prop · GO03100 · 2001-01-01 00:00:00 — 8.1.13 Utgiftsområde 14 Arbetsliv 1:2 Statliga tjänstepensioner m.m. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 7 . Regeringens förslag: Anslaget 1:2 Statliga tjänstepensioner m.m. minskas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget 1:2 Statliga tjänstepensioner m.m. minskas med för att finansiera ökningen av det under utgiftsområde 4 Rättsväsendet upptagna anslaget 4:6 Kriminalvården med samt ökningen av det under utgiftsområde 6 Totalförsvar upptagna anslaget 6:1 Förbandsverksamhet och beredskap m.m. med . 8.1.14 Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning 25:5 i skolan I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 25:5 i skolan ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 25:7 och resurscenter minskas med samt att anslaget 25:8 Särskilda insatser på skolområdet minskas med . Skälen för regeringens förslag: I enlighet med beslut med anledning av proposition om Elever med funktionshinder - ansvar för utbildning och stöd (prop. 1998/99:105, bet. 1999/2000:UbU4, rskr. 1999/2000:14) skall i skolan ombildas till en ny myndighet. Den nya myndigheten, , skall inrättas . , , Tomtebodaskolans och Åsbackaskolans resurscenter skall inordnas i den nya myndigheten och upphör därmed att vara egna myndigheter. Till den nya myndigheten skall också föras de statliga bidragen för vissa kunskapscenter och datapedagogerna vid de regionala dataresurscentren, de s.k. REDAH-centren. De medel som finns beräknade för denna verksamhet under anslagen 25:7 och resurscenter och 25:8 Särskilda insatser på skolområdet förs i stället upp under anslaget 25:5 i skolan. 25:10 Maxtaxa i barnomsorgen m.m. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 25:10 Maxtaxa i barnomsorgen m.m. minskas med . Skälen för regeringens förslag: För att finansiera höjningen av anslaget 91:1 Generellt statsbidrag till kommuner och landsting under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner minskas anslaget 25:10 Maxtaxa i barnomsorgen m.m. med . Fr.o.m. blir kommunerna skyldiga att erbjuda plats i förskoleverksamhet för barn med arbetslösa föräldrar. De kompenseras därför genom en ökning av det generella statsbidraget. 25:70 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 25:70 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. minskas med . Skälen för regeringens förslag: För att finansiera ökningar av anslag inom utgiftsområdet minskas anslaget 25:70 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. med . 25:76 I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 25:76 ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 25:70 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. minskas. Skälen för regeringens förslag: Regeringen har uppdragit åt () att inrätta ett servicecenter för studiestöd lokaliserat till . Uppdraget utgör ett led i arbetet med att effektivisera CSN:s verksamhet och ingår också som en åtgärd i regeringens utvecklingsprogram för kommuner med särskilda omställningsproblem främst på grund av strukturomvandlingar inom försvarsmakten. Centret skall omfatta minst 80 årsarbetsplatser. En förutsättning är att CSN:s resurser förstärks med sammanlagt . Finansiering sker genom att anslaget 25:70 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. minskas. inrättas den som skall finnas enligt studiestödslagen (1999:1395). Inrättandet av myndigheten förväntas innebära en minskad arbetsbelastning för CSN och därför kan CSN:s administrativa resurser minskas. Med beaktande härav anser regeringen att anslaget 25:76 behöver ökas med . 25:77 I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 25:77 ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 25:70 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. minskas. Skälen för regeringens förslag: inrättas den som skall finnas enligt studiestödslagen (1999:1395). Kostnadsberäkningar visar att myndighetens anslag behöver tillföras ytterligare för att nämnden skall kunna fullgöra sina uppgifter när det nya studiestödssystemet träder i kraft . 8.1.15 Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid 28:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 28:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete ökas med . Skälen för regeringens förslag: I statsbudgeten ingår medel för att justera statsbidragen till teater-, dans- och musikinstitutioner med anledning av att premierna för tjänstepension och tjänstegrupplivförsäkring anpassas till de faktiska kostnaderna. Det ökade premieuttaget innebär att också den särskilda löneskatten höjs. Regeringen, som anser att institutionerna bör kompenseras även för detta, föreslår att anslaget ökas med . Höjningen motsvaras av en ökning av inkomster på inkomsttitel. 