prop · GO03101 · 2001-04-17 00:00:00 — har den avgift er- lägger delats in i fyra poster: tullar, särskilda jordbrukstullar och sockeravgifter, mervärdes- skattebaserad avgift samt en avgift baserad på bruttonationalinkomsten (BNI). redovisas en femte post, den s.k. Storbri- tannienavgiften. Den totala avgiftens olika be- ståndsdelar kommenteras kortfattat nedan. Handelstullar tas ut enligt den gemensamma tulltaxan vid handel med icke-medlemsländer. Dessa inkomster tillfaller gemenskapsbudgeten. Medlemsländerna får dock behålla av intäkterna för att finansiera administrations- kostnader. Denna procentsats kommer att öka till när samtliga medlemsstater ratifi- serat det nya beslutet om egna medel. Särskilda jordbrukstullar och sockeravgifter Det tas ut särskilda tullar och avgifter inom ra- men för den gemensamma jordbrukspolitiken samt den gemensamma sockermarknaden. Dessa inkomster tillfaller också gemenskapsbudgeten. Även här får medlemsländerna behålla 10 pro- cent av intäkterna. Denna del av avgiften beräknas som en procen- tuell andel av den s.k. mervärdesskattebasen. Den nationella skattebasen korrigeras så att en enhetlig skattebas erhålls för alla medlemsländer. Avgiften baseras på en prognos av landets mer- värdesskattebas för aktuellt budgetår. I efterhand revideras avgiften med hänsyn till utfallet för denna bas. görs dessutom en justering av innevarande års avgift enligt en upp- daterad prognos för avgiftsbasen. Med mervär- desskattebas avses värdet på den samlade kon- sumtionen av varor och tjänster i ett land. Avgift som baseras på BNI Denna del av avgiften beräknas som en procen- tuell andel av medlemslandets bruttonationalin- komst (BNI) beräknad till marknadspriser. BNI uttrycker värdet av de samlade inkomsterna i ett land. Uttaget beräknas som en procentuell andel av gemenskapens samlade BNI mot bakgrund av återstående finansieringsbehov sedan övriga av- gifter beräknats. BNI-avgiften korrigeras i efter- hand då den prognostiserade avgiftsbasen ersätts med utfall. görs dessutom en justering av innevarande års avgift enligt en upp- daterad prognos för avgiftsbasen. beviljas en nedsättning av sin av- gift (budgetreduktion) som finansieras gemen- samt av övriga medlemsländer. Beslutet om re- duktionen togs med hänsyn till det brittiska nettobidraget. Reduktionen har i första hand redovisats under den mervärdesskat- tebaserade avgiften. redovi- sas den som en separat avgiftspost. Infasning av den svenska avgiften Enligt den s.k. infasningsöverenskommelsen i anslutningsfördraget fick av medlemskapet en minskning av avgiften genom att ett visst nominellt belopp återbetalades. Återbetalningen minskade succes- sivt och upphörde helt . De medel erhåller som återflöde från EU-budgeten kommer huvudsakligen från och strukturfonder. Medel från forsknings- och utvecklingsprogram erhålls ock- så. Nedan redogörs kortfattat för de olika fon- derna. Huvuddelen av bidragen är jordbruksstöd inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken. Exempel är areal- och djurbidrag, trädesersätt- ning och exportbidrag. Dessa bidrag finansieras av jordbruksfondens s.k. garantisektion (EUGFJ-garanti). En del av jordbruksfonden finansierar också insatser under strukturfonder- na (EUGFJ-utveckling). Olika former av strukturstöd erhålls, t.ex. regio- nal- och arbetsmarknadsstöd. Strukturfonderna är ett samlingsbegrepp för fyra fonder, Europe- iska Socialfonden (ESF), Europeiska Regionala Utvecklingsfonden (ERUF), Fonden för Fiskets Utveckling (FFU) och Utvecklingssektionen vid (EUGFJ- utveckling. På den svenska statsbudgeten bruttoredovisas det återflöde som administreras av svenska myn- digheter, dvs. betalningar från EU- kommissionen redovisas mot inkomsttitel, me- dan de utbetalningar som myndigheterna gör å kommissionens vägnar redovisas mot anslag på statsbudgetens utgiftssida. Dessa anslag är sprid- da på ett flertal olika utgiftsområden. Betalningar från redovisas samlat under inkomsttypen 6000 Bidrag m.m. från EU, på se- parata