prop · GO0312 · 2001-01-01 00:00:00 — framstår som en lämplig tidsperiod. Avsikten måste från början vara att vistelsen inte skall överstiga . En treårsperiod torde ofta vara tillräcklig för ett arbete av det slag som här diskuteras. I många fall upprättas anställningskontrakt hos internationella företag på två med en möjlighet till förlängning . Tillåts vistelsen att omfatta högst utan att de föreslagna skattelättnaderna går förlorad torde syftet med de föreslagna reglerna vara uppnått. Vidare krävs för att bestämmelserna skall vara tillämpliga att arbetsgivaren hör hemma i eller är ett utländskt företag med fast driftställe i . Det kan således vara fråga om ett svenskt företag eller en svensk offentlig arbetsgivare, t.ex. en myndighet eller institution. När det gäller utländsk arbetsgivare krävs det att företaget är etablerat på sådant sätt att företaget är skattskyldigt för verksamheten i . Detta är en förutsättning för att den anställde skall vara skattskyldig i . 4.2.5 Tillämpning av bestämmelserna för utländska experter, forskare eller andra nyckelpersoner Regeringens förslag: Ansökan om tillämpning av bestämmelserna för utländska experter, forskare eller andra nyckelpersoner skall lämnas efter det att arbetet påbörjats. Ansökan skall lämnas till en nämnd som prövar om de föreskrivna förutsättningarna föreligger. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Invest in anser att det är bra att besluten fattas av vilket säkerställer en likartad bedömning, men anser att möjlighet till överklagande bör finnas. Kammarrätten i , och , anser att lokalt skattekontor bör besluta om tillämpningen av lagen. Kammarrätten anser dessutom att beslutet bör kunna överklagas till allmän förvaltningsdomstol. anser att en enkel beslutsmodell är eftersträvansvärd mot bakgrund av antalet ärenden. Nämnden föreslår t.ex. att ordföranden själv skall kunna avgöra enkla ärenden eventuellt efter kontakt med sakkunnig. liksom Föreningen , instämmer i att besluten bör kunna överklagas. Skälen för regeringens förslag: När det gäller skattelättnader för forskare enligt den nya lagen om prövas ansökningar av . De skäl - möjligheten till snabba och slutliga beslut - som anfördes för inrättandet av för ärenden som prövades enligt den upphävda lagen om beskattning av utländska forskare vid tillfälligt arbete i är giltiga även för att inrätta en särskild av om villkoren för tillämpning av bestämmelserna för utländska experter, forskare eller andra nyckelpersoner är uppfyllda. Denna nämnd bör även fortsättningsvis benämnas . Detta är ett namn som visserligen inte helt täcker de personal- kategorier som föreslås omfattas av bestämmelserna. Namnet är emellertid väl inarbetat och bör därför behållas. Eftersom de nu föreslagna bestämmelserna föreslås få en vidare tillämpning än de nuvarande för forskare föreslås att den nya får ytterligare två ledamöter och en ersättare jämfört med den nuvarande nämnden, eftersom det krävs sakkunskap på ytterligare områden. Med hänsyn till de nya personalkategorier som omfattas av den föreslagna lagen krävs sakkunskap t.ex. om företagsledning och produktutveckling. Därför föreslås att och gemensamt skall lämna förslag till en ledamot och en ersättare samt att skall lämna förslag till en ledamot och en ersättare. I övrigt föreslås att , på samma sätt som forskningsråden, föreslår ledamöter och ersättare. Regeringen föreslås utse ledamöter och ersättare för en tidsperiod av högst . har inga anställda. Det löpande arbetet sköts av ett kansli inom . Kansliet arbetar också åt . bör även vara knuten till . Det är regeringens uppfattning att beslut, som Lagrådet förordar, skall kunna överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Ett beslut skall enligt huvudprincipen överklagas till den länsrätt inom vars län ärendet först prövats. Behörig domstol i dessa ärenden blir därmed Länsrätten i . Beslut av länsrätten prövas av kammarrätten om den har meddelat prövningstillstånd i likhet med vad som gäller för de flesta andra förvaltningsbeslut. bör föra det allmännas talan i domstol i dessa ärenden. 