28:14 Bidrag till och I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett obetecknat anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 28:14 Bidrag till och ökas med . Skälen för regeringens förslag: I statsbudgeten gjordes en teknisk justering av anslaget för att kompensera för ändringen i sättet att beräkna för de statliga avtalsförsäkringarna. Justeringen var preliminär och det har visat sig att anslaget tillfördes en för låg kompensation. Regeringen föreslår därför att ytterligare anvisas för att täcka de ökade kostnaderna för premierna för de statliga avtalsförsäkringarna. Finansiering sker genom att anslaget 28:29 Centrala museer: Stiftelser minskas med motsvarande belopp. 28:19 Bidrag till bild- och formområdet I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 28:19 Bidrag till bild- och formområdet ökas med . Skälen för regeringens förslag: I statsbudgeten gjordes en teknisk justering av anslaget för att kompensera för ändringen i sättet att beräkna för de statliga avtalsförsäkringarna. Justeringen var preliminär och det har visat sig att anslaget tillfördes en för låg kompensation. Regeringen föreslår därför att ytterligare anvisas för att täcka de ökade kostnaderna för premierna för de statliga avtalsförsäkringarna. Finansiering sker genom att anslaget 28:29 Centrala museer: Stiftelser minskas med motsvarande belopp. 28:29 Centrala museer: Stiftelser I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett obetecknat anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 28:29 Centrala museer: Stiftelser minskas med . Skälen för regeringens förslag: I statsbudgeten gjordes under detta anslag en teknisk justering för att kompensera för ändringar i sättet att beräkna för de statliga avtalsförsäkringarna. Justeringen var preliminär och det har visat sig att anslaget tillfördes en för hög kompensation. Regeringen föreslår därför att anslaget 28:29 Centrala museer: Stiftelser minskas med för att finansiera motsvarande ökningar på andra anslag inom utgiftsområdet. 28:31 Bidrag till vissa museer I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett obetecknat anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 28:31 Bidrag till vissa museer ökas med . Skälen för regeringens förslag: I statsbudgeten gjordes en teknisk justering av anslaget för att kompensera för ändring i sättet att beräkna för de statliga avtalsförsäkringarna. Justeringen var preliminär och det har visat sig att anslaget tillfördes en för låg kompensation. Regeringen föreslår därför att ytterligare anvisas för att täcka de ökade kostnaderna för premierna för de statliga avtalsförsäkringarna. Finansiering sker genom att anslaget 28:29 Centrala museer: Stiftelser minskas med motsvarande belopp. 28:38 Stöd till trossamfund I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 28:38 Stöd till trossamfund minskas med . Skälen för regeringens förslag: Minskningen motsvarar kostnader för avgiftshjälp som räknas av från trossamfundens statsbidrag. En mer utförlig beskrivning finns under det på utgiftsområde 3 och uppbörd uppförda anslaget 3:2 Skattemyndigheterna. Av detta skäl minskas anslaget 28:38 Stöd till trossamfund med för att finansiera ökade utgifter på det under utgiftsområde 3 och uppbörd uppförda anslaget 3:2 Skattemyndigheterna. 30:4 Stöd till friluftsorganisationer I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 30:4 Stöd till friluftsorganisationer ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 30:1 Stöd till idrotten minskas med . Skälen för regeringens förslag: Av statsmakternas beslut med anledning av propositionen En idrottspolitik för 2000-talet - folkhälsa, folkrörelse och underhållning (prop. 1998/99:107, bet. 1999/2000:KrU3, rskr. 1999/2000:52) framgår att många frilufts- och främjandeorganisationer, som får bidrag från anslaget Stöd till idrotten, bedriver en verksamhet som erbjuder människor i alla åldrar spännande och lärorika upplevelser i naturen och därigenom goda möjligheter att utveckla ett livslångt intresse för hälsa och friluftsliv. har ett antal organisationer som bedriver frilufts- och främjandeverksamhet bildat . Denna organisation har till ändamål att bevara och utveckla förutsättningarna för friluftsliv och rekreation i vid bemärkelse. Regeringen föreslår att anslaget 30:4 Stöd till friluftsorganisationer ökas med för att göra det möjligt för FRISAM att genomföra projekt som syftar till att belysa bland annat friluftslivets betydelse för folkhälsan samt för besöksnäringen/turismen och friluftsorganisationerna som en del av den sociala ekonomin. Finansiering sker genom att anslaget 30:1 Stöd till idrotten minskas med motsvarande belopp. 