prop · GO031D29 · 2001-01-01 00:00:00 — Detta synsätt har länge varit en hörnsten i den svenska politiken. Kostens betydelse för hälsa och välbefinnande är känd. Detta gäller särskilt för våra barn och ungdomar. Maten har också en social dimension. Matkultur och måltidens betydelse får allt större uppmärksamhet. Det är därför glädjande att se hur olika verksamheter bedrivs i syfte att främja måltidskunskapen. Ett bra exem- pel är det arbete som pågår för att bilda en mål- tidsakademi vars syfte är att, med stöd av veten- skap och praktisk erfarenhet, främja detta område. Innevarande år anvisades ett särskilt anslag i syfte att möjliggöra satsningar på bl.a. konsu- mentstärkande åtgärder. Regeringens avsikt är att fortsätta denna satsning och med dessa medel stödja projekt och åtgärder som syftar till att be- vara och vidareutveckla en ekologiskt, ekono- miskt och socialt hållbar livsmedelssektor. Livsmedelsindustrin svarar för ungefär 62 000 anställda eller av antalet sysselsatta inom hela industrin. Därmed är livsmedelsin- dustrin den tredje största branschen i från sysselsättningssynpunkt. Konkurrensförut- sättningarna efter EU-inträdet har ändrats i stor utsträckning för den svenska livsmedelsindust- rin. För att bevara och förstärka konkurrens- kraften också på den inhemska marknaden är det av stor vikt att söka och etablera sig på nya exportmarknader. Regeringen vill genom att främja exportsatsningar bidra till en positiv ut- veckling inom sektorn. Livsmedelsberedskap I totalförsvarsbeslutet föreslås det civila försvaret inriktas utifrån en helhetssyn. Den vid- gade hotbilden och helhetssynen på beredskaps- åtgärderna för en säkerhetspolitisk kris och krig samt för svåra påfrestningar på samhället i fred innebär att förberedelserna för att kunna klara svåra fredstida påfrestningar har fått en ökad betydelse. Internationellt arbete internationella samarbete på jordbruks-, fiske- och livsmedelsområdena följer samma riktlinjer som lagts fast för arbete med jordbruks- och livsmedelsproduktionen inom EU. I det globala perspektivet är det framför allt två olika aspekter av jordbrukspolitiken och dess målsättningar som är av betydelse. Dels skall produktionen genom riktade åtgärder utvecklas till att bli långsiktigt hållbar från både ekologisk och ekonomisk utgångspunkt, dels skall pro- duktionen ske på marknadens villkor i enlighet med frihandelns principer. Båda dessa målsätt- ningar är bl.a. nödvändiga delar av arbetet med att förbättra den globala livsmedelssituationen. I globala fiskerisammanhang verkar för ett genomförande av de internationella avtal som syftar till ett långsiktigt hållbart resursutnytt- jande. Det internationella samarbetet, bl.a. inom FAO, bör främst syfta till att skapa ett långsik- tigt hållbart nyttjande av de globala naturresur- serna på jordbrukets, fiskets och skogens områ- den samt en friare handel med livsmedel. 5.5 Insatser 5.5.1 Statliga insatser inom politikområdet Jordbrukspolitiska området har då vi blev medlemmar i fullt ut tagit del av EU:s stöd- system. Det nationellt medfinansierade stödsys- temet har undan för undan byggts ut till att bli mer komplext, vilket medfört en ökad administ- ration. Ändringar i stödsystemet ger upphov till mycket stora informationsinsatser både mellan myndigheter och mellan myndigheter och jord- brukare. Betänkandet Effektivare hantering av EU:s direktstöd till jordbruket (SOU 1998:147) från utredningen om myndighetsorganisation på jordbrukets område mot bakgrund av det svenska EU-medlemskapet presenterades i de- cember 1998. Utredningen konstaterade att det råder stora skillnader i länsstyrelsernas effekti- vitet vid hanteringen av EU:s jordbruksstöd. Mot denna bakgrund tillsatte regeringen därför en arbetsgrupp inom med uppgiften att se över hur pro- blemen inom jordbruksadministrationen skall lösas. Arbetsgruppen överlämnade skrivelsen Rapport om effektivisering och finansiering av jordbruksadministrationen till statsrådet och chefen för . Arbetsgruppens