prop · GO0396D1 · 2001-01-01 00:00:00 — 4 kap. 12 §41 Ett beslut om livränta skall omprövas, om ändring av betydelse har skett i de förhållanden som var avgörande för beslutet. Livränta för förfluten tid får dock inte minskas eller dras in. Ett beslut om vilandeförklaring av förtidspension enligt 16 kap. lagen (1962:381) om allmän försäkring skall också omfatta sådan livränta som enligt 6 kap. 1 § första stycket denna lag samordnats med pensionen. Ett beslut om vilandeförklaring av sjukersättning eller aktivitetsersättning enligt 16 kap. lagen (1962:381) om allmän försäkring skall också omfatta sådan livränta som enligt 6 kap. 1 § första stycket denna lag samordnats med sjukersättningen eller aktivitetsersättningen. För den tid under vilken en sådan vilandeförklaring gäller skall beslutas om livränta beräknad utifrån dels det livränteunderlag som legat till grund för bestämmande av livräntan före vilandeförklaringen, dels de inkomstförhållanden som råder med vilandeförklaring. Vid bestämmande av livränteunderlaget skall detta omräknas med hänsyn till de förändringar av prisbasbeloppet som skett sedan livräntan senast fastställdes. Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser tillämpas fortfarande beträffande ersättning som avser tid före ikraftträdandet. 2.8 Förslag till lag om ändring i lagen (2000:465) om ändring i lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring Härigenom föreskrivs i fråga om lagen om ändring i lagen (2000:465) om ändring i lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring att 6 kap. 1 § skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 6 kap. 1 §42 Är någon som har rätt till livränta enligt 4 eller 5 kap. berättigad till folkpension eller tilläggspension i form av förtidspension enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring eller efterlevandepension enligt lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn med anledning av den inkomstförlust som har föranlett livräntan, utges livräntan endast i den mån den överstiger pensionen. Är någon som har rätt till livränta enligt 4 eller 5 kap. berättigad till sjukersättning eller aktivitetsersättning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring eller efterlevandepension enligt lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn med anledning av den inkomstförlust som har föranlett livräntan, utges livräntan endast i den mån den överstiger sjukersättningen, aktivitetsersättningen eller pensionen. Har delpension utgått till någon som tillerkänns livränta enligt 4 kap. och avser livräntan samma inkomstförlust som delpensionen, får livränta för förfluten tid utges endast i den mån den överstiger den delpension som utgått . Första stycket gäller även i fråga om pension som enligt utländskt system för social trygghet utgår med anledning av arbetsskadan. Om bestämmelserna om beräkning av pensionspoäng vid underlåten eller bristande avgiftsbetalning i 11 kap. 6 § första stycket lagen om allmän försäkring, i detta lagrums lydelse före , eller 4 kap. 8 § andra stycket lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension har tillämpats för år efter det då arbetsskadan har inträffat, skall vid tillämpning av denna paragraf hänsyn tas till den tilläggspension som skulle ha utgivits om full avgift hade erlagts. Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser tillämpas fortfarande beträffande ersättning som avser tid före ikraftträdandet. Vid samordning mellan sjukersättning, som enligt övergångsbestämmelserna till lagen (2001:000) om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring omvandlats från förtidspension, och livränta enligt denna lag skall utöver den livränta som överstiger sjukersättningen utges ett tillägg i form av en bruttoförhöjning som svarar mot skillnaden mellan den utbetalda sjukersättningen och den förtidspension som skulle ha betalats ut för samma månad om äldre bestämmelser fortfarande skulle ha varit gällande. Bruttoförhöjningen anknyts till prisbasbeloppet och omräknas vid förändringar av detta. Om graden av samordning av livräntan och sjukersättningen förändras efter omvandlingen bortfaller bruttoförhöjningen. För bruttoförhöjning skall i övrigt gälla vad som föreskrivs om garantiersättning i 9 kap. lagen om allmän försäkring. 