prop · GP034 · 2001-09-28 00:00:00 — 1997/98:62 Regional tillväxt för arbete och välfärd). Samtliga dessa organ har även möjlighet att utöka garantiverksamheten inom be- fintliga ramar. Garantier används dock av olika skäl fortfarande i mycket ringa omfattning varför det kan finnas skäl att se över detta verktyg. För AB:s del utgjorde t.ex. garantierna endast av deras totala finansiella engagemang . Regeringen bedömer att ett utvecklat lånegarantisystem skulle kunna ersätta vissa av statens kapitalförsörjningsinsatser. Regeringen har därför givit i uppdrag att, i samarbete med , redovisa en modell för hur ett lånegarantisystem kan utformas. Uppdraget skall redo- visas . Vidare avser regeringen att tillsätta en arbetsgrupp med uppgift att pre- sentera ett förslag till lånegarantisystem. Regeringens ambition är att ett utvecklat lånegarantisystem skall finnas . Regionala kreditgarantiföreningar är en ny form av organisation för finansieringslösningar i . I framför allt i södra har kredit- garantiföreningar funnits . En kreditgarantiförening ställer garantier för lån och andra krediter som småföretagare har behov av för sin rörelse. Den verkar på det lokala planet. Organisationen är tänkt att bygga på privat finansiering av lokala företagare som bildar verksam- heten. Kreditgarantiföreningar hanteras i svensk rätt som kreditmark- nadsbolag. Sådana bolag måste ha tillstånd av . Vidare finns ett krav på ett minsta eget kapital på . Det finns undantag, med krav på minsta eget kapital på , för mindre kreditmarknadsföretag som har en omsättning som inte överstiger . har verkat för bildande av för lokal utveckling, ekonomisk förening. Regeringen anser att det är viktigt att främja framväxten av lokala ini- tiativ inom detta område. Ett särskilt bidrag bör lämnas om totalt för att informera om hur man startar lokala och regionala kreditgarantiföreningar. Bidraget bör lämnas till berörda lokala aktörer. Regeringens förslag: Småföretagsstödet avvecklas. Regeringens bedömning: Övriga bidragsformer bör tills vidare bibe- hållas, men inriktningar och beslutsordningar bör ses över och utvecklas. Sysselsättningsbidraget kommer att utvärderas. Underlagsrapporter: Enligt den regionalpolitiska utredningen har de selektiva stödformerna till viss del negativa effekter och bör av- vecklas och ersättas av generella lösningar. De bör dock inte avvecklas förrän de föreslagna alternativa lösningarna är färdigutvecklade och kan tas i bruk. Utredningen bedömer sålunda att de selektiva stödformerna av olika skäl kommer att vara nödvändiga . Detta inte minst utifrån det faktum att de ingår som viktiga verktyg och med- finansiering i EG:s strukturfondsprogram. Den regionalpolitiska utredningen föreslår att regionalt utvecklingsbi- drag avvecklas , men att det bör bibehållas så länge som det utgör en viktig del av medfinansieringen i strukturfondsprogrammen, dvs. Vidare föreslås att landsbygdsbidrag, inkl. konsultcheckar, bör behållas, men inriktas mot entreprenörskapsutveckling, mjuka kunskapsutvecklande investeringar och samverkan mellan företag. I detta sammanhang är det särskilt viktigt att utveckla det s.k. mikrostödet. Landsbygdsbidrag bör enligt utredningen dessutom organiseras och hanteras i programform och genomförandeansvaret i första hand ligga på lokal nivå. Regionalt bör man dock ha ett samordningsansvar och ett an- svar för utvärdering. Småföretagsstöd bör enligt utredningen avvecklas liksom också sysselsättningsbidrag. () har i en rapport, Företagsstöd kvalitet i beslutsprocessen (RRV 2001:22), som överlämnats till regeringen, lämnat olika förslag till hur kvaliteten i beslutsprocessen kan förbättras. Remissinstanserna: Ungefär lika många remissinstanser är positiva som negativa till utredningens förslag att avveckla sysselsättningsbidra- get. De som är negativa underkänner utredningens underlag och slut- satser, och anser att effekterna av de regionalpolitiska företagsstöden behöver analyseras grundligare innan förändringar kan göras. Många