prop · GP0374 · 2001-12-11 00:00:00 — Den innebäratt ett videogram som inte har getts in till för granskningenligt lagen (1990:886) om granskning och kontroll av filmer och videogram skall anses ha lämnats ut för spridning först när pliktexemplar enligt lagen(1993:1392) om pliktexemplar av dokument har lämnats (5 kap. 8 § lagen[1991:1559] med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens ochyttrandefrihetsgrundlagens områden). Av den s.k. pliktexemplarslagen följer attpliktexemplar skall lämnas av videogram som har gjorts tillgängligt förallmänheten här i landet i minst fem exemplar (12 §). Denna undantagsregel i YGL brukar kallas pliktexemplarsregeln.Det andra undantaget från huvudregeln om preskriptionstid för tekniskaupptagningar gäller olaga våldsskildring i upptagningar oavsett om det är frågaom rörliga bilder eller stillbilder. Då gäller vad som är föreskrivet i lag omtid för väckande av talan. Det innebär att preskriptionstiden är (35 kap. 1 § jämförd med 16 kap. 10 b § ). Denna regel brukarkallas brottsbalksregeln.Beträffande skälen för de särskilt korta preskriptionstiderna i TF och YGL kanhär nämnas att det ansetts viktigt att frågan omtryckfrihetsbrott avgörs snabbt. Att åtalsprövningen bör ske i nära anslutningtill utgivningen hör samman med att många yttranden som kan vara straffbaraenligt TF och YGL är sådana som också har betydelse för den allmännaopinionsbildningen och att uppfattningen om vad som är tillåtet respektiveotillåtet att yttra mycket väl kan ändras även under en kortare tidsperiod.Särskilt beträffande politiska yttranden är det viktigt att åtalsfrågan bliravgjord efter offentliggörandet så att frågan om det föreliggerett missbruk av tryck- respektive yttrandefriheten blir klarlagd. Om bedömningen i åtalsfrågan tillåts dröja, hinner den allmänna opinionen kanske ändrauppfattning.6.1.2 Andra bestämmelser och principer av betydelse för preskriptionsreglernaBestämmelser om grundlagarnas tillämplighet m.m.Tryckfrihetsförordningen (TF) gäller för skrift som framställts i tryckpress.Grundlagen gäller också för skrift som mångfaldigats genom stencilering,fotokopiering eller liknande tekniskt förfarande, om utgivningsbevis gäller förskriften eller skriften är försedd med beteckning som utvisar att den ärmångfaldigad och i anslutning därtill tydliga uppgifter om vem som harmångfaldigat den och om ort och år för detta (1 kap. 5 § TF). Den regel därdetta slås fast brukar kallas stencilregeln.Tryckt skrift skall, för att anses som sådan, vara utgiven. Med utgivning avsesatt skriften har blivit utlämnad till försäljning eller för spridning på annatsätt i (1 kap. 6 § TF). Med periodisk skrift förstås en skrift somenligt en utgivningsplan är avsedd att under en bestämd titel utges med minstfyra vid särskilda tider utkommande nummer eller häften (1 kap. 7 §första stycket TF).TF omfattar dessutom radioprogram och tekniska upptagningar som avses iyttrandefrihetsgrundlagen (YGL) och som oförändrat återger hela eller delar avinnehållet i en periodisk skrift och anger hur innehållet disponerats, om det är ägaren till den periodiska skriften som sprider eller låter sprida innehållet i dessa former. Ett sådant program eller en sådan upptagning skall jämställas med en bilaga till skriften (1 kap. 7 § andra stycket TF). Denna regel brukardärför kallas bilageregeln.YGL omfattar ljudradio, television och vissa liknande överföringar (1 kap. 1 §YGL). Vad som sägs i YGL om radioprogram gäller förutom program i ljudradioockså program i television och innehållet i de liknande överföringarna. Enligtden s.k. databasregeln skall om radioprogram tillämpas när vissasärskilt uppräknade aktörer med hjälp av elektromagnetiska vågor på särskildbegäran tillhandahåller allmänheten upplysningar direkt ur en databas underförutsättning att den mottagande inte kan ändra innehållet i databasen (1 kap. 9 § YGL). Som har framgått av avsnitt 4.3.4-4.3.6 föreslår regeringen attdatabasregeln skall få ett utvidgat