prop · GO031D30 · 2001-01-01 00:00:00 — Insikterna och kunskapen om den egna regionens förutsättningar och möjligheter för tillväxt har ökat, samarbetsklimatet har förbättrats. Regeringen bedömer att det finns goda skäl att vidareutveckla arbetsmetoden. Bl.a. bör formerna för samverkan mellan offentlig sektor och näringsliv ses över. Villkoren för den statliga delen av tillväxtavtalens finansiering, uppföljning och utvärdering är exempel på andra områden som ytterligare bör utvecklas. Arbetet med de regionala tillväxtavtalen har tydliggjort behovet av att utveckla metoder för att främja arbetet med miljö och hållbar utveckling. Regeringen avser därför att utse tre pilotlän med intresse för att arbeta för att bättre integrera ett ekologiskt hållbarhetsperspektiv i sina tillväxtavtal. Erfarenheterna skall spridas till övriga län. Högst från utgiftsområde 18, anslaget E 1. Stöd till lokala invsteringsprogram för ekologisk hållbarhet får användas för detta ändamål. 4.8 Revisionens iakttagelser () har inte avgivit revisionsberättelse med invändning till någon av myndigheterna inom politikområdet. 4.9 Budgetförslag 4.9.1 38:1 Myndigheten för företagsutveckling: Förvaltningskostnader Tabell 4.2 Anslagsutveckling Tusental kronor 2001 Förslag 183 537 1 2002 Beräknat 187 352 2 2003 Beräknat 191 450 3 1 Nytt anslag . 2 Motsvarar183 537 tkr prisnivå. 3 Motsvarar 183 537 tkr prisnivå. Anslaget är nytt. Det föreslås vara sammansatt av från utgiftsområde 24 anslaget A1 : Förvaltningskostnader och från anslaget A2 Småföretagsutveckling. Från anslaget täcks kostnader för förvaltning i den nya myndigheten för företagsutveckling och . Myndigheten för företagsutveckling börjar sin verksamhet . Verksamheten baseras på uppgifter som handhas av och . Anslaget kan användas till eventuella omställningskostnader. De föreslagna anslagsnivåerna för Myndigheten för företagsutveckling bygger i likhet med anslagsnivåerna för de två andra berörda myndigheterna på regeringens bedömning av anslagsbehovet i den nya strukturen. Regeringen kan komma att behöva återkomma med förslag till justeringar av anslagsnivåerna . Det fortsatta arbetet som skall göras av kommittéerna och den särskilda utredaren i samverkan får bl.a. utvisa storleken på eventuella omställningskostnader. Syftet med omorganisationen är bl.a. att skapa en myndighet med stark näringslivsförankring som utgör ett för företagsutveckling, entreprenörskap och finansiering med fokus på näringslivets och företagarnas behov utifrån förutsättningarna i landets olika regioner. Myndigheten skall ha en tydlig beställarroll. Resultatet av de insatta resurserna skall värderas utifrån den avkastning i form av företagsutveckling och tillväxt som skapas. Insatserna skall komplettera, inte konkurrera med andra aktörer. En ökad samordning av insatser inom företagsutveckling eftersträvas. Beträffande den framtida regionala organisationen för statliga åtgärder för företagsutveckling m.m. avser regeringen att återkomma. Regeringens överväganden Myndigheten skall tillhandahålla företagsfinansiering samt medverka till en ökad samordning med övriga statliga aktörer inom detta område, t.ex. Industrifonden och Innovationscent-rum. Den skall ansvara för att samordna ett utbyggt informationssystem för företagsrelevant myndighetsinformation. Myndigheten skall som initiativtagare och katalysator medverka i olika nätverksprojekt för bl.a. samordning och erfarenhetsutbyte, i syfte att främja kunskapsutbyte till blivande och befintliga företagare. Företagsutveckling innebär i detta avseende olika insatser som medför medverkan i att nya företag kan startas och befintliga utvecklas, genom att företagaren får tillgång till befintlig kunskap. Det är viktigt att myndigheten kan genomföra samverkansprojekt och agera beställare i andra sammanhang gentemot andra aktörer såsom exempelvis Verket för innovationssystem. Teknopol-verksamheten är ett exempel på projekt som myndigheten för företagsutveckling bör driva. Teknopol underlättar