prop · GO0344 · 2001-01-01 00:00:00 — Vid gemensam vårdnad om barnet har varje förälder rätt till hälften av ersättningsdagarna med föräldrapenning. Föräldern kan överlåta sin rätt till ersättningsdagar till den andra föräldern, förutom de som utgör den s.k. pappa- respektive mammamånaden. Ersättning ges motsvarande förälderns sjukpenninggrundande inkomst och är ersättningen enligt garantinivå, per dag. Vid flerbarnsfödsel utges föräldrapenning, för varje barn utöver det första, . Regeringen föreslår att föräldrapenning med anledning av ett barns födelse skall förlängas med motsvarande förälderns sjukpenninggrundande inkomst. Föräldrapenningen kommer då att omfatta sammanlagt . Inom ramen för sådan förlängning föreslår regeringen att motsvarande förälders sjukpenninggrundande inkomst reserveras för varje förälder så att sammanlagt är reserverade för vardera föräldern. Regeringen bedömer att ogifta föräldrars vilja att anmäla gemensam vårdnad i princip inte påverkas av förslaget om att ytterligare tid reserveras för pappan respektive mamman inom ramen för den förlängda föräldraförsäkringen. Det torde höra till ovanligheterna att föräldrar med hänsyn till pappamånaden underlåter att anmäla gemensam vårdnad. Ogifta föräldrar får gemensam vårdnad genom anmälan av dem båda i samband med faderbekräftelse, vilket också sker för av barnen. Är föräldrarna gifta vid barnets födelse får de automatiskt gemensam vårdnad om barnet. Ändringarna föreslås träda i kraft . För barn som är födda eller adopterade före ikraftträdandet tillämpas äldre bestämmelser. 6 Ny förmånsnivå inom föräldraförsäkringen Regeringens förslag: En femte förmånsnivå motsvarande en åttondels förmån införs i föräldraförsäkringen. Motsvarande rätt till ledighet införs i föräldraledighetslagen. Arbetsgruppens förslag: Förslaget i promemorian stämmer överens med regeringens förslag. Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna är positiva till förslaget. pekar i sitt remissyttrande särskilt på att förslaget kan inverka positivt på barns och ungas tillvaro. Kammarrätten i , och pekar dock på att förslaget innebär att enhetligheten mellan ersättningssystemen inom socialförsäkringen inte längre kommer att upprätthållas. Skälen för regeringens förslag: Frågan om arbetstidsförkortning har diskuterats . Arbetstidsförkortning ses som särskilt angelägen för småbarnsföräldrar. finns stora möjligheter att inom ramen för föräldraförsäkringen reducera arbetstiden. Genom att införa ytterligare en förmånsnivå, motsvarande en åttondels förmån, ges föräldrar möjlighet att reducera sin arbetstid motsvarande per dag och få en sådan reduktion av arbetstiden ersatt genom föräldraförsäkringen. Flexibiliteten inom föräldraförsäkringen ökar ytterligare och medför att föräldrar bättre kan kombinera arbete med familj. Förvärvsfrekvensen bland småbarnsföräldrar är hög i . Det är därför särskilt angeläget att underlätta möjligheterna för småbarnsföräldrar att förena förvärvsarbete med föräldraskap. Att införa en ny förmånsnivå inom föräldraförsäkringen som saknar motsvarighet i sjukförsäkringen skapar obalans. Obalansen följer av att det endast är möjligt att få sjukpenning som en fjärdedels, halv, tre fjärdedels och hel förmån. När en förälder som arbetar sju åttondelar och är föräldraledig motsvarande en åttondel blir sjuk, kan han eller hon således sjukskrivas högst motsvarande tre fjärdedels sjukpenningförmån. Detta under förutsättning att föräldern trots sjukdomen kan fortsätta vårda barnet men inte förvärvsarbeta. Föräldern kan då känna sig tvungen att gå upp från en åttondels föräldrapenningförmån till en fjärdedels föräldrapenningförmån för att täcka det inkomstbortfall som sjukskrivningen medför. Denna obalans finns dock till viss del . En person kan arbeta deltid i en omfattning där inte motsvarande ersättningsnivå inom sjukförsäkringen finns. Visst administrativt merarbete kan också uppstå med en ny förmånsnivå, vilket såväl som har påtalat i sina remissyttranden. pekar i sitt yttrande