tillämpningsområde.Därutöver är YGL tillämplig på sådana tekniska upptagningar som sprids tillallmänheten i genom att spelas upp, säljas eller tillhandahållas påannat sätt (1 kap. 10 § YGL). Frågan om grundlagen är tillämplig eller inteprövas i det enskilda fallet på grundval av vad som kan antas om spridningen.Exemplar av en upptagning som framställs i landet och är avsedda för spridninghär skall förses med s.k. ursprungsuppgifter dvs. tydliga uppgifter om vem somhar låtit framställa upptagningen samt om när, var och av vem exemplaren harframställts (3 kap. 13 § YGL). Skyldigheten att ange dessa ursprungsuppgifteråvilar framställaren och är sanktionerad med böter eller fängelse. Den somsprider en teknisk upptagning som saknar ursprungsuppgifter eller är försedd med oriktiga sådana uppgifter kan dömas till penningböter. Utgivare för en tekniskupptagning skall utses av den som låter framställa upptagningen, och utgivarenär skyldig att se till att varje exemplar av upptagningen har en uppgift om vemsom är utgivare (4 kap. 1, 4 och 6 §§ YGL). Om inte annat framgår avomständigheterna, skall YGL anses tillämplig på en upptagning som är försedd med nämnda uppgifter.Bestämmelserna i - däribland reglerna om ursprungsuppgifter, uppgift omutgivare och preskription - är tillämpliga också på tekniska upptagningar somhar framställts utomlands och som lämnas ut för spridning i (10 kap. 1 § första stycket YGL). Vad som sägs om den som har låtit framställa upptagningenskall därvid i stället gälla den som här i landet lämnar ut den för spridning.Censurförbudet och rätten att inneha informationsbärareEnligt TF får det inte uppställas något krav på att det allmänna skall granskaen skrift före det att den ges ut. Förbud mot att trycka en skrift får inteheller förekomma (1 kap. 2 § första stycket TF). Av TF följer vidare attmyndigheter eller andra allmänna organ inte får på grund av innehållet i enskrift hindra tryckning eller utgivning av den eller att den sprids blandallmänheten (andra stycket samma paragraf).Enligt YGL får det inte förekomma att något som är avsett att framföras i ettradioprogram eller i en teknisk upptagning först måste granskas av en myndigheteller av ett annat allmänt organ. Inte heller är det tillåtet för myndigheteroch andra allmänna organ att på grund av det kända eller väntade innehållet iett program eller en upptagning förbjuda eller hindra att framställningenoffentliggörs eller att den sprids bland allmänheten (1 kap. 3 § YGL). Genom enundantagsregel i YGL ges dock en möjlighet att lagstifta om godkännande avfilmer som skall visas offentligt. Denna möjlighet har utnyttjats förbestämmelser om Statens biografbyrås verksamhet med att förhandsgranska filmerför offentlig visning.Utan att det uttryckligen anges i TF eller YGL bygger grundlagarna påförutsättningen att rätten att inneha tryckta skrifter och tekniska upptagningar inte får begränsas annat än av ordnings- och säkerhetsskäl på sådanainstitutioner som t.ex. sjukhus, militärförläggningar ochkriminalvårdsanstalter.Skyndsam behandling av mål enligt grundlagarnaTryckfrihetsmål och annat mål om brott mot bestämmelserna i skall alltidbehandlas skyndsamt (14 kap. 3 § TF). Vad som sägs i TF om skyndsam behandlingav tryckfrihetsmål gäller också yttrandefrihetsmål (11 kap. 1 § första stycketYGL).6.2 Vissa ändringar av preskriptionsreglerna och andra bestämmelser6.2.1 Utgivningstidpunkten för tekniska upptagningarRegeringens förslag: Det klargörs att en teknisk upptagning - i likhet med vadsom gäller för en skrift - skall anses utgiven då den lämnats ut för att spridas till allmänheten i och att preskriptionstiden skall räknas från det att upptagningen gavs ut.Mediegrundlagsutredningens förslag överensstämmer med regeringens.Remissinstanserna: Hovrätten över och har avstyrkt förslaget medmotiveringen att redan en beredvillighet att på beställning producera och sprida tekniska upptagningar bör innebära att utgivningstidpunkten är nådd.Helsingborgs tingsrätt har ansett att