utveckling av forskningsidéer till färdiga produkter, processer och företag. Teknopol främjar också kunskapsutbyte så att den kunskap som produceras i universitet och högskolor ska komma till nytta i små och medelstora företag. Myndigheten för företagsutveckling övertar ansvaret för att beställa tjänster inom ramen för det s.k. UPA-uppdraget (uppsökande verksamhet, produktutveckling och avknoppning) från IUC-nätverken (Industriella utvecklingscentra). Det bör vara en uppgift också för Verket för Innovationssystem att inom ramen för sina resurser och prioriteringar medverka i finansieringen av UPA- uppdraget. Regeringen kommer att ge myndigheten för företagsutveckling i uppdrag att tillsammans med IUC-nätverken, i samråd med andra aktörer, lämna förslag hur verksamheten skall utvecklas och samordnas. Myndigheten bör också få i uppdrag att utarbeta ett program för samordning och genomförande av kompetensutvecklande åtgärder riktade mot underleverantörsföretag inom globalt kon-kurrensutsatta branscher såsom fordons- och elektronikindustri samt övrig verkstadsindustri. Programmet bör genomföras , med möjlighet till förlängning efter utvärdering. I syfte att efterfrågeanpassa insatserna skall ett eller flera programråd kopplas till programmet. Programmet skall ha i uppgift att eftersträva samordning av redan existerande offentliga insatser inom området, i synnerhet med partnerskapen inom de regionala tillväxtavtalen. Vidare övertar myndigheten nuvarande uppgifter inom regionalpolitiken inklusive . Den skall också stödja och bidra till utvecklingen av den regionala näringspolitiken och de regionala tillväxtavtalen. Myndigheten skall främja ökad samordning mellan aktörer med anknytning till företagsutveckling. Den nya myndigheten förutsätts samverka med bl.a. exportråd avseende deras åtgärder för att främja små och medelstora företags export inom ramen för s.k. Exportcentra, som är en organiserad samarbetsform mellan , och lokala handelskammare m.fl. Samverkan förutses även ske med Invest in () avseende stöd till potentiella utländska investerare samt utlandsägda företag i . Myndigheten skall genomföra de analyser som behövs som beslutsstöd till den egna verksamheten och kontinuerligt pröva vilka insatser som är relevanta för näringslivets utveckling. har i uppdrag att lämna förslag på hur den nya myndigheten skall få en stark näringslivsförankring samt hur efter- frågeperspektivet skall säkerställas. Enligt regeringens bedömning är dessa frågeställningar centrala för att verksamheten i den nya myndig- heten skall bli mer effektiv än den befintliga. 4.9.2 38:2 Näringslivsutveckling Tabell 4.3 Anslagsutveckling Tusental kronor 2001 Förslag 195 062 1 2002 Beräknat 139 062 2003 Beräknat 135 562 1 Nytt anslag . Anslaget är nytt. Det föreslås vara sammansatt av från utgiftsområde 24 anslaget A2 Småföretagsutveckling, från anslaget A3 Kooperativ utveckling och från anslaget D1 Teknisk forskning och utveckling. Från anslaget täcks kostnader för dels verksamhet som skall bedrivas av den nya myndigheten för företagsutveckling, dels vissa centrala insatser på småföretagsområdet och för statsbidrag till kooperativ utveckling. Föreskrifter finns i förordningen (1998:1633) om statsbidrag till kooperativ utveckling. Statsbidraget kan enligt förordningen ges till kostnadsfri information och rådgivning om kooperativt företagande. Regeringen föreslog i förra årets ekonomiska vårproposition att stödet till kooperativ utveckling skulle öka med år 2000-2002 till totalt . När det gäller beräkningen av anslaget för vill regeringen avvakta utvärderingen av resultatet av kampanjen och av kompetensutvecklingsinsatserna bland rådgivarna hos de Lokala Utvecklingscentra (LKU). Regeringen anser att statsbidraget till kooperativ utveckling liksom tidigare bör koncentreras till kostnadsfri information och rådgivning. En viss del av medlen kan även användas till särskilda insatser som kan främja bl.a. utvecklingen av sociala kooperativ och andra insatser inom den sociala ekonomin. 