prop · GO0371 · 2001-01-01 00:00:00 — Med landsting avses i det följande samtliga landsting, inklusive och , och . BAKGRUND 1977 omorganiserades den svenska högskolan och högskolebegreppet vidgades. Detta som en följd av , , som i sitt betänkande (SOU 1973:2) presenterade ett förslag till omstrukturering av den svenska högskolan där högskolan indelades i en statlig och en högskolesektor. Med anledning av omorganisationen föreskrevs i då gällande högskolelag, (1977:218), att huvudman för högskolan är staten samt, efter medgivande av regeringen eller myndighet som regeringen utser, kommun och landstingskommun. Enligt nu gällande högskolelag (1992:1434) får kommuner och landsting anordna högskolor endast med regeringens medgivande. Huvudmannaskapet för vårdhögskoleutbildningarna har varit föremål för utredningar och diskussioner alltsedan reformen 1977 och beslöt 1991 att huvudmannaskapsfrågan för de s.k. medellånga vårdutbildningarna åter skulle utredas. I enlighet med innehållet i propositionen Utbildning och forskning - Kvalitet och konkurrenskraft (prop.1993/1994:177) beslöt regeringen att skapa utrymme för alternativa samarbetsformer i syfte att höja kvaliteten och forskningsanknytningen i vårdhögskoleutbildningarna. Därmed gavs landstingen möjlighet att genom avtal med staten överlämna utbildningsuppdrag till statliga universitet och högskolor. kom samtliga landsting med undantag av och att teckna sådana avtal med staten. tillsatte regeringen den s.k. med uppgift att bland annat kartlägga rekryteringsbehovet inom vård- och omsorgssektorn, analysera villkor som påverkar rekryteringen samt ge förslag till åtgärder mot kommande bristsituation inom vårdyrken. Kommissionen redovisade sitt arbete i rapporten Den ljusnande framtid är vård (Ds 1999:44). I rapporten föreslog kommissionen beträffande landstingens vårdhögskole-utbildningar att huvudmannaskapet för dessa i sin helhet borde överföras till staten . Regeringen avsåg att i detta syfte inleda diskussioner med landstingen. I budgetpropositionen för (1999/2000:1) framförde regeringen också att man hade för avsikt att inleda förhandlingar med landstingen i syfte att klargöra under vilka förutsättningar det samlade huvudmannaskapet för de nuvarande landstingskommunala vårdhögskoleutbildningarna kan överföras till staten. Med anledning av detta tillsatte regeringen en förhandlingsdelegation med representanter för och . Likaså utsåg en förhandlingsdelegation inför kommande överläggningar med staten. NULÄGE OCH GÄLLANDE AVTAL Avtalen som 1995 - 1999 tecknats mellan landsting och respektive högskola omfattar ramavtal, överflyttningsavtal och utbildningsavtal. Av ramavtalen framgår de övergripande villkoren för överlämnande av uppdraget till staten, avtalens varaktighet samt former för förlängning/uppsägning av avtalen, former för ersättning m.m. Överflyttningsavtalen omfattar själva överförandet till den statliga högskolan, formerna för övertagande av personal, frågor som rör de studenter som antagits till utbildning, ersättningen för lokaler, inredning och utrustning m.m. I utbildningsavtalen regleras den ekonomiska ersättningen för helårsstudenter och helårsprestationer, utbildningarnas inplacering i olika utbildningsområden, utbildningens lokalisering samt övriga individuella överenskommelser som har bedömts nödvändiga. Två typer av utbildningsavtal förekommer. Dels de som tecknades före dels de som tecknades efter detta datum. Inom varje avtalstyp finns två modeller där den ena har en uppdragsliknande och mer preciserad utformning medan den andra endast har en generell ram med fastställt belopp. Klinisk praktik är antingen inräknad i det totala beloppet eller "utan kostnad tillhandahållen". Avtalens giltighet anges som tillsvidare med en ömsesidig uppsägningstid eller med ett fast datum för upphörande. Inget avtal löper ut och 2001. _ _ _ _ _ _ _ Mot bakgrund av ovanstående har parterna denna dag träffat följande överenskommelse och enats om följande avsiktsförklaring, vilka grundar sig på en samsyn att utbildningarna i fråga bäst genomförs och utvecklas under ett statligt huvudmannaskap men i ett nära samarbete med landstingen. §1 Parterna är överens om att huvudmannaskapet för vårdhögskoleutbildningarna skall övergå till staten i enlighet med vad som anförs nedan. §2 Parterna är överens om att utbildningsvolymen inom vårdhögskoleområdet skall öka. På grundval av utbildningsvolymen bedömde , att utbildningen av sjuksköterskor borde ökas med 1000 nybörjarplatser för att tillgodose en förväntad efterfrågeökning. Denna volymökning är till betydande delar redan förverkligad genom landstingens insatser . I det fall att beslutar om ett förändrat huvudmannaskap avser regeringen att föreslå att tillföra nya utbildningsplatser till vårdhögskoleområdet. Vidare avser staten att, vid ett förändrat huvudmannaskap, verka för en fortsatt volymökning inom vårdhögskoleområdet. §3 En utbyggd vårdhögskoleutbildning förutsätter ett effektivt utnyttjande av såväl högskolans utbildningskapacitet som landstingens vårdorganisation. Vid övertagandet av huvudmannaskapet har staten för avsikt att ta tillvara nuvarande struktur i form av de högskolor där vårdhögskoleutbildning bedrivs. §4 Staten avser att erbjuda de fristående högskolorna, , Sophiahemmets