prop · GP032 · 2001-09-17 00:00:00 — Europeiska kommissionens förslag till ett sjätte ramprogram som skall löpa förhandlas . Det sjätte ram- programmet avses utgöra kommissionens huvudsakliga verktyg för etablerandet av Ett europeiskt område för forskningsverksamhet (Area - ERA). Verket för näringslivsutveckling () inkluderar delar av verksam- heten från tidigare och . Nuvarande inrättades som organisationen för forskningsfinansi- ering ändrades . Verksamheten består av områdena företagsfinansiering, regional näringslivsutveckling, information och rådgivning samt nätverk och mötesplatser. ger bl.a. finansiellt stöd till tekniska innovationer i deras inledningsskeden, s.k. såddfinansi- ering, och stöd till att skapa livskraftiga företag i regionalpolitiska stöd- områden. Andra offentliga och privata finansiärer av teknikutveckling är exem- pelvis Industrifonden, olika riskkapitalbolag och private-equity-företag som t.ex. och 3i, vilket tillsammans med har köpt . 4.4Innovationspolitik i olika länder Det råder en ökande internationell enighet om att en hållbar tillväxt är beroende av ett innovativt näringsliv. Innovationsfrämjande politik, eller innovationspolitik, har därför fått ökad betydelse inom allt fler OECD- länder. Innovationspolitiken spänner över flera politikområden genom att den påverkas inte enbart av forsknings- och utbildningspolitiken utan även av bl.a. näringspolitiken, regionala utvecklingspolitiken, arbets- marknadspolitiken, infrastruktursatsningar och tillgång till riskkapital. Globaliseringen har minskat de enskilda staternas möjligheter att agera Prop. och påverka näringslivsutvecklingen i det egna landet. har EU-medlemskapet förstärkt sambanden mellan nationell och interna- Nationalstatens roll har allt mer blivit att främja betingelserna för näringslivets dynamik och innovationsförmåga. blivit allt viktigare att skapa förutsättningar som upplevs attraktiva för en rörligare arbetskraft och för mer internationella företag. Många länder inriktar sina åtgärder på att stärka samverkan mellan olika aktörer i innovationssystemet. Flera åtgärder syftar till att öka nyttiggörandet av den forskning som utförs vid institut och universitet och högskolor, eftersom dessa anses tillhöra de tyngsta aktörerna. Studier av (numera ) m.fl. har visat att andra län- der ställer betydligt högre krav på samhällelig ekonomisk avkastning på sin offentligt finansierade forskning än vad gör. gott innovationsklimat vid institut, universitet och högskolor anses vara avgörande för att skapa samarbete med näringslivet och för att därigenom kunna omsätta teoretisk kunskap i innovativa och säljbara produkter, processer och tjänster. Det gäller även att överföra kunskap om relevanta problem till forskare vid universitet, högskolor och institut. Dessa innovationsklimat kännetecknas alltmer av samverkan mellan näringslivet, forskarsamhället och den offentliga sektorn. I de flesta med jämförbara länder vidtas åtgärder för att öka samverkan mellan olika aktörer i det nationella innovationssystemet. finns en allt starkare ambition att försöka skapa ökad kommersiell och samhällelig nytta av den offentligt finansierade forskningen. länderna har olika möjligheter och strategier för att åstadkomma detta, så är avsikten att försöka inrikta forskningen mot mer industrirelevanta om- Industriella problem förs över till universiteten som företagens kompetens att ta till sig kunskap byggs upp, i synnerhet i de små och medelstora företagen. Åtgärder för att öka nyttiggörandet av universitetsforskningen sker allt mer i form av kluster som kan ha olika utgångspunkter (nationella, sekto- riella, teknologiska, eller regionala). Särskilt inom större kluster kan be- hovsmotiverad forskning knytas till grundforskning och nya utbildningar på sätt som gagnar både näringsliv och universitet och högskolor. Allt fler länder börjar utveckla sambanden mellan regional- och Insatser för regional utveckling har därmed fått en mer offensiv och tillväxtinriktad