inkomsttitlar. EU-avgiften redovisas un- der utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen. mellanhavanden med EU skiljer sig mellan jordbruksfondens garantisektion och strukturfonderna. Jordbruksfonden regleras må- naden efter det att utbetalning i skett. För strukturfonderna förskotteras medlemslän- derna en viss del av bidragen och därefter över- förs medel löpande under programperioden5. Slutlig reglering sker efter programperiodens slut. I följande tabell sammanfattas det kassamässi- ga flödet mellan EU och den svenska statsbud- geten . I den konsoli- derade resultaträkningen för staten redovisas avgiften till EU under Transfereringar. Återflöde från EU redovisas under Intäkter av bidrag. 5 En programperiod omfattar . Innevarande programperiod löper till 2006. Tabell 7.1 Avgiften till och återflöde från EU 1 Avräknat mot anslag 2Redovisat mot inkomsttitel grupp 6 Bidrag från EU m.m. I resultaträkningen redovisas en intäkt på . Skillnaden beror på att arealersätt- ningen på ca utbetalas och redovisas som intäkt 2001 (se not. Ökningen av EU-avgiften förklaras huvudsakligen av att antaganden om den ekonomiska utvecklingen ledde till att den svenska momsbasen och andel av EU:s BNI ökade. Vidare medförde det gynnsamma ekonomiska läget att tulluppbörden ökade. Den ökning av nettoflödet från statsbudgeten till EU som skedde har påverkats av att vissa avgifter beräknas utifrån prognoser varefter en avräkning sker mot verkligt utfall. Den ökning som skett av avgiften är delvis en följd av avtrappningen av infasningsra- batten. Uppgifterna i tabellen ger ingen helhetsbild av alla effekter av EU-medlemskapet för statsbud- geten. Hänsyn måste tas, förutom till de anslag som helt eller delvis finansieras av EU-bidrag, även till att det förekommer utgifter på anslag för medfinansiering som staten står för, vilket är en förutsättning för att medel från strukturfonderna skall kunna utbetalas. Kostnaderna för medfinansieringen avräknas mot anslag. Å andra sidan erhålls vissa medel från EU, exempelvis forskningsstöd, som inte redovisas på statsbudgeten. Utgifter kopplade till medlemskapet förekommer naturligtvis även under myndigheters förvaltningsanslag. Efter- som samarbetet inom EU är integrerat i den nationella verksamheten och utgifter för europeiskt samarbete förekom är dessa dock mycket svåra att särskilja. Dessutom förekommer naturligtvis indirekta effekter, för såväl inkomster som utgifter, som inte går att beräkna. 7.3Anslag finansierade med EG- medel Det finns olika typer av anslag som helt eller del- vis finansieras av EU. Anslag finansierade av EU-bidrag, som huvudsakligen utbetalas inom ramen för och jordbruks- fonden, uppgår till (2000). Anslag för att täcka avgiften till EU:s budget uppgår till (2000). Medel för att finansiera stöd från EG:s jord- bruksfond och strukturfonder skall redovisas mot inkomsttitel när medlen inflyter från EU. Det finns andra anslag som inte är kopplade till ovan nämnda fonder, utan avser annat stöd. Dessa anslag är kopplade till en inkomsttitel, där medlen redovisas när de flutit in från EU. Här redogörs huvudsakligen för de anslag som är kopplade till och strukturfonder. Tabell 7.2 Anslag finansierade med EG-medel 1 Att summa utfall på anslag skiljer sig från summa erhållna bidrag beror på olika periodiseringseffekter, bl.a. att arealersättningen utbetals . Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Anslaget A4 Europeiska socialfonden m.m. för pe- rioden (ESF) avser beslutade projekt och tekniskt stöd inom målen 2, 3, 4, 5b och 6 samt gemenskapsinitiativen och vissa pilotpro- jekt. Inbetalningar från ESF skall redovisas mot inkomsttitel Bidrag från med undertitlarna 6411/01-06. Anslaget A5 Europeiska socialfonden m.m. för (ESF) avser beslutade pro- jekt och tekniskt stöd inom målen 1, 2 och 3 samt gemenskapsinitiativet Equal. Inbetalningar från ESF skall redovisas mot inkomsttitel Bidrag från med undertitlarna 6411/07-09. Utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveck- ling