remissinstanser anser att regionalt utvecklingsbidrag fyller en viktig roll. De har också en positiv syn på landsbygdsbidrag inklusive mikrostöd och konsultcheckar och delar utredningens uppfattning att nya vägar bör prövas. Flertalet remissinstanser anser att småföretagsstöd utnyttjas i mycket liten omfattning, och därför kan avvecklas. De remissinstanser som av- styrker att småföretagsstödet avvecklas motiverar detta med hänvisning till att stödformen är anmäld och godkänd av , och därför bör bibehållas. Merparten framhåller att samtliga nuvarande stödformer ytterligare kan utvecklas. Skälen för regeringens förslag och bedömning : De flesta företags- stöd i form av bidrag är kapitaltillskott som, om gällande bestämmelser uppfylls, inte är återbetalningspliktigt. Sysselsättningsbidraget betalas dock ut i efterhand. Det är regeringens principiella inställning att det i ett längre perspektiv Prop. 2001/02:4 är angeläget att reducera användningen av olika bidrag. När behov av marknadskompletterande finansieringsinsatser föreligger, bör främst former som innebär att återbetalning av kapitalet sker användas. Statens insatser bör i stället inriktas mot förstärkta insatser för entreprenörs- främjande, ökat nätverksbyggande t.ex. mellan olika företagare och mellan företagen och olika institutioner, samt mot utveckling av finansie- ringssystem som medger att kapitalmarknadens aktörer får möjlighet och incitament att göra ökade finansieringsinsatser för företagen. De bidragsformer som behandlas i det följande är selektiva, dvs. de kan beviljas efter en individuell prövning utifrån förutsättningarna i det enskilda fallet. Småföretagsstöd är ett investeringsbidrag, som kan beviljas av länssty- relserna respektive självstyrelseorganen, med maximalt femton procent av utgifterna för en investering. Målgruppen för stödet är företag över hela landet med mindre än femtio anställda, i omsättning eller maximalt i balansomslutning. Stöd kan lämnas till såväl hårda som mjuka investeringar i hela landet. Syftet med stödet är att främja sysselsättningsskapande investeringar och inom- regional balans. beviljades småföretagsstöd till ca 80 företag för sammanlagt . Regeringen föreslår att småföretagsstödet avvecklas. Skälet härtill är regeringens principiella inställning att företagsstöd, i form av selektiva bidrag, primärt skall användas i områden som har störst geografiska lägesnackdelar, dvs. främst stödområde A. Småföretagsstöd har tidigare beviljats främst i tätorter utanför nationella stödområden. I dessa om- råden bör marknadens aktörer ta ett ökat ansvar och statens insatser istället bestå av andra utvecklingsinriktade åtgärder. Regeringen bedömer att sysselsättningsbidrag, regionalt utvecklingsbi- drag och landsbygdsbidrag bör finnas kvar tills vidare. Inriktningen och beslutsformerna skall ses över och utvecklas på flera sätt. I översynen skall jämställdhetsperspektivet särskilt analyseras och beaktas. Sysselsättningsbidrag inrättades 1970 och var från början ett generellt stöd, men reglerna ändrades 1998 så att bidraget blev ett selektivt in- strument. Bidraget syftar till att kompensera företag för kostnader vid nystartad eller utvidgad verksamhet och får endast lämnas för anställ- ningar som gäller tills vidare. Bidraget kan å ena sidan bedömas vara ett viktigt instrument vid före- tagsetableringar, särskilt avseende tjänsteföretag. Å andra sidan har bi- draget kritiserats för att vara konkurrensstörande, konserverande samt ha tveksamma tillväxteffekter. Eftersom det råder oklarheter om sysselsättningsbidragets effekter, av- ser regeringen att ge ITPS i uppdrag att, i samråd med betsmarknadspolitiska utvärderingar (IFAU), utvärdera stödformen. Regeringen avser även att i beslutande myndigheters regleringsbrev un- derstryka vikten av att i högre grad differentiera bidragsnivåerna och att utarbeta riktlinjer för stödgivningen. Även andra förändringar kan aktua- liseras parallellt med utvärderingen. Inriktningen bör vara att använd- ningen