prop · GP031d20 · 2001-09-20 00:00:00 — 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Regional utjämning och utveckling Förslag till riksdagsbeslut....................................................................................... Förslag till lag om upphävande av lagen (1990:912) om nedsättning av Utgiftsområde Regional utjämning och utveckling ........................................... Insatser inom politikområdet ............................................................... EG:s samtliga strukturfonder perioden 20002006 ............................ 4.5.3Insatser utanför politikområdet av stor betydelse för den regionala Analys och slutsatser............................................................................. EG:s samtliga strukturfonder perioden 19951999 ............................ 33:1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder ............................................ 33:3 Avsättning för kreditgarantier inom regionalpolitiken............... 33:6 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 20002006... 33:7 Särskilda regionala utvecklingsprogram....................................... Politikområde IT, tele och post inom utgiftsområde 22 Kommunikationer .... 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 37:1 IT-infrastruktur: Regionala transportnät m.m. .......................... 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet............................................................... Härledning av ramnivå 2002-2004 ........................................................................... Beräknade skatteavvikelser enligt ekonomiska vårproposition............... Utgiftsutveckling inom politikområdet .................................................................. Strukturfondsmål och gemenskapsinitiativ ............. Medelsfördelning och finansiering från strukturfonderna inkl. indexering 2002- Åtgärder som finansierats av anslag inom utgiftsområde 19 .............. Beviljade belopp för regional projektverksamhet, medfinansiering av strukturfondsprogram och inom Program för regional näringspolitik och särskilda regionalpolitiska åtgärder 1998-2000 ................................................... Vissa uppgifter om beviljade selektiva regionalpolitiska företagsstöd åren 1998- Utbetalda generella regionalpolitiska företagsstöd åren 1998-20001 .................... Beviljat stöd m.m. av länsstyrelserna, regionala självstyrelseorgan, och regeringen fördelat på län ................................................................. Utbetalt transportbidrag fördelat på län .............................................. Uppskattad bedömning av utbetalda nedsatta socialavgifter per län under 1998- Vissa uppgifter om ............................. Anslag för regionalpolitiska åtgärder..................................................................... 4.14 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden............................................................ Härledning av nivån 20022004 ............................................................................. Härledning av nivån 20022004 ............................................................................. Utgiftsutvecklingen budgetåren 1995/96-2000..................................................... Härledning av nivån 20022004 ............................................................................. Härledning av nivån 20022004 ............................................................................. Härledning av nivån 20022004 ............................................................................. 4.26 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden............................................................ Härledning av nivån 20022004 ............................................................................. Härledning av nivån 2002-2004.............................................................................. 5.2 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden.............................................................. Härledning av nivån 20022004 ............................................................................... 