prop · GP031d7 · 2001-09-20 00:00:00 — lämnades 223 nya skyddsrumsbesked men av dessa upphävdes 55 . har tio skyddsrumsbesked lämnats. Stödet till frivilligorganisationernas utbildningsinsatser bidrar på ett betydande sätt till människors kunskap om och intresse för frivilligorganisationernas arbete samt förbättrar den enskildes förmåga att agera på rätt sätt såväl vid olyckor, katastrofer och svåra påfrestningar som under höjd beredskap. Regeringen anser därför att denna verksamhet även fortsatt skall ges ett betydande stöd. Det nya manöversystemet för utomhusvarning i samhället kommer att minska kostnaderna för drift och underhåll även om det medfört höga investeringskostnader. Det nya systemet innebär att det finns goda möjligheter till effektiv och flexibel varning i samband med allvarliga olyckshändelser. Förmågan inom funktionen Psykologiskt försvar är beroende av att beredskapen är god inom centrala myndigheter, länsstyrelser, landsting och kommuner bl.a. när det gäller förekomst av befattning som informationsansvarig, upprättande av planer för informationsberedskap och övningsverksamhet. Re- geringen bedömde att funktionen hade en godtagbar förmåga vid utgången av 1999. Detta avsåg då förmågan i både nuvarande och ett förändrat omvärldsläge som omfattar en ettårig anpassningsperiod. Denna bedömning kvarstår även . Regeringen bedömer vidare att de åtgärder som vidtagits för att förbättra funktionens förmåga har genomförts på ett godtagbart sätt. Regeringen uppdrog åt ÖCB att i samverkan med SPF genomföra en funktionsgenomgång av funktionen Psykologiskt försvar. Överstyrelsen överlämnade en rapport till regeringen. I rapporten redovisas ett antal förslag för att utveckla funktionen. Överstyrelsen föreslår bl.a. att en samverkan bör komma till stånd mellan ledning och information i fråga om alla operativa verksamheter inom totalförsvaret, att benämningen Psykologiskt försvar bör övervägas då den bedöms olämplig, att SPF bör medverka som en resurs vid större händelser och att det bör övervägas hur en bättre samordning av forskningen kan komma till stånd samt att frivilligorganisationernas roll i informationssammanhang utreds. Mot bakgrund av att Sårbarhets- och säkerhetsutredningen i betänkandet Säkerhet i en ny tid (SOU 2001:41) föreslår vissa organisationsförändringar som berör SPF avser regeringen att ta ställning till ÖCB:s rapport i samband med att utredningens förslag behandlas i proposition . Förmågan inom funktionen Ordning och säkerhet är beroende av att såväl den ordinarie polisen som beredskapspolisen är välutbildad och försedd med en ändamålsenlig utrustning samt att verksamheten kan ledas från platser med ett fullgott skydd. Regeringen bedömde att funktionen hade en godtagbar förmåga vid utgången av 1999. Detta avsåg då förmågan i både i nuvarande och i ett förändrat omvärldsläge som omfattar en ettårig anpassningsperiod. Denna bedömning kvarstår även . Regeringen bedömer att () kommer att klara målet att utbilda 1 500 totalförsvarspliktiga till den särskilda beredskapspolisorganisationen vid utgången av 2001. Regeringen har i prop. 1998/99:74 Förändrad omvärld omdanat försvar uttalat att en ominriktning av den särskilda beredskapspolisorganisationen är motiverad. Organisationen bör under höjd beredskap inriktas mot uppgifter då samhället utsatts eller riskerar att utsättas för särskilt svåra och påfrestande situationer från ordnings- och säkerhetssynpunkt. Genom en ändring i förordningen (1986:616) om beredskapspolisen har möjligheten öppnats att ta i anspråk beredskapspolismän vid polismyndigheterna även i fred förutsatt att de ingått avtal med RPS och att regeringen så beslutar. har avtal ingåtts. Regeringen delar RPS bedömning att frånvaron av försvarsutbildning inom polisväsendet och att allt fler poliser saknar militär grundutbildning inte har väsentligen påverkat beredskapsförmågan. De flesta poliser i yttre tjänst utbildas för särskilda händelser och farliga situationer. Detta kompenserar till viss del avsaknaden av såväl försvarsutbildning som militär grundutbildning. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 har bedömt att personal- och utbildningsläget, ledningsförmåga från skyddat utrymme och förmågan vid längre el- och telebortfall icke är godtagbar. Regeringen avser att särskilt följa effekterna av de åtgärder som vidtas för att förbättra läget inom dessa områden. Hälso- och sjukvård m.m. Förmågan inom funktionen Hälso- och sjukvård m.m. bygger i huvudsak på landstingens och kommunernas resurser samt på att det finns ett väl utvecklat ledningssystem och kompetent personal. Regeringen bedömde att funktionen hade en godtagbar förmåga vid utgången av 1999. Detta avsåg då förmågan i både nuvarande och ett förändrat omvärldsläge som omfattar en ettårig anpassningsperiod. Denna bedömning kvarstår även . Omvärldsfaktorer har en stor påverkan på utvecklingen inom hälso- och sjukvården. Kommunerna och landstingens ekonomi är av avgörande betydelse för vårdens utveckling och kvalitet, eftersom vården till allra största del också finansieras av huvudmännen. Enligt regeringens bedömning har genomförda beredskapsåtgärder förbättrat funktionens förmåga. Effekterna av de genomförda åtgärderna är bl.a. att ledningsförmågan och möjligheterna till samverkan mellan regioner och landsting har ökat genom att landstingen ansluter sig till det IT-baserade ledningssystemet SWEDE och att kompetensen höjts. De akuta sjukvårdsresursernas förmåga har stärkts och likaså saneringsberedskapen. Vidtagna åtgärder för den tekniska funktionssäkerheten innebär en kontinuerligt ökande förbättring av sjukhusens reservkraft, reservvatten och reservvärmeförsörjning. Möjligheterna att verka under störda förhållanden har således förbättrats. Förändringar i beredskapen påverkas huvudsakligen av utvecklingen inom den fredstida verksamheten. Utvecklingen följs av , som har vidtagit ett antal åtgärder i syfte att möta ändrade förutsättningar så att funktionen skall klara sina uppgifter vid väpnat angrepp men också ge effekter vid svåra påfrestningar på samhället i fred. Dit hör åtgärder för att begränsa spridningen av allvarlig smitta, förbättra omhändertagandet av kemikalieskadade personer, åtgärder för hälso- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 och sjukvårdens el-, vatten- och vattenförsörjning samt att kunskapscentra kunnat inrättas inom särskilt angelägna områden. Åtgärderna är långsiktiga och kostnadskrävande, men innebär en kontinuerlig förbättring av beredskapen på aktuella områden. Regeringen bedömde att funktionen hade en inte godtagbar förmåga vid utgången av 1999. Detta avsåg då förmågan i både i nuvarande och i ett förändrat omvärldsläge som omfattar en ettårig anpassningsperiod. Regeringen bedömer att funktionens förmåga vid utgången av 2000 i nuvarande omvärldsläge bl.a. mot bakgrund av elberoendet inte var godtagbar. Funktionens förmåga i ett förändrat omvärldsläge bedöms inte heller vara godtagbar. Regeringen bedömer emellertid att med nuvarande ekonomiska förutsättningar kommer telekommunikationernas säkerhet att förbättras . Det bör dock beaktas att utvecklingen inom området går mycket fort och att skyddet successivt kan behöva anpassas därefter. Det blir allt viktigare att kunna skydda infrastrukturen inte bara mot fysiska angrepp utan även mot allt mera sofistikerade elektroniska. Regeringen bedömer att långvariga avbrott i elförsörjningen kan medföra att telekommunikationerna slutar att fungera inom mindre eller större område. Vidare kan de kommersiella drivkrafterna och konkurrensen leda till ökad centralisering och koncentrering av nyckelfunktioner inom driftledning, övervakning och styrning av näten. Intrång (IT-attacker) i vitala informationssystem och manipulation av vitala telefunktioner är, enligt regeringens bedömning, ett potentiellt mycket allvarligt hot mot teleinfrastrukturen. Det finns inte tillräckligt bra skydd mot kvalificerade intrång. Regeringen bedömer att de allvarligaste hoten mot