av denna stödform successivt minskar och att resurserna inriktas mot andra åtgärder. Regeringens bedömning: Ett sammanhållet nationellt program för entreprenörskap , omfattande totalt , med insatser inom olika samhällsområden bör genom- föras. Syftet bör vara att skapa ett mer entreprenöriellt klimat, uppmuntra entreprenörskap, bidra till positiva attityder till entreprenörskap och företagande, samt öka nyföretagandet. Utredningens förslag: Den regionalpolitiska utredningen föreslår att ett nationellt program för entreprenörskap och lokal utveckling inrättas under minst en femårsperiod med syfte att stimulera utveckling av nya metoder och pröva nya lösningar. Utredningen föreslår vidare att landsbygdsstödet inriktas mot entrepre- nörskapsutveckling, mjuka kunskapsutvecklande investeringar och sam- verkan mellan företag. I detta sammanhang anser utredningen det särskilt viktigt att utveckla det s.k. mikrostödet. Landsbygdsstödet bör dessutom organiseras och hanteras i programform och genomförandeansvaret i första hand ligga på lokal nivå. Remissinstanserna: De flesta remissinstanser ställer sig positiva till utredningens förslag om ett nationellt program för entreprenörskap. Skälen för regeringens bedömning : Regeringen har tidigare fastslagit att behöver ett entreprenörskapsklimat på högsta internationella nivå. Samhället behöver i högre grad präglas av positiva attityder till entreprenörskap och företagande i alla dess former. Människor med entreprenöriella egenskaper står bättre rustade för ett krävande arbetsliv oavsett anställningsform. Fler företagsamma individer, som ser möjlig- heter och bidrar till samhällsutvecklingen behövs för att skall kunna ta tillvara den utvecklingspotential som finns i ekonomin. Företag- samma individer vågar ta de möjligheter som ges till nyskapande, till att utveckla och marknadsföra nya produkter, tjänster, processer och sam- verkanslösningar. Det är också de som ser och förmår utnyttja de resurser som finns på den plats de lever och verkar och därmed bidrar till den re- gionala utvecklingen utifrån dess möjligheter. Ett långsiktigt program för att öka företagsamheten kräver nationell samsyn och ett konkret samarbete över politikområden i vilket såväl skattepolitik, regional utvecklingspolitik, näringspolitik, arbetsmark- nadspolitik, utbildningspolitik, ungdomspolitik som de delar av forsk- ningspolitiken som avser utveckling av innovationssystem berörs. Pro- grammet skall även beakta de nationella jämställdhetsmålen. Behovet av ökat entreprenörskap och många små och medelstora före- tag uppmärksammas i flertalet europeiska länder. I antogs en europeisk stadga för småföretag, i vilken man fastställer att bästa möjliga klimat för småföretagande och entreprenörskap behöver skapas i . Stadgan betonar små företags betydelse för den sociala och regionala utvecklingen, eftersom de är goda exempel på initiativ- tagande och engagemang. Den understryker vidare vikten av att sam- hället erkänner entreprenörskap som en värdefull tillgång och belönar framgångsrikt företagande rättvist. Stadgan fastställer tio handlingslinjer som medlemsländerna bör arbeta efter för att främja företagande, där- ibland utbildning för entreprenörskap, billigare och snabbare etable- ringsmöjligheter, regelförbättringar, samt vikten av att underlätta för små och medelstora företag att få tillgång till ny teknik. , under 2000, Local strength Global reach, antog de närvarande länderna The Charter on SME Policies i vilken betydelsen av entreprenörskap och dynamiska små och medelstora företag framhålls. Vikten av entreprenörskap har vidare stått på agendan under det svenska ordförandeskapet i EU vid så- väl den informella ministerrådskonferensen i , som under Småföretagsforumet i och vid industrirådsmötet . Ett sammanhållet nationellt program för entreprenörskap, omfattande totalt , med insatser inom olika samhällsområden bör Syftet bör vara att skapa ett mer entreprenöriellt klimat, uppmuntra entreprenörskap, bidra till positiva