prop · GO031D27 · 2001-01-01 00:00:00 — Ett av de konsultförtetag som utvärderat programmet finner dock att målet skulle kunna nås om åtgärderna ges . Båda utvärderarna anser att det krävs förändringar av utformningen av åtgärderna för att uppnå effektivitet. Remissinstanserna delar utvärderarnas uppfattning vad gäller förutsättningarna att nå målet. De problem som beskrivs ovan har uppmärksammats också i tidigare utvärderingar av det energipolitiska programmet. Regeringen har därför givit i uppdrag att i samråd med och i samverkan med branschen ta fram förslag till förändringar i den del av det energipolitiska programmet som syftar till att åstadkomma en minskad elanvändning i bostäder och lokaler. Tidpunkten för redovisning av uppdraget framgår av nedanstående beskrivning. Regeringen informerade därför i den ekonomiska vårpropositionen om sin avsikt att i budgetpropositionen för återkomma med förslag på hur dessa åtgärder bör utformas för att bli mer kostnadseffektiva. För att skapa ekonomiskt utrymme för mer kostnadseffektiva åtgärder längre fram införde regeringen begränsningar i behandlingen av ansökningar om de befintliga bidragen. Genom senareläggningen av utbetalningar av medel skapas ett utrymme för metodutveckling och säkerställs att de nya åtgärderna får tillräckliga ekonomiska resurser. De förändringar som regeringen nu föreslår är avsedda att öka effektiviteten hos åtgärderna. Därmed ökar förutsättningarna att nå de uppsatta målen. Resultatinformation Fjärrvärme hade totalt 9 703 ansökningar motsvarande 22 000 lägenheter inkommit. Bidrag har beviljats i 6 504 fall motsvarande en bidragssumma på . Av dessa medel har totalt utbetalats. har i tre omgångar fördelat totalt till länsstyrelserna, varav avser utbetalningar . I den andra omgången som fördelades tog myndigheten hänsyn till dels skillnad i efterfrågan mellan länen och dels vilken typ av bostäder som ansökningarna avser. Län med många ärenden avseende småhus har prioriterats. Konvertering av direktelvärmda småhus prioriteras av flertalet länsstyrelser. Av beslutat stöd har (av antalet lägenheter) avsett småhus medan (av antalet lägenheter) avsett flerbostadshus. har uppskattat att beviljade bidrag kan leda till en minskning av den årliga elanvändningen för uppvärmning med ca 264 GWh. Kostnaden för konvertering per hus har sedan stödet infördes minskat med i storleksordningen 10 . Om målet med bidraget skall kunna nås måste dock kostnaden sänkas ytterligare. Konvertering till individuell bränsleeldning Det totalt beviljade beloppet uppgick till per . Fram till hade 7 690 ansökningar inkommit och hade 8 107 ansökningar inkommit. Det totalt ansökta beloppet per var . Det genomsnittliga bidraget per lägenhet är för småhusärenden . För flerbostadshus är det genomsnittliga bidraget per ärende och för lokaler . De vanligaste typerna av uppvärmningsform både bland ansökningar och bland beviljade bidrag är ved , flis eller pellettpanna samt värmepump. har uppskattat att beviljade bidrag kan leda till en minskning av den årliga elanvändningen för uppvärmning med 117 GWh. Eleffektminskande åtgärder Det totala antalet beviljade ansökningar uppgår till 17 599 st (per ) motsvarande ett belopp på . Av de ärenden där bidrag har beviljats utgörs huvuddelen av direktverkande elvärme. Den vanligaste bostadstypen där bidrag beviljats är egnahem. Den vanligaste åtgärden både vad gäller antal ansökningar och beviljade bidrag är effektvakt i kombination med kompletterande värmekälla. Det genomsnittliga bidraget per ansökan är och per lägenhet . har uppskattat att beviljade bidrag motsvarar en minskning av effektbehovet på omkring 59 MW och en minskning av elanvändningen för uppvärmning med ca 40 GWh. När det gäller effekten utgör den angivna minskningen skillnaden mellan effekten motsvarande huvudsäkringen före bidrag och huvudsäkring efter bidrag. Av