profil . central medverkan framställs allt oftare utifrån en regional helhetssyn på tillväxt snarare än utifrån regionala särintressen. också tagit initiativ som liknar den svenska satsningen på regionala till- De har genom nya, mer utvecklade och kraftfullare regionala strategier också blivit mer framgångsrika i att få del av medel från EU:s I många länder vidtas allt fler åtgärder i syfte att öka forskarnas benä- genhet att patentera, licensiera och starta företag och därmed öka inno- Det gäller förändringar av anställningsvillkor och rättig- heter till forskningsresultat. Europeiska kommissionen lade under som- maren 2000 fram ett förslag till en förordning om gemenskapspatent. Avsikten är att skapa en ny typ av patent som skall täcka hela gemen- Det svenska ordförandeskapet lyckades i minis- terrådet uppnå en gemensam inriktning om huvuddragen i rättsakten. 2001/02:2 Arbetet forsätter med hög prioritet under det belgiska ordförandeskapet. Inom det europeiska samarbetet för industriell utveckling, EUREKA, har frågan om riskkapitalförsörjning diskuterats ingående under det tyska ordförandeskapet /2000. Företrädare för den privata riskkapital- sektorn uttryckte vilja att ställa privat riskkapital till förfogande, men framhöll att det ännu saknas en tillräckligt utvecklad dialog- form mellan företag och myndigheter å ena sidan och privatkapitalet å den andra. Företagen menade, liksom företrädare för det privata risk- kapitalet, att det ofta uppstår ett alltför stort glapp mellan den offentliga finansieringen och den privata. Flertalet länder prioriterar och har ett stort utbud av politiska åtgärder i syfte att stärka de små- och medelstora företagens förmåga att ta till sig ny teknologi och kunskap. Här ses en tydlig trendförskjutning från tidi- gare centrala initiativ (uppifrån-och-ner-) bl.a. inrättandet av organi- sationer som på olika sätt skall bistå småföretagen till åtgärder som syftar till att förmå småföretagen själva att på egen hand att skapa nät- verk och kluster (nerifrån-och-upp). I förlängningen stimuleras därmed kommersiell efterfrågan på forskning som genereras utanför företaget. I många länder fokuserar innovationspolitiken på att främja småföretags- baserade kluster och ökat nätverksdeltagande, såväl mellan företagen som mellan dessa och omgivningen. I utvecklas klusterpolitik bl.a. inom ramen för de regionala tillväxtavtalen. Flera länder har genomfört s.k. tekniska framsyner för att öka bered- skapen inför framtida tekniska förändringar. Tekniska framsyner vänder sig till hela samhället och har blivit ett strategiskt instrument på nationell nivå för att identifiera de framtida valmöjligheterna när det gäller inno- vationspolitisk inriktning. Tekniska framsyner syftar också till att göra företagen och det omgivande samhället medvetna om kunskapsutveck- lingen vid forskningsfronten och att öka beredskapen inför framtida tekniska förändringar. I bl.a. har sådana nationella framsyner börjat följas upp av framsyner på delstatsnivå. har genomfört en första nationell framsynsstudie och möjligheten att följa upp denna med regionala studier har börjat diskuteras. 5Sveriges satsningar på kunskap och kompetens för tillväxt Människors kunskaper och kompetens, humankapitalet, är den viktigaste produktionsfaktorn och därför avgörande för ekonomisk tillväxt. Den tekniska utvecklingen, med ökad komplexitet och specialisering, i kom- bination med tjänsteproduktionens expansion har höjt kraven på arbets- kraftens kunskap, kompetens och flexibilitet. För ett lands konkurrens- kraft är det därför viktigt att befolkningen har en hög utbildningsnivå och en utvecklad entreprenörsanda. Kraven ökar även på arbetskraftens förmåga och möjligheter att kontinuerligt förnya sina kunskaper. Högre utbildning förbättrar den enskildes förmåga att ta till sig och använda ny kunskap. Men företagen måste vara organiserade på ett sådant sätt att den interna kompetensen tas till vara och kompetens från andra organisationer