slutsatser är att reglerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken är av central betydelse för bedömningen av jord- bruksadministrationens organisation och finan- siering. Beslut om de centrala reglerna inom CAP fattas inom EU och inte av riks- dag, regering eller myndigheter. Beräkningen av kostnaderna för administrationen har varit svår- bedömd dels på grund av att länsstyrelsernas re- dovisning av kostnaderna uppvisar ett stort mått av osäkerhet, dels på grund av att tänkta rationa- liseringsvinster till följd av bättre rutiner och större kunskaper uteblivit eftersom det skett ständiga förändringar i stödsystemen. I rappor- ten konstateras att de medel som ställts till förfogande måste anses ha varit tillräckliga eftersom målsättningen att helt undvika sanktio- ner i stort sett kunnat nås. Länsstyrelserna anser sig sakna resurser för att hantera återkravs- ärenden. I rapporten dras slutsatsen att högre kostnadseffektivitet, förenklingar i administra- tionen, förbättringar av databaser och IT-stöd, ändringar av regelverk och ökad kunskap hos jordbrukarna bör leda till ytterligare effektivise- ringar eller minskade kostnader i verksamheten. bör, enligt rapporten, ge- nomförandet av administrativa förenklingar och införandet av ett nytt miljö- och landsbygdspro- gram leda till att resursbehoven bör kunna med oförändrade ramanslag om inte några för- ändringar i regelverket inträffar. Det pågående kvalitetsprojektet inom och länsstyrelserna har förutsättningar att leda till att hanteringen av jordbrukarstöden både blir mer effektiv och att kvaliteten i arbetet blir bättre. Strukturutvecklingen inom jordbruket tillsam- mans med utökade kommunikationsmöjligheter mellan jordbruksföretag och myndigheter gör att förutsättningarna för jordbruksadministrationen ändras. En organisation bestående av tjugotvå från varandra fristående myndigheter är i det perspektivet inte någon långsiktigt stabil lösning enligt rapporten. Stordriftsfördelar vad gäller så- väl stödhanteringen som en långtgående rationa- lisering av ledningsfunktioner och kommunika- tioner bör enligt rapporten ge väsentliga besparingar oavsett om en sådan organisation är en del av eller utvecklas inom ramen för länsstyrelseorganisationen. Rapporten har remissbehandlats. En samman- ställning av remissvaren finns tillgänglig i Jord- bruksdepartemententet (dnr Jo2000/1892). Regeringen delar den i rapporten redovisade bedömningen att de nya förutsättningar som gäller och de förändringar som kan förutses innebär att jordbruksadministrationen behöver anpassas och förändras. Bland annat bör en kon- centration av handläggningen av ärenden efter- strävas. Det är angeläget att det påbörjade effek- tiviseringsarbetet som bedrivs av SJV och länsstyrelserna ges hög prioritet och att fortsatta åtgärder till förenklingar och rationaliseringar vidtas. Regeringen kommer att ta ställning till den närmare organisatoriska lösningen för hur arbetet skall bedrivas. Inom jordbruksområdet är arbetet för en miljöanpassad livsmedelsproduktion som leder till ekologiskt hållbar utveckling av jordbruket av central betydelse. Detta sker genom att mini- mera jordbrukets negativa miljöpåverkan sam- tidigt som de positiva effekterna förstärks. För att nå detta mål arbetar verket med nationella handlingsprogram för att minska riskerna med bekämpningsmedel, minska växtnäringsförlus- terna från jordbruket, främja den ekologiska produktionen, bevara och förstärka den biolo- giska mångfalden och odlingslandskapets kultur- värden. För att nå ett långsiktigt ekonomiskt bärkraf- tigt jordbruk utnyttjas olika medel, i första hand lagstiftning och ekonomiska styrmedel i form av avgifter eller bidrag (ersättningar). För att mini- mera jordbrukets negativa effekter på miljön an- vänds även här likartade medel. De avgiftssystem på kväve i handelsgödsel och bekämpningsmedel som tillämpats i har varit föremål för diskussioner såväl vad gäller avgifter- nas konstruktion som deras effektivitet. Behovet