det följer att den beräknade effektminskningen kan skilja sig högst väsentligt från verklig minskning av effekten. Då det gäller bidrag till kompletterande värmekälla var ett syfte att effektuttaget dvs. under höglastperiod skulle minska. Den uppföljning som har genomförts tyder dock på att åtgärden endast har en marginell effekt på eleffektbehovet under maxlast. Orsaken är att det minskade effektbehovet som blir resultatet av installation av exempelvis en kamin inträffar som inte sammanfaller med tidpunkten för det maximala effektbehovet i det nationella elsystemet. Regeringen föreslog därför i budgetpropositionen att verksamheten eleffektminskande åtgärder skulle upphöra. beslutade i enlighet med regeringens förslag (prop. 1999/2000:1, utg.omr. 21, bet. 1999/2000:NU3, rskr. 1999/2000:115). Regeringen beslutade i enlighet med detta genom ändring i förordningen (SFS 1997:635) att bidraget skulle upphöra. Solvärme I enlighet med budgetpropositionen (prop. 1999/00:1, utg.omr. 21, bet. 1999/00:NU3, rskr. 1999/2000:115) har regeringen analyserat formerna för ett investeringsstöd till solvärme med syfte att främja användningen av solvärmeteknik för uppvärmning av bostäder och att främja utvecklingen av mer kostnadseffektiv solvärmeteknik. har på uppdrag av regeringen i samverkan med och den berörda branschen lämnat förslag till utformningen av ett sådant stöd (dnr N1999/12760/ESB). Ett investeringsstöd till solvärme har därefter inrättats och av anslaget B1/35:2 har avsatts för statligt bidrag till ändamålet . Stödet regleras av förordningen (2000:287) om statligt bidrag till investeringar i solvärme, vilken trädde i kraft . Stödet har utformats så att bidragets storlek bestäms på grundval av solfångarens beräknade årliga energiproduktion och uppgår till ett belopp som motsvarar och per kWh. Detta främjar kostnadseffektiv teknik på ett mera ändamålsenligt sätt än ett stöd beräknat som en andel av godkända kostnader. Ett avtal mellan och branschen, representerad av (, SEAS), har upprättats. Genom detta avtal inrättas även en analysgrupp med representanter från , och . Analysgruppen har till uppgift att analysera stödets utfall, föreslå fortsatta åtgärder m.m. Som underlag för analysgruppens arbete och för uppföljningen av stödet planeras ett omfattande uppföljnings och utvärderingsprogram i samverkan mellan myndigheterna och branschen. Från stödets införande och fram till hade 681 ansökningar om bidrag inkommit. Av dessa har 205 beviljats bidrag med sammanlagt . Det totala stödbeloppet för de ansökningar som inkommit till och med beräknas till . Det är ännu för tidigt att utvärdera stödets effekter. Slutsatser Anslaget omfattar kortsiktiga åtgärder med syfte att minska användningen av el för uppvärmning av bostäder och lokaler. Ursprungligen innefattade åtgärderna stöd till ökat utnyttjande av fjärrvärme, stöd till konvertering från eluppvärmning med direktverkande el till annan distributionsform samt stöd till eleffektminskande åtgärder (energipolitiska beslut). Som framgår ovan har stödet till eleffektminskande åtgärder upphört. Målet med de två först nämnda åtgärderna är att minska användningen av el för uppvärmning av bostäder och lokaler. Målet med den sist nämnda åtgärden är att minska effektuttaget i småhus vid maxlast. Målet för stödet till fjärrvärmeutbyggnad är att den årliga elanvändningen skall minska med totalt av . De utvärderingar som genomförts visar att målet med åtgärden inte kommer att nås till 2002. Utvärderarna konstaterar dock att möjligheterna att nå målen skulle kunna öka om åtgärderna gavs en annan utformning. En av utvärderingsrapporterna visar att skillnaden i kostnad mellan åtgärder som beviljats bidrag respektive åtgärder för vilka medel verkligen betalats ut är relativt stor. Kostnaden per konverterad kWh för beviljade bidrag är /kWh medan den för utbetalda enbart är /kWh. Utöver detta medför de låga elpriserna att den privatekonomiska lönsamheten för de investeringar som omfattas av anslaget är alltför dålig. Regeringen har därför gjort bedömningen att det finns behov av vissa förändringar av de kortsiktiga åtgärderna för att nå en bättre måluppfyllelse. Som redovisats i den ekonomiska vårpropositionen har en omfördelning av anslagsbelopp gjorts över tiden. Omfördelningen innebar att medel flyttades respektive 2000 till 2001 respektive 2002. Beslutet innebär att tillgången på medel är relativt begränsad för att sedan öka väsentligt . påtalade regeringen ett behov av att se över utformningen av åtgärderna för minskad elanvändning i bostäder och lokaler. För att finansiera anslaget 35:10 Skydd för småskalig elproduktion minskas den beräknade ramen för anslaget 35:2 Bidrag för minskad elanvändning med för vart och ett av 2001 och 2002. En bedömning, baserad på utvärderingen av det energipolitiska programmet, skall göras i syfte att identifiera möjligheter att finansiera åtgärder med samma inriktning som den som finansieras via anslaget 35:2 och 35:3, . Det finns ett fortsatt behov av investeringsstöd till vindkraft. Regeringen föreslår att ytterligare skall få användas till investeringsstöd till vindkraft för vart och ett av . Denna förstärkning finansieras delvis genom att den beräknade ramen för anslaget 35:2 Bidrag för att minska elanvändning minskas med . Nivåhöjningen för vindkraftsstödet finansieras i övrigt genom omfördelningar inom anslaget 35:3 Bidrag till investeringar i elproduktion från förnybara energikällor. finansieras nivåhöjningen för vindkraftsstödet genom att den beräknade ramen för anslaget 35:2 Bidrag för att minska elanvändning minskas med detta år. Nivån för anslaget 35:2 Bidrag för att minska elanvändning föreslås därmed uppgå till . beräknas nivån för anslaget uppgå till . Mot bakgrund av de energipolitiska målen och vad som sagts ovan föreslog regeringen i budgetpropositionen att verksamheten främst skulle inriktas på utvecklingsprojekt. Detta arbete har innefattat stöd till ny teknik, nya systemlösningar, nya metoder för t.ex. samordnad upphandling. Målen med projekten är att uppnå kostnadsminskningar. Stöd till utbyggnad av fjärrvärmenät utgår bidrag till utbyggnad av fjärrvärmenät. Utveckling av åtgärderna för minskad elanvändning i bostäder och lokaler I budgetpropositionen föreslog regeringen att stödet ges en sådan inriktning att utnyttjande av ny teknik och nya metoder främjas. godkände denna inriktning av åtgärderna. Regeringen gav därför i uppdrag att utveckla åtgärderna för minskad elanvändning i bostäder och lokaler. Regeringen beslutade också att i förordningen (1997:634) om statligt bidrag till investering för ombyggnad och anslutning av eluppvärmda byggnader till fjärrvärme införa förändringar som innebär att endast sådana projekt stöds som innebär utnyttjande av ny teknik, och nya metoder och som syftar till att ny och billigare teknik utvecklas. I energimyndighetens uppdrag ingick: - att utvärdera de projekt som genomförs i enlighet med förordningen (1997:634) i dess nya lydelse och att med utgångspunkt från resultaten analysera behovet av förändringar av förordningen, - undersöka förutsättningarna för att delkonvertering skall omfattas av stödet, - undersöka förutsättningarna för samordnad upphandling. skall rapportera till regeringen . En delrapport lämnades . Den fortsatta utvecklingen mot allt lägre elpriser som motsvarande utveckling inte skett då det gäller fjärrvärmepriset har lett till vissa svårigheter då det gäller att genomföra projekt med ny teknik. Problem har även uppstått för planerade försök med samordnad upphandling. Myndigheten har beviljat bidrag till tre projekt för utveckling av ny teknik. Två av projekten har dock ännu inte påbörjats medan ett av projektet kommer att påbörjas . Vidare har påbörjat en