2.9 Förslag till lag om ändring i socialförsäkringslagen (1999:799) Härigenom föreskrivs att 3 kap. 1, 2, 4 - 6, 8, 12 och 13 §§ och 4 kap. 2, 6 och 7 §§ skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3 kap. 1 § Den som är bosatt i är försäkrad för följande förmåner som anges i lagen (1962:381) om allmän försäkring: 1. ersättning för sjukvård m.m. enligt 2 kap. i fråga om förmåner som beslutas av de allmänna försäkringskassorna, 2. föräldrapenning på garantinivå, 3. folkpension i form av förtidspension och efterlevandepension beräknad i förhållande till det antal år som har tillgodoräknats som bosättningstid i , samt 4. rehabilitering och särskilt bidrag enligt 22 kap. i fråga om förmåner som beslutas av de allmänna försäkringskassorna. 1. ersättning för sjukvård m.m. enligt 2 kap. i fråga om förmåner som beslutas av de allmänna försäkringskassorna, 2. föräldrapenning på garantinivå, 3. sjukersättning och aktivitetsersättning i form av garantiersättning, samt 4. rehabilitering och särskilt bidrag enligt 22 kap. i fråga om förmåner som beslutas av de allmänna försäkringskassorna. 2 § Den som är bosatt i omfattas även av 1. lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag, 2. lagen (1969:205) om pensionstillskott, 3. lagen (1986:378) om förlängt barnbidrag, 4. lagen (1988:360) om handläggning av ärenden om bilstöd till handikappade, 5. lagen (1988:1463) om bidrag vid adoption av utländska barn, 6. lagen (1990:773) om särskilt pensionstillägg till ålderspension för långvarig vård av sjukt eller handikappat barn, 7. lagen (1993:389) om assistansersättning, 8. lagen (1993:737) om bostadsbidrag, 9. lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer, 10. lagen (1996:1030) om underhållsstöd, 11. lagen (1998:702) om garantipension, och 12. lagen (1998:703) om handikappersättning och vårdbidrag. 11. lagen (1998:702) om garantipension, 12. lagen (1998:703) om handikappersättning och vårdbidrag, och 13. lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn i fråga om - garantipension till omställningspension och änkepension, - efterlevandestöd till barn, och - pension enligt 6 kap. 5 § första stycket 2 samma lag, pension enligt 5 § andra stycket 2 och 7 § tredje stycket 2 lagen (2000:462) om införande av lagen om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn beräknad i förhållande till det antal år som har tillgodoräknats som bosättningstid i . 4 § Den som arbetar i är försäkrad för följande förmåner enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring: 1. sjukpenning och havandeskapspenning, 2. föräldrapenning över garantinivå och tillfällig föräldrapenning, 3. tilläggspension i form av förtidspension och efterlevandepension, 4. folkpension i form av förtidspension och efterlevandepension beräknad i förhållande till det antal år för vilka tillgodoräknats pensionspoäng för tillläggspension, samt 5. rehabilitering och rehabiliteringsersättning enligt 22 kap. i fråga om förmåner som beslutas av de allmänna försäkringskassorna. 1. sjukpenning och havandeskapspenning, 2. föräldrapenning över garantinivå och tillfällig föräldrapenning, 3. inkomstrelaterad sjukersättning och inkomstrelaterad aktivitetsersättning, samt 5. rehabilitering och rehabiliteringsersättning enligt 22 kap. i fråga om förmåner som beslutas av de allmänna försäkringskassorna. 5 § Den som arbetar i omfattas även av 1. lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring, 2. lagen (1988:1465) om ersättning och ledighet för närståendevård, och 3. lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension. 2. lagen (1988:1465) om ersättning och ledighet för närståendevård, 3. lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension, och 4. lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn i fråga om inkomstgrundad efterlevandepension och änkepension med undantag av sådan pension som avses i 2 § 13. 