prop · GP031d5 · 2001-09-20 00:00:00 — av de sökande och av de som anställdes var kvinnor. fanns det 2 200 chefer med bakgrund som polis, varav kvinnor och drygt 200 civila chefer, varav kvinnor. Polismyndigheterna ansvarar för chefsutbildning och chefsutveckling. utbildades ca 20 polischefer centralt och för att vara 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 behörig krävdes juridisk examen. Någon sådan utbildning har inte genomförts . Kravet på juridisk examen avskaffades 1999 då antog regeringens proposition om chefsförsörjningen inom polisväsendet (prop. 1998/99:47). Samtliga myndigheter har chefsförsörjnings- och chefsutvecklingsprogram. Programmen är riktade till befintliga chefer och till anställda som kan förväntas få chefsfunktioner . Ett utbildningssamarbete för högre chefer pågår mellan och och . Goda exempel på långsiktig chefsrekrytering har rapporterats från t.ex. polismyndigheterna i och län. De innehåller bl.a. en traineeutbildning som syftar till långsiktig chefsutbildning där praktik och utbildning varvas. Ledarskapscentrum vid fortsätter sitt arbete med att på ett övergripande plan utveckla ledarskapet inom polisväsendet. Centret arbetar konsultativt mot polismyndigheterna som stöd i frågor om ledarskap och ledarskapsutveckling samt utvecklar metoder för myndigheternas egna insatser. Myndigheternas chefsförsörjningsprogram innefattar kartläggning och analyser av det framtida rekryteringsbehovet. Flertalet myndigheter har inrättat chefsbanker dvs. identifierat personer som bedöms lämpliga för chefsuppgifter och särskilt har vikten av att få fram fler kvinnliga chefer betonats. Enligt regeringens bedömning är det nödvändigt att antalet poliser ökar och att utvecklingen mot en allt högre medelålder inom poliskåren bryts. Regeringen har tidigare slagit fast att antalet poliser inte skall fastställas en gång för alla utan bedömas med hänsyn till verksamhetens behov och förutsättningarna i övrigt. Det är som ansvarar för kompetensförsörjningen inom polisväsendet. Av det följer att det är uppgift att bedöma behovet av poliser och annan personal och tillhandahålla statsmakterna det underlag som behövs för att fatta beslut om polisväsendets verksamhet. Att avgöra hur många poliser som behövs för att lösa polisväsendets uppgifter vid varje given tidpunkt förutsätter överväganden av närmast operativ karaktär som bör göras inom polisen. Regeringen har i regleringsbrevet givit polisen i uppdrag att vidareutveckla metoderna för att redovisa rådande läge och framtida behov vad gäller personalsituationen. Enligt ett annat uppdrag skall polisen säkerställa en för verksamheten ändamålsenlig ålders- och kompetensstruktur. Etableringen av en polisiär grundutbildning i och i kommer att främja rekryteringen av nya poliser, särskilt i de delarna av landet. Det är också bra att fler poliser utbildas, som representerar samhället utanför storstadsregionerna. De resurser som tillförs polisväsendet skapar enligt förutsättningar för polisväsendet att öka utbildningskapaciteten så att det är möjligt att anta ca 550 polisstuderande och ha som målsättning att anta ca 900 polisstuderande . Det skulle, även med beaktande av de avgångar som kan förutses, innebära att den nedåtgående utvecklingen vänder , då antalet poliser ökar med ca 300. Antalet poliser antas också öka med 2002, 2003 och ytterligare 2004. Vid utgången av 2004 kommer det då att finnas ca 17 200 poliser. Ett problemorienterat arbetssätt förutsätter att arbetstiderna anpassas till verksamhetens behov. De av vidtagna åtgärderna har enligt såväl som skapat bättre möjligheter att anpassa arbetstiderna till verksamhetens behov. Regeringen kommer även fortsättningsvis att följa hur polisen anpassar arbetstiderna till verksamhetens behov. redovisade enligt ett uppdrag i regleringsbrevet , effekterna av det nya arbetstidsavtalet och vilka åtgärder som vidtagits för att vidareutveckla och sprida det problemorienterade arbetssättet. Av redovisning framgår att kunskaperna om det problemorienterade