reduceras till av investeringskostnaden för de ansökningar som beviljas efter . Efterfrågan på vindkraft är fortsatt hög. Dessutom är vindkraften kraftigt överkompenserad i förhållande till de övriga kraftslag under anslaget (se avsnitt 7.5.1). Den föreslagna sänkningen av investeringsstödet, tillsammans med den föreslagna omdisponeringen under anslaget, innebär att det skapas ett utrymme för uppskattningsvis ytterligare 180 GWh förnybar elproduktion från vindkraft och småskalig vattenkraft. Tabell 8.9 Härledning av nivån 2002 2004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 8.1.435:4 Åtgärder för effektivare energianvändning Anslaget avser bidrag för informations- och utbildningsinsatser för energianvändning och energieffektivisering, liksom för teknikupphand- ling för att utveckla och introducera energieffektiv teknik på marknaden. Vidare får anslaget användas för utveckling för metoder för provning m.m. av energikrävande produkter och system, liksom för bidrag till energirådgivning. Utfallet överensstämde i stort med anslagna resurser. Prognosen är lägre än anvisat belopp därför att intresset är lågt för de åtgärder som ryms i förordningen (1999:344) om statligt bidrag till teknikupphandling av energiteknik och ny energiteknik. Regeringen föreslår att anslagsbeloppet uppgår till . De som föreslås föras över från anslaget 35:2 är avsedda för att förlänga den nuvarande verksamheten för att förmedla kunskap, pröva, testa och märka energikrävande produkter och system. Förlängningen av verksamheten, som annars upphör , föreslås fortgå till och med slutet av . Tabell 8.11 Härledning av nivån 2002 2004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1Motsvarar 422 343 tkr prisnivå. 2Motsvarar 422 343 tkr prisnivå. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Anslaget används för att finansiera forsknings- och utvecklingsinsatser på energiområdet. Utfallet var lägre än de resurser som anslogs för budgetåret. Det beror främst på de utgiftsbegränsningar som sattes för anslaget. Även det omfattande anslagssparandet beror till stor del på de utgiftsbegränsningar som fanns under anslaget 1999 och 2000. En stor del av anslagssparandet är uppbundet av redan fattade beslut. Prognosen är ett utslag av att verksamheten successivt har ökat. Regeringen föreslår att anslagsbeloppet uppgår till , och för Tabell 8.14 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringen föreslår även att bemyndigandet om ekonomiska åtaganden under anslaget får uppgå till för åren 2003 2006. Tabell 8.13 Härledning av nivån 2002-2004 Utestående åtaganden vid årets Utestående förpliktelser vid slu- Erhållen/föreslagen bemyndigan- 1 Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 passade fordon inte skett så tidigt som planerat. Det kraftiga anslagssparandet beror till stor del på de utgiftsbegränsningar som fanns . En stor del av anslagssparandet är uppbundet av beslutade, men ännu inte utbetalda belopp. Prognoserna tyder dock på att verksamheten har ökat kraftigt. Anslaget används för att främja utvecklingen av ny energiteknik genom stöd till forskning och utveckling inom enskilda projekt eller program. Utfallet var lägre än anslaget belopp för budgetåret. Den främsta orsaken är att utbetalningarna inom samverkansprogrammet för utveckling av mer miljöan- Tabell 8.16 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringen föreslår att anslagsbeloppet uppgår till , 2003 respektive 2004.