studie av förutsättningarna att genomföra samordnad upphandling i . Studien kommer bl.a. att omfatta intervjuundersökningar bland aktörer och uppdatering av danska erfarenheter av samordnad upphandling. Myndigheten kommer även fortsatt att studera förutsättningarna för delkonvertering. Regeringens förslag: Regeringen föreslår att bidrag för minskad elanvändning återinförs . Åtgärden bör omfatta bidrag till utbyggnad av fjärrvärmenät, anslutning av fastigheter och lokaler till fjärrvärme, konvertering till individuell bränsleeldning samt stöd till solvärme i enlighet med vad som beskrivs ovan. Dessutom föreslår regeringen att även fortsättningsvis skall ha möjlighet att ge stöd till projekt som innebär utveckling av ny teknik och nya systemlösningar. Regeringen avser att se över bidragsreglerna, bl.a. avseende stödnivån, i syfte att stimulera kostnadseffektiva lösningar. Fortsatta åtgärder för att utveckla incitamenten för minskad elanvändning och energieffektivisering kommer att redovisas i den särskilda skrivelse som regeringen avser att lämna till (se även 3.6.3). 5.8.2 35:3 Bidrag till investeringar i elproduktion från förnybara energikällor Tabell 5.3 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 140 000 2001 Förslag 305 000 2002 Beräknat 168 000 Anslaget disponeras för bidrag till vissa investeringar inom energiområdet. Stödet lämnas i form av bidrag till investeringar i biobränslebaserad kraftvärme, vindkraftverk och småskalig vattenkraft samt för utveckling och provning av ett upphandlingsförfarande för ny teknik för elproduktion med förnybara energislag. Investeringarna i småskalig vattenkraft torde i huvudsak komma att gälla utnyttjande av redan befintliga regleringar samt förbättrad turbinteknik. Förordningen (1998:22) om statligt stöd till vissa investeringar inom energiområdet trädde i kraft . I förordningen finns bestämmelser om stöd till investeringar i biobränslebaserad kraftvärme, vindkraftverk och småskalig vattenkraft. Vad gäller upphandling av ny elproduktionsteknik så har det förslag till förordning som tidigare anmälts till Europeiska kommissionen för granskning enligt statsstödsreglerna återkallats. Det metodutvecklingsarbete som f.n. bedrivs av för detta stöd har tillsammans med Europeiska kommissionens arbete med ett direktiv för förnybar energiproduktion visat på behovet av en vidareutveckling av stödets utformning. Detta arbete har samordnats med det arbete som genomförts inom den interdepartementala arbetsgruppen för förnybar elproduktion som tillsattes av regeringen och vars arbete legat till grund för regeringens proposition Ekonomiska förutsättningar för elproduktion från förnybara energikällor (prop. 1999/2000:134). Regeringens överväganden godkände (prop. 1996/97:84, 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272) utformningen av ett flerårigt program för ett ekologiskt och ekonomiskt uthålligt energisystem. I programmet ingår bidrag till investeringar i biobränslebaserad kraftvärme, vindkraft och småskalig vattenkraft samt för utveckling av ett upphandlingsförfarande för ny teknik för elproduktion med förnybara energislag. godkände (prop. 1997/98:1, utg.omr. 21, bet. 1997/98:NU2, rskr. 1997/98:133) ekonomiska ramar för anslaget om sammantaget för perioden 2002. Resultatinformation Stöd till vindkraft och biobränslebaserad kraftvärme De investeringsstöd som infördes inom ramen energipolitiska program för biobränslebaserad kraftvärme, solvärme och vindkraft avslutades . Driftdata från vindkraftsprojekten framgår i tabell 5.4. Tabellen omfattar samtliga i byggda verk. Tabell 5.4 Vindkraft i 1995 1996 1997 1998 1999 Totalinstallerad effekt (MW)1 35 64 105 121 174 215 Elproduktion TWh 1 0,07 0,11 0,14 0,20 0,31 0,37 Antal verk 1 157 219 303 334 421 480 Tillkommande verk 62 84 311 872 742 522 Antal verk som beviljats stöd - - - - 146 49 1 Enligt statistik från . 