arbetssättet sprids alltmer men att myndigheterna har kommit olika långt i den processen. Enligt redovisningen är polismyndigheternas bedömning att de nya arbetstidsavtalen bör leda till en ökning av den totalt arbetade tiden samt till att arbetstiden kan förläggas till tider när behovet av personal är störst. Eftersom det gått så sedan avtalen slöts kan enligt någon slutlig bedömning av effekterna ännu inte göras. Regeringen delar bedömning. I samband med att den nya grundutbildningen startade infördes en ny pedagogisk inriktning. Grunden för undervisningen är att inlärning sker genom att de studerande tar eget aktivt ansvar för sina studier. Lärandet bygger på problem- och händelsebaserade situationer och verklighetsanpassade praktikfall. Ett av utbildningens mål är att de studerande skall förvärva sådana kunskaper och färdigheter som krävs för att tillgodogöra sig ny kunskap och erfarenhet i polisarbetet och genom sådan kompetensutveckling ytterligare förbättra sitt yrkesutövande i en lärande organisation. Den kvalitetsutveckling av polisutbildningen som pågår, bl.a. genom ett ökat och fördjupat samarbete med universitets- och högskoleutbildningar som har betydelse för polisarbetet, är viktig och bör fortsätta. De kvalitetskriterier som används vid bedömningen av högskolors och universitets examinationsrätt är relevanta också här. Som exempel kan nämnas lärarkompetens, forskningsaktivitet, ämnesdjup och ämnesbredd, utvärdering och kvalitetssäkring samt internationalisering. Den äldre personalen har kunskap och erfarenhet som har avgörande betydelse för verksamheten och som det tar att skaffa sig. Det är en angelägen uppgift för ledningen inom och polismyndigheterna att skapa förutsättningar för att ta tillvara denna värdefulla resurs. Genom skickligt och kreativt ledarskap bör de eventuella problem som sammanhänger med begränsad tjänstbarhet kunna lösas. Poliskårens sammansättning har stor betydelse för att människor skall uppfatta polisen som legitim och trovärdig. Det är viktigt att olika gruppers kunskaper och erfarenheter kan tillföras polisen och användas i arbetet. En balanserad sammansättning av poliser med olika ålder, etnicitet, kön, bakgrund och erfarenhet är också en förutsättning för en modern arbetsplats med nytänkande och öppenhet för olika idéer och lösningar. Det kan bidra till ökad effektivitet. En balanserad personalsammansättning är dessutom en förutsättning för att polisyrket skall vara attraktivt även i fortsättningen. Regeringen ser positivt på och polismyndigheternas ansträngningar för att främja jämställdhet samt etnisk och kulturell mångfald. var andelen kvinnor bland de rekryterade polisstuderande , en ökning med fem 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 hör till de länder i som har den högsta andelen kvinnliga poliser. Det är generellt sett svårt att till en verksamhet som starkt domineras av ett kön öka rekryteringen av det underrepresenterade könet. En motsvarighet till polisens svårigheter att rekrytera fler kvinnor finns t.ex. inom sjukvården vid rekrytering av män till sjuksköterskor. Andelen polisstuderande med utländsk bakgrund var 2000 oförändrad, . Den siffran är tillfredsställande med hänsyn till att av befolkningen har utländsk bakgrund och att de studerande måste ha särskild behörighet i bl.a. svenska. och polismyndigheterna bör fortsätta ansträngningarna för att främja jämställdhet samt etnisk och kulturell mångfald. Det är enligt regeringens uppfattning fortsatt angeläget att polisväsendet analyserar resurs- och arbetsfördelningen mellan poliser och annan personal för att säkerställa att poliserna används för mer renodlade polisiära arbetsuppgifter och inte för arbetsuppgifter där annan kompetens har bättre eller lika goda förutsättningar. Det är också viktigt att modernisera och utveckla organisationen så att möjligheter skapas för att möta de krav som bl.a. den ökande och mer komplicerade brottsligheten, internationaliseringen och den tekniska utvecklingen ställer. Det arbetet