8.1.16 Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande 21:1 Bostadsbidrag I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 4 . Regeringens förslag: Anslaget 21:1 Bostadsbidrag minskas med . Skälen för regeringens förslag: Utgifterna för bostadsbidrag är beroende av hur hushållens in-komster, bostadskostnader och sysselsättnings-grad utvecklas. Den gynnsammare utvecklingen av sysselsättningen och reallönerna medför att utgifterna för bostadsbidraget minskar. Mot bakgrund av den ekonomiska bedömningen som regeringen nu gör kan anslaget 21:1 Bostadsbi-drag minskas med . 31:5 Bidrag till Fonden för fukt- och mögelskador I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 34:5 Bidrag till Fonden för fukt- och mögelskador minskas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget 34:5 Bidrag till Fonden för fukt- och mögelskador minskas för att bidra till att finansiera ökningen av anslaget 34:1 Bidrag till under utgiftsområde 22 Kommunikationer. 31:12 Investeringsbidrag för nybyggnad av hyresbostäder I statsbudgeten finns för detta ändamål inte uppfört något anslag eller något bemyndigande att ingå ekonomiska förpliktelser. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande besluta om stöd till investeringar för nybyggnad av hyresbostäder i områden med bostadsbrist som innebär utgifter på högst 1 . Ett nytt ramanslag 31:12 Investeringsbidrag för nybyggnad av hyresbostäder på anvisas. Skälen för regeringens förslag: Ett investeringsbidrag för byggande av hyresbostäder om sammanlagt skall kunna lämnas . Bostadsbristen har ökat i landet . råder bostadsbrist i 61 kommuner med tillsammans av landets befolkning. I tillväxtregionerna beräknas sysselsättningen öka kraftigt och befolkningen öka med totalt 250 000 personer fram . Det låga bostadsbyggandet riskerar att begränsa den ekonomiska tillväxten i såväl tillväxtregionerna som i landet som helhet. Flera prognoser pekar nu på ett ökat byggande . Andelen hyresrätter i nyproduktionen sjunker dock. Ombildningar från hyresrätt till bostadsrätt i storstadsregionerna minskar ytterligare tillgången på hyresrätter i bostadsbeståndet. Det är angeläget att eftersträva en blandning av upplåtelseformer vid nyproduktion av bostäder. I ett kort perspektiv framstår den låga nyproduktionen av hyresbostäder som efterfrågas av bredare hushållsgrupper, inte minst ungdomar, mest angelägen att komma till rätta med. Regeringen föreslår därför att ett tillfälligt investeringsbidrag lämnas för anordnande av hyresbostäder i områden med bostadsbrist. Vid utformningen av bidraget bör beaktas önskemålen om skälig produktionskostnad och skälig boendekostnad. Det är däremot angeläget att inte stimulera exklusiva hyresbostäder med höga produktionskostnader och höga hyror. Bidraget bör därför villkoras så att det inte omfattar sådan produktion. Syftet är att uppnå en ökad produktion av främst små eller medelstora lägenheter. Genom en konsekvent kostnadskontroll och återhållsamhet vad gäller inredningsdetaljer och extrautrustning bör det vara möjligt att producera bostäder till rimliga kostnader. Om också kommunerna bidrar med effektiv markpolitik kan även markkostnaderna begränsas. Byggkostnadsdelegationen har visat att det med vilja, kompetens och noggranna förberedelser går att få ner hyresnivåerna så att en nyproducerad tvårumslägenhet inte överstiger 4 000 - . Bidraget är inte avsett för olika typer av kategoribostäder. Bidraget bör lämnas för hyresbostäder som tillkommer genom stöd enligt förordningen (1992:986) om statlig bostadsbyggnadssubvention. Bidrag bör kunna lämnas från båda förordningarna för samma projekt. Det är viktigt att ekologiska aspekter beaktas. Därför skall bidraget också kunna lämnas utan hinder av att bidrag enligt förordningen (2000:1389) om statligt stöd till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk hållbarhet lämnas för samma projekt. Länsstyrelserna föreslås bereda och besluta om bidragen baserat på föreskrifter utfärdade av . Bidraget avser enbart nyproduktion av hyresrätt. Mottagaren av bidraget skall därför förbinda sig att använda de bostäder som bidraget avser för det ändamål och med de villkor som förutsätts när bidraget beviljades. Som ytterligare villkor bör gälla att de bostäder som byggs med stödet skall förmedlas via den kommunala bostadsförmedlingen eller i samarbete med kommunen. Investeringsbidraget bör kunna lämnas för nyproduktionsprojekt av hyresbostäder som påbörjas och färdigställs från påbörjandet. Det bör ankomma på regeringen att utforma närmare bestämmelser för den föreslagna bidragsgivningen. föreslås att den myndighet som regeringen beslutar bemyndigas att besluta om stöd som innebär utgifter om högst , och . Regeringen avser att återkomma i frågan i budgetpropositionen . Utbetalning av stöd avses inte komma att ske . Ett nytt anslag med ett formellt anslagsbelopp bör dock anvisas för att ge bemyndigandet en lämplig anknytning till statsbudgeten. 