prop · GO03120 · 2001-06-13 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2000/01:120 redogörelse för företag med statligt Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse för förvaltningen av statens företagsägande samt för verksamheten i de företag som hade ägande i vid årsskiftet 2000/01 samt affärsverken. Bilaga 1 redogörelse för företag med statligt ägande .............. Bilaga 2 Kompletteringar och riktlinjer............................................. Hel- och delägda företag ............................................................... Bostadsgaranti, AB ......................................................... A/O Dom Shvetsii........................................................... Kanalbolag, AB ...................................................... Svensk-Danska broförbindelsen AB, ............. 2.50Swedish ()186 A/S .............................................................. SKD företagen AB .......................................................... , SGAB (i likvidation) ............. Bilaga 3 Tabell över föreslagna och definitiva utdelningar Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ......... Regeringen lämnar en redovisning till av förvaltningen av företag med statligt ägande samt en redogörelse för företagens verksamhet, resultatutveckling m.m. I det följande lämnas uppgifter om utvecklingen i fråga om förvaltningen av statens företagsägande fram . I redovisningen ingår dels aktiebolag vars aktier ägs av departementen, dels de fyra affärsdrivande verken , , och . ombildades till aktiebolag . Ursprungligen fattades ett beslut i (prop. 1980/81:22, bet. 1980/81:NU29, rskr. 1980/81:147) om att regeringen skulle lämna en årlig redogörelse för företag med statligt ägande. utgav regeringen en mer lättillgänglig version av skrivelsen. Liksom utgör denna i sin helhet regeringens årliga redogörelse (bilaga 1). I syfte att öka genomlysningen av staten som ägare och företagen med statligt ägande publicerar kvartalsrapporter över företag med statligt ägande. I skrivelsen ingår också uppgifter om de riktlinjer och riksdagsbeslut som ligger till grund för företagens verksamhet, uppgift om de nya styrelser som utsetts på bolagsstämmorna eller genom regeringsbeslut (bilaga 2). I tabell redovisas föreslagna och i vissa fall definitiva utdelningar gjorda avseende (bilaga 3). Även i årets redogörelse har en rad förbättringar genomförts. En grundläggande förändring är att för varje företag redovisas mer fullständiga resultat- och balansräkningar, vilket gör redovisningen tydligare. I sammanställningarna följer nu också sedvanliga konventioner rörande redovisningsinformation. En ytterligare förbättring är att en konsoliderad balans- och resultaträkning redovisas. Denna redovisning ger en mer samlad, rättvisande och tydlig bild över statens samlade företagsengagemang och de totala värden som finns i den företagssfären. Liksom föregående år ingår bland annat uppgifter om miljö- och jämställdhetsarbete och mångfald samt andel kvinnor och män. För att den intresserade skall kunna finna mer information finns uppgifter om respektive företags hemsida. I kapitlet om de statliga ägarpolitiken har framför allt förvaltningsavsnittet utökats med en redovisning över förvaltningskostnader avseende bland annat departementens interna kostnader och köpta tjänster. I avsnittet om den statliga företagssfären har införts branschöversikter för att belysa under vilka förutsättningar företagen med statligt ägande verkar. I den siffermässiga presentationen och även i den skriftliga analysen av den statliga företagssfären har en väsentlig förändring införts i och med att företagen delats upp i två huvudgrupper: företag som verkar under marknadsmässiga villkor och krav, och företag som har särskilda samhällsintressen. Genom denna uppdelning ges en mer rättvisande bild som analysen av såväl hela portföljen som de enskilda Skr. 2000/01:120 företagens resultat och måluppfyllelse underlättas. Denna redogörelse