4.9.3 38:3 Myndigheten för analyser, omvärldsbevakning och utvärderingar: Förvaltningskostnader Tabell 4.4 Anslagsutveckling Tusental kronor 2001 Förslag 70 000 1 2002 Beräknat 71 455 2 2003 Beräknat 73 018 3 1 Nytt anslag . 2 Motsvarar 70 000 tkr prisnivå. 3 Motsvarar 70 000 tkr prisnivå. Anslaget är nytt. Det är sammansatt av från utgiftsområde 24 anslaget A1 : Förvaltningskostnader, från utgiftsområde 24 anslaget D4 Bidrag till Stiftelsen attachéverksamhet och från utgiftsområde 19 anslaget A7 . Anslaget kan användas till eventuella omställningskostnader. De föreslagna anslagsnivåerna för myndigheten för analyser, omvärldsbevakningar och utvärderingar bygger i likhet med anslagsnivåerna för de andra två berörda myndigheterna på regeringens bedömning av anslagsbehovet i den nya strukturen. Regeringen kan komma att behöva återkomma med förslag till justeringar av anslagsnivåerna . Det fortsatta arbetet som skall göras av kommittéerna och den särskilda utredaren i samverkan får bl.a. utvisa storleken på eventuella omställningskostnader. Myndigheten för analyser, omvärldsbevak- ningar och utvärderingar börjar sin verksamhet . I myndigheten integreras verksamheten vid , , delar av analysverksamheten vid (), samt delar av den omvärldsbevakning som har bedrivits av Stiftelsen attachéverksamhet (STATT). Myndigheten får också ansvaret för att tills vida-re ansvara för den utlandsstruktur som har byggts upp av STATT. Syftet är att ta vara på de investeringar som har gjorts i form av nätverk, kontaktytor etc. Regeringen överväger den framtida inriktningen, omfattningen och organisationen för den utlandsbaserade omvärldsbevakningen. Härigenom skapas en myndighet för tvärsek- toriella analyser och utvärderingar samt om- världsbevakning med relevans för närings-, inno- vations- och regionalpolitiken. Regeringens överväganden Myndighetens främsta uppgift blir att analysera och granska insatser inom olika politikområ-den ur ett tillväxt- och utvecklingsperspektiv för att ge kunskapsunderlag till och övriga beslutsfattare inom den statliga förvaltningen samt regionala organ och andra avnämare. Myndigheten skall i första hand fokusera på konkurrenskraft och utveckling av bl.a. innova- tionssystem och entreprenörskap. Den får en viktig roll i utvecklingen av den regionala näringspolitiken. Myndigheten skall noggrant följa den aktuella forskningen som är relevant för de närings- och innovationspolitiska systemen. För det krävs nära och omfattande kontakter med svenska och utländska forsknings- och analysfunktioner. Myndigheten skall spela en aktiv roll i internationellt analysarbete och kunskapsutbyte. Myndigheten skall ha en viktig roll i styrningen av statistiken som har koppling till näringslivets och innovationssystemens utveckling. Den skall ha beställaransvaret för den officiella nä-ringslivsstatistiken. Myndigheten skall ansvara för statens bevakning av utvecklingen i utlandet inom de områden som berör institutets verksamhet. Det kräver ett nära samarbete med myndigheter och andra organ i samt deras organisationer utomlands. Omvärldsbevakningen skall framför allt riktas mot faktorer som har stor betydelse för utformningen av närings-, innovations- och regionalpolitiken, men kan också omfatta utvecklingen inom enskilda branscher och sektorer. En särskilt viktig uppgift i det sammanhanget är att utveckla metoder och arbetsformer för att ta vara på, lära av och sprida den kunskap som samlas in genom omvärldsbevakningen. Myndigheten skall verka för att kunskap om utvärdering utvecklas och sprids. Den skall också initiera och bedriva viss utvärderingsverksamhet samt på uppdrag beställa utvärderingar av olika politiska åtgärder. Utvärderingarna skall främst avse insatser som spänner över flera politikområden eller sektorer, och ta sin utgångspunkt i åtgärdernas effekter på näringslivet, företagandet och innovationssyste- men. 4.9.4 38:4 Turistfrämjande Tabell 4.5 Anslagsutveckling Tusental kronor 83 611 2001 Förslag 80 590 2002 