prop · GO031D22 · 2001-01-01 00:00:00 — Modellen att lägga dessa medel utanför takbeloppen föreslås gälla . Efter förutsätts dessa medel ingå i respektive konstnärlig högskolas ordinarie takbelopp. Anslagsberäkningar Anslagen till universitet och högskolor redovisas per lärosäte i det följande. Resurser för de nya platserna avseende de 15 000 nya platserna samt "halvårseffekten" av de cirka 10 500 nya platserna har beräknats under respektive universitets och högskolas anslag och ingår i takbeloppen 2001 (prop. 1998/99:1 utg.omr. 16 avsnitt 5.3.1; prop. 1999/2000:1 utg.omr. 16 avsnitt 5.3). Motsvarande halvårseffekt och förskjutning i resurstilldelning mellan budgetåren gäller för de platser som tillkommer . Anslagen till forskning och forskarutbildning beräknas fr.o.m. utifrån de vetenskapsområden som har beslutat om (prop. 1998/99:1 utg.omr. 16 avsnitt 5.6.3, bet. 1998/99:UbU1, rskr. 1998/99:98). Högskolor som erhållit vetenskapsområden får egna anslag för forskning och forskarutbildning. För föreslås därför ett nytt anslag, nämligen 25:50 : Forskning och forskarutbildning (se avsnittet Statliga insatser, Tekniskt vetenskapsområde till ). Högskolor med vetenskapsområden erhåller huvudsakligen medel för forskning och forskarutbildning via sitt vetenskapsområde. Dessa lärosäten skall prioritera sin forskning och forskarutbildning inom respektive vetenskapsområde. Resurser för forskning vid högskolor som inte har vetenskapsområden, samt för konstnärligt utvecklingsarbete vid de konstnärliga högskolorna i beräknas som tidigare under ett gemensamt anslag 25:71 Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor, där respektive högskola disponerar en egen anslagspost (jämför avsnittet Statliga insatser, Konstnärligt utvecklingsarbete). , , Högskolan på , , , , , /, i samt har tilldelats en förstärkning av forskningsmedel direkt till sina respektive anslag för grundutbildning. har som förstärkning av forskningsmedel erhållit medel på sitt anslag för forskning och forskarutbildning som de medel som har anvisats fortfarande ligger kvar på anslaget 25:71 Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor m.m. Grundutbildnings- och forskningsanslagen har för pris- och löneomräknats . För budgetåren 2002 och 2003 har samma pris- och löneomräkningsprocent använts för att samma per capitaersättning skall erhållas för alla lärosäten. För har för en pris- och löneomräkning skett . Med anledning av förändringen för de statliga avtalsförsäkringarna finns anslaget 25:73 Universitets och högskolors för de statliga ålderspensionsavgifterna under verksamhetsområdet. För samtliga universitet och högskolor anges under respektive anslag ett beräknat anslagsbelopp i löpande priser (i not även angivet i fasta priser) . Regeringens förslag: Resurser motsvarande 200 utbildningsplatser skall engångsvis föras från anslaget 25:41 : Grundutbildning. Skälen för regeringens förslag: har anvisats i budgetpropositionen (prop. 1999/2000:1 utg.omr. 16 avsnitt 5.3.2 bet. 1999/2000:UbU1, rskr. 1999/2000:94) fler utbildningsplatser än vad högskolan bedöms kunna utnyttja inför . Regeringens förslag är att resurser motsvarande frigörs. Resurstilldelningssystemet har en omfattande dialog mellan och ledningen för respektive lärosäte genomförts som ett led i planeringen och uppföljningen av universitet och högskolors verksamhet. Syftet var att ge underlag för bedömning av hur högskolorna klarar de mål som regeringen har satt upp samt att inleda en diskussion om högskolornas framtida profilering. I samband med årets dialog hade lärosätena dessutom inkommit med forskningsstrategier som utgjorde ett komplement till profileringsdiskussionen. Dialog har även genomförts mellan och ledningen för (). Regeringen har tillkallat en särskild utredare för att utreda vissa frågor om högskolans styrning (dir. 1999:70, U 1999:04). Utgångspunkten för uppdraget är att nuvarande mål- och resultatstyrning för grundutbildningen i sina grunddrag skall ligga fast. Utredaren bör göra en genomgång