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.antar förslaget till lag om upphävande av lagen (1990:912) om nedsättning av socialavgifter (avsnitt 2), 2.bemyndigar regeringen att , ifråga om ramanslaget 33:1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder, göra ekonomiska åtaganden som, inklusive tidigare gjorda 2010 (avsnitt 4.9.1), 3.godkänner regeringens förslag om användningen av anslaget 33:1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder (avsnitt 4.9.1), 4.bemyndigar regeringen att , ifråga om ramanslaget 33:6 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 20002006, göra ekonomiska åtaganden som, inklusive tidigare gjorda åtaganden, innebär utgifter på högst 4 (avsnitt 4.9.6), 5.godkänner regeringens förslag om användningen av anslaget 33:7 Särskilda regionala utvecklingsprogram (avsnitt 4.9.7), 6.bemyndigar regeringen att , ifråga om ramanslaget 37:1 IT-infrastruktur: Regionala transportnät m.m. göra ekonomiska åtaganden som, inklusive tidigare gjorda åtaganden, innebär utgifter på högst (avsnitt 5.1) 7.för anvisar anslagen under utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling enligt följande uppställning: Avsättning för kreditgarantier inom regionalpolitiken Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 20002006 IT-infrastruktur: Regionala transportnät m.m. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om upphävande av lagen (1990:912) om nedsättning av socialavgifter Härigenom föreskrivs att lagen (1990:912) om nedsättning av socialavgifter skall upphöra att gälla vid utgången av 2001. Den upphävda lagen gäller dock fortfarande i fråga om avgifter som hänför sig till tid före . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 3 Utgiftsområde Regional utjämning och utveckling Utgiftsområdet består huvudsakligen av politikområdet Regionalpolitik. Härutöver ingår i utgiftsområdet medel för regionala transportnät m.m. inom det nationella IT-infrastruktur- programmet som ingår i politikområdet IT, tele och post. Politikområdet Regionalpolitik omfattar huvudsakligen olika former av regionalpolitiska företagsstöd samt medel som länsstyrelserna, och i vissa län regionala självstyrelseorgan, samt Verket för näringslivsutveckling () och regeringen, förfogar över för regional projektverksamhet samt för medfinansiering av EG:s strukturfondsprogram. Politikområdet omfattar även utbetalningar från Europeiska regionala utvecklingsfonden, som delfinansierar EG:s bidrag till strukturfondsprogrammen. Tabell 3.1 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet IT, tele och post2 Totalt för utgiftsområde 19 Regional utjämning och 1Inklusive förslag till tilläggsbudget till statsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen . 2Politikområdet hör till utgiftsområde 22 Kommunikationer. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Sammanlagda reservationer och anslagssparanden uppgick till vid utgången av . uppgick anslagen till sammanlagt . Utfallet på för inkluderar från äldreanslagen A1 Regionalpolitiska åtgärder och A9 Utgifter för lokalisering av statliga arbetstillfällen till från samt A11 Regionalpolitiska infrastrukturprojekt, m.m. från . Avvikelsen mellan anslagna medel och utfall uppgick till och beror främst på förskjutningar framåt i tiden av genomförandet av projekt inom EG:s strukturfondsprogram. Härmed blev det lägre utbetalningar från Europeiska regionala utvecklingsfonden och även lägre utbetalningar för medfinansiering av strukturfondsprogram från anslaget för Allmänna regionalpolitiska åtgärder. Dessutom har utbetalningarna från anslag för regionala transportnät ännu inte kommit igång. Anslagna medel uppgår till . Utgiftsprognosen på inkluderar från äldreanslagen A1 Regionalpolitiska åtgärder och A9 Utgifter för lokalisering av statliga arbetstillfällen till från , A11 Regionalpolitiska infrastrukturprojekt m.m. från samt A11 Regionalpolitiska insatser och A12 Medel för tillfälligt småföretagsstöd m.m. från . Avvikelsen mellan anslagna medel och utgiftsprognosen uppgår till och har samma orsaker som föregående budgetår. Framför allt beräknas anslagssparandet på anslaget för regionala transportnät öka. Regeringen bedömde ekonomiska vårproposition att verksamheten inom utgiftsområdet skulle kunna genomföras inom en medelsram av . De viktigaste föreslagna förändringarna i förhållande till den föreslagna ramen i den ekonomiska vårpropositionen är följande. Regeringen föreslår att från utgiftsområdet överförs sammanlagt . Till anslaget under utgiftsområde 24 Näringsliv 38:1 Verket för näringslivsutveckling föreslås engångsvis och överföras för att bygga upp och driva datasystem för analyser, prognoser och för hantering av regionala stöd. Till anslaget under samma utgiftsområde 38:4 Turistfrämjande föreslås överföras för turistfrämjande åtgärder, . Regeringen föreslår dessutom att anslaget 33:4 Ersättning för nedsättning av socialavgifter upphör eftersom nedsättningen upphör i sin nuvarande utformning. Anslaget 33:7 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 19951999 upphör eftersom nya medel inte längre kommer att tillföras anslaget. Detsamma gäller anslaget 33:9 Utgifter för lokalisering av statliga arbetstillfällen till vissa kommuner (försvarskommuner). Ramen för utgiftsområdet föreslås till , och beräknas till och till . Förändringen i förhållande till den ram som angavs ekonomiska vårproposition beror i huvudsak på att ett nytt anslag som skall finansiera särskilda utvecklingsprogram som regeringen avser att föreslå i en kommande proposition om en ny politik för regional utveckling. Tabell 3.2 Härledning av ramnivå 2002-2004 Förändring till följd av: Överföring till/från andra utg.omr. 