liksom kvartalsrapporterna finns även att tillgå på engelska eftersom regeringen mött ett stort intresse från utlandet för den svenska modellen för förvaltningen av företag med statligt ägande. Bilaga 1 och 3 finns endast i det tryckta dokumentet och saknas alltså i det elektroniska dokumentet. redogörelse för företag med statligt ägande Bilaga 1 finns under följande adress 2 Hel- och delägda företag A-Banans aktier förvaltas till lika delar av och . Bolagets verksamhet finansieras genom löpande fakturering av dess kostnader till de båda ägarna. Därutöver erhåller A-Banan vissa intäkter genom en särskild kontroll- och övervakningsersättning från , det bolag som det privata näringslivet bildat för att på uppdrag av A- Banan genomföra projektet. är det första infrastrukturprojektet i landet som samfinansieras av staten och det privata näringslivet. Delegationen för infrastrukturinvesteringar (K 1991:04) i uppdrag av regeringen att genomföra upphandlingen av projektet. bildades för att dels administrera den fortsatta upphandlingen, dels samla statens rättigheter och skyldigheter i projektet (prop. 1993/94:39). Bolaget har vidare till uppgift att som ägare till och part i Agreement följa utvecklingen av verksamheten samt återbetalningen av det statliga villkorslånet. öppnades för flygpendeltrafik, Express, . öppnades även anläggningen för den regionala och nationella tågtrafiken. Bårström, , ordförande , , ordförande , , vice ordförande , , , arbetstagarrepresentant , arbetstagarrepresentant , arbetstagarrepresentant beslutade att staten i samverkan med vissa näringslivsorganisationer skulle bilda ett centralt aktiebolag med uppgift att dels verka för företagsutveckling och dels äga aktier i ett antal regionala bolag, vars verksamhet skall vara att bedriva rådgivning och finansiering (prop. 1993/94:40, bet. 1993/94:NU11 rskr. 1993/94:80). De övergripande målen för verksamheten är att främja tillväxt och förnyelse i svenskt näringsliv genom att via rådgivning, finansiering och kontakt- skapande insatser bidra till att nya företag startas och att de små företa- gen får en lönsam tillväxt. ALMI:s kunder är företag med mindre än 250 anställda och då särskilt företag med mindre än 50 anställda. Efter beslut ombildades varav bl.a. Akademiska hus bildades (prop. 1992/93:37, bet. 1991/92:FiU8, rskr. 1992/93:123). Akademiska hus skall långsiktigt upprätthålla värdet i statens innehav av högskolefastigheter och garantera att fastighets- och förmögenhetsförvaltningen genomförs på ett kompetent sätt. , Hans, arbetstagarrepresentant Seradji, Parzin, arbetstagarrepresentant Regeringen har, efter bemyndigande, träffat avtal med Apote- ket AB om bolagets verksamhet i enlighet med lagen (1996:1152) om handel med läkemedel m.m. (prop.1996/97:27, bet. 1996/97:SoU5, rskr. 1996/97:58 och prop.1998/99:1, bet. 1998/99:SoU1, rskr. 1998/99:104). Riktlinjerna för verksamhet lades fast i samband med bolagets bildande (prop. 1970:74, bet. 1970:2LU, rskr. Därefter har riktlinjerna ändrats 1985 (prop. 1984/85:170, bet. 1984/85:SoU29, rskr. 1984/85:357) och 1996 (prop.1996/97:27, bet. 1996/97:SoU5, rskr. 1996/97:58). Mot bakgrund av förslagen i hu- vudbetänkande Läkemedel i vård och handel (SOU 1998:28) om att kon- kurrensutsätta detaljhandel med läkemedel har regeringen i prop. 1998/99:106 Vissa ändringar i läkemedelsförmånen m.m. redovisat som sin bedömning att det inte är aktuellt att förändra ensam- rätten för att bedriva detaljhandel med läkemedel. band med riksdagsbehandlingen av propositionen avslog mo- tioner om avveckling av apoteksmonopolet (bet. 1998/99:SoU14, 1998/99:209). Skoglösa, , arbetstagarrepresentant , , arbetstagarrepresentant, suppleant Utterström, , arbetstagarrepresentant, suppleant ombildades till affärsverk med uppgift att förvalta statens skogs- och jordbruksmark. Dess myndighetsuppgifter övergick till andra myndigheter och har verksamheten varit kommersiell. Genom beslut i (prop. 1990/91:87, bet. 