av att förstärka de miljöstyrande effekterna av avgifter inom jordbruket i syfte att nå målet om reduktion av växtnäringsläckaget behandlas i SOU 2000:52 Miljön allas vårt ansvar. Nöd- vändiga miljöförbättringar på mest effektiva sätt till lägsta kostnad bör utredas med beaktande av lantbrukarnas ekonomiska förutsättningar. Effektiviteten i dessa system är avgörande för måluppfyllelsen. Regeringens arbete måste där- för inriktas på att kondinuerligt utvärdera de olika medlens effekter och därvid också vid be- hov föreslå eller besluta om sådana förändringar som kan leda till ett effektivare utnyttjande av medlen. Frågan om avgifternas konstruktion och disposition är föremål för beredning inom och regeringen avser att återkomma till frågan i vårpropositionen 2001. Växtskydd Det fytosanitära läget är i stort sett gott. Växt- material som når är generellt av hög sundhetsstatus. Inom EU har en begränsad etab- lering av tallvedsnematod skett i trakterna runt . Beslut om gemenskapsåtgärder har fattats i syfte att kartlägga och begränsa riskerna. Mot bakgrund av fynd av tallvedsnematod och andra skadeinsekter sker en speciell sundhets- mässig uppföljning av förpackningsvirke från tredje land i samverkan med . Inom ramen för Internationella växtskyddskonventio- nen (IPPC) utarbetas också en internationell standard för förpackningsvirke. Vidare diskuteras med berörda parter inom EU frågan om gränsdragningen mellan IPPC och Biodiversitetskonventionen och hur samarbetet kan stärkas med avseende på bl.a. genetiskt mo- difierade organismer. Samtliga frågor rörande IPPC kommer att behandlas inom ramen för FAO:s beslutsprocess under ordföran- deskap. Gemenskapsregler på området saknas men håller för närvarvarande på att arbetas fram. Utsäde Certifieringen av utsäde innebär att det utsäde som skall saluföras i landet skall ha genomgått en oberoende och noggrann kvalitetskontroll. En- dast sorter som finns intagna på en nationell sortlista eller gemenskapens sortlista får certifie- ras. Ett fullgott utsäde minskar behovet av att använda bekämpningsmedel för att på så sätt främja en effektiv och hållbar växtodling i landet. Det saknas, såväl inom gemenskapen som na- tionellt, regler rörande renhetskrav m.m. vad gäller oavsiktlig förekomst av genetiskt modifie- rat utsäde i traditionella växtsorter. På verkstäl- lighetskommitténivå inom EU diskuteras i avvaktan på ett permanent regelverk en plan som bl.a. ålägger medlemsstaterna att i samverkan med näringen organisera en offentlig kontroll syftande till att säkerställa frihet från otillåtna inblandningar. I kommissionens om livsmedelssäkerhet framhålls denna kontroll som ett viktigt område för gemenskapens lag- stiftningsärenden. Kommissionen förväntas också att snart presentera ett lagstiftningsförslag. Godkännande av växtsorter För att säkerställa att växtodlingen har tillgång till sådana växtsorter som möjliggör en anpass- ning till de allmänna odlingsförutsättningarna i landet och till behovet av uthållig växtodling prövas bl.a. för intagning av en sort i en officiell sortlista om sorten har tillfredsställande odlings- och bruksvärde. Som ett minimum skall följande egenskaper prövas i detta sammanhang: avkast- ningsförmåga, resistens mot skadliga sjukdomar, reaktioner på odlingsmiljön och kvalitetsegen- skaper. Fiskeripolitiska området präglades av ytterligare effekti- visering av tillämpningen av EU:s gemensamma fiskeripolitik. Detta arbete medförde ett antal förändringar, bl.a. beslut om - långsiktiga förvaltningsstrategier för en rad bestånd i , - en långsiktig förvaltningsstrategi för öster- sjötorsken, - ytterligare regleringar i förordningen om nya tekniska bevarandeåtgärder i , - fortsatt införande av det satellitbaserade po- sitionsövervakningssystemet (VMS) för fiskefartyg med en längd , - en ny rådsförordning avseende föreskrifter och villkor för gemenskapens strukturstöd inom fiskerisektorn, - en ny marknadsordning för fiskeri- och vattenbruksprodukter. kommer ett beslut att