kräver en ständig utveckling av arbetsmetoder och tillgång till nödvändig kompetens i form av experter. Många av de problem som polisen möter hanteras och diskuteras också utanför polisväsendet. Detsamma gäller de arbetsmetoder som polisen använder i sitt arbete. Kriminologi, statsvetenskap, psykologi, administration och ledarskap är bara några exempel på områden som ställer relevant kunskap till polisens förfogande. Polisen bör gå vidare med att vidga sin kunskapsbas. Det kan t.ex. ske genom att anställa specialister och genom utbildning av befintlig personal. Även internationell kunskap bör tas tillvara. Det finns ett mycket stort behov av kompetensutveckling inom organisationen. De resurser som har tillförts och tillförs polisen skapar förutsättningar för och polismyndigheterna att prioritera kompetensutveckling. Ny teknik och nya datoriserade system har gjort att och polismyndigheterna prioriterat utbildningssatsningar inom IT- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 behövs stora satsningar på vidareutbildning med inriktning på verksamhetsinnehållet. Det är avgörande och brådskande för en positiv utveckling av hela polisverksamheten. Det behövs bl.a. för att möta kraven på rättssäkerhet och ökad effektivitet samt för vidareutvecklingen av det problemorienterade arbetssättet och det brottsförebyggande arbetet. Vidareutbildning kan ske i många olika former. Arbetsrotation, praktik, projekt, nätverk, distansundervisning och mentorssystem är exempel på nyare former av lärande i arbetet. För att underlätta utvecklingen av det kunskapsbaserade polisarbetet och förstärka de positiva effekterna av ökad kunskap och vunna erfarenheter behövs också ett system för att sprida sådan information. Modern teknik tillhandahåller verktyg för att göra information om polisiära projekt och insatser tillgängliga. Regeringen ser positivt på de satsningar som gjorts på utbildning av civilanställda till brottsutredare. Regeringen kommer att noga följa arbete med att ta fram en modell för återkommande generell vidareutbildning. Stora förändringar har skett inom polisväsendet . Resurserna har minskat som ett omfattande ansvar för personal och ekonomiadministration förts ut på myndigheterna. Myndigheterna har ett större handlingsutrymme . Det innebär också ett större ansvar för att resurserna utnyttjas rationellt. Ansvaret ligger i första hand på myndighetschefen och ledningsgruppen men också på övriga chefer. Chefsförsörjningen och chefsutvecklingen är därför av avgörande strategisk betydelse för polisverksamhetens resultat. Det är en angelägen uppgift för att noga analysera frågan om den fortsatta chefsförsörjningen. Regeringen kommer att följa även det arbetet. togs och i bruk som gemensamma system för hela rättsväsendet. redovisade de åtgärder som vidtagits med anledning av synpunkter på polisens IT- hantering, Polisens IT-stöd (RRV 2000:8) och Fortsatt utveckling av polisen en uppföljande granskning (RRV 2000:9). huvudrekommendation gällde utarbetande av en strategi för polisen och för som avser både IT- och annan verksamhetsutveckling. räknar med att en IT-strategi skall bli klar . presenterades betänkandet Ett tryggare (SOU 1998:143), Ett gemensamt system för mobil kommunikation. Ut- redningen har föreslagit att ett gemensamt radiokommunikationssystem för all samhällsviktig verksamhet, baserat på s.k. Tetra-standard, införs i hela landet. har anmält till regeringen att polisväsendets nuvarande radiokommunikationssystem bör bytas ut, men att det är möjligt att upprätthålla en fungerande radiokommunikation med nuvarande system fram till utgången av 2003. Därefter bör polisen övergå till landstäckande Tetra-system på det sätt som utredningen har föreslagit. Regeringen har uppdragit åt Statskontoret att upphandla ett gemensamt radiokommunikationssystem. Uppdraget skall vara slutfört . lämnade Statskontoret en delrapport till regeringen innehållande förslag till användarkrets, omfattning och finansiering av nätet. Frågan bereds i . (Ju 2000:01) har