1990/91:NU38, rskr. 1990/91:318) överfördes verksamhet till ett statligt ägt aktiebolag, AssiDomän. Detta bolag som även inklude- rar de tidigare statliga skogsbolagen, NCB och , ålades marknads- mässiga avkastningskrav. Knappt hälften av aktierna i sål des på förslag från regeringen till institutioner och allmänhe ten (prop. 1991/92:69). Statens andel uppgår efter Sveaskogsaffären till . Bolaget bildades av dåvarande Svenska Byggnadsentreprenörföre- ningen (numera Byggindustrier). Verksamheten bestod ur- sprungligen av att ställa garantier vid ny- och ombyggnad av bostads- rättslägenheter. introducerades en tioårsgaranti för köpare av nyproducerade småhus. Denna garanti gjordes 1984 till villkor för stat- liga lån (senare för räntesubventioner) till egnahem och småhus med bo- stadsrätt. I samband därmed inträdde staten som hälftenägare i bolaget (prop.1983/84:41, bet. 1983/84BoU8, rskr. 1983/84:64. moti- verade beslutet med att det mot bakgrund av bolagets starka ställning när det gäller utfärdande av produktionsgarantier och ansvarsutfästelser var rimligt att staten skaffade sig ett inflytande över verksamheten. Strategin är att med en liten organisation upprätthålla en hög nivå när det gäller granskning av byggföretag, projekt och handlingar för att kunna teckna garantier som ger ett gott konsumentskydd för köpare av nya bostadsrätter och egnahem. , , ordförande , , , , , , Efter beslut ombildades med följd att bl.a. Akademiska hus och bildades (prop. 1992/93:37, bet. 1997/92:FiU8, rskr. 1991/92:107). upp- drag är att som fastighetsföretag långsiktigt uppnå högsta möjliga totala avkastning på det egna kapitalet. Bolaget ägs till av (f.d. ) som är ett av staten helägt har ingen operativ verksamhet. AB har två dotterbolag: Vasallen och . Kjällbring, , arbetstagarrepresentant Nuder, , ordförande , , vice ordförande Kjällbring, , arbetstagarrepresentant 2.9 A/O Dom Shvetsii I samband med det tidigare statliga förvaltningsaktiebolaget lik- vidation 1993 överfördes vissa innehav till staten och vissa aktier, främst i delägda bolaget, till Förvaltningsaktiebolaget . Förvaltningen av bolaget har skötts i samarbete med . Några sär- skilda mål för verksamheten har inte givits. Bieder, , arbetstagarrepresentant 2.12 Kanalbolag, AB AB kanalbolag bildades i samband med påbörjandet av byg- gandet av kanalen. Bygget av var klart när kanalen in- vigdes. var kanalen i privat ägo då bolaget övertogs av staten. Den senaste privata ägaren utgjordes av intressen inom Wallen- bergsfären. blev AB kanalbolag ett dotterbolag till dåva- rande . I samband med beslut om riktlinjer för att föra över verksamheter vid till aktiebolags- form behandlades även det framtida ansvaret för AB kanalbolag (prop. 1991/92:134, bet. 1991/92:NU33, rskr. 1991/92:351). ansåg att det är en statlig angelägenhet att ansvara för att rustas upp och drivs så att kanalens värde som kulturhistoriskt byggnadsverk och ett attraktivt turistmål kan vidmakthållas. Staten skall även i fortsättningen äga AB kanalbolag där kanalbolaget och kanalfastigheten även i fortsättningen skall vara en sammanhållen enhet. Finansieringen av kanalens upprustning skall tillförsäkras genom stats- maktens försorg. Janérus, , ordförande , , vice ordförande , , arbetstagarrepresentant, suppleant , arbetstagarrepresentant, suppleant På förslag av utredningen om ett tekniskt forskningsinstitut i (SOU 1997:37) bildades bolaget med inriktning mot mikroelektronikbaserade system efter riksdagsbeslut (prop. 1997/98:1, prop. 1997/98:114, bet. 1997/98UbU17, rskr. 1997/98:271). Enligt den grundprincip som lades fast genom propositionen och riksdagsbeslutet skulle institutet erhålla viss statlig basfinansiering för driften men dess huvudsakliga finansiering efter uppbyggnadsskedet skulle utgöras av uppdragsforskning med medel från näringslivet. I samband med budget- propositionen 2000 beslöts om driftsbidrag om (prop. 2000/01:1). I enlighet med beslut bildades holdingbolaget till av staten och