attityder till entreprenörskap och företagande, samt öka nyföretagandet. Programmet skall ta tillvara redan befintliga verksamheter för att därige- nom stärka och komplettera dessa. I programmet bör aktiviteter finnas som: påverkar attityder till entreprenörskap, genom att lyfta fram goda exempel, utbilda lärare och rektorer i entrepre- · stimulerar till ökat företagande, med inriktning på kvinnors och invandrares möjligheter till företagande, regelförenkling, bl.a. genom fortsatt intensiv verksamhet med SimpLex, öka förståelsen för entreprenörer/företagare i offentlig · ökar tillväxten i befintliga företag, samt · utvecklar ny kunskap och möjliggör jämförelser ( benchmarking). Det blir allt vanligare att företag ställs inför krav på att varor och tjänster är tillverkade under miljömässigt och socialt accepterade former, och att deras verksamhet i övrigt bidrar till en hållbar utveckling. öka företagens förmåga till långsiktig överlevnad skall aktiviteterna in- kludera stöd och kompetensutveckling om frågor som rör ett socialt och ekologiskt hållbart näringsliv. För att möjliggöra en adekvat utvärdering av programmets verksam- heter och effekter måste tydliga uppföljningsbara mål läggas fast, såväl kvalitativa som kvantitativa, och periodvisa avstämningar göras under Det är viktigt att för varje föreslagen aktivitet fast- ställa det problem som skall lösas samt hur aktiviteten är tänkt att lösa , som är regeringens centrala myndighet för bl.a. småföretags- och entreprenörskapsfrågor bör ha ett övergripande ansvar för utform- ning och löpande uppföljning av programmet. så långt som möjligt ske på regional och lokal nivå. Hänsyn skall tas till att allt mer av företagsutveckling sker på regional och lokal nivå, så nära företagen som möjligt. Det är viktigt att följa de lokala och regionala aktiviteterna, att ta tillvara det nytänkande som finns och genom olika aktiviteter sprida kunskap och ge möjlighet till erfarenhetsutbyte mellan olika delar av landet. Samverkan mellan offentliga och privata aktörer bör också öka när det gäller entreprenörsfrämjande och entreprenörsutvecklande insatser i vid Det gäller såväl insatser gentemot specifika grupper, såsom Prop. 2001/02:4 ungdomar och invandrare, liksom insatser för att utnyttja olika former för företagsamhet, t.ex. kooperativ. 9.4.7Främjande av informationsteknik i företag Regeringens bedömning: Användningen av modern informationstek- nik är av särskilt stor betydelse för näringslivets utveckling i de delar av landet med de allvarligaste geografiska lägesnackdelarna. Ett sär- skilt program, omfattande totalt , bör därför genom- föras i syfte att öka användningen av modern informationsteknik i företag lokaliserade inom stödområde A. Skälen för regeringens bedömning: IT-infrastruktur utgör den vikti- gaste grundförutsättningen för att IT:s positiva egenskaper skall kunna utvecklas av olika aktörer i samhället. Det är emellertid viktigt att kon- statera att IT-infrastrukturen inte fyller någon funktion om den inte ut- nyttjas på ett strategiskt sätt. I främst regioner präglad av gleshet är det dominerande kravet inriktat på strukturella insatser, dvs. IT-infrastruktur och utbildningsinsatser. Detta är i högsta grad rimliga krav, eftersom tillgången är sämre i dessa regioner. Men för att ökad konkurrenskraft och utveckling ska bli resultatet av en infrastrukturell insats måste driv- krafterna finnas i företagen och inom regionerna. Det innebär att lika betydelsefullt som det är att få en jämn regional spridning av tekniken, är det att genomföra åtgärder av strategisk art, anpassade för såväl företag som regioner. Företagens användning av IT är väsentlig för att deras konkurrenskraft skall kunna utvecklas. I takt med att IT-infrastrukturen byggs ut ökar därmed i många fall betydelsen av åtgärder som stimulerar företagens användning av den nya tekniken. IT-företagens koncentration till storstadsområden kan innebära ett problem för många mindre regioner när det gäller tillgängligheten