34:1 Stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 1 . Regeringens förslag: Anslaget 34:1 Stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet minskas med . Skälen för regeringens förslag: För att finansiera höjningen av anslaget 34:1 under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård minskas anslaget 34:1 Stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet med . 8.1.17 Utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling Regeringens förslag: Regeringen får när det gäller strukturfondsprogram för gemenskapsinitiativ överlåta uppgiften som förvaltningsmyndighet och utbetalande myndighet till ett organ i ett annat medlemsland inom EU som deltar i programmet. Skälen för regeringens förslag: Den nya programperioden för startade och pågår t.o.m. . Antalet målområden är tre och antalet gemenskapsinitiativ är fyra. För svensk del omfattar målprogrammen ca och gemenskapsinitiativen ca i bidrag från EU. Av de fyra gemenskapsinitiativen är Interreg III det största. Syftet med Interreg III är att stärka samarbetet över nationsgränser och programmen genomförs med andra länder. Principerna för verksamhetsansvar och utbetalningsansvar när det gäller redovisades i budgetpropositionen . I , främst i rådets förordning nr 1260/1999 av om allmänna bestämmelser för strukturfonderna artikel 9, fastställs att det för den innevarande strukturfondsperioden skall finnas en förvaltningsmyndighet per program samt en eller flera nationella, regionala eller lokala utbetalande myndigheter. Programmen inom Interreg skall således enligt regelverket förvaltas gemensamt av länderna. Inför medlemsländernas förhandlingar med kommissionen om innehållen i programmen har de medlemsländer det gäller kommit överens om att vissa av de program som deltar i kommer att förvaltas av en svensk myndighet och andra av ett organ i ett annat medlemsland i enlighet med rådets förordning. Den nuvarande svenska lagstiftningen medger att regeringen får överlåta förvaltningsuppgift till en övervakningskommitté och en interregional beslutsgrupp i den omfattning som framgår av ett fastställt samlat programdokument. Eftersom det nuvarande regelverket för strukturfondsarbetet har ändrats och därigenom även förvaltningsstrukturen för strukturfonderna måste den svenska lagstiftningen ändras. Detta är nödvändigt för att göra det möjligt att förvalta det gränssamarbete som är aktuellt för del på det sätt som diskuteras fram mellan medlemsstaterna och kommissionen och i enlighet med vad som regleras i rådets förordning nr 1260/1999. Den nuvarande lagen (1996:506) om överlåtelse av en förvaltningsuppgift till en övervakningskommitté m.m. måste därför ändras på så sätt att regeringen bemyndigas att överlåta förvaltningsuppgifter, i detta fall bl.a. uppgifterna enligt artikel 9 n och o i rådets förordning nr 1260/1999, dvs. att vara förvaltningsmyndighet och utbetalande myndighet, till ett organ i ett annat medlemsland som deltar i det aktuella programmet. Ett lagförslag med denna innebörd finns i avsnitt 3.2. 33:4 Ersättning för nedsättning av socialavgifter I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 33:4 Ersättning för nedsättning av socialavgifter får även användas för att genomföra ett program för att främja användningen av modern informationsteknik i företag i de regionalpolitiskt mest utsatta områdena. Skälen för regeringens förslag: Från anslaget täcks bortfall av avgiftsinkomster till följd av tillämpningen av lagen (1990:912) om nedsättning av socialavgifter. Enligt denna lag skulle den procentsats, efter vilken arbetsavgivaravgifter och egenavgifter sammanlagt beräknades, sättas ned t.o.m. för verksamheter inom vissa näringsgrenar inom delar av nationellt stödområde A. Till följd av beslut , att stödformen inte är förenlig med den gemensamma marknaden och att den därför inte längre får tillämpas , kommer anslaget endast att belastas med retroaktiva utbetalningar. Regeringen har tidigare förklarat, att den avser föreslå att de regionalpolitiska medel, som frigörs om stödformen inte godkänns, i stället