6 § För arbetstagare gäller försäkringen enligt 4 och 5 §§ från och med av anställningstiden. För andra gäller försäkringen dock från och med den dag då arbetet har påbörjats. Försäkringen upphör att gälla efter den dag då arbetet har upphört av någon annan anledning än ledighet för semester, ferier eller motsvarande uppehåll (efterskyddstid). Försäkringen upphör tidigare än som sagts om den enskilde påbörjat arbete i ett annat land och omfattas av motsvarandeförsäkring i det landet eller om det finns andra särskilda skäl. Försäkringen upphör att gälla , eller för sådana förmåner som anges i 4 § 3 , efter den dag då arbetet har upphört av någon annan anledning än ledighet för semester, ferier eller motsvarande uppehåll (efterskyddstid). Försäkringen upphör tidigare än som sagts om den enskilde påbörjat arbete i ett annat land och omfattas av motsvarande försäkring i det landet eller om det finns andra särskilda skäl. 8 § Försäkringen för pensioner eller skadeersättningar som avses i 4 § 3 och 4 samt 5 § 1 och 3 skall gälla när rättentill en förmån enligt de lagar som anges där kan härledas från ett arbete i . Detsamma gäller försäkringen förföräldrapenning över garantinivå enligt 4 § 2 Försäkringen för pensioner eller skadeersättningar som avses i 5 § 1, 3 och 4 skall gälla när rätten till en förmån enligt de lagar som anges där kan härledas från ett arbete i . Detsamma gäller försäkringen för föräldrapenning över garantinivå enligt 4 § 2. Försäkringen för pensioner enligt första stycket skall också gälla i det fall rätten till förmånen kan härledas från sådan ersättning som anges i 12 och 13 §§. 12 § En person som har förtidspension som beräknats enligt 13 kap. 2 § lagen (1962:381) om allmän försäkring är försäkrad för inkomstgrundad ålderspension enligt lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension beräknad på denna förtidspension. En person som har inkomstrelaterad sjukersättning eller inkomstrelaterad aktivitetsersättning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring är försäkrad för inkomstgrundad ålderspension enligt lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension beräknad på denna sjukersättning eller aktivitetsersättning. 13 §43 Den som uppbär någon av följande förmåner är försäkrad för inkomstgrundad ålderspension enligt lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension och tilläggspension i form av förtidspension och efterlevandepension enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring: Den som uppbär någon av följande förmåner är försäkrad för inkomstgrundad ålderspension enligt lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension, inkomstrelaterad sjukersättning och inkomstrelaterad aktivitetsersättning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring och inkomstrelaterad efterlevandepension enligt lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn: 1. vårdbidrag, som inte enbart avser merkostnader, enligt 8 § lagen (1998:703) om handikappersättning och vårdbidrag, 2. dagpenning från arbetslöshetskassa, 3. aktivitetsstöd till den som deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program, 4. utbildningsbidrag för doktorander, 6. särskilt utbildningsbidrag, 7. ersättning till deltagare i teckenspråksutbildning för vissa föräldrar (TUFF), 8. dagpenning till totalförsvarspliktiga som tjänstgör enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt och till andra som får dagpenning enligt de grunder som gäller för totalförsvarspliktiga, eller 9. stipendium som enligt 11 kap. 46 § inkomstskattelagen (1999:1229) skall tas upp som intäkt i inkomstslaget tjänst. 