prop · GO031D10 · 2001-01-01 00:00:00 — Dessa beräkningar ligger till grund för regeringens förslag att sänka anslagsnivån till . Utgiftsprognoserna har emellertid för såväl innevarande som ökat. Främst beror det på ökade kostnader för offentliga försvarare och målsägandebiträden i ett antal stora rättegångar. Detta visar hur svårt det är att prognostisera anslaget. Mot den bakgrunden föreslår regeringen att anslaget återigen skall uppgå till . Regeringen avser att noga följa kostnadsutvecklingen på anslaget. Regeringen föreslår att anslaget fastställs till . beräknas anslaget till respektive . 4:13 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. Tabell 4.44 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 14 000 2001 Förslag 10 399 2002 Beräknat 10 399 2003 Beräknat 10 399 1 Varav 10 600 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2000. Från anslaget betalas kostnader för vissa skaderegleringar m.m. som ersättning till frihetsberövade enligt lagen (1974:515) om ersättning vid frihetsinskränkning samt lagen (1998:714) om ersättning vid frihetsberövande och andra tvångsåtgärder jämte kostnader för sökandes ombud m.m. Ersättning betalas också för skadestånd m.m. i andra fall jämte kostnader för ombud, rättegångskostnader m.m. samt rättegångskostnader som flyter in till staten från motparter i sådana mål m.m. Anslaget är nytt och disponeras av Justitiekanslern. Regeringens överväganden Belastningen på anslaget är svår att beräkna. På tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2000 tillfördes anslaget för . Utgiftsprognosen har sjunkit och beräknas nu uppgå till . Detta innebär att ett anslagssparande på ca kommer att finnas vid årets utgång. Med hänsyn till det relativt stora sparandet gör regeringen bedömningen att anslaget kan beräknas till . Regeringen föreslår därför att anslaget fastställs till . beräknas anslaget uppgå till respektive . 4:14 Avgifter till vissa internationella sammanslutningar Tabell 4.45 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 6 000 2001 Förslag 7 956 2002 Beräknat 7 956 2003 Beräknat 7 956 Från anslaget betalas årsavgifter till för internationell privaträtt, i för unifiering av privaträtten (UNIDROIT), Association Internationale des Hautes Jurisdictions Administratives samt Bernunionen (). Dessutom betalas från anslaget bidrag till och till för Kriminologi. Även bidrag till vissa andra internationella sammanslutningar med anknytning till område betalas från anslaget. Regeringens överväganden Till följd av förslagen i propositionen Internationell hjälp i brottmål (prop. 1999/2000:61) justeras anslaget upp med . Femte utgiftsområdets anslag 5:3 Ekonomiskt bistånd till svenska medborgare i utlandet m.m. minskas med motsvarande belopp. Regeringen föreslår att anslaget fastställs till 2001. Samma belopp beräknas . 4:15 Bidrag till brottsförebyggande arbete Tabell 4.46 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 11 437 2001 Förslag 7 200 2002 Beräknat 7 200 2003 Beräknat 7 200 Regeringen presenterade ett nationellt brottsförebyggande program. Syftet med programmet är att förstärka och utveckla de brottsförebyggande insatserna i hela landet. För detta ändamål har tidigare anvisats under , under , under och för . Regeringens överväganden Resultatbedömning Med stöd av bl.a. de medel som avsatts för brottsförebyggande arbete har lokala brottsförebyggande råd eller motsvarande organisationer inrättats i mer än hälften av landets kommuner. () har fortsatt arbetet med att aktivt verka för att lokalt förebyggande arbete organiseras och bedrivs på ett lämpligt sätt. Totalt har 104 projekt erhållit ekonomiskt stöd och det beviljade beloppet uppgick till sammanlagt . prioriterades ansökningar som avsåg verksamheter inom skolans område, brottsförebyggande åtgärder i storstäder, kartläggning av lokala problem- och resursbilder och utvärdering av konkreta projekt. Ett särskilt prioriterat område vid myndigheten är brottsförebyggande åtgärder i och i anslutning till skolan. har en sammanställning av projekt och verksamheter som pågår i skolor påbörjats och beräknas vara klar . Vidare bedrivs ett projekt som syftar till att framställa ett undervisningsmaterial för lärare, för att frågor om brott, trygghet, etik och moral samt de principer som det svenska rättssystemet bygger på, ska kunna integreras i undervisningen. BRÅ framhåller att det är positivt att många ansöker om ekonomiskt stöd för projekt. Det visar på ett stort engagemang. är det risk att många av de projekt som erhåller stöd blir alltför små från utvärderingssynpunkt, vilket splittrar resurserna. Under slutet av förbereddes därför ändringar av de riktlinjer som gäller för