telekommunikationerna vid ett väpnat angrepp är dels anfall från luften med precisionsstyrda vapen, dels sabotageförband. redovisade ÖCB en funktionsgenomgång av funktionen Telekommunikationer m.m. Regeringen uppdrog som en följd av detta åt PTS i regleringsbrevet att redovisa de åtgärder som myndigheten vidtagit och planerar att vidta för att telefunktionen skall ha tillgång till säker elförsörjning i kris och krig. Vidare uppdrog regeringen åt PTS att biträda i det uppdrag som verket erhållit att analysera ömsesidiga beroendeförhållanden mellan el och tele. Detta uppdrag skall också redovisas . överlämnade regeringen skrivelse (skr. 2000/01:52) om beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället i fred. Den genomgång som gjordes inför denna skrivelse har pekat ut områden inom funktionen Telekommunikationer m.m. inom vilka en översyn av lagstiftningen är nödvändig. fick därför i regleringsbrevet i uppdrag att analysera och ge förslag till det författningsstöd som erfordras för att säkerställa att telekommunikationerna har förutsättning att fungera i händelse av en svår påfrestning på samhället i fred. Uppdraget skall redovisas . Regeringen uppdrog åt PTS att utreda förutsättningarna för att inrätta en särskild funktion för IT- incidenthantering. Myndigheten redovisade uppdraget . Regeringen överlämnade förslaget tillsammans med remissyttranden till Säkerhets- och sårbarhetsutredningen. Utredningen redovisade sitt betänkande Säkerhet i en ny tid (SOU 2001:41) . Regeringen avser att senare återkomma till i ovan nämnda frågor. Regeringen bedömde att funktionen hade en godtagbar förmåga vid utgången av 1999. Detta avsåg då förmågan i både i nuvarande och i ett förändrat omvärldsläge som omfattar en ettårig anpassningsperiod. Denna bedömning kvarstår även . Gränssättande för funktionens förmåga är dels att flyg och landsvägstransporter är känsliga för störningar, dels att postens sorteringsterminaler är sårbara för bekämpning från luften och sabotage. Funktionen är vidare beroende av fungerande elförsörjning och tillgång till säkra elektroniska kommunikationer. Genom utvecklingen på IT-området kommer betydelsen av funktionen Postbefordran för samhällsviktiga funktioner och totalförsva- ret att minska. Funktionen är inte gränssättande för totalförsvarets förmåga i de hotsituationer som är aktuella . Konsekvensen av detta är bl.a. att driftvärnet och fältpostorganisationen kan avvecklas. Det förslag avseende fältpost som PTS tillsammans med Försvarsmakten och utarbetat innebär att nuvarande fältpostorganisation avvecklas. Ett nytt system för post- och penningförsörjning i fält, som bygger på samhällets ordinarie post- och betalningsväsende, utvecklas inom Försvarsmaktens underhållsorganisation. Regeringen bedömde att funktionen hade en godtagbar förmåga vid utgången av 1999. Detta avsåg då förmågan i både nuvarande och ett förändrat omvärldsläge som omfattar en ettårig anpassningsperiod. Denna bedömning kvarstår även även om vissa brister har uppstått för järnvägstransporter vid påfrestningar i nuvarande omvärldsläge och för järnvägstransporter och flygtransporter vid angreppshot i ett förändrat omvärldsläge. Funktionens ökade beroende av fungerande elförsörjning samt intakta IT-system gör sektorn alltmer sårbar. Transportsektorns integrering med samhällets övriga system medför att störningar inom transportsystemen får stora konsekvenser för hela samhället avseende såväl utrikes som inrikes transporter. Försvarsmaktens ominriktning mot en insatsorganisation innebär att färre förband ska kunna agera över hela landets yta. Större krav ställs på snabb tillgänglighet, samordning och nationell operativ rörlighet. Försvarsmaktens egna transportresurser för att genomföra förbandsflyttningar är begränsade. har därför fortfarande en viktig roll för Försvarsmaktens rörlighet och för att alla transportsätt ska kunna användas. Det är inte möjligt att säkerställa en helt störningsfri elförsörjning. ökar elberoendet i samhället, bl.a. till