kan utnyttjas i produktionen. Ökning av antalet högskoleutbildade Ett övergripande mått på tillgången på utbildning i samhället som utvecklat är hur lång framtida utbildning ett barn kan förvänta sig. En femåring i kan nu förvänta sig framtida utbildning under sitt liv, vilket är mer än i något annat land och långt över OECD- ländernas genomsnitt som ligger under . I har en hög andel av arbetskraften högskoleutbildning. Sve- rige har emellertid jämfört med flera andra haft en lägre andel av arbetskraften med en längre högskoleutbildning än . Inom industrin är denna andel fortfarande låg i ett internationellt perspektiv. har dock antalet personer som tar examen efter en längre utbildning ökat med drygt 30 000 , enligt SCB och . Detta är en tredubbling av antalet examina. Antalet ex- amina efter länge utbildning växer därmed snabbare än antalet studenter. Detta beror dels på att många högskoleutbildningar har förlängts, dels på att regeringen har satt upp mål för längre utbildningar som lärosätena har uppfyllt. Särskilt stor uppmärksamhet har riktats mot längre utbildningar inom naturvetenskap och teknik. har tidigare haft ett sämre utfall på detta viktiga område än andra länder. I utbyggnaden av högskolan har regeringen gjort stora ansträngningar att öka antalet studenter inom naturvetenskap och teknik. En mycket stor andel av högskolans expan- sion har därför skett inom dessa områden. Mellan 1994/95 och ökade antalet helårsstudenter inom naturvetenskap och teknik från knappt 60 000 till knappt 87 000 personer, en ökning . Examinationen inom teknikområdet har fördubblats . 2001/02:2 Andelen examina från naturvetenskapliga och tekniska utbildningar i förhållande till arbetskraftens storlek har ökat snabbare i än i flertalet andra länder, figur 1. Antal examinerade från minst treåriga högskoleutbildning i natur- vetenskap och teknik per 100 000 i arbetskraften i åldern , jämfö- relse mellan , , , och Antal per 100 000 I propositionen Den öppna högskolan (prop. 2001/02:15) har regeringen fört fram ett flertal förslag som syftar till att förstärka lärosätenas arbete med aktiv rekrytering och att underlätta för enskilda människor att åter- komma till högskolan kontinuerligt inom ramen för ett livslångt lärande. I propositionen har vidare aviserats att regeringen avser att besluta om en ny inriktning inom magisterexamen för att bl.a. stärka möjligheterna för universitet och högskolor att ge påbyggnadsutbild- ningar. Regeringen framhåller även att det behövs fler kortare yrkes- utbildningar inom högskolan. Näringslivets behov av forskarutbildade En studie från belyser svårigheterna med att göra prognoser över efterfrågan på forskarutbildade. pekar dock dels på en ökad efterfrågan från näringslivet , dels på det faktum att jämfört med till exempel har en låg andel forskarutbildade inom näringslivet. I anställs forskarutbildade också i ökande utsträckning för andra uppgifter än enbart forskning. Den ökande efterfrågan från näringslivet på forskarutbildade inom teknik och naturvetenskap skall tillgodoses som högskolans eget rekryteringsbehov ökar, både till följd av högskolans expansion och för att ersätta ett ökande antal pensionsavgångar. Detta aktualiserar frågan om hur intresset för teknik och naturvetenskap och forskar- utbildning skall kunna stärkas. En viktig fråga är också hur forskar- utbildningen skall utformas för att kunna förbereda för en karriär både Prop. 2001/02:2 inom högskolan och näringslivet. Eftersom ny kunskap är grunden för en god och hållbar samhällsutveck- ling och en av främsta konkurrensfördelar, måste strävan vara att upprätthålla och förstärka ställning som ledande kunskaps- och forskningsnation. avsätter, inklusive näringslivets omfat- tande insatser, av BNP till forskning och utveckling (FoU), vilket är mer än vad något annat land i världen gör. har ett FoU-intensivt näringsliv, som tillhör de länder i världen som avsätter mest offentliga resurser, inklusive forskningsstiftel- serna, per