till av och Kompe- tensutveckling (prop. 1996/97:150, bet. 1996/97:FiU20, rskr. 1996/97:284). Syftet med verksamheten är bl.a. att äga och förvalta ak- tier eller andelar i bolag som bedriver industrinära forskning, att främja industriforskningsinstitutens långsiktiga kompetensutveckling att främja samverkan mellan industriforskningsinstitut, universitet, högskolor och svenskt näringsliv samt att främja en ändamålsenlig struktur inom indust- Kasernen bildades med fastigheter AB som majoritetsägare och med staten som delägare. förvärvade staten alla aktier i som en följd av den statliga reformen inom lokalförsörj- ningen bolaget (prop.1991/92:44, bet.1991/92:FiU8, rskr. 1991/92:107). Bolaget har till uppgift att tillhandahålla främst korttidsbostäder åt För- svarsmakten. Alvemur, , ordförande är nationalscen för talteater. Nationalscensuppdraget definie- rades senast i Kulturpolitik prop. 1996/97:3. Det innebär att skall vara den i ledande institutionen inom sitt konstområde, vara ett föredöme för andra scener, vårda och främja det svenska språket och det nationella kulturarvet inom sitt konstområde, nå en stor och bred pu- blik, ha en bred repertoar samt kunna hävda sig i jämförelse med de främsta scenerna utomlands. , , ordförande , Låftman, , Per Göranzon, , arbetstagarrepresentant , arbetstagarrepresentant , , arbetstagarrepresentant, suppleant , , arbetstagarrepresentant, suppleant Operan är nationalscen för opera och balett. Nationalscensuppdraget de- finierades senast i Kulturpolitik prop. 1996/97:3. Det innebär att Operan skall vara den i ledande institutionen inom sina konstområden, vara ett föredöme för andra scener, vårda och främja det nationella kul- turarvet inom sina konstområden, nå en stor och bred publik, ha en bred repertoar samt kunna hävda sig i jämförelse med de främsta scenerna utomlands. , Hans, ordförande , , Gleisner, , arbetstagarrepresentant , , arbetstagarrepresentant, suppleant , , arbetsstagarrepresentant, suppleant Riktlinjerna för , f.d. , lades fast i samband med bolagiseringen av AMU-gruppen 1993 (prop. 1992/93:152, bet. 1992/93:AU6, rskr. 1992/93:75). Överlåtelsen av verksamheten regleras i ett avtal mellan staten och . Med anledning av propo- sitionen Kapitaltillskott m.m. till (prop. 1996/97:55, bet. 1996/97:AU6, rskr. 1996/97:108) tillfördes bolaget som ett ägartill- skott . Därefter har förändringar av- seende inriktning och organisation genomförts ( skr. 1996/97:95 bet. 1996/97:AU6, rskr. 1996/97:189). Vid ordinarie bolagsstämma 1997 an- togs ett ägardirektiv för överlämnande till styrelsen. Ägardirektivet syftar till att tydliggöra ägarens syn på verksamhetens inriktning samt ägarens förväntningar och krav på bolaget. , Bo, ordförande Sprängare, , ordförande , , , , , , , , arbetstagarrepresentant , arbetstagarrepresentant , arbetstagarrepresentant Kohkoinen, , arbetstagarrepresentant, suppleant Thornéus, , arbetstagarrepresentant, suppleant , , arbetstagarrepresentant, suppleant bildades efter ombildande av luftfartsfonden till en affärsverksfond och av luftfartsstyrelsen till ett affärsdrivande verk (prop. Det affärsdrivande verket fick benämningen Luftfarts verket. Som skäl angavs bl.a. att verksamheten skulle få bättre affärsmäs siga förutsättningar och kunna drivas effektivare. har i uppdrag att skapa förutsättningar för ett säkert, effektivt och miljöan- passat flyg som kan tillgodose människors och näringslivets behov av resor och godstransporter, bl.a. genom att tillhandahålla, driva och ut- veckla statens flygplatser och flygtrafiktjänster. huvud- uppgifter är att främja utvecklingen av den civila luftfarten, att ansvara för statens flygplatser för civil luftfart, att utöva tillsyn över flygsäker- heten för den civila luftfarten, att svara för skyddet av miljön mot förore- ningar från den civila luftfarten, att ansvara för flygtrafiktjänst i fred för civil och militär luftfart, att ombesörja beredskapsplanläggning för civila flygtransporter. ansvarar för