4.2.6 Kontrolluppgifter Regeringens förslag: Kontrolluppgiften skall även innefatta skattefria belopp. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: anser att det skattepliktiga beloppet och den skattefria delen bör redovisas var för sig. Skälen för regeringens förslag: För att tvekan inte skall uppkomma om den i deklarationen redovisade intäkten är brutto- eller nettobeloppet skall arbetsgivaren redovisa hela lönen i kontrolluppgiften. För övriga inkomster lämnas kontrolluppgifter enligt de bestämmelser som gäller för obegränsat skattskyldiga personer. 4.2.7 Socialavgifter Regeringens förslag: De skattefria ersättningarna och den skattefria delen av inkomsten ingår inte i underlaget för socialavgifter eller allmän pensionsavgift. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: anser att lönen till utländska nyckelpersoner bör belastas med särskilda socialavgifter som endast är direkt förmånsrelaterade (sjukvård, pensionsrätt). Skälen för regeringens förslag: Uttaget av socialavgifter är en betydelsefull fråga för arbetsgivaren med hänsyn till storleken av dessa avgifter av underlaget för inklusive allmän löneavgift. Om avgiftsuttag skall göras i eller inte kan påverkas av den omständigheten att personen i fråga kommer från en medlemsstat inom Europeiska unionen eller en stat med vilken har ingått en konvention om social trygghet och har en utländsk arbetsgivare. Förmåner enligt rådets förordning (EEG) nr 1408/71 om tillämpning av systemen för social trygghet omfattar medborgare i Europeiska unionens medlemsstater samt , och . Förordningen avser emellertid endast att samordna, inte harmonisera, ländernas socialförsäkringssystem. Varje land bestämmer liksom tidigare vilka typer av socialförsäkringar som skall finnas, hur dessa skall finansieras, nivån på sociala förmåner etc. De förmåner som personer som omfattas av nämnda förordning eller de socialkonventioner som ingått är tillförsäkrade skall de dock erhålla trots att avgiften kan ha tagits ut på ett lägre underlag än det som förmånen skall beräknas på. Denna situation att avgiftsunderlaget skulle vara lägre än det belopp som förmånen skall beräknas på med hänsyn till nämnda förordning och socialkonventioner torde med hänsyn till lönenivån för de flesta här aktuella personerna endast kunna inträffa det år då personen i fråga påbörjar eller avslutar sitt tillfälliga arbete i . I denna proposition beaktas inte särskilt de regler som gäller enligt rådets förordning och de konventioner om social trygghet som har ingått. Enligt den till överlämnade propositionen till ny socialavgiftslag ingår inte inkomster som inte skall tas upp enligt IL i underlaget för socialavgifter. Detsamma gäller underlaget för allmän pensionsavgift. Den pensionsgrundande inkomsten beräknas enligt 2 kap. 4 § LIP på grundval av den försäkrades inkomst av anställning och andra förvärvsinkomster . Därvid bortses från inkomster som överstiger inkomstbasbeloppet (för dock det förhöjda prisbasbeloppet). Pensionsgrundande inkomst beräknas enligt 2 kap. 2 § LIP endast om summan av de inkomster som är pensionsgrundande uppgår till (enligt förslag i budgetpropositionen ) av det för intjänandeåret gällande prisbasbeloppet enligt AFL (prisbasbeloppet för är ). Förmånstaket är 7,5 förhöjda prisbasbelopp vilket motsvarar en månadsinkomst på för den som har inkomst . Genom att den taxerade inkomsten reduceras kommer inte hela inkomsten att ligga till grund för förmånsberäkningen. Med hänsyn till lönenivån för dessa personer torde detta endast kunna inverka på den pensionsgrundande inkomsten det år arbetet påbörjas resp. avslutas, dvs. i de fall då inkomsten avser endast en del av året. Sjukpenninggrundande inkomst är enligt 3 kap. 2 § AFL den årliga inkomst i pengar som en försäkrad kan komma att tills vidare få för eget arbete. Det betyder att i detta fall betalas ersättning med