4 kap. 2 § Förmåner får utges om utlandsvistelsen kan antas vara längst . När det gäller ersättning för sjukvård m.m. enligt 3 kap. 1 § 1 tillämpas särskilda bestämmelser om vård som ges utomlands. Pensionsförmåner enligt 3 kap. 1 § 3 samt 2 § 2, 6 och 11 utges så länge den försäkrades bosättning i består enligt 2 kap. Förmåner enligt 3 kap. 1 § 3 samt 2 § 2, 6, 11 och 13 utges så länge den försäkrades bosättning i består enligt 2 kap. 6 § Pensionsförmåner och skadeersättningar enligt 3 kap. 4 § 3 och 4 samt 5 § 1 och 3 utges för tid då den försäkrade vistas utomlands så länge rätten till förmånen består. Detta gäller också i fråga om föräldrapenning över garantinivå enligt 3 kap. 4 § 2, Förmåner och skadeersättningar enligt 3 kap. 4 § 3 samt 5 § 1, 3 och 4 utges för tid då den försäkrade vistas utomlands så länge rätten till förmånen består. Detta gäller också i fråga om föräldrapenning över garantinivå enligt 3 kap. 4 § 2, 1. om barnet är bosatt i , eller 2. om medger det, när ett barn hämtas i samband med adoption. 7 § För utbetalning av en förmån utomlands får krävas bevis om att rätten till förmånen består. Beträffande efterlevandeförmåner skall vad som sägs i detta kapitel om försäkrad gälla den försäkrades efterlevande. Denna lag träder i kraft . 2.10 Förslag till lag om upphävande av lagen (1969:205) om pensionstillskott Härigenom föreskrivs att lagen (1969:205) om pensionstillskott44 skall upphöra att gälla vid utgången av . Lagen gäller fortfarande beträffande ersättning som avser tid före upphörandet. Lagrådets yttrande Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: f.d. justitierådet , justitierådet , regeringsrådet . Enligt en lagrådsremiss () har regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till 1. lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring, 2. lag om ändring i lagen (1998:1755) om särskilda insatser för personer med tre fjärdedels förtidspension eller sjukbidrag, 3. lag om ändring i lagen (1998:703) om handikappersättning och vårdbidrag, 4. lag om ändring i lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension, 5. lag om ändring i lagen (1994:1744) om allmän pensionsavgift, 6. lag om ändring i lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift, 7. lag om ändring i lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring, 8. lag om ändring i lagen (2000:465) om ändring i lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring, 9. lag om ändring i socialförsäkringslagen (1999:799) och 10. lag om upphävande av lagen (1969:205) om pensionstillskott. Förslagen har inför Lagrådet föredragits av kammarrättsassessorn . Förslagen föranleder följande yttrande av Lagrådet: Förslaget till lag om ändring i lagen om allmän försäkring Förslaget innebär bl.a. att tre hela kapitel i lagen och tre avdelningsrubriker upphävs. Detta kan ske genom att förslaget föreslås träda i kraft , med åtskilliga andra ändringar i den stora pensionsreformen. Därmed upphör behovet av att i lagen om allmän försäkring ha bestämmelser om folkpension och tilläggspension. Efter tidigare och företagna ändringar blir lagen full av luckor. Inom den avdelning, andra avdelningen, som behandlar sjukförsäkringen kommer närmast efter 4 kap., Om föräldraförsäkringsförmåner, först i 7-9 kap. bestämmelser om sjukersättning och aktivitetsersättning. Därefter blir det, fortfarande inom andra avdelningen, en ny lucka fram till 16 kap. (frånsett 10 kap. som Lagrådet återkommer till). Sedan kommer efter andra avdelningen sjätte, sjunde och åttonde avdelningarna, av vilka åttonde avdelningen, som innehåller bestämmelser om rehabilitering, närmast hör hemma i andra avdelningen om sjukförsäkring. Lagen om allmän försäkring, som kan sägas behandla den allmänna försäkringen, framstår för den icke initierade läsaren närmast som en ruin. Lagrådet inser svårigheten, främst med tanke på sådana hänvisningar till olika bestämmelser i lagen som kan finnas både i lagen själv och i andra lagar, att hinna med en välbehövlig omdisposition av lagens olika avdelningar och kapitel under den korta tid som återstår innan förslag måste föreläggas för att inte förberedande arbeten för pensionsreformen skall försenas. Det framstår emellertid som önskvärt att till en sådan omdisposition görs eller, hellre, en ny lag om sjukförsäkring antas, varvid 18 kap., Om allmänna försäkringskassor, och åtskilliga processuella