frågan bör belysas ytterligare och därföravstått från att ta ställning till förslaget. Övriga remissinstanser hartillstyrkt förslaget eller inte haft några synpunkter på det.Skälen för regeringens förslag: Begreppet utgivning har betydelse i flerahänseenden. Tryckfrihets- och yttrandefrihetsbrott föreligger först genomutgivningen och ingripanden mot sådana brott får ske först efter utgivningen.Det är också i och med utgivningen som preskriptionstiden börjar löpa.En tryckt skrift skall, för att anses som en sådan, vara utgiven. Med detförstås att skriften har blivit utlämnad till försäljning eller för spridning på annat sätt i . Även utlämnande för spridning inom en begränsad krets avpersoner konstituerar utgivning. Kretsen får dock inte vara alltför snäv.Utgivning föreligger alltså när något exemplar av skriften har lämnats ut förspridning till andra än dem som befinner sig i en mindre, sluten krets. Det ärförst som någon kan sägas ha utnyttjat sin frihet att yttrasig offentligt och eventuellt då också missbrukat sin yttrandefrihet.Yttrandefrihetsgrundlagen (YGL) omfattar sådana tekniska upptagningar som sprids till allmänheten i genom att spelas upp, säljas eller tillhandahållaspå annat sätt. YGL innehåller inte någon regel som särskilt syftar till att göra klart när en framställning skall anses offentliggjord och alltså det allmännasmöjligheter att ingripa mot framställningen inträder. Det framgår likväl avbestämmelsen om YGL:s tillämplighet och regeln om preskription hur grundlagenskall förstås i detta hänseende. Enligt preskriptionsregeln är tiden förväckande av allmänt åtal från det att upptagningen lämnades ut förspridning. Denna formulering stämmer väl med den som finns itryckfrihetsförordningen (TF) om utgivning. Av nu nämnda bestämmelser sedda iljuset av att grundlagsskyddet enligt YGL i princip skall motsvara det somgäller för tryckta skrifter får anses följa att utgivningstidpunkten förtekniska upptagningar är avsedd att vara densamma som för skrifter. För attdenna tidpunkt skall anses nådd torde alltså krävas att i vart fall ett exemplar av en upptagning har lämnats ut för spridning till andra än dem som befinnersig i en mindre, sluten krets.I tillämpningen har det dock i vissa enstaka domstolsavgöranden gjorts entolkning som tycks tyda på att utgivningstidpunkten för tekniska upptagningaransetts infalla redan genom tillgänglighållande av en upptagning dvs. redan närberedvillighet att tillverka och sprida en upptagning föreligger. En sådantolkning innebär att ingripande får ske trots att något exemplar inte lämnats ut för spridning, vilket strider mot ändamålet med det yttrandefrihetsrättsligaskyddet, nämligen att säkerställa friheten att yttra sig i massmedier som ettmedel för den fria åsiktsbildningen, eftersom det blir möjligt att ingripa redan innan upptagningen spritts till allmänheten. Betraktelsesättet kan knappastanses förenligt med censurförbudets krav på att ingripanden mot yttranden skallske i efterhand och kravet på att hindrande åtgärder inte får vidtas på grund av det väntade innehållet i ett yttrande. Det är inte heller förenligt med rättenatt inneha informationsbärare. Med denna tolkning blir alltså grundlagsskyddetför tekniska upptagningar svagare än skyddet för skrifter.För att det inte skall råda någon tvekan om att YGL i detta hänseende har sammainnebörd som TF bör det göras klart att YGL är tillämplig på tekniskaupptagningar som är utgivna och att utgivningstidpunkten infaller då exemplar av en upptagning utlämnas för att spridas till allmänheten i . Som en följd av detta bör bestämmelsen om preskription justeras på så sätt att det klartanges att preskriptionstiden skall räknas från det att upptagningen gavs ut. När utgivningstidpunkten har uppnåtts, dvs. spridningen har inletts, kan alltsåingripande mot ett misstänkt brottsligt material ske. I exempelvis det falletatt en postorderannons används för att bjuda ut en upptagning med misstänktbrottsligt innehåll till försäljning och det