på att dagens regler ställer stora krav på företagens administration och menar att det inte är acceptabelt att belasta företagen ytterligare. Trots dessa olägenheter bedömer regeringen att skälen för att införa en ny förmånsnivå i föräldraförsäkringen överväger. Flexibiliteten inom föräldraförsäkringen ökar ytterligare och medför att föräldrar bättre kan kombinera arbete med familj. Tillfällig föräldrapenning kan också utges på fyra förmånsnivåer. Den tillfälliga föräldrapenningen är beroende av hur mycket föräldern skulle ha arbetat om han eller hon inte hade vårdat barnet. Tillfällig föräldrapenning ges huvudsakligen för vård av sjukt barn till föräldrar som behöver stanna hemma för att tillfälligt vårda ett barn (i vissa fall ). Även för den tillfälliga föräldrapenningen skall den nya förmånsnivån gälla. Ändringarna föreslås träda i kraft . 7 Nya förmåner inom den tillfälliga föräldrapenningen 7.1 Ny förmån motsvarande faderns särskilda dagar i samband med barns födelse eller adoption Regeringens förslag: En annan försäkrad än en fader eller moder som avstår från förvärvsarbete skall kunna ges rätt till tillfällig föräldrapenning i i samband med barns födelse eller adoption. Förutsättningen är att det inte finns någon fader med rätt till tillfällig föräldrapenning eller att fadern avstår från sin rätt till de med tillfällig föräldrapenning eller att modern är avliden. Fadern kan endast under vissa förutsättningar avstå från sin rätt till tillfällig föräldrapenning. Arbetsgruppens förslag: Förslaget i promemorian stämmer inte helt överens med regeringens förslag. Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna tillstyrker förslaget. avstyrker förslaget och menar att det motverkar "pappadagarnas" syfte samt leder till en försvagning av sambandet mellan avgifter och förmåner. anser att den tillfälliga föräldrapenningen bör kunna överlåtas till annan försäkrad även i andra fall än de som nämns i promemorian t.ex. när fadern inte kan ta del av vården av sitt barn beroende på att han är intagen på institution, är meddelad besöksförbud m.m. vid har föreslagit en mer flexibel utformning av förmånen. påpekar att den föreslagna bestämmelsen på grund av sin utformning kommer att få en begränsad användning. ifrågasätter förslaget när fadern inte är försäkrad med hänvisning till inkomstbortfallsprincipen. ifrågasätter förslaget när det finns en annan förälder, som inte är försäkrad. Tingsrätten efterlyser ett förtydligande - gärna en exemplifiering - beträffande den senare situationen. Bakgrund: Enligt 4 kap. 10 § lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL) har en fader som avstår från förvärvsarbete i samband med barns födelse rätt till tillfällig föräldrapenning per barn för att närvara vid förlossningen, sköta hemmet eller vårda barn. Motsvarande gäller i tillämpliga delar för en fader vid adoption av barn, om barnet inte fyllt . Som adoption avses även att någon tar emot ett barn i avsikt att adoptera det. Faderns särskilda dagar i samband med barns födelse eller adoption infördes genom regeringens proposition om föräldrautbildning och förbättringar av föräldraförsäkringen m.m. (prop. 1978/79:168, bet. 1978/79:SfU24, rskr. 1978/79:386). Departementschefen uttalade vid införandet bl.a. följande: "Det är viktigt att fadern har möjlighet att vara hemma kring barnets födelse tillsammans med modern och barnet. Modern får härigenom stöd efter förlossningen och barn och fader får möjlighet till kontakt. Jag anser det därför angeläget att stärka faderns möjligheter att delta i det nyfödda barnets vård". hade fadern rätt att vara hemma i samband med barns födelse. Uttaget gjordes då från tillgängliga dagar för tillfällig vård av barn, sammanlagt i familjer med ett barn, i familjer med två barn och i familjer med tre eller flera barn. som fadern fick en självständig rätt till tillfällig föräldrapenning utökades också det totala antalet dagar med tillfällig föräldrapenning för vård av barn till de nuvarande per barn och