Anslaget A8 Europeiska regionala utvecklingsfon- den (ERUF) avser utbetal- ningar på grund av beslutade projekt inom mål- områdena 2, 5b och 6 samt inom gemen- skapsinitiativen Interreg IIA, Leader II, SME, Konver, Pesca och . Inbetalningar från ERUF skall redovisas mot inkomsttitel Bi- drag från med undertitlarna 6311/01-05. Anslaget A9 Europeiska regionala utvecklings- fonden (ERUF) avser utbe- talningar på grund av beslutade projekt inom målområdena 1 och 2 samt gemenskapsinitiativet Interreg III och . har inga ut- betalningar gjorts från detta anslag. ar från ERUF skall redovisas mot inkomsttitel Bidrag från med under- titlarna 6311/06-07. Utgiftsområde 20 Allmän miljö och naturvård Anslaget A3 Åtgärder för att bevara den biologis- ka mångfalden avser bidrag från LIFE till markförvärv och skötsel. Anslaget dis- poneras för finansiering av kostnader för mark- förvärv och skötsel som ingår i sådana natur- vårdsprojekt som beviljats bidrag. Från EU inbetalda medel redovisas mot inkomsttitel Övriga bidrag från EU. Anslaget A5 Från EG-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk. Från anslaget utbetalas stöd motsvarande EG:s finansiering av svenska projekt inom området transeuropeiska nätverk. Uppburet bidrag redovisas mot in- komsttitel Bidrag till transeuropeiska nät- verk. Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Anslaget B9 Från EG-budgeten finansierade mil- jö-, struktur- och regionala åtgärder. Från anslaget utbetalas stöd motsvarande EG:s finansiering av miljöersättningar inklusive informations-, råd- givnings- och utbildningsinsatser, stöd för skog- liga åtgärder, strukturstöd och kompensations- bidrag från den tidigare programperioden, miljö- och landsbygdsprogrammet, mål 1-, mål 6- och mål 5b-programmen samt gemenskapsinitiativen Interreg II, Leader II och LEADER+. EG- medlen skall redovisas mot inkomsttitlarna 6112 Kompletterande åtgärder med undertitel /01, 6121 EG-finansierade struktur- och re- gionalstöd till jordbrukssektorn m.m. med un- dertitlarna 6121/01-08. Anslaget B10 Arealersättning och djurbidrag m.m avser EG-medel för arealersättning, djurbi- drag och kompletterande kompensationsstöd. EG-medlen skall redovisas mot inkomsttitlarna 6111 Arealersättning, 6115 Djurbidrag och 6119 Övriga bidrag från EG:s Jordbruksfonds garanti- sektion. Anslaget B11 Intervention och exportbidrag för jordbruksprodukter. Från anslaget utbetalas stöd motsvarande EG:s finansiering av offentlig lag- ring, övrig intervention, exportbidrag och stöd till biodling m.m. EG-medlen skall redovisas mot inkomsttitlarna 6116 Offentlig lagring, 6113 Övrig internvention, 6114 Exportbidrag samt 6119 Övriga bidrag från . Anslaget C3 Från EG-budgeten finansierade strukturstöd till fisket m.m. Anslaget får användas enligt rådets förordningar för strukturfonderna och enligt strukturplanen för mål 5a utanför re- spektive innanför mål 6-regioner samt enligt Pe- sca-programmet. EG-medlen under anslaget får användas för strukturfonderna avseende pro- . skall re- dovisa betalningar från EG-budgeten mot in- komsttitel Bidrag från . Anslaget F5 Jordbruks- och livsmedelsstatistik finansierad från EG-budgeten. Anslaget avser EG:s medfinansiering av statistik inom jord- bruks- och livsmedelsområdet. EG-medlen skall redovisas mot inkomsttitel Övriga bidrag från EG. Anslaget H4 Från EG-budgeten finansierade medel för skogsskadeövervakning. Från anslaget utbetalas stöd motsvarande EG:s finansiering av projekt för skogsskadeövervakning. Skogsstyrel- sen får disponera högst det belopp som redovisas mot inkomsttitel Övriga bidrag från EU, undertitel 1 Medel för skogsskadeövervakning. Sammanställning av den statliga sektorn 8 Sammanställning av den statliga sektorn De konsoliderade resultat- och balansräkningar- na i kapitel 3 omfattar i allt väsentligt de statliga myndigheterna inklusive affärsverken. Genom ägarintressen i bolag och genom att , och faller utanför den avgränsning som gjorts, är emellertid det som brukar benämnas