av erfarenheterna av hur målstyrningen inom grundutbildningen har fungerat sett från såväl statsmakternas som lärosätenas perspektiv samt utreda hur systemet kan vidareutvecklas. För forskning och forskarutbildning skall en utvärdering göras om lämpligheten med att införa någon form av mål- och resultatstyrd resursfördelning. En översyn av kompletterande högskoleutbildningar för invandrare med utländsk akademisk utbildning har redovisats. En av orsakerna till den begränsade omfattningen av dessa utbildningar finns enligt utredningen i resurstilldelningssystemet. Regeringens förslag: Ersättningsbeloppen för helårsstudenter och helårsprestationer skall för vara: Tabell 4.6.12 Ersättningsbelopp för helårsstudenter och helårsprestationer Kronor UTBILDNINGSOMRÅDE ERSÄTTNING FÖR EN HELÅRSSTUDEN T ERSÄTTNING FÖR EN HELÅRSPRETAT , teologiskt, juridiskt, samhällsvetenskapligt 13 805 14 453 Naturvetenskapligt, tekniskt, farmaceutiskt, vård 37 286 34 096 Odontologiskt 33 858 42 340 Medicinskt 45 551 59 742 Undervisning1 26 675 33 790 Övrigt2 31 323 26 971 Design 11 076 71 381 Konst 158 395 71 403 Musik 95 647 63 904 Opera 228 341 144 076 Teater 221 297 116 002 Media 223 824 190 401 155 213 90 503 Idrott 81 287 39 502 1) Avser den praktisk pedagogiska delen av lärarutbildningen. 2) Avser journalist- och bibliotekarieutbildningar samt praktisk-estetiska kurser inom bl.a. barn- och ungdomspedagogisk utbildning samt grundskollärarutbildning med inriktning mot undervisning i årskurserna 1 7. /vid skall redovisas mot övrigt. Skälen för regeringens förslag: De ovan redovisade förändringarna avseende grundutbildningsanslagen innebär att ersättningsbeloppen för helårsstudenter och helårsprestationer har räknats upp avseende pris- och löneomräkning. Lokalfrågor Statskontoret fick i uppdrag att utreda hur regeringens styrning och kontroll av den statliga lokalförsörjningen skulle kunna förbättras. Uppdraget redovisades i rapporten och kontroll av den statliga lokalförsörjningen (Statskontorets rapport 1998:31). Här föreslår Statskontoret bl.a. att myndigheterna skall redovisa sina lokalkostnader och lokalareor i budgetunderlaget och att myndigheter med s.k. ändamålslokaler skall redovisa lokalkostnadernas andel av verksamhetens totala kostnader. Inför redovisningen av budgetunderlaget utökade regeringen högskolornas rapporteringsskyldighet för att bättre kunna följa utvecklingen på lokalområdet. Rapporteringen avsåg total lokalyta, årshyra, genomsnittlig hyra per kvadratmeter, genomsnittlig lokalkostnad per kvadratmeter och lokalkostnadernas andel av verksamhetens totala kostnader. För redovisade universiteten och högskolorna sammanlagt lokalkostnader motsvarande . Av redovisat material framgår att lokalkostnadernas andel av universitetens och högskolornas totala kostnader uppgår till 1999 och beräknas öka med knappt en procentenhet till 2004. Ökningen i kronor beräknas uppgå till . Av högskolornas årsredovisningar framgår att denna andel varit i stort sett , strax av de totala kostnaderna har utgjorts av lokalkostnader. Lokalkostnadernas andel av verksamhetens totala kostnader är generellt sett lägre för äldre universitet än för nyare universitet och högskolor. Konstnärliga högskolor har de högsta lokalkostnaderna sett i förhållande till de totala utgifterna. Inom de redovisade grupperna är dock spridningen stor och sträcker sig från . De konstnärliga högskolornas i lokalförsörjning behandlas i avsnittet Statliga insatser, Konstnärlig högskoleutbildning. Utbyggnaden av högskolans lokaler följer den totala expansionen av högskolan under 1990- talet. Lokalytan förväntas öka med , eller , fram /2002. Av redovisat material för åren efter 2002 framgår att ökningen av lokalytan beräknas avta. Den stora expansionen av högskolornas lokalyta genomfördes under budgetåren 1993/94 med en ökning om totalt . Genom ett tilläggsdirektiv till utredningen om högskolans styrning fick den särskilde utredaren i tilläggsuppdrag att utreda och föreslå förändringar av lokalförsörjningen