år. nyttjade av fäderna de särskilda dagarna. Skälen för regeringens förslag: De motiv som uttalades vid införandet av förmånen 1980 var att modern får stöd efter förlossningen och att barn och fader får möjlighet till kontakt. Förslaget innebär en förstärkning av det första motivet. Förslaget omfattar bl.a. de situationer då det inte finns någon pappa med rätt till tillfällig föräldrapenning, dvs. att faderskapet inte är fastställt, pappan är oförsäkrad eller avliden. För en mamma som är ensamstående av andra skäl, dvs. då en försäkrad pappa finns men av någon anledning inte är närvarande som stöd för mamman, finns också ett behov av stöd. Effekterna för ensamstående mammor kan i vissa fall bli olyckliga när det inte finns någon pappa tillgänglig, som den kan delta i vården av barnet, sköta hemmet eller ta hand om syskon till barnet. Förslaget omfattar därför även denna situation. Vad gäller det andra motivet så medför förslaget ingen förändring. Utgångspunkten är att förmånen är en rättighet för pappan. Utvidgningen av möjligheten till ersättning inskränker inte på pappans rätt. Det skall krävas ett aktivt medgivande av pappan att han avstår från sin rätt att nyttja de . Endast i dessa fall kan det bli aktuellt att erbjuda annan försäkrad ersättningen. Även om huvuddelen av barn lever tillsammans med båda sina föräldrar, har det blivit allt vanligare att barnens föräldrar separerar. ökade som tidigare nämnts andelen barn som bor hos en ensamstående förälder från . av alla nyfödda barn föds till en familj bestående av en ensamstående kvinna. Även för gruppen ensamstående kvinnor där det inte finns någon fader tillgänglig som tar sitt ansvar under den finns det ett stort behov av ett särskilt stöd i samband med förlossningen. Nuvarande regler inom föräldraförsäkringen ger inte en sådan möjlighet. Regeringen har därför sett det som angeläget att se över regelsystemet i denna del. Vissa ensamstående föräldrar kan ha möjlighet att få hjälp av personer i sin närhet t.ex. egna föräldrar eller syskon. Av förarbetena till regeringens proposition om förbättringar inom föräldraförsäkringen, havandeskapspenningen och vissa regler inom sjukpenningförsäkringen (prop. 1984/85:78, bet. 1984/85:SfU10, rskr. 1984/85:96) framgår att det redan enligt nuvarande regler finns viss möjlighet för en fader till ett äldre barn i familjen, även om han inte är fader till det nyfödda barnet, att kunna nyttja de särskilda dagarna med tillfällig föräldrapenning för att vårda detta äldre barn på sjukhus. Detta under förutsättning att fadern till det nyfödda barnet medger det. Regeringen föreslår att ges rätt att besluta att en annan försäkrad skall få rätt inom den tillfälliga föräldrapenningen i samband med barns födelse eller adoption. En utgångspunkt för rätt till tillfällig föräldrapenning för en annan försäkrad bör vara att det inte finns någon fader som har rätt till tillfällig föräldrapenning eller att modern är avliden. En vägledande princip vid utformandet av förlaget har varit att utvidgningen bestäms restriktiv och att förlaget inte inskränker faderns rätt enligt nuvarande lagstiftning under den . Som angetts ovan är därför utgångspunkten att det inte finns någon fader med rätt till tillfällig föräldrapenning. Om fadern medger det bör det dock ändå i vissa fall kunna komma ifråga för en annan försäkrad att få rätt till tillfällig föräldrapenning istället för honom. Enligt regeringens uppfattning bör fadern därför kunna avstå från sin rätt till "pappadagarna" om han av något skäl inte kan nyttja sin rätt eller om det annars skulle vara oskäligt att han inte fick avstå från sin rätt till tillfällig föräldrapenning. Det finns fler situationer än de här föreslagna då det skulle vara angeläget med ett ökat föräldrastöd under den . Betydande gränsdragningsproblem skulle emellertid uppstå med en ytterligare vidgning av reglerna och enligt regeringens uppfattning är det väsentligt att administrationen inte görs onödigt komplicerad. För att en annan försäkrad skall