till kompetens och därmed möjligheter att utveckla användandet av tekniken. Det finns betydande regionala skillnader när det gäller företagens an- vändning av tekniken. Skillnaderna orsakas således i högre grad av skill- nader i kompetensen att använda tekniken än i tillgängligheten till tekni- ken i sig. Att överbrygga skillnader när det gäller tillgång till användar- kompetens framstår med andra ord minst lika viktigt som att ha tillgång till nödvändig infrastruktur. Regeringen initierade programmet IT.SME.se för att öka den strategiska IT-kompetensen bland småföretag i hela landet. Programmet omfattar högst som skall utbetalas . Verket för Näringslivsutveckling () skall i samarbete med och andra berörda organi- sationer genomföra programmet, som är öppet för ansökan om bidrag från enstaka regionalt verksamma aktörer eller från flera i samverkan. Den moderna informationstekniken kan innebära stora fördelar, sär- skilt för företag med geografiska lägesnackdelar, om den används på ett strategiskt sätt. Regeringen anser därför att det finns starka skäl att genomföra ett särskilt program för att främja användningen av informa- tionsteknik i företag lokaliserade i stödområde A, där de allvarligaste, Prop. 2001/02:4 geografiskt betingade lägesnackdelarna finns. Programmet skall i första hand rikta sig till företag med verksamheter som konkurrerar på en regional, nationell eller internationell marknad. avses svara för program- mets genomförande. överlämnade Framtidsgruppen sin slutrapport grammet strategier för tillväxt i den svenska rese- och turistindustrin till och till rese- och turistindustrins intressenter. Det övergripande målet för Framtidsprogrammet är att skapa tillväxt i den svenska rese- och turistindustrin. Framtidsgruppen har i sitt arbete satt fokus på tre affärsområden och fem generella utvecklingsområden som särskilt strategiska för utvecklingen av svensk turism. Inom dessa affärs- och utvecklingsområden har 24 insatsområden identifierats. Ett av affärsområdena är evenemang. Till området räknas festivaler och evenemang inom kultur- och sportområdet. internationella framgångar inom idrott, musik, design och gastronomi har stor betydelse. Framtidsgruppen bedömer att affärsområdet evenemang är ett område för tillväxt i turistnäringen genom de stora värden som skapas i många led i samhälle och näringsliv. Inriktningen på åtgärder bör, enligt Framtidsgruppen, bl.a. vara att ut- veckla en modell för nationellt engagemang vad gäller ekonomiska garantier, säkerhet, skattefrågor och anläggningsutveckling för genom- förande av större evenemang. Vidare anses angeläget att öka kunskapen om evenemangens förutsättningar, ekonomi, marknadsföring och organi- sation samt skapa nationella fora där branschens olika aktörer och före- ningar kan mötas och bygga nätverk. Förslagen kommer att beredas vi- dare inom . 9.4.8.1Ökad innovationskraft i turistnäringen Regeringens bedömning: Ett omfattande program för att stimulera ökad innovationskraft inom turistnäringen bör genomföras. För programmet bör totalt avsättas . Skälen för regeringens bedömning: I framtidsgruppens rapport anges 24 insatsområden som är särskilt viktiga för tillväxt i den svenska rese- Ett av dessa är att stimulera till ökad innovationskraft Svensk turism omsätter , det motsva- rar en sysselsättning av cirka 108 000 helårsverken. och i utvecklas snabbare än den genomsnittliga tillväxten i eko- Turismen har under en följd av år utvecklats snabbast i storstads- regionerna, som turismen har störst relativ betydelse i många av de regionalt mest utsatta områdena, t.ex. fjällvärlden och skär- I de regionala tillväxtavtalen finns många projekt med syfte att Svensk rese- och turistindustri har en svag koppling mellan entrepre- Prop. 2001/02:4 nörskap och resandets utveckling. Många företag identifierar sig mera som en servicenäring än som företag med en egen möjlighet att genom produktutveckling och marknadsbearbetning påverka reseströmmarna. För att utveckla turismen måste