2 Enligt Energimyndighetens statistik och beräkningar . Av tabellen framgår att har antalet aggregat drygt trefaldigats som den totala installerade effekten för de svenska vindkraftverken ökat över sex gånger. Denna utveckling kan sannolikt till största delen tillskrivas det statliga programmet. Vad gäller stödet till biobränslebaserad kraftvärme följs effekterna av energipolitiska program upp utifrån driftstatistik från anläggningar som beviljats stöd inom detta program. Sammanlagt beviljades - till totalt 44 anläggningar varav 16 var biobränsleeldade kraftvärmeanläggningar kopplade till fjärrvärmesystem och industriellt mottryck. Driftsdata för driftåren 1996 - 1999 för dessa 16 anläggningar visas i tabell 5.5. Tabell 5.5 Driftstatistik, kraftvärme och industriellt mottryck åren 1996 - 1999 1997 1998 1999 Antal anläggningar 15 16 16 16 Installerad eleffekt, MW 259 302 302 302 Beräknad elproduktion enligt ansökan, GWh 1 188 1 326 1 326 1 326 Beräknad fullasttid enligt ansökan, timmar 4 590 4 390 4 390 4 390 Beräknad värmeproduktion enligt ansökan, GWh 2 394 2 664 2 664 2 664 Utfall elproduktion, GWh1 754 748 869 803 Utfall värmeproduktion GWh 2 167 2 832 2 981 2 920 Utfall utnyttjandetid elproduktion, timmar 2 909 2 477 2 881 2 661 Källa: Av tabellen framgår att den årliga elproduktionskapaciteten för de beviljade anläggningarna uppgår till drygt 1 300 GWh, dvs. Utfallet av elproduktionen är dock lägre än den beräknade. Det finns olika orsaker till detta. Samtliga år har varit mildare än normalår vilket gett lägre behov av värme och även lägre möjlig elproduktion. Anläggningar med rökgaskondensering installerad har utnyttjat denna vilket också lett till minskad elproduktion. Låga elpriser gör det dessutom mindre intressant att producera el. energipolitiska program Bidrag till investeringar i biobränslebaserad kraftvärme Totalt har 27 ansökningar om bidrag inkommit till . Av dessa har sex återtagits och de ansökta beloppen uppgår sammanlagt till , vilket är avsevärt högre än det belopp, , som har anvisats för investeringsstödet under den femåriga programperioden. har tio anläggningar beviljats bidrag. De tio projekt som beviljats bidrag svarar enligt uppgifter i ansökningarna för (880 GWh) av målet på 750 GWh och tar i anspråk (445 miljoner) av den totala bidragsvolymen på . Med de tio beviljade projekten är således anvisade medel ianspråktagna för hela perioden. Den genomsnittliga utnyttjandetiden blir enligt ansökningarna och kostnadseffektiviteten 1,98 kWh per bidragskrona. Bidrag till investeringar i vindkraftverk har beviljat bidrag för 49 vindkraftsaggregat. Totalt beviljat belopp var 64,4 miljoner. Utbetalt belopp till färdigbyggda vindkraftverk uppgick till . togs 52 vindkraftverk med en total effekt på 41 MW i drift. Den årliga produktionen från dessa beräknas till 91,3 GWh. anger att alla större aktörer på vindkraftsmarknaden har planerat för en fortsatt stark utbyggnad av vindkraften. Några har även långt gångna planer på anläggningar till havs och i fjällregionen. Utbyggnadstakten bedöms av bli högre än . Vid slut hade 202 verk beviljats stöd inom programmet. Elproduktionen från dessa verk beräknas till 292 GWh. bedömer att målet på el från vindkraft kommer att nås. Bidrag till investeringar i småskaliga vattenkraftverk har på regeringens uppdrag, i samråd med , , föreskrivit vilka miljökrav ett vattenkraftverk av aktuell storlek skall uppfylla för att anses som miljöanpassat. En viktig aspekt är de kultur- och miljöhänsyn som i samband med utbyggnaden. Sammanfattningsvis innebär dessa riktlinjer att i princip bara effektivisering, ombyggnad eller återuppbyggnad av befintliga anläggningar kan komma ifråga för bidrag. En gällande vattendom måste finnas. Totalt har 25 ansökningar inkommit och bidrag söks med totalt . har åtta anläggningar beviljats stöd med totalt . Elproduktionen