fattas avseende fiskeripolitikens framtida inriktning. Kommis- sionen har dock på många områden inte velat av- vakta till dess utan har redan föreslagit eller tagit upp till diskussion sådana förändringar som man har ansett och anser vara nödvändiga för att få fiskeripolitiken att fungera bättre. Detta avser bl.a. ökad integrering av miljöhänsyn i fiskeripo- litiken samt nya regler för marknads- och struk- turpolitiken. tillsatte en arbetsgrupp för att bl.a. ta fram förslag till över- gripande policy för vattenbruket. Arbetsgrup- pens rapport har överlämnats till regeringen och remissbehandlas . Regeringen har uppdragit åt att analysera situationen inom det småskaliga kust- fisket. Verket skall därvid bl.a. belysa vilken be- tydelse olika typer av lokalt bedrivet fiske har ur biologisk, ekonomisk och regionalpolitisk syn- vinkel. Vidare skall verket analysera vilka för- valtningsåtgärder som kan genomföras i syfte att ge det småskaliga kustfisket möjligheter att be- driva sin verksamhet under så stor del av fiske- året som möjligt. Uppdraget omfattar även en analys av insjöfisket. En översyn av det fria handredskapsfisket kommer att genomföras. I samband härmed kommer också frågan om en alternativ finansie- ring av fiskevård genom fiskevårdsavgifter att behandlas. Inom resurspolitiken har bl.a. en långsiktig strategi för nyttjande och vård av ös- tersjötorsken antagits. Arbetet med en plan an- gående sill och skarpsill i har fortsatt. Gemenskapen har även enats med om långsiktiga förvaltningsplaner för en rad viktiga bestånd i och konsultationer pågår om andra bestånd. Gemenskapen har vidare kommit överens med och om en lång- siktig förvaltningsplan för makrill i Nordost- . Inom Nordostatlantiska fiskerikom- missionen har EU medverkat till en förvalt- ningsplan för atlantoskandisk sill. Genom förvaltningsplanerna utformas strategier för nyttjande och vård av bestånden. verkar för att fler bestånd skall regleras genom förvalt- ningsplaner baserade på försiktighetsprincipen. Vid toppmötet i utpekades fis- ket som en av de sektorer inom vilka en strategi för integrering av miljöhänsyn och hållbar ut- veckling skall utvecklas genom den s.k. Cardiff- processen. En rapport redovisades för Euro- i . Utifrån denna skall kommissionen utforma en strategi för in- tegrering av miljöhänsyn och hållbart fiske som under det svenska ordförandeskapet skall be- handlas vid toppmötet i . Arbetet med den nationella integreringen av miljö- och fiskefrågor fortsatte , bl.a. med definition av sektorsmål och miljökvali- tetsmål. Fiskerikontrollen skall säkerställa att fis- kekvoter inte överskrids och att såväl gemen- skapslagstiftning som nationell lagstiftning efterlevs även i övrigt. som har det övergripande myndighetsansvaret för fiskeri- kontrollen, genomför själv den administrativa delen av fiskerikontrollen, bl.a. genom kontroll av loggböcker, fångstuppgifter m.m. Inom ra- men för det satellitbaserade övervakningssyste- met kontrollerar verket positionsuppgifter. utför kontroll av fisket till sjöss samt en samordnad landnings- och kvali- tetskontroll i svenska hamnar. Huvudsyftet med strukturpolitiken är att om- strukturera fiskerinäringen och att anpassa kapa- citeten hos gemenskapens fiskeflotta till tillgäng- liga resurser. För detta ändamål har s.k. fleråriga utvecklingsprogram (FUP) upprättats för re- spektive medlemsstat. I det för perioden 2001 löpande programmet (FUP IV) för dimen- sionering av fiskeflottans kapacitet har överför- ingar skett mellan olika segment inom den svenska fiskeflottan. Efter denna omfördelning ligger den svenska fiskeflottans kapacitet inom ramen för programmet. Det stöd som i enlighet med EU:s struktur- politik beviljats till fiskerinäringen under perio- den 1999 har speglat det uppdämda inves- teringsbehovet inom näringen. För att motverka de regionala skillnader som tidigare noterats har särskilda insatser gjorts. Vid stödgivning har in- vesteringar inom det småskaliga fisket priorite- rats. har även gjort