den statliga sektorn i realiteten större. Förevarande sammanställning görs i syfte att ge en samlad och översiktlig bild över samtliga verksamheter där staten har ett väsentligt infly- tande. Väsentligt inflytande har definierats som att staten har en ägarandel på i de aktuella organisationerna. Definitionen över- ensstämmer med näringslivets definition av in- tresseföretag. Med denna definition bortfaller stiftelser, som är självägande. Den statliga sek- torn inkluderar därmed förutom myndigheterna även statliga bolag, banker och finansinstitut, , och . Sammanställningen, som bygger på de ingå- ende organisationernas officiella årsredovisning- ar eller delårsrapporter, ger en uppfattning om den totala statliga förmögenheten. När det gäller de tillgångar och skulder som bara indirekt ägs av staten har statens andel med- räknats med hänsyn tagen till ägarandelen. Nå- gon fullständig eliminering av mellanhavanden såsom fordringar och skulder samt intäkter och kostnader har inte kunnat göras eftersom under- lag för detta oftast saknas och de olika organisa- tionernas redovisningsperioder och redovis- ningsprinciper skiljer sig åt. Dessutom lyder de under olika regelverk. 8.1Den statliga sektorns förmögenhet Den statliga sektorns samlade tillgångar upp- gick vid utgången av 2000 till vilket är en ökning med jämfört med . Ökningen är främst hänförlig till statliga bolag. har Nordis- ka Investeringsbanken invärderats som intresse- företag, från att tidigare ha redovisats som vär- depapper, och statens aktieinnehav i AB har ökat efter en fondemission. Även tillgångar har ökat betydligt på grund av olika företagsförvärv. Ökningen är också hänförlig till Premiepensionsmyndig- hetens ökade tillgångar. Den statliga sektorns samlade skulder uppgick till 2 524 miljarder kro- nor 2000, vilket är en ökning med . Ökningen är hänförlig till samma för- ändringar som föranlett ökningen av tillgångar- na. Den statliga sektorns nettoförmögenhet har förbättrats med , vilket främst förklaras av myndigheternas förbättrade nettoförmögenhet. Av tabell 8.1 framgår den statliga sektorns tillgångar, skulder och kapital. Tabell 8.1 Den statliga sektorns samlade tillgångar och skulder het/Eget kapital Statliga bolag, banker och finansinstitut het/Eget kapital het/Eget kapital het/Eget kapital het/Eget kapital het/Eget kapital I bilaga 4 redovisas de myndigheter som ingår i sammanställningen avseende redovisningsperio- den . Statens innehav av aktier i de statliga bolagen redovisas främst av (jämför not 24, andelar i dotter- och intressefö- retag, under noter till balansräkningen.) Affärsverkens innehav av aktier i dotterbolag ingår liksom även och redovisas under andelar i dotter- och intressefö- retag. För att undvika dubbel redovisning elimi- neras ovan nämnda innehav enligt tabell nedan mot summa tillgångar och nettoförmögenhet för den statliga sektorn. Statliga bolag, banker och finansinstitut I bilaga 5 redovisas de statliga bolag, banker och finansinstitut som ingår i sammanställningen. En särskild redovisning görs där också av stora före- tag med statligt ägande. Som underlag för 1994- värden har uppgifter ur regeringens skrivelser redogörelse för före- tag med statligt äganden använts. redovisar tillgångar och skulder gentemot . För att undvika dubbel redovisning elimineras dessa mot summa tillgångar respektive skulder och netto- förmögenheten för den statliga sektorn. Premie- pensionsmyndigheten redovisar sina tillgångar till marknadsvärde. Fjärde och femte fondstyrelsernas skulder är eliminerade mot 1-3 fondstyrelsens fordringar 1999. finns inga interna fordring- ar/skulder inom AP-fonderna. I AP-fondernas redovisning 1999 och 2000 avser bokfört värde marknadsvärde, vilket har gett ett högre värde än tidigare värderingsprinciper. skall placeringstillgångarna upptas till marknadsvärde enligt lag. För att underlätta jämförelser med likartad verksamhet har fonder- na inom ramen för god redovisningssed bokslut valt att värdera placeringstill- gångarna