finns anledning utgå ifrån attspridningen av exemplar har påbörjats bör förundersökning kunna inledas.I sammanhanget bör uppmärksammas att frågan om utgivningstidpunkt är skild frånfrågan huruvida grundlagarna alls är tillämpliga. Av central betydelse är här,trots att det inte förekommer i grundlagarna, begreppet upplaga. När det igrundlagarna talas om skrift och teknisk upptagning avses i princip en upplagaav en skrift eller en teknisk upptagning. Detta är en följd av att syftet medgrundlagarna är att säkerställa friheten att yttra sig i massmedier. Begreppetupplaga har vidare betydelse när det gäller beräkning av preskriptionstid,eftersom ny preskriptionstid anses löpa för varje ny upplaga.Skrift som framställts i tryckpress omfattas alltid av TF oavsett hur mångaexemplar som framställts. Det beror på att detta framställningssätt tidigare var det enda som var lämpligt för masskommunikation. Det krävs dock att skriftenlämnas ut eller avses lämnas ut för spridning. Skrifter som framställts genomstencilering, fotokopiering eller liknande tekniskt förfarande måste hamångfaldigats för att TF skall vara tillämplig. Det innebär att skriften skallha framställts i ett tillräckligt antal exemplar för att kunna lämnas ut förspridning. Också när det gäller tekniska upptagningar krävs normalt en upplagaav viss storlek för att YGL skall anses tillämplig. Enstaka exemplar somframställs successivt genom kopiering av en eller flera förlagor utan att mankan tala om en samlad "upplaga" faller utanför YGL.Olika innehåll hos skrifter eller tekniska upptagningar ger olika upplagor.Olika framställningstillfällen ger också olika upplagor, även om innehålletöverensstämmer. Avgörande för vad som är ett och samma framställningstillfälleär det tidsmässiga sambandet mellan olika exemplars framställning.Om ingen upplaga är framställd eller avsedd att framställas utan endast enstakaexemplar är framställda eller avsedda att framställas, är TF och YGL intetillämpliga. Är grundlagarna inte tillämpliga, aktualiseras inte frågan omutgivningstidpunkt. I sådana fall reglerar i stället bestämmelserna ibrottsbalken och om, när och hur ingripande kan ske. I t.ex.det fallet att en annons erbjuder framställning av enstaka cd-skivor med vitmakt-musik successivt på beställning utan att man kan tala om en upplaga böringripande kunna ske enligt dessa bestämmelser.6.2.2 Preskriptionstiden för brott i tekniska upptagningarRegeringens förslag: regler om preskriptionstid skall gälla föryttrandefrihetsbrott i tekniska upptagningar som saknar föreskrivnaursprungsuppgifter. Åtal skall dock inte få väckas senare än från det att Justitiekanslern fick kännedom om upptagningen.Mediegrundlagsutredningens förslag överensstämmer med regeringens.Remissinstanserna: Hovrätten över och och domareförbundhar framfört att i första hand bör övervägas en lösning som innebär att tekniska upptagningar utan ursprungsuppgifter faller utanför grundlagsskyddet.Åklagarmyndigheten i har förespråkat en annan av utredningen diskuteradregel av innebörd att upptagningar utan uppgifter skall anses ha lämnats ut förspridning när de påträffas om inte något annat framgår av omständigheterna.Övriga remissinstanser har tillstyrkt förslaget eller lämnat det utan erinran.Skälen för regeringens förslag: När det gäller tillämpningen avyttrandefrihetsgrundlagen (YGL) har det visat sig att Justitiekanslern ()stött på problem i fall av misstanke om - års grundlagsändringar -barnpornografibrott och olaga våldsskildring i videogram samt hets mot folkgrupp på cd-skivor. Preskriptionstiden för tekniska upptagningar räknas ju, somframgått ovan, från det att upptagningen lämnades ut för spridning men enligt JK saknas ofta ursprungsuppgifter och beträffande videogram ärpliktexemplarsregeln ofta inte tillämplig eftersom upplagorna är alltförbegränsade eller det i vart fall inte går att styrka att videogrammet getts ut i minst fem exemplar. Om den utpekade ansvarige i sådant fall invänder att denupplaga som