sär- skilda insatser för att följa upp och övervaka strukturstödsprogrammen. var för programperioden och de för till- gängliga EU-medlen har i det närmaste utnytt- jats fullt ut. Av från Fon- den för fiskets utveckling (FFU) har beviljats i stöd. Den 31 decem- ber 1999 återstod att utbetala av detta. En tillämpningsförordning för strukturåtgär- der inom fiskerinäringen för perioden 2006 antogs vid fiskeministerrådet . Förordningen innehåller regler om vilken typ av åtgärder som är stödberättigade inom respektive verksamhetsgren, bl.a. fiskeflottan, vattenbruket och beredningsindustrin. Förord- ningen reglerar även maximalt finansiellt bidrag som får beviljas till enskilda projekt. Medlemsstaterna har därefter kunnat lämna in sina programförslag för perioden 2006. program för mål 1-regionen, vari stöd till fiskerinäringen ingår, godkändes . Det horisontella programmet för fiskerinäringen utanför mål 1 lämnades in av regeringen till Europeiska kommissionen . Rege- ringen föreslår i programmet att de horisontella målen för fiskerinäringen skall vara långsiktigt och effektivt resursutnyttjande, miljöanpassning av näringen, regional balans, utveckling av kust- och insjöfisket samt förstärkning av konsument- perspektivet. Förslaget innebär att fördelningen mellan de olika sektorerna inom fiskerinäringen (yrkesfisket, beredningsindustrin och vattenbru- ket) i stort sett bibehålls. Fördelningen mellan olika stödområden har dock förändrats något. Övriga förändringar, som påverkar behovet av medel, är en ökad satsning på kollektiva projekt, bl.a. småskaligt kustfiske och åtgärder som ge- nomförs av branschen, som bedöms mycket vik- tiga ur strategiska och strukturella utvecklings- behov. En nationell medfinansiering om kommer att krävas för programmets ge- nomförande. har tilldelats från Fonden för fiskets utveckling . Med en eurokurs på uppgår detta till ca , vilket är drygt 75 miljo- ner kronor . Tillkommer gör även EU-me- del till fiskerinäringen inom mål 1 med ca . Under föregående pro- gramperiod uppgick EU-medel till ca 85,6 miljo- ner kronor (inklusive mål 6 och Pesca på respektive ca 6,8 miljoner konor ). Strukturplanens förslag till fördelning mellan olika åtgärder och finansiering innebär att beho- vet av offentlig medfinansiering uppgår till . Av dessa medel beräknas en del finansieras av offentliga organ som genomför projekt eller åtgärder. Inom marknadspolitiken antogs en ny mark- nadsordning för fiske och vattenbruk vid fiske- ministermötet . Förordningen träder i kraft , med undantag för bestämmelsen om konsumentinformation som träder i kraft . Målsättningen i den nya marknadsordningen är förbättrad överskådlighet, ökad marknadsan- passning och förbättrad balans mellan tillgång och efterfrågan. Marknadsordningen innebär bl.a. ökade bidrag till förädlingsindustrin för att kunna ta till vara det överutbud som eventuellt kan uppstå vid neddragna ersättningsnivåer en- ligt återtagssystemet. En bättre balans mellan tillgång och efterfrågan är tänkt att uppnås ge- nom att producentorganisationerna ges ett ökat ansvar. För att garantera en råvaruförsörjning till beredningsindustrin motsvarande behoven på gemenskapsmarknaden innehåller förordningen bestämmelser om avskaffande av tullar för vissa produkter från tredje land. Säkra livsmedel m.m. Skolmåltiderna har en viktig funktion att fylla inte bara för att ge barnen näringsriktig lunch utan de kan också användas som ett pedagogiskt instrument i skolelevernas utbildning kring mat. Det är därför angeläget att skolmåltiden ses som en resurs och utformas på ett sätt så att den för- medlar en positiv syn . Livsmedels- verket driver på regeringens uppdrag ett projekt om skolmåltider. Många människor har tillgång till Inter- net och att informera den vägen är ofta ett effek- tivt sätt att nå ut till både företag och allmänhet. öppnade en ny version av sin webbplats på Internet. Här läggs alltid aktuell information ut i dagsaktuella frågor. Genom en sökfunktion finns också möjlighet