inom högskolan (dir. 2000:6). Utredaren skall analysera lokalkostnadernas andel av högskoleanslagen och hur lärosätenas beräknade totala omsättning förutses utvecklas mot bakgrund av beslutade och planerade lokalförändringar. Vidare skall utredaren analysera på vilket sätt högskoleexpansionen har påverkat eller kommer att påverka lärosätenas lokalbehov. Slutligen skall utredaren studera hur beställnings- och förhyrningstakten kommer att utvecklas under förutsättning att ingen ytterligare expansion beslutas. Uppdraget skall redovisas (U2000/1630/UH). Regeringen beslutade att högskolorna i , och skulle erhålla universitetsstatus fr.o.m. (U1997/3733, 3734, 3735/UH). Beslutet innebar att de nya universiteten förändrade och byggde ut delar av sin verksamhet, vilket kraftigt har påverkat deras lokalbehov. beräknas lokalytan öka med vid dessa lärosäten. I redovisat budgetunderlag gällande framgår att de nya universitetens kostnader för lokaler i förhållande till övriga utgifter beräknas öka beroende på denna kraftiga lokalutbyggnad. 4.6.5 Studiestöd Enligt budgetpropositionerna (prop. 1998/1999:1, 1999/2000:1) var målet för studiestödet att: - Studiestödet är en viktig del av utbildningspolitiken och skall bidra till att de övergripande målen för detta område uppnås. Studiestödet skall verka rekryterande och därmed bidra till högt deltagande i utbildningen samt ha en utjämnande verkan mellan individer och grupper inom befolkningen och därmed bidra till ökad social rättvisa. Resultat Under fick nästan en miljon personer någon form av studiestöd. Jämfört med är det ungefär lika många personer som har fått stöd. Tabell 4.6.13 Antal studiestödstagare totalt och per kön 1999 Studiestöd Antal studie- stödstagare kvinnor Varav män Studiehjälp 390 000 190 000 200 000 Studiemedel 417 000 240 000 177 000 Vuxenstudiestöd 181 000 129 000 52 000 -Särskilt utbildningsbidrag 109 000 80 000 29 000 -Särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa 41 000 29 000 12 000 -Särskilt vuxenstudiestöd 26 000 20 000 6 000 -NT-svux1 7 500 3 500 4 000 -Svux till studerande vid vissa lärarutbildningar 1 500 1 400 100 Källa: () 1 Särskilt vuxenstudiestöd till studerande vid vissa naturvetenskapliga och tekniska utbildningar Möjligheten till studielån i de olika systemen har utnyttjats av omkring 381 000 personer. Antalet låntagare uppgick till nästan 1,4 miljoner personer, en ökning med 100 000 personer jämfört med tidigare budgetår. Den pågående satsningen inom både den gymnasiala vuxenutbildningens område och inom högskoleområdet har inte medfört att efterfrågan på studiestöd ökat . Den främsta orsaken till detta är att arbetslösa ansökt om studiestöd i mindre omfattning än beräknat, vilket har medfört att anslagna medel inte förbrukats. Prognoser för innevarande budgetår tyder på att utvecklingen kommer att vara densamma . Tabell 4.6.14 Antal studerande och utbetalade belopp 1999 Anslagsnamn/anslagspost Antal studerande belopp (mkr) bidrag Utbetalda belopp (mkr) lån Studiehjälp m.m. 390 000 2 122 0 Studiemedel m.m. 417 000 4 978 11 003 - gymnasial nivå 110 000 1 300 2 078 -högskolenivå 274 000 3 597 7 596 -utlandsstudier 33 000 351 1 329 Vuxenstudiestöd m.m. 181 000 8 459 403 -Korttidsstudiestöd och internatbidrag 4 000 25 0 -Svux1 26 000 2 935 191 -Svuxa3 41 000 1 037 212 -Särskilt utbildningsbidrag 109 000 5 894 0 -Timersättning vid särvux 263 2 0 -Stipendier för basår till ungdomar 223 2 0 Svux till studerande vid vissa lärarutbildningar 1 500 54 5 NT-svux4 7 500 506 123 Totalt UO15 996 139 19 676 11 534 Källa: () 1 Särskilt vuxenstudiestöd 2 Varav 616 erhöll svux för högskolestudier (YTH) 3 Särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa 4 Särskilt vuxenstudiestöd till studerande vid vissa naturvetenskapliga och tekniska utbildningar Studiehjälp Antalet studerande som fått studiehjälp är i stort sett oförändrat jämfört . Antalet studerande som fick det behovsprövade extra tillägget minskade i förhållande till föregående år. Studiemedel De