exemplaren ingår i har offentliggjorts , så har JK iallmänhet svårt att bevisa motsatsen. Problemet ligger alltså inte ipreskriptionstiden som sådan utan i svårigheterna att bestämma utgångspunktenför preskriptionstidens beräkning.Enligt regeringens mening är det uppenbart att något måste göras för att kommatill rätta med de problem JK påtalat. För att åstadkomma det kan man tänka sigflera olika lösningar. En variant, som bl.a. Hovrätten över och Blekingeförordat, vore att med förebild i stencilregeln i tryckfrihetsförordningen (TF)göra utsättandet av vissa ursprungsuppgifter till en förutsättning förgrundlagsskydd. En annan lösning - som JK fört fram i ett tidigare sammanhang -vore en regel som innebär att upptagningar utan ursprungsuppgifter skall ansesha lämnats ut för spridning när de påträffas, om inget annat framgår avomständigheterna. Ett tredje alternativ är att för tekniska upptagningar somsaknar ursprungsuppgifter upphäva den speciellt korta preskriptionstiden enligtYGL och i stället låta preskriptionstiderna enligt gälla. Dettasistnämnda alternativ är inte direkt inriktat på svårigheten att fastställautgångspunkten för beräkning av preskriptionstiden men bör ändå kunna underlätta för JK att motbevisa påståenden om att preskription inträtt. I stället för denettåriga preskriptionstiden skulle för exempelvis hets mot folkgrupp avnormalgraden preskriptionstid gälla.En given utgångspunkt vid valet av metod är att man måste söka en lösning sominte onödigtvis försämrar grundlagsskyddet generellt sett, vilket skulle blifallet med en lösning enligt stencilregelmodellen, och som så långt möjligt tarhänsyn till de intressen som ytterst motiverar de särskilda kortapreskriptionstiderna i TF och YGL, nämligen intresset av att bedömningen iåtalsfrågan skall göras i nära anslutning till offentliggörandet.Mot att välja den lösning som skulle innebära att preskriptionstiden börjar löpa när upptagningarna påträffas talar bl.a. att den lösningen teoretiskt settskulle kunna leda till en evig preskriptionstid för det fall intepreskriptionstiderna i anses utgöra en yttersta gräns. Mot dennabakgrund talar enligt regeringens mening övervägande skäl för att välja denlösning som har föreslagit och som de allra flestaremissinstanser har förordat, nämligen alternativet att för tekniskaupptagningar som saknar ursprungsuppgifter upphäva den speciellt kortapreskriptionstiden enligt YGL och i stället låta preskriptionstiderna enligtbrottsbalken gälla. Detta alternativ är som sagt inte direkt inriktat påsvårigheten att fastställa utgångspunkten för beräkning av preskriptionstiden.Det bör ändå kunna underlätta för JK att motbevisa påståenden om attpreskription inträtt, eftersom nya tekniska upptagningar med olika egenskaperoch prestanda blir tillgängliga i hög takt. Med ledning av en upptagningsegenskaper och prestanda bör JK kunna utröna när upptagningen getts ut. Julängre preskriptionstiden är, desto större är möjligheterna för JK att motbevisa en preskriptionsinvändning. För upptagningar av ett slag som funnits påmarknaden länge kommer dock en del av svårigheten med att fastställautgångspunkten för preskriptionstiden att kvarstå. Preskriptionstiderna enligtbrottsbalken varierar . Om brottsbalkenspreskriptionsbestämmelser görs tillämpliga, kommer samma spännvidd att gälla för yttrandefrihetsbrotten. Preskriptionstiderna förlängs alltså då väsentligt.Med hänsyn till detta och till vad som sagts om att utvecklingen gör nyaupptagningar tillgängliga kommer ett införande av preskriptionstiderna enligtbrottsbalken att minska problemet med att fastställa utgångspunkten förpreskriptionstiden. Eftersom preskriptionstiderna kommer att väsentligtförlängas och, till skillnad mot vad som gäller, olika preskriptionstiderkommer att gälla för olika brott, bör den tid som JK har på sig att utreda brott och väcka åtal från det att han fick kännedom om brottet emellertid inteförlängas onödigtvis. Det bör därför, som utredningen förordat, införas enbegränsning