i uppdrag att analysera konsekvenserna av den nya polisregisterlagstiftningen. En särskild analys skall göras av de samlade konsekvenserna från integritetssynpunkt av lagstiftningen på området. Utredningen skall redovisa sitt uppdrag vid utgången av 2001. har skärpt regelverket för användning av skjutvapen, bl.a. genom att införa ett uttryckligt krav på fortbildning och kompetensprov. Motsvarande förändringar gäller för förstärkningsvapen. På pågår också arbete med att hitta hjälpmedel för situationer då användning av batong bedöms otillräckligt men skjutvapen anses innebära allt för kraftigt våld. En grundläggande princip för polisarbete är att minimera risken för att någon person eller egendom kommer till skada som följd av polisiära ingripanden. Det är därför positivt att vidtar åtgärder för att förbättra poli- sernas förmåga att hantera de mest allvarliga situationerna. Polismyndigheternas servicenivå är generellt sett relativt hög enligt redovisning av allmänhetens uppfattning. Många polismyndigheter har förbättrat tillgängligheten genom att ha kvällsöppet, inrätta call-centers och utöka möjligheten att använda Internet. Genomströmningstiden för förvaltningsärenden är fortsatt hög. Det är delvis en effekt av tidigare neddragningar av civil personal. Polisen uppfyller i stort det mål som satts upp för service och tillgänglighet. Bortsett från genomströmningstiden håller också handläggningen av förvaltningsärenden hög kvalitet. En av Säkerhetspolisens viktigaste uppgifter är att genom kontroll och rådgivning till myndigheter och företag medverka till att dessa har ett med hänsyn till verksamheten tillfredsställande säkerhetsskydd. En viktig del i det arbetet är utbildning och information till den personal som hanterar hemlig information. Vid besök på myndigheter och företag prioriteras därför sådana insatser. har ungefär 12 000 personer fått någon form av säkerhetsskyddsrådgivning eller information genom Säkerhetspolisens försorg. Samhällets allt större beroende av olika tekniska system och den kontinuerliga utvecklingen av dessa ställer allt högre krav på skydd. Även om åtgärder fortlöpande vidtas för att förbättra säkerheten anser Säkerhetspolisen att IT- säkerheten generellt är otillfredsställande. Säkerhetspolisen deltar i flera IT- utvecklingsprojekt med inriktning på främst IT- säkerhet. Med denna erfarenhetsbakgrund har Säkerhetspolisens medverkan i olika utbildningar bidragit till att skyddet av samhällsviktiga system har kunnat förstärkas. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Personskyddsverksamheten inom omfattar bevaknings- och säkerhetsarbete som avser den centrala statsledningen, kungafamiljen och utländsk diplomatisk personal eller som har samband med statsbesök eller liknande händelser samt visst annat personskydd. Hotbilden har varit låg. Inom den centrala statsledningen och kungafamiljen samt för viss diplomatisk personal finns emellertid fortfarande ett betydande och permanent skyddsbehov. Därutöver har personskydd fått sättas in temporärt i drygt 100 fall, oftast i samband med statsbesök och liknande händelser. Säkerhetspolisens brottsförebyggande och brottsbeivrande arbete på författningsskyddets område har i första hand omfattat riktade åtgärder mot inhemska grupper, nätverk och enskilda individer som genom sitt handlande visat att de är beredda att använda våld eller hot om våld i syfte att nå politiska mål. Främst handlar det om personer med kopplingar till vit maktmiljön eller den anarkistiskt präglade autonoma miljön. Liksom tidigare anser Säkerhetspolisen att hotbilden mot rikets inre säkerhet inte är så hög att det föreligger något konkret hot mot det svenska statsskicket. Säkerhetspolisen gör bedömningen att någon ändring i detta hänseende inte heller kommer att ske i ett längre perspektiv. Däremot kan utomparlamentariska grupper och enskilda medlemmar i sådana utgöra ett hot mot enskilda personer och deras egendom. De som riskerar att utsättas för brott från detta håll är politiska motståndare och myndighetsföreträdare samt invandrare och andra minoritetsgrupper. Säkerhetspolisen bedömer att det största hotet mot rikets inre säkerhet sannolikt också fortsättningsvis kommer från vit maktmiljön. Antalet anmälda brott med anknytning till vit maktmiljön ökade jämfört med året innan. Framför allt ökade antalet anmälningar om hets mot folkgrupp. Till skillnad förekom inga våldsdåd med dödlig utgång med anknytning till dessa kretsar. Enligt bedömning består underrättelsehotet mot och har ökat något. Säkerhetspolisen menar att den utvecklingen har flera orsaker. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Stormaktsmotsättningarna har ökat liksom antalet regionala konflikter, vilket har medfört en säkerhetspolitisk osäkerhet. Detta har i sin tur lett till att en del länder förstärkt sin underrättelseinhämtning utomlands. Underrättelsehotet har därigenom blivit större trots att säkerhetshotet generellt sett har minskat. Säkerhetspolisen har gjort åtskilliga insatser för att motverka främmande länders underrättelseverksamhet i . Dessa insatser har bl.a. resulterat i att ett antal personer från andra stater som ägnat sig åt underrättelseaktiviteter i är verksamma här. Terrorismbekämpningen har till uppgift att bekämpa internationell terrorism samt att förebygga och avslöja flyktingspionage och annan förföljelse av utlänningar i från regimer eller organisationer i andra länder som förknippas med politiskt motiverat våld. Några terrordåd har inte utförts här i landet eller i vår närmaste omgivning . Ett viktigt inslag i den förebyggande terrorismbekämpningen är att verka för att utländska medborgare som är aktiva i organisationer som utövar politiskt motiverat våld avvisas eller utvisas från . Detta sker genom yttranden till över asylansökningar. , och regeringen begär vidare yttranden från Säkerhetspolisen i ärenden rörande uppehållstillstånd. yttrade sig Säkerhetspolisen i 835 sådana ärenden. I av dessa har Säkerhetspolisen avstyrkt bifall till ansökan. Säkerhetspolisen svarar också för analyser av hot som riktar sig framför allt mot enskilda personer men också mot institutioner av olika slag. Dessa analyser utgör grunden inte bara för Sä- kerhetspolisens utan också för andra polismyndigheters skyddsinsatser. Totalt har 38 generella hotbildsbedömningar gjorts . Till detta kommer ungefär 175 taktiska hotbildsanalyser som tagits fram med anledning av särskilda händelser eller omständigheter, exempelvis inför kommande statsbesök eller konferenser i , t.ex. holocaustkonferensen. begärde 2 827 personer att få ta del av uppgifter ur Säkerhetspolisens register. fattade Säkerhetspolisen beslut i 3 155 sådana fall (inklusive balans ). ärendena förekom sökanden hos . Uppgifter lämnades ut i 701 av dessa. Säkerhetspolisens ansträngningar att förebygga och bekämpa den högerextremistiska brottsligheten har fortsatt . har antalet anmälningar om brott med bakgrund i vit maktmiljön ökat. Den typ av mycket grova våldsbrott med dödlig utgång som begicks har dock inte upprepats . Ett väl fungerande samarbete mellan Säkerhetspolisen och den öppna polisen är av avgörande betydelse för kampen mot grov och organiserad brottslighet. Arbetet med att skapa goda organisatoriska förutsättningar för den samlade kampen mot sådan brottslighet fortskrider. Det är positivt att kunna konstatera att det inte begåtts några terrordåd med internationell anknytning i . Säkerhetspolisen har lagt ned betydande insatser på att utbilda och informera personal i myndigheter och företag som hanterar hemlig information. fick 12 000 personer någon form av säkerhetsskyddsrådgivning eller information av Säkerhetspolisen. Detta har förbättrat möjligheterna för myndigheter och företag att upprätthålla ett gott säkerhetsskydd. Något som blir allt viktigare i takt med informationsteknologins utveckling. /lämnade sitt betänkande Den centrala polisen (SOU 2000:25). I betänkandet föreslår kommittén bl.a. att Säkerhetspolisen och skall slås samman. Vid remissbehandlingen av betänkandet riktades