senaste årets utbildningssatsningar på gymnasieskole- och högskolenivå har inte inneburit att antalet studiemedelstagare ökat . Antalet studiemedelstagare på gymnasial nivå minskade och antalet stödtagare på eftergymnasial nivå ökade . Antalet studiestödstagare som läser en utomlands har ökat . av studiemedelstagarna är kvinnor. av stu- diemedelstagarna är . av de studerande registrerade i grundläggande svensk högskoleutbildning utnyttjade studiemedlens bidragsdel under /99. Vuxenstudiestöd Efterfrågan på det särskilda utbildningsbidraget har under minskat med nästan 14 200 personer jämfört med förra budgetåret. Däremot har antalet studerande med särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa (svuxa) ökat med och antalet studiestödstagare med särskilt vuxenstudiestöd (svux) , vilket inneburit en ökning med ca 16 400 personer . Utvecklingen bör ses i ljuset av att det särskilda utbildningsbidraget från inte längre betalas ut . För studier vid vissa naturvetenskapliga och tekniska utbildningar fick 7 500 studerande särskilt vuxenstudiestöd (NT-svux) , vilket är en minskning med . Anledningen till minskningen är att inga nya studerande kunde ansöka om detta stöd . Stödet upphör helt . Återbetalning Nästan 1,4 miljoner personer har studielån. Låntagarnas skuld till CSN hade ett sammanlagt värde av ca . CSN:s upplåning hos () för lån beviljade utgjorde . Skillnaden mellan låntagarnas skuld till CSN och CSN:s skuld till RGK beror på att CSN betalar låntagarnas obetalda räntor till RGK med anslagsmedel. Vid utgången av 2001 beräknas skuldstocken för lån tagna hos RGK vara , varav är nyupplåning för kommande budgetår. fick ca 262 000 låntagare anstånd med sin återbetalning, vilket är en minskning jämfört med föregående budgetår. Av de 90 452 anstånd som beviljades för lån tagna efter 1989 beviljades till studenter som fortsatt att studera. Analyser och slutsatser Studiestödssystemen har fungerat relativt väl som rekryteringsinstrument till de utbildningsplatser som utbildningsväsendet erbjuder. Det finns inga tecken på att utbildningsanordnarna hindras från att fylla utbildningsplatserna på grund av studiestödssystemet. Efterfrågan på studiestöd står i stort i relation till tillgängliga medel. Den minskande arbetslösheten kan antas ha påverkat efterfrågeutvecklingen, vilket medfört att medelsförbrukningen understiger tillgängliga medel. Efterfrågan på stöd är större än tillgängliga medel för särskilt vuxenstudiestöd och särskilt utbildningsbidrag för arbetstagare. Regeringen föreslår inga åtgärder med hänsyn till detta p.g.a. att svux upphör och regeringen anser, i likhet med , att den begränsning på av tillgängliga medel för särskilt utbildningsbidrag till arbetstagare som finns skall kvarstå. Det nya reformerade studiestödssystemet träder i kraft . Med anledning av detta föreslår regeringen inga övriga åtgärder inom området. Särskilda frågor inom studiestödet Under införs ett nytt reformerat studiestödssystem som fattat beslut om (prop. 1999/2000:10, bet. 1999/2000:UbU7, rskr. 1999/2000:96). Reformen innebär bl.a. att bidragsdelen i studiemedlen ökar från nuvarande till . Studerande som är eller äldre kan få ett tilläggslån på ca under vissa förutsättningar. Återbetalningsreglerna skärps genom ett s.k. modifierat annuitetssystem. En garantiregel finns som kan begränsa återbetalningen till av inkomsten. Studiestöden särskilt vuxenstudiestöd (svux) och särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa (svuxa) kommer fr.o.m. inte längre att beviljas till nya sökande. För studerande som påbörjat sina studier med svux eller svuxa finns det möjlighet att fullfölja studierna med samma stöd längst t.o.m. . För vuxenstuderande finns i det nya studiemedelssystemet en särskild resursram för ett prioriterat bidrag för dem som är och studerar på grundskole- eller gymnasienivå. Totalbeloppet är detsamma som för studiemedel, men bidragsdelen är högre, . Resursramen för detta högre bidrag beräknas räcka till 71 000 studerande, dvs. till ungefär lika många studerande som haft svux eller svuxa . Både den generella och prioriterade bidragsdelen blir pensionsgrundande. Under utgiftsområde 12 föreslår regeringen en höjning av det allmänna barnbidraget med per barn och månad fr.o.m. . Som en följd av det föreslår regeringen även en höjning av studiebidraget med motsvarande belopp. Stödet till studier av kortare omfattning (korttidsstudiestöd och internatbidrag) ges en ny utformning. Medel beräknas för en . 