invånare till forskning och utvecklingsarbete. Svensk forsk- ning håller generellt sett en hög kvalitet och är världsledande inom flera viktiga områden. Detta avspeglas också i den snabba framväxten av nya företag inom exempelvis bioteknik. De totala utgifterna för FoU-verksamhet som utfördes i var . Detta motsvarade av BNP. FoU-utgifterna i har expanderat kraftigt under två perioder, dels 19811985, dels 19911999, enligt senast tillgänglig statistik. tillförs forskningen och forskarutbildningen i höjda anslag. ökade de svenska FoU-utgifterna som andel av BNP kraftigt, figur 2. Totala FoU-utgifter som andel av BNP i olika länder 1993-1999 Aktörer som utför forskning Huvuddelen av FoU-verksamheten i , 1999, utförs inom näringslivet, figur 3. FoU-verksamhet inom näringslivet domine- rade expansionen under båda de perioder som FoU-utgifter ökade. Inom näringslivet dominerar tillverkningsindustrierna, främst de hög- och mellanteknologiska branscherna. Transportmedelsindustrin, teleprodukt-, läkemedels- och maskinindustrin samt industrin för pre- cisionsinstrument står tillsammans för av näringslivets totala FoU-utgifter. Utanför den tillverkande industrin satsar forskningsinstitut och omfattande resurser på FoU. Små och medelstora företag utför FoU i begränsad omfattning, med undantag för de kunskapsintensiva småföretagen. Högskolans FoU ökade stadigt 19811989, men har därefter legat på en jämn nivå. Som nämnts ovan tillförs emellertid forskningen och forskarutbildningen i höjda anslag . FoU-utgifter som andel av BNP fördelat på utförande sektorer i Aktörer som finansierar forskning Näringslivet svarar även för huvuddelen av FoU-finansieringen i . Detsamma gäller de flesta andra , men andelen näringslivs- finansiering är hög i , 1999, i ett internationellt per- spektiv, figur 4. Den offentliga sektorn, inklusive forskningsstiftelserna, stod för en fjärdedel av FoU-utgifter . Finansiering från utlandet har ökat , och uppgick till 1999, figur 5. FoU-utgifter som andel av BNP fördelat på finansierande sektorer i olika länder 1999 Kommentar: I figur 4 och 5 ingår forskningsstiftelserna, som bildades , i offentlig sektor. Denna kategori består av finansiering från stat, kommuner, landsting och forskningsstiftelser. FoU-utgifter i som andel av BNP fördelat på finansierande sektorer, 1981-1999 Det svenska näringslivets investeringar i FoU är i mycket hög grad kon- centrerade till ett fåtal koncerner. Därmed är dessa koncerners FoU-stra- tegier av central betydelse för den svenska ekonomin och för spridnings- effekterna till andra företag. har i en studie visat att företag vars produktion och nätverk historiskt är förankrade i i liten utsträck- ning planerar att flytta sin FoU-verksamhet utomlands. De upplever den Prop. 2001/02:2 svenska kunskapsmiljön som god. I kunskapsmiljön ingår universitet och högskolor, närhet till kunder och leverantörer, utbud av kvalificerad arbetskraft och forskare inom specifika kunskapsområden etc. Vid för- värv och fusioner är risken för en utflyttning av FoU-verksamheten från större. I detta läge är den svenska kunskapsmiljöns konkurrens- kraft gentemot andra möjliga lokaliseringar särskilt viktig. 6Den behovsmotiverade forskningen inom det nationella innovationssystemet 6.1Principer för den behovsmotiverade forskningen Regeringens bedömning: Den behovsmotiverade forskningen bör för att stödja det nationella innovationssystemet vägledas av följande principer: prioritera hög kvalitet och hög relevans, prioritera teknikområden där framtidsutsikterna är lovande, prioritera samfinansierad FoU, premiera och underlätta kommersialisering av FoU, beakta behoven hos små och medelstora företag, underlätta kunskapsöverföring och personrörlighet, främja internationellt FoU-samarbete, prioritera FoU för en ekologiskt hållbar utveckling. Skälen för regeringens bedömning: En konsekvent och effektiv politik för främjande av innovationssystemet, tillväxt och utveckling bör baseras på vissa principer. Vidare bör