följd av ett ökat krav på fungerande telekommunikationer och IT- system. Samhällsviktig verksamhet som oundgängligen skall fungera måste därför tillförsäk- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 ras tillgång till el för situationer då den ordinarie elförsörjningen inte fungerar. Regeringen vill betona att nivån på elberedskapen har utslagsgivande betydelse för det civila försvarets förmåga. Så gott som alla viktiga samhällsfunktioner är starkt beroende av en något så när stabil eltillförsel. är det uppenbart att sårbarheten hos elsystemet är betydande. Sammantaget innebär dessa två förhållanden att beredskapsåtgärderna på elberedskapsområdet enligt regeringen måste ges hög prioritet. Det gäller åtgärder såväl på produktions- och distributionsområdena som hos användarna. Det allvarligaste hotet mot elförsörjningen i fredstid är sabotage mot vitala delar av elsystemet. Sådana angrepp kan leda till stora konsekvenser i samhället genom omfattande och långvariga elavbrott. Under normal fredstida drift är elförsörjningen mycket robust och säker. Det finns dock anläggningar och elledningar som inte är möjliga att skydda till rimliga kostnader. Ett antal åtgärder vidtas för att minska sårbarheten inom elförsörjningen bl.a. utifrån de förslag som () lämnat i sin rapport från genomgången av delfunktionen Elförsörjning. Regeringen har uppdragit åt att tillse att en helhetssyn utvecklas som omfattar beredskapsåtgärder såväl på den eloperativa sidan som på användarsidan och att åtgärder skall vägas emot varandra vad gäller kostnader och effekt. Elförsörjningens beroende av tele- och radiokommunikationer är gränssättande. Både vid reparationer och återstart av elsystemet finns det ett beroende av de publika telenäten. Särskilt vid återstart av elsystemet efter ett avbrott bedöms en fungerande kommunikation vara nödvändig. Regeringen har uppdragit åt att i samråd med PTS analysera de ömsesidiga beroendeförhållandena som finns mellan elförsörjningen och telekommunikationerna vid långvariga och omfattande elavbrott. Regeringen har vidare beslutat att möjligheterna för investeringar i teknisk utrustning skall undersökas. Syftet är att kunna förbättra styrningen av knappa eltillgångar till prioriterade användare i en kris. Utvecklingen på gasturbinsidan skall följas som en del av bevakningen av tillgång till reservkraft i syfte att skapa bättre förutsättningar för drift av elsystemet i separata 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 delsystem (s.k. ö-drift) i en krissituation. Möjligheterna att bergförlägga eller på annat sätt effektivt skydda strategisk och svårreparerad utrustning i stam- och regionnäten studeras. När det gäller oljeberedskapen har tidigare (bl.a. i prop. 1998/99:1, utgiftsområde 6, anslag B 10) informerats om den s.k. malpåseläggningen av tre av de ca 40 statliga lagringsanläggningar som skall avvecklas i enlighet med beslut . Härigenom säkerställs en viss handlingsfrihet beträffande tillgången till skyddade lagringsutrymmen i ett förändrat omvärldsläge. har i uppdrag att hålla de tre anläggningarna i funktionsdugligt skick i första hand . Finansiering av merkostnaderna, jämfört med en avveckling, sker inom ramen för anslagen inom det civila försvaret. En omprövning av malpåsearrangemanget är planerad till 2003. En av anläggningarna svarar dock inte längre mot de behov som följer av ominriktningen av det civila försvaret och regeringen avser därför att överföra denna anläggning till kategorin avvecklingsobjekt. Oljelagringen och övriga beredskapsåtgärder uppfyller de internationella kraven enligt EU:s och () regler. Vidare har distributionsorganisationen kapacitet att förflytta erforderliga mängder drivmedel till prioriterade stationer som är försedda med reservkraftsuttag för drift vid elavbrott. De åtgärder som vidtagits avseende förbrukningsdämpande åtgärder bidrar till en förbättrad förmåga att på energiområdet möta ett försörjningsbortfall med förberedda och verkningsfulla åtgärder. Förmågan