ansökningar om ekonomiskt stöd. Målsättningen är att medlen i betydligt högre utsträckning skall användas för att stödja projekt som kan bidra till kunskapsutveckling inom vissa prioriterade områden; skolan, bostadsområden, kvinnofrid och föräldrautbildning. Av särskilt intresse är att bygga upp ett fungerande brottsförebyggande arbete i storstäderna. Kraven på utförlig dokumentation och återrapportering har förtydligats i BRÅ:s riktlinjer för ansökningar om ekonomiskt stöd och i det kontrakt som upprättas mellan BRÅ och sökanden efter det att medel har beviljats. prioriterades även ansökningar som avser kostnader för att starta lokala brottsförebyggande råd eller motsvarande samarbetsorganisationer. BRÅ beviljade startbidrag till 43 kommuner. I en del län har länspolismyndigheten och kommunförbundet ibland också andra aktörer sökt ekonomiskt stöd, vilket också beviljats. Enligt BRÅ:s bedömning är det viktigt att det ekonomiska stödet från nationell nivå kvarstår. Många av de lokala brottsförebyggande råden har startat sin verksamhet och många andra har planer på att starta under den närmaste framtiden. Dessa samarbetsorganisationer behöver visst sådant stöd i uppbyggnadsskedet. Flera metoder används i arbetet med att samla in och sprida kunskap om framgångsrika projekt, t.ex. BRÅ:s kontaktdatabas, idé- och tipsböcker, tidskriften m.m. Genom att delta i konferenser, seminarier och utbildningsdagar runt om i landet men också genom ekonomiska bidrag verkar BRÅ för att behovet av kvalificerad utbildning skall tillgodoses. Analys och slutsatser Enligt BRÅ bör det ekonomiska stödet till lokalt brottsförebyggande arbete i högre utsträckning användas till projekt inom vissa teman, t.ex. föräldrautbildning, brottsförebyggande arbete i bostadsområden och i skolor eller projekt om våld mot kvinnor. BRÅ har också höjt kraven när det gäller uppföljning och utvärdering av de verksamheter och projekt som beviljas medel. Regeringen stödjer den inriktningen eftersom det möjliggör jämförelser mellan olika sätt att arbeta. Det torde också bidra till att vetenskapliga utvärderingar kan genomföras i högre utsträckning. Anslaget sänks med motsvarande de engångsvisa medel som tilldelades för . Mot bakgrund av det ovanstående föreslår regeringen att anslaget för fastställs till . För vardera budgetåren 2002 och 2003 beräknas anslaget till . 5 Politikområde Skatt, tull och exekution 5.1 Politikområdet Exekutionsväsendet omfattas av politikområdet Skatt, tull och exekution. Omfattningen av politikområdet har redovisats under utgiftsområdet 3. Även i övrigt, förutom vad som avser utgiftsutvecklingen och budgetförslag, redovisas exekutionsväsendets verksamhet under utgiftsområde 3. Tabell 5.1 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor Utfall 1999 Anslag 2000 Utgifts- prognos 2000 Förslag anslag 2001 Beräknat anslag 2002 Beräknat anslag 2003 Anslag inom utgiftsområde 4 3:1 Kronofogdemyndigheterna 5.3 Budgetförslag 3:1 Kronofogdemyndigheterna Tabell 5.2 Anslagsutvecklingen för kronofogdemyndigheterna Tusental kronor 1 405 149 2001 Förslag 1 361 669 2002 Beräknat 1 390 706 1 2003 Beräknat 1 421 602 2 1 Motsvarar 1 361 669 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 1 361 669 tkr prisnivå. Under anslaget anvisas medel för de tio kronofogdemyndigheternas verksamhet. Anslaget disponeras av och kronofogdemyndigheterna efter vad bestämmer. Medel för arbetsuppgifter som central myndighet inom exeku- tionsväsendet anvisas under utgiftsområde 3 och uppbörd, ramanslaget 3:1 . har regeringen beslutat om indragning av anslagssparandet med . Regeringens överväganden Tabell 5.3 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 1 341 739 Pris och löneomräkning 19 869 Övrigt 61 Förslag 2001 1 361 669 Regeringen finner ingen anledning att göra någon annan bedömning av kronofogdemyndigheternas medelsbehov än vad som har gjorts tidigare. Några förändringar föreslås således inte. Bilaga 1 Nya anslagsbenämningar Nya anslagsbenämningar Av tabellen nedan framgår benämningen på anslagen . Syftet med tabellen är att underlätta övergången till de nya benämningar som följer av att politikområden införts. Tabell 1.1 Anslagsbenämningar 2000 och 2001 Benämning 2000 Benämning 2001 Anslagets namn A1 4:1 4:2 Säkerhetspolisen B1 4:3 4:4 4:5 Domstolsväsendet D1 4:6 Kriminalvården F1 4:7 F2 4:8 F3 4:9 F4 4:10 4:11 Ersättning för skador på grund av brott F6 4:12 Rättshjälpskostnader m.m. F7 4:13 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. F8 4:14 Avgifter till vissa internationella sammanslutningar F9 4:15 Bidrag till brottsförebyggande arbete E1 3:1 Kronofogdemyndigheterna 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 4