som innebär att allmänt åtal inom preskriptionstidinte får väckas senare än - lämpligen - från det att JKfick kännedom om upptagningen. Den nu diskuterade lösningen skulle kunna kallasen utvidgad brottsbalksregel.Med denna lösning kan pliktexemplarsregeln upphävas såvitt avser upptagningarsom avses i regeln utan ursprungsuppgifter. Som Hovrätten över ochBlekinge påpekat gäller regeln också upptagningar av angivna slag som harföreskrivna uppgifter om ursprung. Dessa upptagningar har enligt JK inte medfört några problem i praktiken. Det finns därför inget behov av attpliktexemplarsregeln fortsatt skall gälla för dessa utan utgångspunkten förpreskriptionstiden - som är - för brott i dessa upptagningar som ärförsedda med ursprungsuppgifter bör vara densamma som för övriga upptagningar.Pliktexemplarsregeln bör följaktligen upphävas i sin helhet.Den särskilda brottsbalksregeln i YGL för olaga våldsskildring blir ocksåöverflödig såvitt avser upptagningar utan ursprungsuppgifter. Olagavåldsskildring i upptagningar med uppgifter utgör inget problem i praktiken. Dekan därmed behandlas på samma sätt som övriga upptagningar med uppgifter dvs.omfattas av YGL:s bestämmelse om en ettårig preskriptionstid. Den särskildaregeln för olaga våldsskildring innebär att också regler ompreskription av förverkandetalan blir tillämpliga. Konfiskation kan därmedbeslutas på talan som delgetts från brottet även om åtal inte kanväckas därför att någon ansvarig är i livet. Med den utvidgadebrottsbalksregeln kommer detta fortfarande att gälla för olaga våldsskildring iupptagningar utan ursprungsuppgifter. För sådana upptagningar som är förseddamed ursprungsuppgifter saknas behov av att även fortsättningsvis föreskrivadenna . Dessa kan i stället omfattas av YGL:s korta preskriptionstid.Följaktligen bör den särskilda brottsbalksregeln i YGL för olaga våldsskildringupphävas i sin helhet.6.2.3 Ursprungsuppgifter för tekniska upptagningar som framställts utomlandsRegeringens bedömning: Det bör inte nu göras någon ändring avyttrandefrihetsgrundlagens bestämmelser om ursprungsuppgifter för tekni-skaupptagningar som framställts utomlands och lämnas ut för spridning i förslag: Tekniska upptagningar som framställtsutomlands och lämnas ut för spridning i skall av importören förses meduppgifter om importören och när exemplaren förts in i landet. Skyldigheten skall fullgöras på samma sätt som när det gäller upptagningar som framställts här ilandet dvs. genom att uppgifterna tas in i eller anbringas på upptagningen omdet är möjligt och annars genom att uppgifterna anbringas på fodral, omslageller liknande föremål.Remissinstanserna: har anmärkt bl.a. att begreppet import sedanSverige blev medlem i EU endast avser införsel av varor från länder som inte ärmedlemmar i (tredje land). I övrigt har remissinstanserna inte haft någraerinringar mot förslaget.Skälen för regeringens bedömning: Enligt gällande rätt skall tekniskaupptagningar ha en utgivare och denne utses av den som låter framställaupptagningen. Skyldigheten att utse utgivare är straffsanktionerad. Vidaregäller att utgivaren är skyldig att förse varje exemplar av en tekniskupptagning med uppgift om vem som är utgivare. Den som bryter mot skyldighetenatt förse exemplaren med uppgift om utgivare kan dömas till penningböter.Tekniska upptagningar skall också förses med tydliga uppgifter om vem som harlåtit framställa upptagningen samt om när, var och av vem exemplarenframställts. En framställare som bryter mot skyldigheten att sätta utuppgifterna kan dömas till fängelse och den som sprider en teknisk upptagningsom saknar föreskrivna uppgifter eller har oriktiga uppgifter kan dömas tillpenningböter.Skyldigheten att förse tekniska upptagningar med s.k. ursprungsuppgifter gällerockså sådana tekniska upptagningar som har framställts utomlands och lämnas utför spridning i . Det som annars gäller den som har låtit framställaupptagningen skall i sådant fall gälla den som här i landet lämnar ut den förspridning.