såväl produkter som destinationer ut- vecklas till innehåll och kvalitet. Kulturminnen, evenemang, nationalparker, naturreservat, landskap och stadsmiljöer är Produkter som måste utvecklas från turistsynpunkt. Innovationskraften i turistbranschen behöver också utvecklas. Det är en uppgift för entreprenörerna att forma affärsidéer runt tematiska akti- viteter som fiske, ridning och jakt. Förstärkta insatser behövs för kom- petensutveckling, marknadsanalys, produktutveckling, marknadsbearbet- ning och information till andra om projektet och dess utvecklingsele- ment. Regeringen anser att ett program för att utveckla ett innovativt företagande och entreprenörskap inom turistområdet, med natur- och kulturresurser som utgångspunkt, bör genomföras. Programmet bör genomföras som ett delprogram inom ramen för det generella nationella programmet för entreprenörskap som presenteras i avsnitt 9.4.6. En särskild del av programmet bör inriktas mot åtgärder som stimule- rar en ökad miljömärkning av turistföretag och som kan nå en acceptans hos såväl turistföretag som deras kunder. De regionala natur- och kultur- resurserna bör tillvaratas för att främja en hållbar utveckling. Möjligheter till lokal och regional miljöanpassad produktion, exempelvis för energi och livsmedel, bör vidare uppmärksammas och utvecklas. Även natur- och kulturvärden bör tillvaratas för att stärka regionernas attraktionskraft för boende och näringslivsutveckling. Turistdelegationen bör få i uppdrag att, i nära samverkan med och berörda myndigheter och organisationer upprätta och genomföra programmet . Programmet skall vara nära kopplat till nuvarande regionala tillväxtavtal och de före- slagna regionala tillväxtprogrammen och det nationella programmet för innovationssystem och kluster. Programmet bör följas upp, dels genom årliga rapporter, dels genom en slutrapport efter programmets slut- förande. För programmet avses sammanlagt avsättas för . Regeringens bedömning: Varumärket bör utvecklas och marknadsföras för att stärka den långsiktiga attraktionskraften och lönsamheten i fjällområdet. För ändamålet bör totalt avsättas för perioden 20022004. Skälen för regeringens bedömning : Den svenska rese- och turist- industrins utveckling är gynnsam och har bland den bästa tillväxten av alla branscher. Utvecklingen är dock mycket ojämn mellan olika regioner. I storstadsregionerna och även några mellanstora regioner med stark turistisk infrastruktur, bl.a. Glasriket i och Siljans- bygden i , utvecklas turismen mycket bra. Många glesbygdsom- råden, där turismen är helt avgörande för sysselsättning och bibehållen samhällsservice, uppvisar däremot en mycket negativ ut- Prop. 2001/02:4 veckling. Till dessa områden hör inland. Turismen är i denna region en basnäring med mycket stor betydelse för samhällsstrukturen och för annat näringsliv. Sysselsättning, befolknings- utveckling, samhällsservice, kommunikationer och annan infrastruktur är i hög grad beroende av turistnäringens utveckling. Turistföretagen i regionen uppvisar en svag lönsamhet, i synner- het de små turistföretagen. Detta innebär att alltför små resurser finns både för en effektiv marknadsföring och en rimlig produktutveckling. Resursutnyttjandet är mycket lågt på helårsbasis. Initiativkraft och re- surser behövs för att utveckla nya och förlänga befintliga säsonger. För att åstadkomma detta behövs marknadsanalyser i och utomlands, behovsanalyser, utredningar om produktutvecklingsbehov för att möta ny efterfrågan m.m. Insatser krävs också inom information och för marknadsföring. Så t.ex. är informationen via Internet på utländska språk mycket bristfällig. De ofta mycket små och resurssvaga turistföretagen behöver bl.a. hjälp med att utveckla hemsidor på de intressanta utlandsmarknadernas språk. som problemen är många finns också stora möjligheter till en utveckling av turistnäringen i fjällvärlden. Fantastiska möjligheter till unika natur- och kulturupplevelser kan erbjudas i det som brukar kallas sista vildmark.