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen . Regionalpolitiska insatser sker även i form av särregler i skattelagstiftningen. Dessa redovisas i det följande. Lag om nedsättning av socialavgifter Vissa arbetsgivare med fast driftställe i dåvarande stödområde 1 och den norra delen av stödområde 2 fick t.o.m. nedsättning av arbetsgivaravgifterna enligt lagen (1990:912) om nedsättning av socialavgifter. beslutade att stödformen inte längre får tillämpas. Regeringen föreslår därför att lagen skall upphöra att gälla (avsnitt 2). Vissa eftersläpande utgifter beräknas uppstå . Regeringen har tidigare i denna proposition bedömt att en ny nedsättning av socialavgifterna i stödområde A, om möjligt , bör införas. (volym 1 förslag till statsbudget, finansplan m.m.). Elförbrukning i vissa kommuner för skatt på elektrisk kraft utgörs av den skattesats som merparten av de svenska hushållen betalar. Den uppgår till /kWh . I , och samt i kommunerna är dock skattesatsen nedsatt till /kWh. Avvikelsen uppgår således till /kWh. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Fordonsskatt i vissa kommuner I vissa glesbygdskommuner i , , , , , och tas fordonsskatten för personbilar ut endast till den del som överstiger . Rabatten motsvarar alltså , förutom för ett mindre antal fordon i miljöklass 1 för vilka fordonsskatt inte tas ut eller där skattelättnadsbeloppet täcker hela skattebeloppet. fanns det, enligt bilregistret, 177 685 skattepliktiga personbilar hemmahörande i dessa kommuner. Tabell 3.3 Beräknade skatteavvikelser enligt ekonomiska vårproposition 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Politikområdet omfattar åtgärder för att främja näringslivets utveckling främst i regionalpolitiskt prioriterade områden. Inom politikområdet finns myndigheten . Övriga myndigheter och organ, som har uppgifter inom regionalpolitiken, är länsstyrelserna, de regionala självstyrelseorganen i vissa län, Verket för näringslivsutveckling () och In- stitutet för tillväxtpolitiska studier (ITPS). Regionalpolitik är ett vidare begrepp än de åtgärder som vidtas med de anslag som ingår i politikområdet Regionalpolitik. I proposition 1997/98:62 Regional tillväxt för arbete och välfärd definieras regionalpolitik som åtgärder inom alla politikområden riktade till geografiska områden med regionalpolitiska problem, vilka syftar till att uppnå de regionalpolitiska målen om hållbar ekonomisk tillväxt, rättvisa och valfrihet. Åtgärderna inom utgiftsområde 19, exklusive anslaget 37:1 IT-infrastruktur: Regionala transportnät m.m., benämns den lilla regionalpolitiken. Förutom inom politikområdet Regionalpolitik vidtas således inom andra politikområden en mängd åtgärder i regionalpolitiskt prioriterade områden utan att de har övervägande regionalpolitiskt syfte, som sammantaget är av avgörande betydelse för den regionalpolitiska utvecklingen och därmed för möjligheterna att uppnå de regionalpolitiska målen. Dessa åtgärder återfinns främst inom politikområdena IT, tele och post, Landsbygdspolitik, Näringspolitik, Transportpolitik, Utbildningspolitik, Forskningspolitik och Arbetsmarknadspolitik. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Tabell 4.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet Anslag inom utgiftsområde 19 33:1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder 33:3 Avsättning för kreditgarantier inom regionalpoli- 33:6 Europeiska regionala utvecklingsfonden 33:7 Särskilda regionala utvecklingsprogram 33:4 Ersättning för nedsättning av social- 33:8 Europeiska regionala utvecklingsfonden 33:9 Utgifter för lokalisering av statliga arbetstillfällen till vissa kommuner A12 Medel för tillfälligt småföretagsstöd m.m. A11 Regionalpolitiska infrastrukturprojekt m.m. A9 Utgifter för lokalisering av statliga Totalt för politikområde Regionalpolitik 1Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen och budgetpropositionen . : Täckande av förluster på grund av kreditgarantier inom regionalpolitiken. Sammanlagda reservationer och anslagssparanden uppgick till vid utgången av . uppgick anslagssparandet till . Utfallet på för inkluderar från äldreanslagen A1 Regionalpolitiska åtgärder och A9 Utgifter för lokalisering av statliga arbetstillfällen till från samt A11 Regionalpolitiska infrastrukturprojekt, m.m. från . Avvikelsen mellan anslagna medel och utfallet uppgår till och beror främst på ökade förskjutningar framåt i tiden beträffande utbetalningar för allmänna regionalpolitiska åtgärder och från Europeiska regionala utvecklingsfonden. Den huvudsakliga orsaken härtill är att igångsättandet av de nya strukturfondsprogrammen