utgångspunkt i bruttolönen. Vid beräkning av den sjukpenninggrundande inkomsten bortses från inkomster som överstiger 7,5 prisbasbelopp (). Högsta ersättningsbelopp betalas således vid en månadsinkomst på för den som har inkomst . Detta torde innebära att de personer som här avses i princip alltid är berättigade till det högsta ersättningsbeloppet. Eftersom sjukpenningen träder i stället för förlorad arbetsinkomst föreslås att den behandlas på samma sätt som inkomsten på grund av det tillfälliga arbetet. Detsamma föreslås gälla för vissa andra ersättningar som ersätter bortfall av lön. Avgifterna betalas på bruttolönen inklusive skattepliktiga förmåner. Vid tillämpning av den tidigare lagen om beskattning av utländska forskare vid tillfälligt arbete i undantas de skattefria ersättningarna från underlaget genom en särskild bestämmelse i lagen (1981:691) om socialavgifter, . Den del av lönen som var skattefri års skattereform var också undantagen från uttag av avgift enligt samma bestämmelse. Enligt förslaget till ny socialavgiftslag ingår inte skattefri lön eller skattefria ersättningar i underlaget för socialavgifterna. behövs därför inte någon särskild bestämmelse om undantag i lagen. 4.2.8 Övergångsbestämmelser Regeringens förslag: De forskare som vid bestämmelsernas ikraftträdande har ett beslut från enligt nuvarande lagstiftning föreslås få behålla de redan beviljade förmånerna. De kan emellertid välja att i stället ansöka om tillämpning av de nya bestämmelserna. Den som redan vistas i då de nya bestämmelserna blir tillämpliga föreslås få möjlighet att ansöka om tillämpning av dessa bestämmelser. En sådan ansökan måste lämnas in senast efter ikraftträdandet. Tillämpning av de nya bestämmelserna kan medges endast för tid efter ikraftträdandet. Promemorians förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. Remissinstanserna: Kammarrätten i anser att övergångsbestämmelserna som medger tillämpning av de nya reglerna då ärendet kommit in men inte avgjorts års utgång bör tas bort. Skälen för regeringens förslag: Ett särskilt problem är hur de personer skall behandlas som redan finns i när de nya bestämmelserna träder i kraft och på vilka dessa bestämmelser skulle ha kunnat tillämpas. Förslaget innebär att ansökan om tillämpning av de nya bestämmelserna kan göras för sådan person . En person som redan vistats i när de nya bestämmelserna träder i kraft och som i övrigt uppfyller villkoren för tillämpning av bestämmelserna, kan alltså erhålla beslut enligt de nya bestämmelserna eftersom tillämpning kan medges fr. o. m. det år då bestämmelserna blir tillämpliga och endast av en vistelse som är avsedd att vara högst . En utländsk forskare som har ett bifallsbeslut från som gäller för tid efter det att de nya bestämmelserna träder i kraft, bör även kunna få sitt ärende prövat enligt de nya reglerna. Om en sådan prövning leder fram till ett avslagsbeslut kommer det ursprungliga beslutet att gälla även för tid efter ikraftträdandet av de nya bestämmelserna. Så blir givetvis också fallet om någon ansökan enligt den nya lagstiftningen inte görs. Den som påbörjar ett arbete före medges enligt de föreslagna övergångsbestämmelserna utsträckt tid för ansökan till . Regeringen anser, i likhet med vad Lagrådet och Kammarrätten i anfört, att den i promemorian föreslagna övergångsbestämmelsen som medger tillämpning av de nya reglerna då ärendet kommit in , men inte avgjorts års utgång, är överflödig och bör utgå. 5 Finansiella effekter beviljar skattelättnader för mellan 10 och 20 utländska forskare. Vid en genomsnittlig varaktighet för skattelättnaden kan därför det totala antalet utländska forskare med skattelättnader vid varje given tidpunkt beräknas uppgå till cirka 30 personer. Under det system med mer omfattande skattelättnader för utländska forskare som tillämpades års skattereform uppgick det totala antalet utländska forskare med skattelättnader till cirka 50 personer. Utvidgningen av personkretsen för skattelättnader