ha rätt till tillfällig föräldrapenning krävs att personen avstår från förvärvsarbete. Förslaget är könsneutralt och ger både kvinnor och män en rätt med tillfällig föräldrapenning i samband med barns födelse eller adoption när den andre föräldern saknas. Den möjlighet som finns är endast tillgänglig för män. Förslaget gynnar främst ensamstående kvinnor men ger även ensamstående män, när modern saknas, motsvarande möjlighet till särskilt stöd av annan försäkrad med spädbarn. Regeringen kommer att följa effekterna av förslaget särskilt med avseende på pappornas nyttjande av de . Regeringen kommer också att göra en utvärdering av reformen i detta avseende. Förslaget föreslås träda i kraft . 7.2 Utvidgning av rätten till tillfällig föräldrapenning Regeringens förslag: När en förälder på grund av egen sjukdom eller smitta inte kan vårda sitt barn och inte får tillfällig föräldrapenning endast av den anledningen att han eller hon i stället får sjukpenning eller annan ersättning som anges i 4 kap. 17 § lagen om allmän försäkring (1962:381) eller smittbärarpenning enligt lagen (1989:225) om ersättning till smittbärare, kan , efter förälderns medgivande, besluta att en annan försäkrad som avstår från förvärvsarbete skall få rätt till tillfällig föräldrapenning för att vårda barnet. Arbetsgruppens förslag: Förslaget i promemorian stämmer överens med regeringens förslag. Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna, däribland är positiva till förslaget. anser att ändringen även bör omfatta föräldrar som studerar och uppbär studiestöd enligt studiestödslagen. Förbundet anser att rätten till tillfällig föräldrapenning bör utvidgas till att även avse den situationen att båda föräldrarna besöker sjukhus eller annan delta i vårdnaden av svårt sjukt barn och uppbär tillfällig föräldrapenning men behöver hjälp av annan med vård och tillsyn av hemmavarande barn (syskon). avvisar förslaget och menar bl.a. att ökad frånvaro leder till produktionsbortfall samt svårigheter att planera och överblicka verksamheten. anser att för det begränsade antal fall förslaget omfattar bör andra lösningar kunna komma ifråga, till exempel genom försorg. Skälen till regeringens förslag och bedömning: infördes möjligheten för en förälder att överlåta rätt till tillfällig föräldrapenning till en annan person, utan att det uppställs några krav på släktskap, sammanboende eller annan formell anknytning mellan föräldern och denna person (prop. 1993/94:220). Enligt 4 kap. 11 a § lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL) får således en förälder överlåta sin rätt till tillfällig föräldrapenning för vård av ett barn till en annan försäkrad som i stället för föräldern avstår från förvärvsarbete för vård av barnet vid sjukdom eller smitta hos barnet eller sjukdom eller smitta hos barnets ordinarie vårdare. Sammanfattningsvis innebär bestämmelserna om överlåtelse av rätt till tillfällig föräldrapenning att den som överlåter dels måste vara förälder, dels förvärvsarbeta. Den person som i stället för föräldern vårdar barnet måste avstå från förvärvsarbete. En förälder som på grund av egen sjukdom eller smitta vare sig kan förvärvsarbete eller vårda sitt barn har inte någon laglig möjlighet att överlåta rätten till tillfällig föräldrapenning eftersom han eller hon inte förvärvsarbetar och således inte uppfyller de grundläggande förutsättningarna för rätt till tillfällig föräldrapenning, nämligen att avstå från förvärvsarbete för att vårda ett sjukt eller smittat barn, eller vårda barn vid ordinarie vårdares sjukdom eller smitta. Det finns således inte någon rätt till tillfällig föräldrapenning att överlåta. I dessa fall förutsätter lagstiftningen att det finns en annan förvärvsarbetande förälder som vårdar barnet eller som kan överlåta sin rätt till tillfällig föräldrapenning till annan försäkrad som vårdar barnet. I huvuddelen av fallen kan barnets andra förälder vårda barnet. När en förälder är ensamstående saknas emellertid ibland en annan förvärvsarbetande