inom delfunktionen Bränsle- och drivmedelsförsörjning vid påfrestningar i nuvarande omvärldsläge kan anses vara godtagbar. Delfunktionens förmåga vid angreppshot i ett förändrat omvärldsläge bedöms sammantaget av regeringen som godtagbar. har en betydande ominriktning av det civila försvaret påbörjats. Ominriktningen kommer att fortsätta och framåt. Ominriktningen innebär att genomförandet av traditionella beredskapsåtgärder syftande till att utveckla förmåga för ett större väpnat angrepp i princip skall kunna anstå till en anpassningssituation. Däremot måste en grundförmåga skapas som utgör utgångspunkt för anpassningsåtgärder. Med grundförmåga avses de resurser och den kompetens som ger en omedelbar förmåga att kunna möta ett väpnat angrepp av mycket begränsad art eller andra typer av samordnade angrepp som kan påverka samhällssystemen. I grundförmåga ingår kompetens att kunna genomföra anpassning på . Hög prioritet bör av skäl som framgått ovan ges beredskapsåtgärder när det gäller elförsörjning, telekommunikationer, IT samt förmågan till effektiv ledning. Finansiering bör ske dels genom avgifter, dels genom anslag. Mot bakgrund av möjligheten till anpassning anser regeringen att beredskapslagren så långt det är möjligt skall avvecklas genom utförsäljning. Ianspråktagande och utbildning av totalförsvarspliktiga med lång civilplikt bör enligt regeringen minska. Skyddsbehov föranledda av hot, risker och konsekvenser av nukleära, biologiska och kemiska stridsmedel (NBC) mot samhället och vid internationella operationer har förändrats. Regeringen tillsatte en arbetsgrupp för samordning av förberedelser inför freds- och krigstida hot inom detta område, AgNBC. Arbetsgruppen konstaterar i en första rapport att en förbättring av aktuella expertfunktioners beredskap, en ökad kompetensuppbyggnad samt en utvecklad utbildnings- och övningsverksamhet är de åtgärder som snabbast och till lägst kostnad leder till förbättrad allmän beredskap mot NBC- händelser. Regeringen anser att gemensamma och samordnade investeringar, nationellt och internationellt, samt forskning inom NBC- området är fortsatt angeläget. Regeringen avser att inom utgiftsområdets ekonomiska ram tilldela särskilda medel för att förbättra ansvariga myndigheters förmåga att samordnat hantera NBC-händelser. () fick i uppdrag av regeringen att granska (). I rapporten för effektivare resursutnyttjande till regeringen skriver RRV att SRV planerar utbildningen av civilpliktiga för en förmåga hos krigsräddningstjänsten som svarar mot en föråldrad hotbild. planering och kraven på kommunerna att redovisa sina behov har inte tillräckligt snabbt anpassats till den förändrade hotbildsutveckling som statsmakterna har angett. Den årliga utbildningen av civilpliktiga som SRV bedriver är, enligt RRV, kraftigt överdimensionerad i förhållande till de behov som finns framöver. Den årliga takten i civilpliktsutbildningen bör därför omprövas. Regeringen anmodade SRV att yttra sig över de delar av RRV:s rapport, som avsåg planering, dimensionering, behov och utbildning av civilpliktiga. I sitt yttrande har SRV redovisat sin uppfattning om de förhållanden, beräkningar och bedömningar som ligger till grund för verkets planering samt belyst ett planeringsalternativ med en årlig utbildningsnivå inom intervallet 300-500 civilpliktiga för att underhålla en utbildningsmässig och administrativ bas som medger väsentligt ökad utbildning . Regeringen anser att ianspråktagande och utbildning av totalförsvarspliktiga med lång civilplikt bör kunna minska och kommer i försvarsbeslutspropositionen att samlat behandla denna fråga. Behovet av bevakning och skydd av viktiga civila objekt eller områden kvarstår. Resurser i form av beredskapspolis och frivilliga försvarsorganisationer utgör en fortsatt viktig faktor, men bör enligt regeringen också anpassas till förändrade förutsättningar för totalförsvaret. Nyproduktionen av skyddsrum skall i princip upphöra vilket även RRV rekommenderar i ovan nämnda