till även utländska experter, specialister och andra nyckelpersoner innebär att det totala antalet personer som kan komma att omfattas av skattelättnader blir betydligt större. Beräkningar på material från , SCB:s, inkomstfördelningsundersökningar visar att det i kan finnas cirka 800 utländska medborgare som innehar ledande befattningar. Den genomsnittliga bruttolönen för dessa personer uppräknat till lönenivå uppgår till . Dessa uppgifter är dock behäftade med en betydande statistisk osäkerhet eftersom det finns ett förhållandevis litet antal observationer i datamaterialet. Dessutom saknas information om hur länge de utländska medborgarna med ledande befattningar kan förväntas stanna i . Uppgifterna ger dock en antydan om storleksordningen på de effekter som de föreslagna förändringarna kan leda till. De föreslagna skattelättnaderna kan förväntas lämna företagens lönebetalningsförmåga och löneutgift opåverkad. Vid en antagen genomsnittlig lönenivå på för utländska medborgare med ledande befattningar m.m. uppgår löneutgiften till per person och år inklusive socialavgifter. Förslaget med skattelättnader medför att bruttolönen för de berörda personerna varaktigt kan höjas med i genomsnitt . Detta innebär att den genomsnittliga bruttolönen efter förändringen kommer att uppgå till . Det faktum att av lönen skall tas upp som intäkt innebär dock att den skattepliktiga inkomsten faller till (= 0,75 x 607 000) och att statens, kommunernas och socialförsäkringssektorns inkomster från inkomstskatt och socialavgifter minskar med i genomsnitt ca för varje person som omfattas av skattelättnaderna och som hade arbetat i även i frånvaro av de föreslagna förändringarna. Eftersom de föreslagna förändringarna i princip inte leder till några förändringar av de socialförsäkringsförmåner som dessa personer är berättigade till kommer även den totala försvagningen av de offentliga finanserna per person att uppgå till denna nivå. Intäkterna från den allmänna pensionsavgiften antas inte påverkas eftersom även de personer som omfattas av skattelättnaden som har lägre inkomster än genomsnittet () kan förväntas ha en inkomst av anställning som överstiger inkomsttaket för uttag av allmän pensionsavgift. Om det antas att cirka hälften av de utländska medborgare som enligt SCB:s inkomstfördelningsundersökning innehar ledande befattningar har för avsikt att vistas i i högst kommer den sammanlagda budgetförsvagningen för offentlig sektor att uppgå till ca (= 400 x 100 000). De föreslagna förändringarna kan förväntas leda till en ökning av antalet utländska experter, forskare eller andra nyckelpersoner, eftersom deras lön efter skatt bli högre än tidigare vid arbete i . Om bruttolönen för dessa utländska personer, som tillkommer till följd av de nya reglerna, i genomsnitt kommer att uppgå till samma nivå som bruttolönen för de som redan arbetar i (dvs. per person och år) kan förstärkningen av de offentliga finanserna per tillkommande person beräknas uppgå till . I denna beräkning har hänsyn schablonmässigt tagits till att dessa personer också kommer att få förmåner från det svenska socialförsäkringssystemet, vilket tenderar att motverka budgetförstärkningen från tillkommande personer. Detta innebär att antalet utländska experter, forskare eller andra nyckelpersoner måste öka med åtminstone en tredjedel (= 100 000 / 325 000) i förhållande till dagens nivå om de föreslagna åtgärderna inte skall leda till en försvagning av de offentliga finanserna. I enlighet med de konventioner för beräkning av budgeteffekter som tillämpas vid bör dock detta slag av osäkra indirekta effekter ej beaktas. 