statens ansvar vara klart definierat. Staten bör skapa goda förutsättningar för att stimulera innovationsklimatet så att nyetablering av företag underlättas och möjligheter skapas för redan eta- blerade företag att växa. Staten har ett ansvar att bidra till behovsmotiverad forskning som kan leda till stora framsteg, men där risken för misslyckande är betydande liksom osäkerheten om en eventuell ekonomisk framgång. Staten har därmed ett långsiktigt ansvar för industriforskningsinstitutens utveckling. Prioritera hög kvalitet och hög relevans. Den behovsmotiverade forskningen och utvecklingen utgår från de behov som finns hos när- ingslivet och samhället i övrigt. Kvaliteten på det behovsmotiverade FoU-arbetet skall liksom kvaliteten på grundforskningen vara hög. Kva- litetssäkring görs genom opartiska utvärderingar som kan användas som underlag vid medelstilldelning. Den forskning som bedrivs måste också ha hög relevans för befintliga behov. Ett mått på relevansen kan vara näringslivets vilja till medfinansiering. Prioritera teknikområden där framtidsutsikterna är lovande. Det är viktigt att de statliga resurserna för behovsmotiverad forskning fram- för allt används inom de områden där framtidsutsikterna bedöms vara mest intressanta. Det betyder att etablerade verksamheter med stor pro- duktionsvolym inte självklart bör stödjas av statliga forskningssatsningar. Etablerade verksamheter har normalt sett egna resurser för FoU och behöver naturligtvis avsätta sådana för att inte riskera att bli utkonkur- rerade . Ett viktigt syfte med statens satsningar är att bygga upp forsknings- Prop. miljöer inom nya områden med tillväxtpotential där den befintliga veten- skapliga och näringspolitiska basen är mindre än för etablerade områden. Prioritera samfinansierad FoU. Den svenska modellen för FoU- finansiering innebär att huvuddelen av den offentligt finansierade forsk- ningen bedrivs inom universitet och högskolor. En mindre, men för innovationssystemet viktig del, bedrivs t.ex. vid och industriforskningsinstitut där insatserna finansieras gemensamt av staten, Det är av stor betydelse för och för de deltagande företagen att mängden samfinansierad forskning kan öka, bl.a. därför att denna fungerar som länk mellan forskarsamhället och Statliga satsningar på näringslivsrelaterad FoU bör därför i hög grad vara medfinansierade av näringslivet. Premiera och underlätta kommersialisering av FoU. jöer och ett gott innovationsklimat skapar nya företag och arbeten. väsentligt att den enskilde entreprenören får tillgång till kunskap och kompetens från bl.a. högskolor och universitet. Satsningar bör göras så att de främjar avknoppningar från forskningen i form av tillämpningar av Sådana avknoppningar leder inte sällan till bildandet av nya och växande företag, vilka har stor betydelse för tillväxt och sysselsätt- Det finns anledning att utveckla sådana åtgärder som kan bidra till att kommersialiseringen av forskningsresultat ökar. Politiken skall främja aktörer som kan arbeta både FoU-nära och Det finns ett antal aktörer och initiativ, bl.a. inom ramen för högskolans s.k. tredje uppgift, som arbetar med att sprida högskolans forskningsresultat till näringslivet. Utländska erfarenheter visar att kom- mersialisering av forskningsresultat är ett krävande arbete som är bero- ende av såväl entreprenörsinriktade personer som riskvilligt kapital. viktig initial insats utgörs av stöd till tidiga idéer med hjälp av s.k. sådd- Beakta behoven hos små och medelstora företag. att den offentligt finansierade forskningen stöder utvecklingen av I den stora kunskapsmassa som finns inom universitet, högskolor och forskningsinstitut finns även kunskap som inte är spetskompetens, men ändå uppfyller näringslivets krav på relevans Denna kunskap är ofta av stort värde för vissa avnämare som inte har behov av den absoluta spetskompetensen för att lösa sina Universitet, högskolor och forskningsinstitut har därför också en uppgift i att bidra till att sådan