delfunktionen Flygtransporter inom funk- tionen Transporter inom den civila delen av totalförsvaret. Adelsohn, , ordförande Dittmer, , arbetstagarrepresentant, suppleant , , arbetstagarrepresentant, suppleant Som ett led i statens åtgärder för att stärka det finansiella systemet köpte staten in samtliga utestående aktier i (1991/92: 153, bet. 1991/92:NU36, rskr. I enlighet med tidigare beslut tog staten det första steget i en utförsäljning av statens aktier genom att sälja . Haulrik, , arbetstagarrepresentant Roukala-Huvärinen, , arbetstagarrepresentant Finskas, , arbetstagarrepresentant bildades för att främja företagande i . Verksamheten bygger på samarbete mellan staten, och stif- telsen Norrlandsfonden. , Per E. , Per E. Grundbeslut: Förändrad verksamhet för (prop. 1993/94:38, bet. 1993/1994:TU9, bet. 1993/94:TU1, rskr.1993/94:119). Kompletterad med Postens finansiella tjänster (prop. 1995/96:3, bet. 1995/96:NU3, rskr. 1995/96:41). , , arbetstagarrepresentant, suppleant Strömbäck, , arbetstagarrepresentant, suppleant beslutade att den dåvarande stiftelsen skulle bli aktiebolag (prop. 1991/92:91, bet 1991/92:AU16, rskr. 1991/92:249). Aktiebolaget består av ett moderbolag och dotterbolag. äger samtliga aktier i dotterbolagen. Omvandlingen skedde för att före- tagsgruppen därigenom skulle få bättre affärsmässiga förutsättningar för sin verksamhet och verksamheten skulle bli effektivare. aktiebolagsformen en ansvars- och befogenhetsfördelning som är klar, känd och beprövad av samarbetspartners och konkurrenter, nationellt och Uppgiften för är att anordna, leda och samordna verksam- het, som bedrivs inom koncernen för att ge utvecklande och meningsfullt arbete åt arbetshandikappade där behoven finns. fylla vissa resultatkrav i fråga om sysselsättningsvolym, effektivitetsför- bättringar, rekrytering av vissa grupper arbetshandikappade samt ifråga om andel anställda som lämnar för arbete på den re- Tidlund, , ordförande Frideborger, , arbetstagarrepresentant Litzell, , arbetstagarrepresentant Gardelin, , arbetstagarrepresentant, suppleant , , arbetstagarrepresentant, suppleant SAS-samarbetet etablerades genom retroaktiv tillämp- ning av ett konsortialavtal som slöts mellan de dåva- rande nationella moderbolagen i konsortiet. godkändes av de tre ländernas regeringar och följdes av ett avtal mellan de tre ländernas regeringar rörande samarbete på luftfartens om- råde. Detta avtal gäller så länge samarbetet i SAS upprätthålls. Vidare utfärdades parallella koncessioner för moderbolagens flygtra- fik. Tillsammans utgör dessa beslut grundvalen för det skandinaviska luftfartssamarbetet. gällande svenska koncession beslutades av rege- ringen 1988 efter hörande av . förlängdes se- nast genom regeringsbeslut . godkände en föreslagen förlängning av SAS-samarbetet till (prop. 1996/97:126, bet. 1996/97:TU9, rskr. 1996/97:232). , Bo, ordförande , , vice ordförande beslutade att införa en gemensam, offi- ciell miljömärkning i . Man valde Svanen som symbol, en variant av Nordiska ministerrådets logotyp. Regeringen gav SIS Standardiseringen i uppdraget att sköta Svanmärkningen. har SIS Miljömärkning även hand om den europeiska miljömärkningen EU-blomman. blev SIS Miljömärkning ett aktiebolag, ett dotterbolag till med staten som delägare (). SIS är en oberoende ideell förening med en styrelse som representerar näringsliv och samhälle. Verksamheten drivs utan vinstsyfte och finansieras genom licensavgifter och statsan- slag. är organiserad i två avdelningar: en för krite- rieutveckling och en för licensfrågor, d.v.s. licensansökningar, företags- kontakter och marknadsföring. Thiberg, , ordförande , , ordförande , Aldenmark, , arbetstagarrepresentant , arbetstagarrepresentant , arbetstagarrepresentant blev affärsverk då bl.a. beslutade att fick disponera sina avskrivningsmedel för finansiering av investeringar (prop. 1986/87:100). har till uppgift att se till att sjöfart kan bedrivas året runt i svenska farvatten och på