utredning. Staten har dock för skyddsrumsbyggandet åtagit sig ekonomiska förpliktelser som löper ett till framåt. Regeringen anser att möjligheter att omförhandla ingångna avtal bör prövas. Regeringen avser vidare att utreda befolkningsskyddets framtida inriktning. I avvaktan på denna utredning avser regeringen att vara återhållsam med att låta SRV ingå avtal som innebär ekonomiska förpliktelser. Regeringen beslutade om direktiv till en särskild utredare att analysera och lämna förslag till principer för en bättre helhetssyn vid planeringen för civilt försvar och beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället i fred. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 sitt betänkande, Säkerhet i en ny tid (SOU 2001:41). Utredningen föreslår ett system som skall kunna fungera vid allvarliga kriser på samhällsnivå. Utredningens krisbegrepp omfattar därför såväl höjd beredskap som allvarliga kriser i fredstid. Det krishanteringssystem som utredningen föreslår bygger på att det skall finnas tre typer av ansvar nämligen områdesansvar, samverkansansvar och bevakningsansvar. Om- rådesansvar bör finnas på nationell, regional och lokal nivå. föreslår utredningen att nuvarande funktionsindelning upphör och ersätts med nämnda s.k. bevakningsansvar som är kopplat till anpassningsförmåga inför höjd beredskap. Utredningen föreslår vidare att det på central nivå inrättas en planeringsmyndigheter med vissa uppgifter inom krishanteringsområdet och att () och Styrelsen för psykologiskt försvar (SPF) läggs ned. Även inom IT-området redovisar utredningen vissa förslag. Bland annat föreslås att skall få uppdraget att inrätta en IT-incidentfunktion. Utredningens betänkande har sänts på remiss. Remissinstanserna ombads att lämna övergripande synpunkter till för att återkomma med mer detaljerade synpunkter. Förslagen bereds inom . Inriktningen är att i kommande försvarsbeslutsproposition behandla några av utredningens övergripande förslag. Därefter avser regeringen att återkomma till varvid också resultatet av de departementala sektorsgenomgångarna avseende beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället i fred kommer att tas upp. De förslag som regeringen avser att redovisa i kommande försvarsbeslutproposition kan komma att påverka verksamheten hos främst ÖCB och SPF. Regeringen har därför när det gäller myndigheternas anslag tagit hänsyn till detta. () granskning avser den verksamhet som den enskilda myndigheten bedriver. För funktionerna inom det civila 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 försvaret innebär detta att granskningen avser funktionsansvariga myndigheters egen verksamhet och inte all verksamhet som bedrivs inom funktionen. Myndigheter som i huvudsak bedrivit beredskapsverksamhet och där Försvarsdepartementet har huvudansvaret är , Styrelsen för psykologiskt försvar och . För övriga myndigheter inom civilt försvar utgör beredskapsverksamheten endast en del av myndighetens totala verksamhet. Detta innebär att revisionens iakttagelser som redovisas här endast avser den beredskapsverksamhet som dessa myndigheter genomfört. Vad gäller funktionerna inom utgiftsområde 6 Totalförsvar och de delar som avser beredskapsverksamhet hos funktionsmyndigheterna, har revisionen inte haft några invändningar i revisionsberättelsen . Regeringen har vid beräkningen av anslagen tagit hänsyn till såväl den kommande försvarsbeslutspropositionen som den kommande propositionen med anledning av betänkande (SOU 2000:21). 3.9.7.1 6:3 Funktionen Civil ledning 1Inklusive en minskning med 3 407 tkr på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 536 317 tkr prisnivå. 3Motsvarar 536 317 tkr prisnivå. är funktionsansvarig myndighet. Anslaget finansierar utgifter i samband med planeringsinriktning och riktlinjer inom civilt försvar, övergripande samverkan mellan det civila och militära försvaret, beredskapsanalyser, samordning av planering och uppföljning inom det civila försvaret, funktionsgenomgångar, forskningssam-