kunskapsöverföring verkligen fungerar och då särskilt till utvecklingsorienterade små och medelstora företag. Industriforskningsinstituten har en stor betydelse för små och medelstora företag i hela landet. Samverkan med universitet och högskolor, vilka numera finns i alla län, kan ytterligare medverka till denna kompetens- Underlätta kunskapsöverföring och personrörlighet. samlade FoU-resurserna i landet verkligen skall komma näringsliv och samhälle till godo krävs att kunskaperna också överförs till de som kan En av de effektivaste metoderna för kunskapsöverföring är rörlighet bland personalen. Välutbildade personer som rör sig mellan universitet, högskolor, forskningsinstitut och företag är bärare av både inhemsk och internationell kunskap. Statliga insatser för att främja per- sonrörligheten bör även se till värdet av personrörlighet från näringsliv Prop. 2001/02:2 till FoU-institutioner för att ytterligare bredda de senares kun- skapsförsörjning. Främja internationellt FoU-samarbete. Det europeiska och interna- forskningssamarbetet har stor omfattning och är av stor betydelse för . Det är viktigt att det traditionellt goda samarbetet mellan svenska och utländska forskare vidareutvecklas. Forskarutbytet mellan industriforskningsinstitut och universitet och högskolor är viktigt för att instituten skall kunna erbjuda bästa möjliga kunskapsmiljö. Staten har en betydelsefull roll i att främja deltagande i EU:s ramprogram för forsk- ning och utveckling och andra EU-program som ger stöd till FoU- samarbete. Prioritera FoU för en ekologiskt hållbar utveckling. Den behovs- motiverade forskningen måste främja ett näringsliv inriktat mot en eko- logiskt hållbar utveckling. FoU-arbetet bör därför också vara inriktat på miljöanpassning av processer och produkter. Detta innebär ökade krav på företagen men ger även konkurrensfördelar i ett miljömedvetet samhälle. Näringslivet behöver FoU till stöd för skapandet av kretsloppsanpassade produkter. Men forskningen måste även inriktas mot ett miljötänkande i kretsloppets alla steg från framställning, transporter, försäljning, använd- ning till återvinning. Ett kretsloppstänkande inom distribution och åter- är i stor utsträckning en regional fråga. Här måste speciellt avfallshanteringen anpassas för att fungera i landets alla delar. Regeringens bedömning: uppgift är att initiera och finan- siera behovsstyrd forskning och utveckling till stöd för innovations- systemet och en hållbar utveckling och tillväxt. För att genomföra detta bör stimulera starka innovationssystem genom att: initiera forskning och analyser kring innovationssystem, inom utvalda områden i samverkan med näringslivet stödja uppbygg- nad av kvalificerade miljöer för forskning och utveckling vid univer- sitet och högskolor, t.ex. kompetenscentra, ytterligare förstärka kunskapsutbyte mellan universitet och högskolor, forskningsinstitut och näringsliv, t.ex. genom rörlighetsfrämjande insatser, i samverkan med näringspolitiskt viktiga organ bygga upp regionalt konkurrenskraftiga och dynamiska nätverk, bl.a. genom stöd till klusterbildningar, bidra till att stärka industriforskningsinstitutens roll i innovations- systemet, fördela långsiktigt stöd för kompetensutveckling till industri- forskningsinstituten. Dessa medel bör aktivt stödja omstruktureringsarbetet av instituten efter samråd med IRECO och därmed bidra till en förnyelse av institutssektorn och till utveck- lingen av nya kompetensområden. Verket för Innovationssystem, , har till uppgift att initiera och finansiera behovsmotiverad forskning, utveckling och demonstrations- verksamhet till stöd för innovationssystemet och en hållbar utveckling och tillväxt. Verksamheten omfattar stöd till forsknings- och utveck- lingsarbete inom bl.a. teknik, transporter, kommunikation, arbetsliv och arbetsmarknad, liksom uppgiften att verka för att ny kunskap tas tillvara och omsätts i produkter, processer, tjänster, utvecklande arbetsorgani- sation, arbetsmiljö och regelverk.