Beräknat 83 271 1 2003 Beräknat 85 677 2 1 Motsvarar 80 590 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 80 590 tkr prisnivå. Turistdelegationen är central förvaltnings- myndighet för turistfrågor. Verksamheten inom turistområdet bedrivs dels i Turistdelegationen, dels i det av staten och turistnäringen gemensamt ägda bolaget . Från anslaget 38:4 Turistfrämjande har dragits in som anslagssparande . Regeringens överväganden Det av beslutade övergripande målet för turistpolitiken, att skall ha en hög attraktionskraft som turistland och en långsiktigt konkurrenskraftig turistnäring, bör ligga fast. De strategiska riktlinjer som lagts fram i det handlingsprogram som Turistdelegationen utarbetat bör även fortsättningsvis utgöra en grund för arbetet med att utveckla den svenska turistnäringen. Arbetet i den s.k. Framtidsgruppen bör ge underlag som stärker tillväxten i rese- och turistindustrin och formar en nationell strategi för den svenska turistnäringen. Den omstrukturering av sin verksamhet som har påbörjat för att få större flexibilitet och lägre fasta kostnader bör fortsätta. Färre fasta kontor utomlands och en mer flexibel organisation genom ett ökat användande av modern informationsteknik gör det bl.a. möjligt att få en bredare och mer kostnadseffektiv representation utomlands och att medel frigörs till marknadsföringsaktiviteter. Tabell 4.6 Beräkning av anslaget Anslag 2000 81 461 Pris- och löneomräkning 129 Avgår engångsanslag 2000 -1 000 Förslag 2001 80 590 4.9.5 38:5 geologiska undersökning: Geologisk undersökningsverksamhet m.m. Tabell 4.7 Anslagsutveckling Tusental kronor 172 136 2001 Förslag 160 833 2002 Beräknat 158 800 2 2003 Beräknat 153 970 3 1 Varav 25 000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2000. 2 Motsvarar 155 526 tkr prisnivå. 3 Motsvarar 147 544 tkr prisnivå. geologiska undersökning (SGU) är central förvaltningsmyndighet för frågor om landets geologiska beskaffenhet och mineralhantering. I detta ingår att vara chefsmyndighet för Bergsstaten, den myndighet som utfärdar tillstånd och bedriver tillsyn enligt minerallagen (1991:45). SGU har uppdraget att förvalta och miljösäkra statens civila beredskapslager för olja, samt det statliga gruvfältet i . Från anslaget har en indragning med gjorts på grund av för hög kompensation för för de statliga avtalsförsäkringarna. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.8 Offentligrättslig verksamhet Tusental kronor Offentlig- rättslig verksamhet Intäkter till inkomsttitel (Som inte får disponeras) Intäkter som får disponeras Kostnader Resultat (intäkt - kostnad) Utfall 1999 10 104 -7 128 2 976 Prognos 2000 7 000 - 7 545 - 545 Budget 2001 9 000 - 7 795 1 205 Tabell 4.9 Uppdragsverksamhet Tusental kronor Uppdragsverksamhet Intäkter Kostnader Resultat (Intäkt - kostnad) Utfall 1999 14 447 -14 398 49 (varav tjänsteexport) 1 232 -1 238 -6 Prognos 2000 17 000 -17 300 -300 (varav tjänsteexport) 600 -600 0 Budget 2001 15 000 -15 300 -300 (varav tjänsteexport) 1 500 -1 500 0 Regeringens överväganden Myndigheten lider fortfarande av sviterna från den ekonomiska neddragning som genomfördes /98. Sammanslagningen med 1998 har krävt avsevärda insatser. Synergieffekterna av sammanslagningen är ännu inte utvecklade. har åtgärder vidtagits för att uppnå en mer rättvisande redovisning av kostnaderna för miljösäkring av oljelagringsanläggningar. En anslagsminskning med genomförs inom oljelagerdelen. krävs uppmärksamhet på resurser för kompetensutveckling, därmed sammanhängande kvalitetsfrågor och arbetet mot för den geologiska undersökningsverksamheten. Myndigheten arbetar på ett bra sätt med omställningen mot det nya verksamhetsmål som gäller för den geologiska undersökningsverksamheten. Miljösäkringsarbetet av oljelagren och det statliga gruvfältet i löper enligt plan. Inom Bergsstaten görs ett utomordentligt skickligt arbete för att modernisera verksamheten och möta nya krav från företag, länsstyrelser, kommuner och markägare. Tabell 4.10 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 164 7141 Minskat resursbehov -6 311 Pris- och löneomräkning 2 430 Förslag 2001 160 833 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. 