att hitta t.ex. föreskrifter på livs- medelsområdet eller bakgrundsinformation. Antalet besökare på webbplatsen var i genomsnitt 500 per dag och både privatperso- ner och t.ex. kommunala inspektörer besöker hemsidan. De mest populära sidorna var de med olika former av kostråd till gravida och ammande kvinnor. Webbplatsen är utvecklad främst för livsmedelsproducenter och tillsynsmyndig- heter. ambition är att utveckla en informativ och innehållsrik mötesplats även för konsumenter. överlämnade sin utredning "Livsmedel för hälsa och långt liv? utredning om produktspecifika hälsopåstå- enden" till regeringen. Här presenteras ett antal möjligheter till reglering på nationell nivå av s.k. produktspecifika hälsopåståenden. Ett regelverk på EU-nivå förväntas först . För när- varande finns en branschöverenskommelse som tillåter påståenden om åtta olika samband som är utformade i två steg på följande sätt: "Att äta tillräckligt med fibrer är viktigt för att hålla magen igång. Produkten X har hög fiber- halt." Den svenska industrin har varit fram- gångsrik i utvecklingen av s.k. functional foods- produkter, dvs. livsmedel som anses ha förmåga att exempelvis minska risken för sjukdomar. är möjligheten att marknadsföra dessa pro- dukter genom att göra produktspecifika hälsopå- ståenden begränsad. Detta verkar dels häm- mande på utvecklingen, dels riskerar det att medföra att oseriösa påståenden används i mark- nadsföringen. överlämnade Livsme- delsverket sin utredning . Uppdraget gavs efter det att betän- kandet Livsmedelstillsyn i (SOU 1998:61) överlämnats till regeringen. Frågan om tillsynens finansiering har ytterligare belysts i den nya utredningen. Dessutom lämnar utred- ningen förslag om förstatligande av livsmedels- tillsynen. Utredningen remissbehandlas för när- varande. Regeringens satsning på konsumentstärkande och livsmedelsrelaterade åtgärder har mötts av ett stort intresse hos organisationer som verkar inom området. har en rad projekt startat som bl.a. syftar till att öka barns och ung- domars kunskaper om livsmedel, kostvanor och matlagning. Även konsumentperspektivet på livsmedelsområdet liksom måltidens betydelse har uppmärksammats genom projekt. Flertalet projekt är i sin inledningsfas och kommer allt- eftersom att avrapporteras. Särskilda satsningar görs med statliga medel för att främja export av livsmedelsprodukter. Verksamheten bedrivs i ett särskilt projekt, Food From . En del av medlen har anvisats från det särskilda programmet för regional närings- politik och särskilda regionalpolitiska åtgärder inom UO 19. Målsättningen med verksamheten är att medverka till en ökad export av i förädlade livsmedel. Huvudinriktningen på verk- samheten är kompetens- och kunskapsutveck- ling, mässdeltagande samt åtgärder för att profi- lera den svenska jordbruks- och livsmedel- smodellen. Internationellt arbete Den internationella verksamhet som ligger inom ansvarsområde är av central betydelse för arbetet avseende hållbart globalt resursutnyttjande i enlighet med interna- åtaganden och regeringens målsättning. I detta sammanhang spelar arbetet inom FAO en betydande roll. Internationella handlingsplaner, bl.a. avseende fiskerikapacitet samt olagligt fiske, är aktuella. har bl.a. ge- nom EU verkat för att innehållet i FAO:s nya strategiska långsiktsplan överensstämmer med regeringens syn på FAO som fackorgan. har regeringen aktivt verkat för att bl.a. kon- sumentfrågor, djurskydd och ekologisk produk- tion lyfts fram i olika FAO-sammanhang. är ett regelverk för livs- medel under the Joint FAO/Stan- dards Program. Syftet är att skydda konsumen- ters hälsa och säkerställa redlighet i handeln. För detta ändamål utarbetas internationella standar- der, rekommendationer och riktlinjer. Codex omfattar alla livsmedel, såväl råa som processade, för vidare distribution till konsumenten. I frågor som rör livsmedelssäkerhet utpekas i som den organisation vars standarder och rådgivande texter skall vara nor- merande i internationell handel.