förälder. Den andre föräldern kanske också av någon anledning inte omfattas av försäkringen, t.ex. genom att inte vara försäkrad för tillfällig föräldrapenning i . När båda föräldrarna på grund av sjukdom el1er smitta inte kan vårda barnet eller arbeta finns inte heller möjlighet att överlåta rätten till tillfällig föräldrapenning. Framförallt när det gäller en ensamstående förälder finns det ett behov av att ge en annan försäkrad möjlighet till tillfällig föräldrapenning när föräldern på grund av egen sjukdom eller smitta inte kan vårda barnet eller överlåta sin rätt till tillfällig föräldrapenning. Detta särskilt som sammanlevande föräldrar har möjlighet att överlåta rätten till tillfällig föräldrapenning vid ena förälderns sjukdom eller smitta. Regeringen anser därför att det finns skäl för att vidga möjligheten för rätt till tillfällig föräldrapenning till annan försäkrad att gälla även de fall då föräldern på grund av egen sjukdom eller smitta varken kan förvärvsarbeta eller vårda barnet. Utvidgningen av rätten till tillfällig föräldrapenning till annan försäkrad bör inte begränsas enbart till ensamstående föräldrar. Av förarbetena till de nuvarande bestämmelserna om överlåtelse av tillfällig föräldrapenning anfördes som argument mot att rätten till överlåtelse av tillfällig föräldrapenning endast skulle ges till ensamstående föräldrar att det fanns gränsdragningsproblem och att det finns föräldrar vilka inte kan betraktas som ensamstående, men som kan anse sig jämförbara med sådana föräldrar (prop. 1993/94:220 s. 54). Detta gäller bl.a. sammanboende föräldrar där ena föräldern på grund av sitt arbete långa tider vistas på annan ort eller i annat land än den övriga familjen. Även sådana familjer kan ha ett stort behov av att någon annan vårdar det sjuka barnet eller vårdar barnet vid ordinarie vårdares sjukdom. För att undvika att försäkringen upplevs som orättvis, och för att i möjligaste mån förenkla administrationen, menade regeringen vid införandet av rätten till överlåtelse av tillfällig föräldrapenning att alla föräldrar skulle få rätt att överlåta rätten till tillfällig föräldrapenning. Med samma argument bör den nu föreslagna rätten omfatta alla föräldrar. Som argument mot en utvidgad rätt till tillfällig föräldrapenning kan anföras att försäkringen i sådana fall genomgår en principiell förändring i riktning mot en allmän barntillsynsförsäkring. Mot detta kan anföras att det i den nuvarande försäkringen redan finns möjlighet för föräldrar att låta annan vårda barnet med tillfällig föräldrapenning. Att låta den rätten gälla även för föräldrar som är förhindrade att förvärvsarbeta på grund av sjukdom eller smitta skulle i sammanhanget inte utgöra någon principiell skillnad. Regeringen anser inte att föräldraförsäkringen som sådan förlorar sin karaktär av en försäkring för föräldrar om en förälder ges möjlighet att undantagsvis, då föräldern själv är förhindrad att förvärvsarbeta på grund av sjukdom eller smitta, låta annan vårda barnet med tillfällig föräldrapenning. Förslaget bedöms vidare endast medföra marginella förändringar i arbetslivet. bör således, efter medgivande av förälder, ges rätt att besluta att annan försäkrad än förälder som avstår från förvärvsarbete kan få rätt till tillfällig föräldrapenning. I dessa fall kommer i lagens mening en sådan försäkrad att likställas med förälder. En förutsättning bör dock vara att förälderns sjukdom eller smitta är av sådan art att den förhindrar honom eller henne att själv vårda barnet. Förslaget föreslås träda i kraft . 