samtliga svenska hamnar av betydelse under säkra och effektiva former. skall även verka för säkerheten ombord på svenska fartyg, oberoende av farvatten. Vidare skall Sjöfarts- verket arbeta för att sjöfarten miljöanpassas. ansvarar för delfunktionen Sjötransporter inom funktio- nen Transporter inom den civila delen av totalförsvaret. Färm, , ordförande , , arbetstagarrepresentant, suppleant Hoffrén, , arbetstagarrepresentant, suppleant , , arbetstagarrepresentant, suppleant SOS Alarm ägs av (), () och (). På deras uppdrag ansvarar bolaget för SOS-tjänsten i , genom att ta emot och förmedla larm nöd numret 112. För kommunernas räkning alarmeras räddningstjänsten och för landstingen alarmeras och dirigeras Skr. 2000/01:120 ambulanstrafiken. På uppdrag av landstingen ansvarar SOS Alarm även Bilaga 2 , , vice ordförande , , vice ordförande Rålin, , arbetstagarrepresentant 2.31 SP , AB är ett av staten helägt bo- lag för teknisk utvärdering, mätteknik, provning, forskning och utveck- ling samt certifiering av produkter och kvalitetssystem. Verksamheten startade under namnet . SP Prov- nings- och forskningsinstitut bildades sedan beslutat överföra verksamheten i till det nybildade bolaget (prop. 1992/93:239, bet. 1992/93:NU32, rskr. 1992/93:384). De ekonomiska målen är formulerade i den nämnda pro- positionen som föregick bolagiseringen. Verksamheten skall generera de överskott som erfordras för investeringar och utveckling hos ett teknik- och på en europeisk nivå. Avkastningskraven skall ställas utifrån normala kommersiella bedömningar med beaktande av verksam- hetens förutsättningar. , , arbetstagarrepresentant, suppleant , , arbetstagarrepresentant, suppleant I en strävan att renodla till ett rent kommersiellt fastig- hetsbolag bildades som delades ut till staten (prop. 1997/98:137). I propositionen står bl.a. föl- jande: Gemensamt för statliga ändamålsfastigheter är att de är starkt för- bundna med en viss statlig verksamhet och att de inte kan förvaltas på renodlat kommersiella grunder. Ett motiv för ett långsiktigt statligt ägande av ändamålsfastigheter är att kunna erbjuda statlig verksamhet långsiktiga och stabila förutsättningar. Inriktningen på en fastighetsrörelse av ändamålskaraktär bör vara att stödja den myndighet som brukar ändamålslokalerna i sin verksamhet. Ett självklart mål bör vara att optimera kundnyttan, dvs. att till en given hyresnivå erbjuda maximal nytta i form av t.ex. funktionella lokaler, hög standard och god service. Regeringen anser att bolag och verk som äger ändamålsfastigheter skall bedriva verksamheten på ett kostnadseffektivt sätt. Avkastningskra- ven skall bestämmas utifrån affärsmässiga principer med beaktande av risktagande. Cling, , arbetstagarrepresentant, , Hans, arbetstagarrepresentant, (AB Väginvest) etablera- des /91 i syfte att hantera sådana hel- och delägda bo- lag som bildas i anslutning till avgifts- och lånefinansierade väg- och broprojekt (projektfinansieringsbolag). AB Väginvest är ett av staten hel- ägt bolag som konsolideras i balansräkning. Bolaget förval tas enligt beslut av regeringen av Kommunika- tionsdepartementet. AB Väginvest äger och förvaltar aktier i () , () och (). Väginvests verksamhet skall omfatta skilda former av projektfinansie- ring av infrastrukturanläggningar, att äga och förvalta aktier, andelar och andra rättigheter i bolag och skall bedrivas inom vägsektorn och banhåll- ningsområdet (prop. 1997/98:150). , Bo, ordförande , , , , arbetstagarrepresentant , arbetstagarrepresentant , , arbetstagarrepresentant, suppleant , , arbetstagarrepresentant, suppleant Bolaget svarar för att omhänderta, behandla och destruera farligt avfall åt kommuner och företag. Huvudägarens, , en gagemang i regleras i ett aktieägaravtal. Bland annat skall engagemanget vara långsiktigt och verksamheten bedrivas på ett miljöan passat och kommersiellt sätt. beslutade att bemyndiga regeringen att sälja aktier i (prop. 1991/92:69, bet. 1991/92:NU10, rskr. 1991/92:92).