4.7 Revisionens iakttagelser () har - med undantag för - inte haft några invändningar i revisionsberättelsen för avseende myndigheter inom politikområdet Utbildningspolitik. Regeringen ser allvarligt på de brister som uppvisar. Regeringen följer den fortsatta utvecklingen noga vid högskolan. En närmare redogörelse för Regeringens vidtagna åtgärder lämnas under anslaget för . 4.8 Budgetförslag 4.8.1 25:1 Tabell 4.25:1 Anslagsutvecklingen för Tusental kronor 316 864 2001 Förslag 305 737 2002 Beräknat 311 983 1 2003 Beräknat 318 733 1 1 Motsvarar 305 737 tkr prisnivå. är statlig sektorsmyndighet för det offentliga skolväsendet och för den av det allmänna anordnade förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen (barnomsorgen). skall bidra till att effektmålen nås genom att stimulera huvudmännen att öka måluppfyllelsen och säkra kvalitet och likvärdighet i alla skolformer samt i förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg. skall aktivt verka för att de mål och riktlinjer som riksdag och regering har fastställt förverkligas. har fått ett vidgat ansvarsområde genom att förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg tillförts verket samt att ansvaret för flyttats dit. Den andel av resursåtgång som är att hänföra till förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg har ökat från 1999. En jämförelse mellan budget och utfall visar ett överskott på . Härav har regeringen beslutat om indragning av . Resterande överskott beräknas vara förbrukat vid utgången av 2000. Regeringens överväganden har under 1999- 2000 samlat sitt arbete i ett antal s.k. strategiska handlingsprogram: Mål- och resultat, Särskilt stöd i barnomsorg och skola, Livslångt lärande och Skola arbetsliv. Inom dessa program skall verket utveckla strategier och skapa en grund för ett långsiktigt agerande. samordnar arbetet inom de strategiska handlingsprogrammen med arbetet i linjeorganisationen. inrättades efter regeringens beslut en kvalitetsgranskningsnämnd inom med uppgift att utföra nationella kvalitetsgranskningar på återkommande uppdrag av regeringen. redovisar i sin årsredovisning resultatinformation och behov av åtgärder inom olika områden. I huvudsak rör det sig om åtgärder inom verksamhetsområden för vilka kommunerna eller övriga huvudmän har ansvaret. Enligt regeringens bedömning är det angeläget att verkets insatser för att stimulera huvudmännen att öka måluppfyllelsen och säkra kvalitet och likvärdighet ständigt utvecklas. Regeringen bedömer det emellertid också angeläget att verket analyserar effekterna av dessa insatser och då särskilt insatserna för att stödja lokal skolutveckling. Regeringen avser att ge i uppdrag att utveckla formerna för stöd till utvecklingen av barnomsorg, skola och vuxenutbildning i syfte att mer aktivt stödja måluppfyllelsen och att trygga en nationell likvärdighet. Olika modeller bör prövas där verkets insatser i högre grad samordnas och riktas mot kommuner och skolor som uppvisar bristande resultat och har behov av stöd för att förbättra måluppfyllelsen. I uppdraget bör ingå att skall återkomma till regeringen med förslag till en strategi för hur uppdraget skall genomföras. Regeringen har begärt att tillsynen inom skall öka, något som inte har infriats. har i stället tillsynen minskat i omfattning (från ca 1998 till ca 1999). Regeringen kommer uppmärksamt att följa den fortsatta utvecklingen. Regeringen föreslår att förs över till detta anslag från anslaget 25:2 Utveckling av skolväsende och barnomsorg avseende en tjänst för utveckling av lexikon för invandrare. Dessutom föreslås att förs över från detta anslag till anslaget 25:78 Internationella programkontoret för utbildningsområdet för finansiering av administration av stipendieverksamhet. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisar ett ramanslag om för . För budgetåren 2002 och 2003 beräknas utgifterna under anslaget till oförändrad nivå i förhållande till 2001. Tabell 4.25:1 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 301 568 Pris- och löneomräkning 4 701 Överföring från anslaget 25:2 486 Överföring till anslaget 25:78 - 1 018 Förslag 2001 305 737 4.8.2 25:2 Utveckling av skolväsende och barnomsorg Tabell 4.25:2 Anslagsutvecklingen för Utveckling av skolväsende och barnomsorg Tusental kronor 317 576 2001 Förslag 449 206 2002 Beräknat 476 488 1 2003 Beräknat 201 321 2 1 Motsvarar 466 391 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 192 764 tkr prisnivå. Det övergripande syftet med verksamheterna under anslaget är att utveckla de nationella mål- och styrdokumenten och att ge stöd och stimulans till barnomsorgens och skolväsendets utveckling mot de nationella målen. Från anslaget bekostas centrala skolutvecklingsinsatser som utför i enlighet med sin instruktion. Hit hör exempelvis att utveckla de nationella styrdokumenten och nationella prov. Anslaget bekostar också generella skolutvecklingsinsatser som riktas mot hela skolväsendet, oftast på regeringens uppdrag och med krav på återrapportering. Exempel på sådana insatser är rektorsutbildning och kompetensutveckling för skolans personal, övergripande projekt inom naturvetenskap och teknik, t.ex. , inom IT-området, jämställdhet och miljöområdet. Anslaget bekostar också insatser för skolutveckling på det internationella området. Vissa uppgifter att främja internationella kontakter inom skolans område har flyttats över till Internationella programkontoret för utbildningsområdet fr.o.m. . Utöver dessa insatser ges genom anslaget stöd till lokal skolutveckling på viktiga områden. Medlen delas ut efter ansökningsförfarande från enskilda kommuner och skolor. har rätt att disponera medel under anslaget för administration, uppföljning och utvärdering av vissa uppdrag. Vid utgången av 1999 fanns ett anslagssparande. Härav har regeringen beslutat om indragning av . Även beräknas ett visst anslagssparande. Regeringens överväganden Efter förslag ekonomiska vårproposition (prop. 1998/99:100) har regeringen beslutat att sammanlagt skall avsättas för företrädesvis kompetensutveckling av lärare 2002. Av dessa beräknas , dvs. en ökning med i förhållande till föregående års resurser. Dessutom har ekonomiska vårproposition (prop. 1999/2000:100) avsatts under vardera 2001 och 2002 för särskilda utvecklingsinsatser. förfogar över en betydande del av anslaget och stödjer lokal skolutveckling genom att bevilja projektmedel efter ansökningar från kommuner och enskilda skolor. Effekterna av att bedriva skolutveckling i projektform är svåra att bedöma. En vanlig kritik mot projektmodellen generellt är att formen är arbetskrävande för dem som söker utan att arbetsinsatsen alltid leder till att projektmedel beviljas. Detta kan leda till besvikelse och att positiva processer avstannar. Spridningseffekterna från skolutvecklingsprojekt kan vara alltför begränsade och risk finns för att resursstarka skolor som redan är inne i en positiv skolutveckling får medel medan skolor som skulle behöva stöd i sin utveckling inte ens söker. Detta kan bidra till att skillnaderna mellan skolor ökar och att likvärdigheten i den nationella skolan inte stimuleras utan undermineras. Utöver dessa generella faktorer kan konstateras att projektens planering och genomförande har tagit och har därför inte kunnat betala ut medlen i avsedd takt, vilket lett till ett visst anslagssparande. Skolutveckling är, enligt regeringens mening, ett politiskt strategiskt område där det är nödvändigt att fortsatt ta initiativ på viktiga områden. Regeringen avser att ånyo anvisa medel till angelägna områden.