bestämmelser i 20 kap. borde kunna föras över till socialförsäkringslagen. På vissa punkter anser Lagrådet att förenklingar borde kunna göras . Som nämnts upphävs vissa kapitel därför att det efter inte längre behövs bestämmelser om folkpension och tilläggspension i lagen om allmän försäkring. Lagrådet inser inte varför inte detta gäller även om återstoden av 10 kap., Särskilda bestämmelser om folkpension. Behålls dessa särskilda bestämmelser om folkpension kommer de att stå som en isolerad ö bland bestämmelser och i en avdelning som handlar om sjukförsäkring. Ingen vanlig läsare kommer att söka dem där. Lagrådet förordar att i det fortsatta beredningsarbetet en noggrann analys görs av behovet av dessa bestämmelser. Om behovet består i att det finns hänvisningar i andra lagar bör undersökas om inte motsvarande bestämmelser kan tas in i dessa lagar. Lagrådet finner det önskvärt att hela kapitlet upphävs. Motsvarande gäller om vissa bestämmelser om samordning med särskild efterlevandepension "enligt denna lag". Det finns inte någon efterlevandepension som utges enligt lagen om allmän försäkring i dess lydelse efter . Åsyftas efterlevandepension som utges övergångsvis bör frågan om samordning regleras i övergångsbestämmelserna till förevarande lag. Därjämte bör 1 kap. 1 § skrivas om så att paragrafen inte inger den felaktiga föreställningen att lagen handlar om folkpension och tilläggspension. Första stycket är under alla omständigheter felaktigt eftersom folkpensioneringen avskaffas. Behålls 10 kap. bör en uttrycklig hänvisning till detta kapitel göras i paragrafen. 3 kap. 7 § I sista stycket föreslås vissa redaktionella ändringar. Bland annat skall ordet "uppbär" i första satsen bytas ut mot ordet "har" med det resultat att konstruktionen blir "att ha en ersättning". "Ha" är inte synonymt med "uppbära" och för närmast tankarna till "äga", "besitta" eller "inneha". I vilket fall som helst kommer den föreslagna lagtexten inte att återge den korrekta rättsliga innebörden av bestämmelsen. Om inte ordet "uppbära" anses kunna behållas, bör något annat alternativ väljas, såsom "få" eller "erhålla". Konstruktionen "ha en ersättning" förekommer på flera ställen i förslaget och bör även där bytas ut (se 4 kap. 9 §, 16 kap. 1 och 8 §§). 7 kap. 8 § Förslaget innebär att aktivitetsersättning i samband med grundskole- och gymnasiestudier enligt 7 kap. 7 § alltid skall utgå som hel ersättning. Detta kan enkelt uttryckas genom att det i 7 § anges att de där avsedda försäkrade har rätt till hel aktivitetsersättning. Därmed kan 8 § utgå. Följs Lagrådets förslag medför det ändring dels i ingressen, dels i fråga om hänvisningen i 7 kap. 1 §. 8 kap. 3 § Bestämmelsen i sista stycket är alltför vagt formulerad för att ge tillräcklig ledning för rättstillämpningen. Detta gäller dels till vilken tidpunkt anknytningen skall hänföras, dels hur omräkningen skall gå till. I förstnämnda hänseende kan efter ordet "prisbasbeloppet" läggas till orden "då ersättningen skall börja utges". Under föredragningen inför Lagrådet har blivit upplyst att en motsvarighet till nuvarande 5 kap. 10 § inte har blivit infört i förslaget men att behov finns av en sådan bestämmelse. Lagrådet som delar denna uppfattning förordar att ett förslag till bestämmelse, som lämpligen bör placeras efter 6 § i kapitlet, utarbetas under det fortsatta beredningsarbetet i . 16 kap. 12 § I paragrafen föreslås att sjukersättning och aktivitetsersättning i vissa fall skall kunna betalas ut till myndighet eller till den ersättningsberättigades make eller annan. Motsvarande bestämmelse saknas i lagen om inkomstgrundad ålderspension. Under förarbetena till den lagen uttalades bl.a. att en sådan bestämmelse återspeglade en äldre tids förhållanden och värderingar (prop. 1997/98:191 s. 464). Av samma skäl som anfördes i förslaget till lagen om inkomstgrundad ålderspension bör bestämmelsen utgå även ur förevarande lagförslag. Rubrikerna närmast före 17 kap. Rubrikerna lyder Sjätte avdelningen - För försäkringen gemensamma bestämmelser. Efter de ändringar som föreslås i remissen blir avdelningen den tredje i ordningen. I avvaktan på en större översyn av lagen eller, hellre, en ny lag kan dock kontinuitetsskäl tala för att . Däremot kan man knappast längre tala om gemensamma bestämmelser för försäkringen i betydelsen den allmänna försäkringen, eftersom i stort sett endast bestämmelser om sjukförsäkring blir kvar i lagen. Lagrådet förordar att avdelningsrubriken genom föreskrift i ingressen ges lydelsen "Gemensamma bestämmelser". 