4.9.6 38:6 geologiska undersökning: Geovetenskaplig forskning Tabell 4.11 Anslagsutveckling Tusental kronor 5 044 2001 Förslag 4 924 2002 Beräknat 5 025 1 2003 Beräknat 5 134 2 1 Motsvarar 4 924 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 4 924 tkr prisnivå Anslaget disponeras av SGU för att främja och stödja riktad geovetenskaplig forskning, tillämpad forskning och kompetensutveckling. Regeringens överväganden Vid SGU finns landets mest omfattande databaser med geologisk information och en ansenlig forskningskapacitet. För att lösa olika samhällsproblem och för att på ett effektivt sätt använda det geologiska materialet är det nödvändigt att samarbeta med universitet och högskolor. Denna gränsyta har visat sig vara bra för forskningsinriktat samarbete. För att stödja de insatser för hållbar utveckling inom gruvnäringen och kompetensutveckling med anknytning till geovetenskap som planeras i Norr- och avser regeringen att öka anslaget med /år för perioden 2003. Regeringen avser att återkomma med förslag till finansiering i tilläggsbudgeten till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. Tabell 4.12 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 4 831 Pris- och löneomräkning 93 Förslag 2001 4 924 4.9.7 38:7 geologiska undersökning: Miljösäkring av oljelagringsanläggningar m.m. Tabell 4.13 Anslagsutveckling Tusental kronor 73 089 2001 Förslag 86 000 2002 Beräknat 41 000 2003 Beräknat 33 000 Anslaget disponeras av SGU för att täcka kostnader för efterbehandling av tömda oljelagringsanläggningar och det statliga gruvfältet i , kommun. Anslagssparande beror på att regeringen i BP 2000 avsåg att föra över medel till kostnader för förvaltning av oljelager till SGU:s förvaltningsanslag A5. I vårpropositionen 2001 drog regeringen tillbaks detta förslag och presenterade en annan lösning. Regeringens överväganden Miljösäkringen av oljelagringsanläggningarna och det statliga gruvfälet i fortsätter enligt planerna. Vissa forskningsinsatser finansieras för att lösa miljösäkring i anläggningar där hydraulisk avledning inte kommer ifråga. Höjningen av anslaget 2001 beror på att nio anläggningar kommer att miljösäkras slutligt efter dom från miljödomstol. Tabell 4.14 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 40 000 Överföring från anslaget 36:10 Ersättning till i samband med utdelning från AB Swedcarrier 46 000 Förslag 2001 86 000 4.9.8 38:8 Patentbesvärsrätten Tabell 4.15 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 14 010 2001 Förslag 13 897 2002 Beräknat 14 203 1 2003 Beräknat 14 525 2 1 Motsvarar 13 897 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 13 897 tkr prisnivå. Enligt lagen om Patentbesvärsrätten (PBR) skall PBR i egenskap av förvaltningsdomstol pröva överklaganden av beslut meddelade av () enligt vad som föreskrivs i patentlagen eller med stöd därav utfärdade bestämmelser samt i mönsterskyddsla- gen, varumärkeslagen, namnlagen samt lagen med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områden. From är PBR också överklagandein- stans i mål om växtsortskydd enligt växtförädlar- rättslagen. PBR ställer också inom ramen för sina resurser patenträttslig och teknisk sakkunskap till de allmänna domstolarnas förfogande vilket får betraktas som en ytterligare till verksamheten hörande uppgift. Anslaget motsvaras av inbetalningar från till inkomsttitel . Avgifter vid Patent- och registreringsver- ket. PRV:s verksamhet med patent, varumärken och mönster skall ge ett överskott motsvarande kostnaderna för PBR. Regeringens överväganden Regeringen bedömer att PBR på ett bra sätt uppfyllt effektmålet för domstolen som är att medverka till ett effektivt och ändamålsenligt system för erhållande av immateriella skyddsrätter samt att rättssäkert och effektivt avgöra de mål man haft att handlägga. Vad gäller målen