i dessa verk uppskattas till 7,5 GWh . Av de vattenkraftverk som beviljats statligt investeringsstöd har fyra tagits i drift. Dessa verk beräknas producera 5,1 GWh . bedömer att det blir svårt att nå målet om en ökad årlig elproduktion från små vattenkraftverk med . Bidrag till investeringar i upphandling av ny elproduktionsteknik skall utveckla ett upphandlingsförfarande i syfte att reducera kostnaderna för elproduktion från förnybara energikällor. Målet är att därmed öka etableringen på marknaden av ännu ej kommersiellt etablerad teknik. har på regeringens uppdrag i skrivelse daterad redovisat en samlad bedömning av de hittillsvarande erfarenheterna av det pågående metodutvecklingsarbetet för upphandling av ny elproduktionsteknik. har information om olika länders metoder för att gynna förnybar energiproduktion inhämtats. Utifrån dessa erfarenheter har ett urval metodalternativ identifierats som mest lämpliga att bearbeta för anpassning till den svenska elmarknaden. Bearbetningen har skett med utnyttjande av extern expertis inom områdena teknik, ekonomi och marknadsföring. betonar behovet av att det fortsatta arbetet samordnas med det fortsatta arbetet med ett system för främjande av småskalig elproduktion (prop. 1999/200:134) samt även en harmonisering med de metoder som växer fram inom EU. Slutsatser Enligt energipolitiska beslut är målet för biobränslebaserad kraftvärme att - 2002 öka tillförseln av el från biobränslebaserad kraftvärme med . De beviljade ansökningarna innebär att målet bedöms uppnås. I samtliga tio projekt har beslut tagits om att bygga kraftvärme- eller mottrycksanläggningar. Målet för vindkraft är att - 2002 öka tillförseln av el från vindkraftverk med . bedömer att målet kommer att nås. Målet för småskalig vattenkraft är att 2002 öka tillförseln av el från vattenkraftverk med . Utifrån de riktlinjer som ställts upp bedömer att det blir svårt att nå målet. Regeringen bedömer att verksamheten har förutsättningar att bedrivas ändamålsenligt. Vad gäller metodutvecklingsarbetet för upphandling av ny elproduktionsteknik gör regeringen i likhet med bedömningen att en samordning är nödvändig av verksamheten med det påbörjade utredningsarbetet för att utveckla ett system för certifikatshandel baserat på kvoter för användning av el från förnybara energikällor (dir. 2000:56). Beräkning av anslagsnivå För att finansiera anslaget 35:10 Skydd för småskalig elproduktion minskas den beräknade ramen för anslaget 35:3 Bidrag till investeringar i elproduktion från förnybara energikällor med för vart och ett av . Indragningen skall belasta den planerade ramen för småskalig vattenkraft med , respektive den planerade ramen för upphandlingsförfarande för ny elproduktionsteknik med , för vart och ett av . En bedömning, baserad på utvärderingen av det energipolitiska programmet, skall göras i syfte att identifiera möjligheter att finansiera åtgärder med samma inriktning som den som finansieras via anslaget 35:2 och 35:3, . Det finns ett forsatt behov av investeringsstöd till vindkraft. Regeringen föreslår att ytterligare skall få användas till investeringsstöd till vindkraft för vart och ett av . Denna förstärkning finansieras delvis genom att den beräknade ramen för anslaget 35:2 Bidrag för att minska elanvändning minskas med . Nivåhöjningen för vindkraftsstödet finansieras i övrigt genom en omfördelning inom anslaget 35:3 Bidrag till investeringar i elproduktion från förnybara energikällor på så sätt att den planerade ramen för stöd till småskalig vattenkraft minskas med och att den planerade ramen för upphandlingsförfarande för ny elproduktionsteknik minskas med . finansieras nivåhöjningen för vindkraftsstödet genom att den beräknade ramen för anslaget 35:2 Bidrag för att minska elanvändning minskas med detta år. Effekten av dessa finansieringar redovisas på anslagsnivå i tabellen nedan.