17 kap. 2 § Bestämmelsen i andra stycket första meningen skulle vinna i tydlighet, om den formulerades om på följande sätt: "Summan av inkomstrelaterad sjukersättning och garantiersättning skall minskas med tre fjärdedelar av varje livränta vars årsbelopp överstiger en sjättedel av prisbasbeloppet och som den sjukersättningsberättigade har rätt till som skadad." Övergångsbestämmelserna Punkten 14. Lagrådet har funnit att första stycket i det remitterade förslaget har getts en onöjaktig formulering. Där talas om summan av ett bruttovärde och bruttovärdet av ett närmare angivet obeskattat belopp. Det är emellertid inte det obeskattade beloppet utan förmånen av att beloppet är obeskattat som skall adderas till bruttovärdet. Vidare är bestämmelsen om beräkningen av skatteförmånens värde ofullständig. På grundval av ett i under föredragningen utarbetat utkast förordar Lagrådet att första stycket delas på två stycken som ges följande lydelse: Den omvandlade bruttoersättningen utgör, om förtidspensionen beskattas enligt lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta, summan av den faktiska bruttoersättningen och värdet av den begränsning i skatteplikten som anges i 5 § 4 den lagen. Detta värde utgör kvoten av skattesatsen i nämnda lag och talet ett minskat med samma skattesats, multiplicerad med det belopp som inte är skattepliktigt. För den som på grund av dubbelbeskattningsavtal inte är skattskyldig i utgörs den omvandlade bruttoersättningen av den faktiska bruttoersättningen." Det andra stycket i det remitterade förslaget blir därmed tredje stycket i punkten. Förslaget till lag om ändring i lagen om handikappersättning och vårdbidrag Övergångsbestämmelserna Punkten 2. Lagen träder i kraft . Bestämmelser om bl.a. samordning med sjukersättning måste då kunna tillämpas, eftersom det inte längre finns någon förtidspension. Bestämmelsen bör därför begränsas till att avse rätten till handikappersättning. Avsikten med bestämmelsen är enligt författningskommentaren att ange, att den som har handikappersättning vid ikraftträdandet men ännu inte uppfyller det nya ålderskravet skall få behålla ersättningen. Bestämmelsen kan förslagsvis ges följande lydelse: "Den som vid ikraftträdandet uppbär handikappersättning har rätt till sådan ersättning utan hinder av att kravet i 5 § första stycket nya lydelsen på viss ålder inte är uppfyllt." Avsikten med bestämmelsen är enligt författningskommentaren att ange att föräldrar inte heller efter ikraftträdandet kan få vårdbidrag, om deras barn har förtidspension eller sjukbidrag som omvandlas till sjukersättning. Det går inte att hänvisa till äldre föreskrifter eftersom rätt till vårdbidrag och rätt till förtidspension p.g.a. ålderskraven inte enligt den äldre lydelsen kan sammanfalla. Bestämmelsen kan förslagsvis ges följande lydelse: "Föräldrar har inte rätt till vårdbidrag enligt 8 § nya lydelsen under tid då barnet uppbär sjukersättning eller tidsbegränsad sjukersättning." Skulle mot förmodan inträffa att rätt till tidsbegränsad sjukersättning upphör före det år då barnet fyller , hindrar en sådan bestämmelse inte att föräldrarna då får vårdbidrag, om förutsättningar därför eljest skulle föreligga. Förslaget till lag om ändring i lagen om inkomstgrundad ålderspension 3 kap. 4 § En viktig nyhet i förslaget är att en försäkrad med anledning av inkomstrelaterad sjukersättning eller inkomstrelaterad aktivitetsersättning får dels pensionsgrundande inkomst, dels pensionsgrundande belopp. Av pedagogiska skäl bör detta anges i paragrafen.