sjuksköterskehögskola och ett utbildningsuppdrag med i huvudsak samma omfattning och inriktning som då erhöll utbildningsuppdraget beträffande vårdhögskoleutbildningarna från . §5 Ett överförande av huvudmannaskapet för vårdhögskoleutbildningarna till staten medför att dessa blir en del av den etablerade högskolekultur som finns vid statliga universitet och högskolor. Detta ger vårdhögskole-utbildningarna samma villkor och möjligheter som gäller för övrig högskoleutbildning. Regeringen inleder en förstärkning av forskningen inom vårdområdet vilket framgår av regeringens proposition om Forskning och förnyelse (prop. 2000/01:3) liksom av budgetproposition (prop. 2000/01:1) om satsning på forskarskola och forskning inom vård- och omsorgsområdet. §6 En väl fungerande klinisk praktik är av grundläggande betydelse för en bra vårdhögskoleutbildning. Vid ett statligt huvudmannaskap är högskolan beroende av att landstingen även fortsättningsvis tillhandahåller praktikplatser i sin verksamhet. Inriktningen är att landstingen skall erbjuda minst det antal praktikplatser med inriktning mot landstingskommunal verksamhet som högskolan disponerar vid övertagandet och att genom ytterligare praktikplatser tillgodose framtida behov. Parterna är ense om vikten av samverkan mellan högskola och vårdgivare för att utveckla den kliniska praktiken. §7 Det uppdrag som landstingen lagt på den statliga högskolan har lett till ett förtroendefullt samarbete. Parterna är ense om vikten av en fortsatt och utvecklad samverkan mellan landsting och högskola i utbildningsfrågor även vid ett statligt huvudmannaskap för vårdhögskolorna. I denna samverkan utgör landstingens representation i berörda högskolestyrelser ett betydelsefullt inslag. §8 De regionala frågorna har kommit alltmer i fokus för landstingen och kommunerna. Parterna är därför ense om att samverkansformerna behöver utvecklas mellan landstingen och högskolan för en gemensam strävan att förbättra förutsättningarna för tillväxt i regionen. Denna samverkan är en viktig del i högskolans fullgörande av sin s.k. tredje uppgift. §9 Överföring av huvudmannaskapet för vårdhögskoleutbildningarna till staten medför en reducering av det generella statsbidraget till landstingen under utgiftsområde 25 med . §10 Det statsbidrag som utgår till landstingen för utbildning till vårdyrken upphör att gälla . Detta gäller den särskilda fördelningen till landsting/kommun som finns angiven under utgiftsområde 16, anslag 25:69 avseende Enskilda och kommunala högskoleutbildningar. §11 Landstingen omfattas av det kommunala utjämningssystemet. I utjämningssystemet ingår bl.a. utjämning för kostnadsskillnader (kostnadsutjämning) avseende landstingskommunal högskoleutbildning. Som en konsekvens av förstatligandet av vårdhögskolorna skall kostnadsutjämningen inte omfatta högskoleutbildning. Regeringen avser därför att föreslå att ändra i lagen (1995:1515) om utjämningsbidrag till kommuner och landsting och i lagen (1995:1516) om utjämningsavgift för kommuner och landsting i enlighet därmed. §12 I det belopp som anges i § 9 ingår ersättning för klinisk praktik. Parterna är överens om att frågor rörande den kliniska praktiken skall regleras i avtal mellan högskola och landsting senast då huvudmannaskapet övergår till staten. Om inte annat överenskoms mellan högskola och landsting erhåller ersättning från högskolan för den kliniska praktik, som är förlagd till verksamheter, med per student och praktikvecka. §13 I så kallade överflyttningsavtal, som samtliga landsting med undantag för och tecknat med staten, regleras kostnader för statens övertagande av personal, studenter, lokaler, inventarier, avtal med tredje man m.m. För , som bedriver utbildning vid i , är ovanstående förhållanden oreglerade gentemot staten. Även vid ett statligt huvudmannaskap kommer vårdhögskoleutbildningar att bedrivas i . I det fall staten avser att själv bedriva utbildningen behöver en särskild överenskommelse i form av ett överflyttningsavtal tecknas mellan staten och . I den reglering som avses i 9 - 12 §§ ingår inte de ekonomiska konsekvenserna av ett sådant överflyttningsavtal. För där kommunen inte själv bedriver någon vårdhögskoleutbildning är tecknande av överflyttningsavtal inte aktuellt. har , genom avtal med och i samverkan med kommunen, viss vårdhögskoleutbildning förlagd till . Regeringen avser att vid ett statligt huvudmannaskap uppdra åt att långsiktigt fortsätta sitt engagemang på . Detta behöver regleras i särskild överenskommelse mellan kommunen och institutet. §14 Denna överenskommelse blir gällande när den har godkänts av * regeringen och , * samtliga landsting inkl. samt när staten och samtliga landsting, förutom och , har enats om att de ramavtal som har slutits angående överflyttning av vårdhögskoleutbildning skall upphöra att gälla den dag som ett ändrat huvudmannaskap träder i kraft. Undertecknat i i två likalydande exemplar av vilka parterna tagit var sitt. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsrådet , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition 2000/01:71 Nytt huvudmannaskap för vårdhögskoleutbildningar 1 Senaste lydelse 1999:675. 1 Senaste lydelse 1999:676. 2000/01:71 Bilaga 1 2000/01:71 Bilaga 2 2000/01:71 Bilaga 3 2000/01:71 Bilaga 3 2000/01:71 Bilaga 3