försenats. Anslagna medel uppgår till . Utgiftsprognosen på för inkluderar från äldreanslagen A1 Regionalpolitiska åtgärder och A9 Utgifter för lokalisering av statliga arbetstillfällen till från , A11 Regionalpolitiska infrastrukturprojekt m.m. från . Av- vikelsen mellan anslagna medel och utgiftsprognosen uppgår till . Målen för regionalpolitiken är att den skall skapa förutsättningar för hållbar ekonomisk tillväxt, rättvisa och valfrihet, så att likvärdiga levnadsvillkor skapas för medborgarna i hela riket. Målet för den lilla regionalpolitiken är att den främst skall underlätta för näringslivet i regionalpolitiskt prioriterade områden att utvecklas så att det bidrar till att uppfylla målen för regionalpolitiken. För att nå målen måste åtgärder vidtas inom många olika politikområden. Regionalpolitiken är främst inriktad mot att främja utvecklingen i regionalpolitiskt prioriterade områden, dvs. de nationella stödområdena A och B, områdena för EG:s strukturfonders mål 1 och 2 samt gles- och landsbygdsområden i hela landet. Med regionalpolitiska åtgärder menas dels åtgärder inom politikområdet Regionalpolitik, dels åtgärder inom andra politikområden som vidtas i övervägande regionalpolitiskt syfte. Förutom dessa regionalpolitiska åtgärder vidtas inom andra politikområden en mängd åtgärder i regionalpolitiskt prioriterade områden som sammantagna är av stor betydelse för den regionalpolitiska utvecklingen och därmed bidrar till att uppnå de regionalpolitiska målen. Dessutom är det statliga bidrags- och utjämningssystemet i kommunsektorn av stor regionalpolitisk betydelse. Regeringen återkommer med förslag om nya mål i en proposition om en ny regional utvecklingspolitik för hela landet. Resultatredovisningen bygger främst på resultatindikatorer för olika regionalpolitiska delåtgärder. Resultatindikatorerna för de selektiva regionalpolitiska företagsstöden, förutom stöd till kommersiell service och såddfinansiering, är i princip beräknat antal nya arbetstillfällen samt genomsnittlig subvention per förväntad ny årsarbetskraft. Med selektiva företagsstöd avses regionalt utvecklingsbidrag, landsbygdsstöd, småföretagsstöd, sysselsättningsbidrag, såddfinansiering via länsstyrelser och självstyrelseorgan och stöd till kommersiell service. För regionalt utvecklingsbidrag finns även resultatindikatorer avseende den ekonomiska tillväxtaspekten. För de generella företagsstöden, dvs. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 avgifter och transportbidrag, finns inga resultatindikatorer. För den regionala projektverksamheten har utvecklats resultatindikatorer som t.ex. förväntade sysselsättningseffekter. Även för strukturfondsprojekten finns resultatindikatorer. De samlade programdokumenten styr användningen av EG:s strukturfondsmedel. Projekten medfinansieras av en mängd aktörer. Den nationella offentliga medfinansieringen består främst av medel från primärkommuner, landsting, länsstyrelsers och självstyrelseorgans anslag för allmänna regionalpolitiska åtgärder och annan statlig finansiering. En annan viktig finansiär är det privata näringslivet. Uppföljningen av indikatorerna är en viktig del av strukturfondsarbetet. Resultatindikatorer är t.ex. antal nya arbetstillfällen, antal nystartade företag och antal företag som deltar i kompetensutveckling. I projekten bedöms också horisontella indikatorer för jämställdhet och miljö. Olika resultatindikatorer kommer dessutom att finnas inom de regionala tillväxtavtalen som är en del av regeringens regionala näringspolitik. Denna politik ingår i politikområdet Näringspolitik, som redovisas inom utgiftsområde 24 Näringsliv. De första insatserna inom ramen för de regionala tillväxtavtalen har skett . Den nuvarande politiken för regional utjämning och utveckling av levnadsförhållandena mellan olika delar av och mellan olika orter i länen, regionalpolitiken, har utvecklats som en del av välfärdssamhället. Politiken har motiverats av såväl samhällsekonomiska som fördelningspolitiska skäl. Den har bedömts bidra till ett effektivare utnyttjande av samhällskapitalet, till en jämnare fördelning av välfärden, till ökad valfrihet för enskilda människor i arbete och boende samt att bevara den solidaritet och sammanhållning som präglat det svenska samhället. Regionalpolitiken skall främja olika regioners möjligheter att utvecklas på bästa sätt utifrån de egna förutsättningarna. Insatserna varierar mellan regionerna, eftersom förutsättningarna och näringslivets behov även de varierar. har det skett väsentliga förändringar i förutsättningarna för att bedriva regio- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Bland dessa kan nämnas den accelererande utvecklingen av produktions- och informationstekniken, den allt mer internationaliserade ekonomin och anslutning till Europeiska unionen. I den proposition om en ny