skall användas för att på andra sätt förbättra förutsättningarna för näringslivet i de regionalpolitiskt sett mest utsatta områdena, dvs. i huvudsak de områden som tidigare haft nedsatta socialavgifter. Ett användningsområde, som redan beslutats, är att delvis finansiera utbyggnad av regionala transportnät för IT-infrastruktur, som inte kommer till stånd på kommersiella grunder. Ett annat användningsområde för dessa medel, som regeringen aviserat, är genomförandet av ett särskilt program för att främja användningen av modern informationsteknik i företag i dessa områden. Verket för näringslivsutveckling har regeringens uppdrag att lämna förslag till innehåll, omfattning och genomförande av ett sådant program. Programmet beräknas igångsättas under budgetåret. Utgifter för ett sådant program bör fortsättningsvis kunna finansieras från anslaget 33:4 Ersättning för nedsatta socialavgifter inom hela eller delar av stödområde A. 8.1.18 Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård 34:1 I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 34:1 ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 34:1 Stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande minskas. Skälen för regeringens förslag: Ett statligt pilotprojekt för myggbekämpning skall inledas till en total kostnad av . Anslaget 34:1 bör därför ökas med detta belopp. Finansiering sker genom att anslaget 34:1 Stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande minskas med motsvarande belopp. 8.1.19 Utgiftsområde 21 Energi svenska kraftnäts finansiella befogenheter har bemyndigat regeringen att ge () rätt att lämna delägarlån och teckna borgen för lån till bolag, i vilka förvaltar statens aktier och andelar, intill ett belopp om . Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att ge rätt att för lämna delägarlån och teckna borgen för lån till bolag, i vilka förvaltar statens aktier och andelar, intill ett belopp om . Skälen för regeringens förslag: äger i () i . Företaget bedriver utveckling och provning inom området elektrisk kraftöverföring och distribution. Verksamhet bedrivs i en fastighet som innehåller en för ändamålet anpassad provhall. hyr fastigheten av ett av ABB delägt fastighetsbolag. Ett förvärv av fastigheten skulle nedbringa STRI AB:s kostnader för verksamheten. För att skall kunna finansiera ett fastighetsköp erfordras borgen från delägarna. Övriga delägare, dvs. ABB, och norska Statnett SF, meddelade att de är villiga att teckna borgen i relation till sitt aktieinnehav. För betyder detta ett borgensåtagande för STRI AB:s räkning om , vilket är mer än Svenska kraftnäts bemyndiganderam ger utrymme för. Långivaren accepterade en borgen från om endast under förutsättning att tog initiativ till ett utökat borgensbemyndigande. Fastighetsförvärvet genomfördes av . Av dessa skäl föreslås regeringen att få befogenhet att låta i ökad utsträckning teckna borgen för bolag som affärsverket förvaltar aktier eller andelar i. Regeringens förslag: Ansvaret för delfunktionen Landsvägstransporter i det civila försvaret förs över från till . Skäl för regeringens förslag: () ansvarar för delfunktionen Landsvägstransporter inom det civila försvaret (prop. 1990/91:100, bet. 1990/91:TU18 och rskr. 1990/91:176). Regeringen anser att den för det civila försvaret vägledande ansvarsprincipen entydigt talar för att delfunktionsansvaret för Landsvägs-transporter bör ligga på . Genom sitt sektorsansvar och därmed följande kontakter med landsvägstransportnäringen - framför allt åkeri- och bussbranschen - är dessutom väl lämpat att ta ansvaret för delfunktionen. ÖCB har lämnat ett förslag med denna innebörd till regeringen. bör därför ha ansvaret för delfunktionen Landsvägstransporter. 34:1 Bidrag till I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 34:1 Bidrag till ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 31:5 Bidrag till Fonden för fukt- och mögelskador under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande minskas och genom att anslaget 36:1 : Administration minskas. Skälen för regeringens förslag: Med anledning av att kostnaderna under innevarande år ökar för medverkan i det europeiska samarbetet inom European organisation for the exploitation of meteorological satellites (EUMETSAT) ökar resursbehovet. Regeringen anser därför att anslaget 34:1 Bidrag till bör öka med . Finansiering sker genom att anslaget 31:5 Bidrag till Fonden för fukt- och mögelskador under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande minskas med och genom att anslaget 36:1 : Administration under utgiftsområde 22 Kommunikationer minskas med .