7.3 Kontaktdagar Regeringens förslag: Föräldrar skall ha rätt till tillfällig föräldrapenning per barn och år när de avstår från förvärvsarbete i samband med besök i barns skola eller besök i fritidshem (kontaktdagar). Med skola avses också förskoleklass i skola. Rätten till kontaktdagar gäller fr.o.m. det kalenderår under vilket barnet fyller t.o.m. det kalenderår under vilket barnet fyller . Kontaktdagar som inte har tagits ut aktuellt år kan tas ut senare dock senast det år barnet fyller . Ändringarna skall träda i kraft . Skälen för regeringens förslag: gavs per barn och år för barn mellan inom den tillfälliga föräldrapenningen - s.k. kontaktdagar - till föräldrar som avstod från förvärvsarbete i samband med föräldrautbildning, besök i barnets förskola, skola eller fritidshemsverksamhet (prop.1984/85:78, bet. 1984/85:SfU10, rskr. 1984/85:96). De avskaffades i samband med budgetsaneringen med anledning av det statsfinansiellt ansträngda läget (prop. 1994/95:150, bet. 1994/95:FiU20, rskr. 1994/95:448). Liksom vid införandet av kontaktdagarna är det angeläget för såväl barn som föräldrar att föräldrarna får tillfälle att medverka i förskolan och skolan. Att föräldrarna har en god kontakt med och insikt i barnets vardagliga miljö ger ömsesidig trygghet och tillfälle att bearbeta uppkomna problem. Dessutom kan inskolningssituationer uppstå under barnets skoltid vid byte av skola, klass eller lärare. Inom nuvarande system med föräldrapenning kan ersättningsdagar sparas till dess att barnet fyller eller den senare tidpunkt då barnet avslutar sitt första skolår. Systemet förutsätter vissa krav på förutseende och planering hos föräldrarna, vilket blir avgörande för föräldrarnas möjligheter att vara med barnen vid exempelvis skolstart. Föräldrarna använder majoriteten av föräldrapenningdagarna under barnets första . Det finns en risk att föräldrar som inte sparat ersättningsdagar ej anser sig kunna vara lediga från förvärvsarbete utan ersättning för att vara med barnet i skolan vid olika situationer. Föräldrapenningdagarna kan i de flesta fall inte heller användas efter det att barnet fyllt eller avslutat sitt första skolår. Enligt regeringens uppfattning är det av stor betydelse att föräldrarna kan få tillgång till kontaktdagar som kan disponeras under den , dvs. från det att barnet fyller . Naturligtvis finns även behov av kontakt med barnets vardagliga miljö också när barnet deltar i förskoleverksamhet. Föräldrar deltar dock mer kontinuerligt i förskoleverksamheten jämfört med skolverksamheten, dels vid hämtning och lämning av barnen, dels genom mer frekventa kontakter med förskollärarna . Största behovet av kontaktdagar bedöms därför föreligga för barn som börjat skolan. Regeringen föreslår därför att rätten till kontaktdagar skall gälla fr.o.m. det kalenderår barnet fyller t.o.m. det kalenderår barnet fyller . Kontaktdagar skall utges per barn och år. Dagar som inte tas ut aktuellt år skall kunna sparas och tas ut ett senare år, dock senast det år barnet fyller . Förutom vid inskolning i skola eller fritidshem, skall kontaktdagarna kunna användas för besök i fritidshemsverksamhet i vilken barnet deltar samt för besök eller medverkan i skolan. Kontaktdagarna skall även kunna användas för deltagande i föräldrasamtal. Förutom rätt till ersättning för inkomstbortfall innebär uttag av kontaktdagar i form av tillfällig föräldrapenning rätt till ledighet från arbetet. Ersättningsdagar bör få tas ut enligt de nivåer som gäller inom föräldraförsäkringen, hel, tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels nivå, vilket ger flexibilitet för föräldrarna vid nyttjande av förmånen. Regeringen kommer att följa effekterna av förslaget och göra en utvärdering av reformen. De nya reglerna om kontaktdagar föreslås träda i kraft . 8 Förbättrat försäkringsskydd vid spädbarnsdöd Regeringens förslag: Om föräldrarna får ytterligare ett barn efter det att ett tidigare barn har avlidit skall det tvååriga särskilda försäkringsskyddet förlängas oavsett om det tidigare barnet avlidit före eller efter det att kvinnan på nytt blir gravid. Förutsättningen är att det tidigare barnet inte har uppnått eller inte skulle ha uppnått en ålder av och vid konceptionstidpunkten. Arbetsgruppens förslag: Förslaget i promemorian stämmer överens med regeringens förslag. Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna tillstyrker förslaget. Bakgrund: Föräldrapenning kan utges på sjukpenningnivå eller garantinivå.