till marknadsvärde. Ett nytt pensionssystem infördes och omorganiserades AP- fonderna. fick Första till Fjärde AP-fonderna nya identiska placeringsreg- ler, vilka bland annat innebär att samtliga fonder nu får placera i aktier och i högre grad än tidigare även globalt. har en särställning inom AP-fondsystemet eftersom den har möjlighet att uppträda som aktiv ägare i både noterade och onoterade företag. En del av resurserna inriktas specifikt mot ägande i onoterade bolag. Sjunde AP-fonden förvaltar Premiesparfon- den där medel i premiepensionssystemet placeras för personer som avstår från att välja någon an- nan fond. Sjunde AP-fonden förvaltar också Premievalsfonden som kan väljas på samma sätt som andra fonder inom premiepensionssyste- met. AP-fondernas innehav av svenska statsobliga- tioner per uppgick till 244 (174) miljarder kronor. Detta har inte elimine- rats mot statsskulden. 8.2Förändringar i den statliga sektorns förmögenhet De viktigaste händelserna är börsin- troduktionen av och färdigställandet av . När noterades på OM Stockholmsbörsen skapades största folkaktie eftersom nästan var åttonde svensk äger aktier i bolaget. Vid börsintroduktionen såldes av aktierna. minskade dock värdet på den statliga aktieport- följen på grund av att aktiekursen för föll. Utförsäljningen av skedde . Försäljningen av inbringade till staten. Dessutom har tillförts bolaget i samband med en nyemission. Staten äger aktier i sex börsnoterade bolag varav ägarandelarna i Nordea (fd ) och understiger . Ägarandelen i är 18,1 pro- cent. Staten har förvärvat ytterligare aktier i för 0,6 miljarder kro- nor. Innehavet har ökat från till . Förutom i dessa och äger staten aktier i börsnoterade och Sve- rige samt indirekt via i och indirekt via i . Nordea har köpt aktier i nia Bank og Kreditkasse och har då fullbordat sin vision att föra samman ledande banker i de nordiska länderna. Nordiska Investeringsbanken har in- värderats som intresseföretag. tecknade en avsiktsför- om att sälja till . Affären godkändes dock inte av och . har beslutat att gå ur avtalet om en försäljning av Postgirot till och kommer att inleda en ny försäljningsprocess. Ägarförhållandena i AB förändrades då de svenska bankerna sålde sina aktier till ABB. ökade staten sitt aktie- innehav till efter en fondemission. är efter denna förändring ett dotterföretag. har förvärvat av aktierna i . har också förvärvat av akti- erna i . Vidare har förvärvat finska Hämeen- linnan Energia och energi.. har fått ett kapitaltill- skott med . köpt innehavet i . har bytt namn till . har bolaget sålts till . och har också avyttrats. ombildades affärsverket SJ till aktiebolag. Verksamheten överfördes till tre av staten direktägda bolag. Utveckling av statlig konsumtion och produktion 9 Utveckling av statlig konsumtion och produktion I detta kapitel redovisas hur den statliga kon- sumtionen och produktionen utvecklats mellan 1990 och 20006. har motsvarande ka- pitel även omfattat den statliga sysselsättningen, personalkonsekvenser av periodens strukturför- ändringar och regeringens iakttagelser vad gäller de statliga myndigheternas arbetsgivarpolitik. På grund av tidigareläggningen av skrivelsen har det inte varit möjligt att lämna en sådan redovisning i årsredovisningen för staten utan dessa delar kommer i stället att redovisas för i ett annat sammanhang. De avgränsningar och uppdelningar av stats- förvaltningen som görs i detta kapitel baserar sig på nationalräkenskaperna, vilket gör att de skiljer sig från skrivelsen i övrigt. Offentlig konsumtion beräknas som summan av direktkonsumtion och produktionsvärde med avdrag för avgiftsinkomster och egenproducera- de övriga tillgångar. Produktionsvärdet kan skri- vas som summan av löner, arbetsgivaravgifter, avskrivningar och inköp av varor och tjänster.7 6Kapitlet kommer att ingå i Statskontorets rapport i omvandling 7Statlig produktion och konsumtion redovisas enligt definitionerna i de nya nationalräkenskaperna som presenterades första gången