6 Författningskommentar 6.1 Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) 11 kap. 22 § Skattelättnader medges vid en tidsbegränsad vistelse i som är avsedd att vara högst . Är avsikten redan från början att arbetstagaren skall bosätta sig i för kan skattelättnader inte medges. Femårsperioden räknas från arbetstagarens ankomst till . De personalkategorier som omfattas är experter, forskare eller andra nyckelpersoner som inte är svenska medborgare och inte har varit bosatta eller stadigvarande vistats i under de fem kalenderår som närmast föregått det år då arbetet påbörjades. Arbetsgivaren skall höra hemma i , t.ex. ett svenskt aktiebolag eller handelsbolag eller en institution vid ett svenskt universitet eller en svensk offentlig arbetsgivare. Arbetsgivaren kan också vara ett utländskt företag med filial i . En förutsättning är att filialen utgör ett fast driftställe för det utländska företaget enligt 2 kap. 29 § inkomst- skattelagen (1999:1229), IL. Skattelättnader medges endast av vistelsen i räknat från tidpunkten för ankomsten hit under förutsättning att avsikten är att stanna högst i . De som vistas i mellan och kan därmed medges skattelättnader för hela vistelsen om förutsättningarna i övrigt är uppfyllda. Inget hindrar att det är fråga om t.ex. två på varandra följande uppdrag under förutsättning att båda ryms inom treårsperioden. Ansökan krävs i sådana fall för båda arbetena. Bedömningen av om arbetstagaren varit bosatt eller stadig- varande vistats här får då göras med utgångspunkt i förhållandena när det första arbetet påbörjades. Eftersom den inkomst som lättnaden avser skall tas upp i inkomstslaget tjänst blir bestämmelserna tillämpliga både vid anställning och uppdrag. Av det följer också att bestämmelserna inte är tillämpliga om inkomsten av arbetet skall tas upp i inkomstslaget näringsverksamhet. 23 § Denna paragraf reglerar vilka ersättningar och förmåner som omfattas av skattelättnaderna i 22 §. av lönen eller annan liknande ersättning skall tas upp som intäkt. Detta gäller endast inkomst av sådant arbete som anges i 22 §. Har arbetstagaren under vistelsen i andra inkomster hänförliga till inkomst av tjänst, t.ex. genom att författa artiklar eller hålla föreläsningar, skall dessa inkomster tas upp i normal omfattning. Som lön behandlas samtliga utbetalningar från arbetsgivaren på grund av arbetet. Detsamma gäller enligt andra stycket också vissa ersättningar enligt socialförsäkringslagstiftningen. I denna paragraf undantas även vissa uppräknade förmåner från skatteplikt. Det gäller t.ex. ersättning för barns skolgång i fråga om grundskola och gymnasieskola eller motsvarande. Skattefri ersättning för resor mellan och tidigare hemland kan avse såväl det land som arbetstagaren närmast kommer ifrån som tidigare hemland men får sammanlagt inte avse mer än två resor fram och åter per kalenderår för varje familjemedlem. Som framgår av regelns utformning skall det vara fråga om ersättning för faktiska utgifter. Till den del ersättning utbetalas utan att den motsvaras av faktiska utgifter tillämpas de regler som gäller för lön på grund av arbetet. Att utgifter som täcks av sådana ersättningar som inte skall tas upp, inte heller får dras av, framgår av 12 kap. 3 § tredje stycket IL. 23 a § Beslut om skattelättnader fattas av . 12 kap. 3 § Den föreslagna ändringen är en följd av att kretsen av personer som omfattas av reglerna i 11 kap. 22 § har utvidgats. Övergångsbestämmelser Lagen om beskattning av utländska forskare vid tillfälligt arbete i upphör att gälla vid utgången av men gäller dock fortfarande vid 2001 och tidigare års taxeringar enligt lagen (1999:1253) om upphävande av lagen (1984:947) om beskattning av utländska forskare vid tillfälligt arbete i . Beslut som har meddelats före och som innebär tillämpning av den upphävda lagen skall fortfarande gälla såvida inte ansökan om tillämpning av de nya bestämmelserna bifallits. Om en person som redan innehar ett arbete i ansöker om tillämpning enligt de nya bestämmelserna, skall prövningen av om förutsättningar föreligger att tillämpa dessa bestämmelser göras med utgångspunkt i förhållandena när arbetet i påbörjades. 6.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1999:1305) om 1 § I paragrafen föreskrivs att arbetstagare är den som tar emot ersättning och arbetsgivare är den som betalar ut ersättning dvs. samma begrepp som används i 1 kap. 6 § skattebetalningslagen (1997:483). 