regional utvecklingspolitik som regeringen avser att lämna till finns en utförlig redogörelse för regionala utvecklingstendenser i olika avseenden. I den beskrivs också hur regionalpolitiken har bedrivits . Regeringen har bl.a. prioriterat att få de nationella företagsstöden godkända enligt EG- kommissionens nya riktlinjer för regionala stöd. Dessa företagsstöd har regeringen ansett vara av stor betydelse för att främja en hållbar ekonomisk tillväxt och ökad sysselsättning i främst de regionalpolitiskt prioriterade områdena. Där är förutsättningarna för näringslivsutveckling, på grund av bl.a. deras låga befolkningstäthet och avstånd till större marknader, generellt sett sämre än i övriga landet. Insatser som förväntas leda till ökad sysselsättning och flera nya företag har även gjorts inom de geografiskt avgränsade strukturfondsprogrammen. Regeringen har även vidtagit särskilda åtgärder för att gles- och landsbygdens resurser skall tas till vara. Den nationella tillväxten utgör den samlade effekten av alla områdens förmåga att utveckla sina resurser och möjligheter. Det är därför av betydelse att även gles- och landsbygdsområden ges möjligheter att utvecklas. En grundläggande förutsättning för detta bedöms av regeringen vara att människor och företag skall kunna erhålla en god offentlig och kommersiell servicenivå. Det är enligt regeringens mening bl.a. viktigt att möjligheterna att uppnå denna genom det stöd till kommersiell service som kan lämnas av länsstyrelser och självstyrelseorgan utnyttjas tillräckligt. Regeringen har också låtit utarbeta ett förslag till ett särskilt program för att främja användningen av modern informationsteknik i företag i de regionalpolitiskt högst prioriterade områdena. Dessutom pågår arbetet med att bistå de kommuner som har särskilda omställningsproblem på grund av strukturomvandlingar inom försvarsmakten, bl.a. genom en särskild omställningsgrupp inom . En av gruppens huvuduppgifter är att stärka kommunernas förmåga att arbeta långsiktigt och strate- giskt med sin näringslivsutveckling så att befintliga resurser kan tillvaratas effektivt. Regeringen har prioriterat arbetet med EG:s strukturfondsprogram. har genomfört ett tjugotal geografiskt inriktade strukturfondsprogram. En effektiv avslutning av är av stor vikt, bl.a. för att uppnå målen för strukturfondsprogrammen samt för att skall tillgodogöra sig återflödet från fullt ut. Under den nya strukturfondsperioden, vilken startade , kommer ökad prioritet även att läggas vid ett effektivt genomförande av de nya programmen. Regionalpolitiken har allt mer inriktats mot att utnyttja ett arbetssätt som på regional nivå innebär att olika parter samarbetar i s.k. partnerskap. Exempel på detta är arbetet med . Även de regionala tillväxtavtalen tillämpar detta arbetssätt. Fördelen härmed är att åtgärderna ingår i särskilda program och därmed blir mer långsiktiga. Arbetssättet ger också bl.a. parter möjligheter att få en allt mer samstämmig verklighetsbild av situationen, att samverka kring en gemensam långsiktig utvecklingsstrategi, att göra mer kvalificerade analyser, att arbeta mot gemensamma mål och göra tydligare prioriteringar av sina resurser. Det nya arbetssätt som strukturfonderna och de regionala tillväxtavtalen bidrar till innebär, enligt regeringen, att även gles- och landsbygdens intressen kan tillvaratas på ett mer effektivt sätt. I ett följande avsnitt (4.5.3) lämnas en kortfattad redogörelse för inriktningen av regionalpolitiska åtgärder utanför politikområdet av stor betydelse för den regionala utvecklingen. Regeringen avser att lämna en proposition om en ny regional utvecklingspolitik för hela landet till . I denna föreslås bl.a. att politikområdet Regionalpolitik och delområdet Regional näringspolitik inom politikområdet Näringspolitik skall slå samman till ett nytt politikområde: Regional utvecklingspolitik. Regeringen avser att återkomma till frågan om politikområdets omfattning i vårpropositionen 2002. Inom politikområdet har åtgärderna främst inriktats mot att underlätta för näringslivet i regionalpolitiskt prioriterade områden att utvecklas. Detta har bl.a. skett genom att bevilja företag, som bedöms ha goda utvecklingsmöjligheter eller verkar i områden som har stora geografiska lägesnackdelar, olika former av företagsstöd. Andra viktiga insatser för att främja utvecklingen av näringslivet har skett genom att bedriva projektverksamhet i olika former och genom EG:s geografiskt avgränsade strukturfondsprogram. Nationella stödområden och företagsstöd trädde ett antal nya förordningar i kraft efter det att godkänt de nya nationella stödområdena A och B samt stödformen regionalt utvecklingsbidrag. Förordningarna tillämpas fr.o.m. . Som beskrivits i tidigare propositioner har endast godkänt att får ha nationella stödområden som omfattar av befolkningen.