Något förenklat kan den statliga konsumtionen sägas motsvara den statliga verksamhet som är skattefinansierad, medan produktionen även omfattar den avgiftsfinansierade verksamheten. Den långsiktiga utvecklingen av konsumtio- nen av statsförvaltningens tjänster har samman- taget varit förhållandevis stabil mätt som andel av BNP. Efter låg den på och ökade sakta men säkert un- der . uppgår den till av landets samlade produktion av varor och tjänster. Besparingar under större delen av första innebar bespa- ringskraven att konsumtionen gick ned något för att sedan åter öka. Uppgången berodde först på att försvaret fick mer resurser i samband med försvarsbeslut och att invandringen till började ta fart och satsningar på den högre utbildningen. Den ekonomiska krisen medförde att BNP sjönk med totalt och arbetslösheten steg kraftigt. Krisen på arbetsmarknaden, som kulminerade , bidrog till att produktionen och konsum- tionen av statens tjänster också nådde en topp eftersom behovet av arbetsmarknadspolitiska åt- gärder ökade. Den statliga tjänsteproduktionen hade stigit bör- jan (diagram 9.1). Uppgifterna avser utvecklingen i fasta priser om inte annat anges. Diagram 9.1 Tillväxten i staten och BNP 1990-2000, vo- lymförändringar Källa: SCB:s nationalräkenskaper. Anm.: Uppgifterna för 1990-1993 avser konsumtion av statens tjänster. Produktionen på högre nivå även efter 1993 har den totala ekonomiska aktiviteten i ökat kraftigt och den statliga produk- tionen av tjänster har, med relativt små årliga va- riationer, legat kvar på en, jämfört med 1980- talet, högre nivå. steg den med sammantaget för att sedan gå ned marginellt . Minskningen 2000 för- , enligt preliminära uppgifter, av en mindre nedgång inom försvaret och andra näringslivs- tjänster än kommunikationer. Däremot ökade satsningarna på den högre utbildningen och forskningen. Med utgångspunkt i nationalräkenskaperna kan den statliga produktionens fördelning åskådlig- göras genom en indelning i sju huvudgrupper: försvar, utbildning, näringslivstjänster, samhälls- skydd och rättskipning, allmänna tjänster, vård, social trygghet och omsorg samt kultur. De oli- ka verksamheter som ryms inom respektive hu- vudgrupp sammanfattas i tabell 9.1. Tabell 9.1 Statliga områden och verksamheter indelade ef- ter nationalräkenskaperna Militärt och civilt försvar ling, samhällsplanering, regional utveck- ling, miljö- och naturvård. gor inom energi, jordbruk, mineralbrytning, Polis-, åklagar- och domstolsväsende, Allmän och utrikes förvaltning, skattein- Vård, social trygghet Hälso- och sjukvård, allmän administra- tion, forskning, administration av sociala bidrag, social omsorg inkl. integrationsfrå- Fritidsverksamhet, kultur och religion producerade staten tjänster för . Produktionsvärdet som i den offentliga sektorn beräknas från kostnadssi- dan bestäms av löner, inköp av varor och tjäns- ter och avskrivningar. Med detta mått mätt är försvaret fortfarande det största enskilda statliga området med en fjärdedel av den totala produk- tionen. Nästan lika stora resurser läggs numera ned på den högre utbildningen, som svarar för drygt en femtedel av de statliga tjänsterna (dia- gram 9.2). Diagram 9.2 Produktion av statliga tjänster 2000 Källa: ESV och Statskontoret. De statliga näringslivstjänsterna, som domineras av verksamheten vid och , bidrar med ytterligare närmare en femtedel. Myndigheterna inom de allmänna tjänsterna, dvs. de som arbetar inom den centrala förvalt- ningen, och de inom samhällsskydd och rätt- skipning svarar för vardera av de statliga tjänsterna. Vård, social trygghet och om- sorg är något mindre och kulturområdet svarar för ett par procent till den statliga produktionen. Tabell 9.2 sammanfattar utvecklingen inom statens olika områden. De är rangordnade efter storlek, vilket också bestämt det följande avsnit- tets disposition. Tabell 9.2 Produktionen inom statens olika områden 1993- 2000 Förändring (%) 2000 (%) Kostnaderna för produktionen inom totalförsva- ret uppgick till 2000.