2 § I paragrafen finns bestämmelser av organisatorisk natur. Bl.a. anges hur många ledamöter och ersättare som skall ingå i samt hur de skall utses. som fr. o. m. ersätter forskningsråden skall lämna förslag på två ledamöter och två ersättare. För att få samma breda kompetens som tidigare bör dessa ledamöter och ersättare komma från de tre ämnesråd som motsvarar de tidigare Naturvetenskapliga, Medicinska och Humanistisk-samhälls- vetenskapliga forskningsråden. Att nämndens kanslifunktion ombesörjs av framgår av 12 § förordningen (1990:1293) med instruktion för skatte- förvaltningen. 3 § Normalt skall ersättare kallas endast vid förfall för ledamot. Av paragrafen framgår emellertid att en ersättare får kallas i stället för en ledamot i det fall han har särskild sakkunskap på det område som berörs av ärendet. 4 § Här anges först att antalet ledamöter normalt skall uppgå till fyra för att skall vara beslutför. Vidare anges att ärenden kan avgöras i en mindre sammansättning - tre ledamöter, bland dem ord- föranden - om de är ense om beslutet. 5 § I paragrafen finns en bestämmelse om omröstning i de fall det förekommer skiljaktiga meningar. 6 § Paragrafen innehåller bestämmelser om hur ärendet i inleds. Av första stycket framgår att ansökan skall vara skriftlig och att såväl arbetstagaren som arbetsgivaren har rätt att ansöka. I andra stycket regleras den tidsfrist inom vilken en ansökan om skattelättnader enligt denna lag skall ha kommit in till . 7 § Av paragrafen framgår att beslut om skattelättnader alltid skall innehålla uppgift om den tid beslutet avser. 8 § Paragrafen innehåller bestämmelser om vem som skall underrättas om beslutet. Av praktiska skäl skall beslutet sändas utöver till arbetstagaren om han är sökande till arbetsgivaren. Eftersom ett ärende inte bör kunna prövas utan att arbetstagaren får kännedom om beslutet, skall också denne underrättas även om han inte är sökande. I de fall arbetet inte påbörjats för ansökan kan det råda osäkerhet om vilken skattemyndighet som bör underrättas om beslutet. Det är därför lämpligt att arbetstagaren eller arbetsgivaren företer beslutet för den skattemyndighet som skall handlägga taxeringen av arbetstagaren. Även skall som det allmännas part få del av beslutet. 9 § En bestämmelse om rätt till överklagande av beslut föreslås i överensstämmelse med vad Lagrådet anfört. Beslutet får enligt bestämmelsen överklagas av arbetsgivaren, arbetstagaren och . Enligt andra stycket är det som för det allmännas talan i domstolen. Enligt tredje stycket krävs prövningstillstånd i kammarrätten. Övergångsbestämmelser Lagen skall gälla fr. o. m. , dvs. Bestämmelserna i lagen kan också tillämpas på arbetstagare som vid ikraftträdandet innehar ett arbete i , om de förutsättningar som anges i lagen förelåg när arbetet påbörjades. Skattelättnaden gäller i sådant fall för tid från . I dessa fall skall ansökan dock ha kommit in till . 6.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter 3 kap. 11 § I paragrafen föreskrivs att kontrolluppgiften skall innefatta även sådana ersättningar och den del av lönen som inte skall tas upp som intäkt enligt 11 kap. 22 och 23 §§ inkomstskattelagen (1999:1229). 6.4 Förslaget till lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483) 5 kap. 1 § I paragrafen föreskrivs att skatteavdrag skall göras endast på utbetalningar av ersättning för arbete, ränta och utdelning som skall tas upp som intäkt. 6.5 Förslaget till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) 9 kap. 1 § I denna paragraf görs endast en redaktionell ändring. I likhet med vad som gäller skall beslut omfattas av den sekretess som gäller i skatteärenden. Promemorians lagförslag Förslag till lagtext enligt alternativ 1 Förslag till lag om beskattning av utländska experter, forskare och andra nyckelpersoner vid tillfälligt arbete i Härigenom föreskrivs följande.