kritik mot förslagen från flertalet remissinstanser, bl.a. på grund av att beslutsunderlaget ansågs otillräckligt. Regeringen gav därefter i uppdrag att överväga och lämna förslag om samverkan, samordning och ansvarsfördelning mellan den öppna polisen och Säkerhetspolisen samt förhållandet mellan och polismyndigheterna när det gäller bekämpningen av den grova och organiserade brottsligheten. skall också redovisa de organisatoriska och personalmässiga förändringar som förslagen bör föranleda. I uppdraget ingår också att lämna förslag till effektivisering av den polisverksamhet i övrigt som bedrivs på central nivå. I sin rapport föreslår en sammanslagning mellan . Rapporten har remitterats. redovisade sitt regeringsuppdrag att på begäran av enskilda utreda om deras anställningsförhållanden påverkats på ett orimligt sätt av att uppgifter lämnats ut ur Säkerhetspolisens register. 192 personer begärde utredning. konstaterade i sex av fallen att anställningsförhållanden hade påverkats på ett orimligt sätt av utlämnande av uppgifter ur Säkerhetspolisens register. Regeringen beslutade att var och en av de som drabbats på detta sätt skulle tillerkännas ersättning ex med . Regeringen beslutade också att skall återuppta sitt utredningsuppdrag. Den som vill att skall utreda om hennes eller hans anställningsförhållanden har påverkats negativt av att uppgifter lämnats ut ur Säkerhetspolisens register skall anmäla detta till . skall redovisa sitt uppdrag . var ordförandeland i EU. Personal från polisen har medverkat i olika funktioner i ett 15-tal arbetsgrupper som ligger under ansvarsområde bl.a. som ordförande, expert eller svensk delegationsledare. har inför ordförandeskapet rekryterat och kompetensutvecklat ett hundratal personer i exempelvis EU-kunskap, förhandlingssituationer och språk. Inför och under det svenska ordförandeskapet har haft en väl anpassad och flexibel organisation som fyllt de krav som ställts på den. Förberedelserna inför och erfarenheterna från arbetet med ordförandeskapet har medfört en avsevärd internationell kompetenshöjning hos polisen. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Åklagarväsendets övergripande mål för var att se till att den som hade begått brott lagfördes. Följande prioriteringar och verksamhetsmål gällde för åklagarväsendet i allmänhet: Miljöbrottsbekämpningen skall förstärkas och utvecklas genom utbildningsinsatser och fördjupad samverkan med polisen och andra myndigheter. Rasistiska, främlingsfientliga och homofobiska brott skall beivras. Insatserna för att beivra våld mot kvinnor och barn skall intensifieras och förbättras. Ekobrottsbekämpningen skall fortsätta att utvecklas inom hela åklagarväsendet. Samverkan med polisen för att förbättra den brottsutredande verksamheten skall utvecklas ytterligare. Det gäller såväl bekämpningen av de allvarligaste brottstyperna våldsbrott, narkotikabrott och ekonomisk brottslighet som bekämpningen av annan kriminalitet. Lagföringen skall öka och kvaliteten på förundersökningarna skall höjas. Antalet avslutade ärenden skall uppgå till minst det antal som kommit in. Genomströmningstiden skall minska. Rättstillämpningen skall vara enhetlig. Riksåklagaren skall som åklagare i verka för rättsutveckling och rättsbildning inom rättsområden där behovet av ledning är nödvändig för den praktiska rättstillämpningen. För del gällde dessutom att förebygga och upptäcka ekonomisk brottslighet. skulle genom nya arbetsmetoder och hög kompetens skapa förutsättningar för en effektiv ekobrottsbekämpning. Det arbetet skulle särskilt inriktas på att utveckla och ytterligare förstärka bekämpningen av den kvalificerade, omfattande eller gränsöverskridande ekonomiska brottsligheten. Målen för stabsuppgifterna vid var att ge regeringen och andra intressenter en bättre helhetsbild av den ekonomiska brottsligheten och bättre möjligheter att förutse utvecklingen inom området. Berörda myndigheter skulle på ett så tidigt stadium som möjligt informeras om nya former av ekonomisk kriminalitet.