bedömer regeringen måluppfyllelsen som tillfredsställande. Handläggningstiden för patentmålen har dock ökat i jämförelse med 1998 från 1,2 till . Detta har sin grund bl.a. i att domstolen fått använda ledamotsresurser för arbetet med millenieanpassningen av domstolens ADB- system. En orsak är också det låga antalet tekniker i domstolen. PBR planerar en förstärkning på teknikersidan som kommer att innebära att arbetet kan bedrivas effektivare och att man from innevarande år kan får ner behandlingstiden för patentmålen till . Läget för de övriga målkategorierna är gott och uppfyller mer än väl det uppsatta målet handläggnings-tid. PRV har emellertid mycket kraftiga balanser på varumärkesärenden. En betydande nedarbetning av denna förväntas under innevarande och och gör att PBR får räkna med en starkt ökande måltillströmning kommande höst och i vart fall . Detta kan komma att leda till tillfälligt ökade handläggningstider för dessa mål. Tabell 4.16 Beräkning av anslaget Anslag 2000 13 040 Pris- och löneomräkning 857 Förslag 2001 13 897 4.9.9 38:9 : Finansiering av viss verksamhet (likvidatorer) Tabell 4.17 Anslagsutveckling Tusental kronor Anslags- sparande 4 024 1 Utgifts- prognos 10 100 2001 Förslag 10 000 2002 Beräknat 10 000 2003 Beräknat 10 000 1 Varav 6 100 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2000. Anslaget är avsett för finansiering av verksamhet vid avseende kostnader i samband med likvidation av företag. Tabell 4.18 Beräkning av anslaget Anslag 2000 6 100 Ökat resursbehov 3 900 Förslag 2001 10 000 4.9.10 38:10 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Bidrag till riksmätplatser Tabell 4.19 Anslagsutveckling Tusental kronor 21 000 2001 Förslag 13 947 2002 Beräknat 13 947 2003 Beräknat 13 947 Anslaget används för bidrag till riksmätplat- serna vid Provnings- och Forskningsin- stitut AB (SP) och (). Upprätthållande och finansiering av pri- märmetrologin är ett offentligt åtagande i samtliga europeiska länder och flertalet andra industri-länder. Det övergripande målet för landets riksmät- platsverksamhet är att riksmätplatserna skall upprätthålla en hög standard med primärnorma- ler av tillräcklig omfattning och relevans. Verksamheten regleras av lagstiftning samt även av ett kompletterande avtal mellan staten och SP. SWEDAC utför teknisk tillsyn. Ett särskilt metrologiråd har inrättats och utsetts av regeringen . Genom en anslagsökning av engångskaraktär () har en förstärkning och uppgradering inom två mätområden kunnat genomföras i samband med att dessa flyttades till SP. har investeringar genomförts för . Hela projektkostnaden beräknas emellertid till och arbetet blir slutfört vid utgången av . An- slagssparandet kommer därmed att förbrukas, med undantag för vissa medel som anvisats till SWEDAC för insatser inom området kemisk metrologi. Regeringens övervägande Föreslagen anslagsnivå innebär att nuvarande nivå (inklusive effekterna av engångssatsningen) kan upprätthållas. Till följd av internationella avtal, som ger förutsättningar för ökad handel mellan EU och tredje land, kommer omfattningen av jämförelsemätningar av mätnormaler att behöva intensifieras. Av den föreslagna anslagsökningen på beräknas 1,5 2 miljoner kronor för dessa. beräknas för upprätthållande av en enhetlig nationell tidsangivelse på Internet (se prop. 1999/2000:86 Ett informationssamhälle för alla, sid. 45 och bet. 1999/2000:TU9). Satsningen innebär att informationssäkerheten på Internet kan upprätthållas och förbättras internationellt. Tabell 4.20 Beräkning av anslaget Anslag 2000 9 947 Överföring från anslaget 38:14 Rymdverksamhet 4 000 Förslag 2001 13 947 4.9.11 38:11 Tabell 4.21 Anslagsutveckling Tusental kronor 37 500 2001 Förslag 38 942 2002 Beräknat 39 747 1 2003 Beräknat 40 613 2 Bruttoutgifter mot anslaget var 45 285 tkr och inkomster mot anslaget 5 120. 1 Motsvarar 38 942 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 38 942 tkr prisnivå. är förvaltningsmyndighet för tekniska säkerhetsfrågor på elområdet.