prop · GO0387 · 2001-01-01 00:00:00 — Av förarbetena framgår att det intyg som, enligt 4 kap. 6 §, skall avges av bolagets revisorer (vilka då inte behövde vara auktoriserade eller godkända) och som bl.a. skall innehålla ett intygande av att apportegendomen inte har övervärderats, utgör ett led i den information som aktieägarna skall ha innan stämman beslutar om emission. Det längre gående kravet i 4 kap. 12 § - innebärande att en auktoriserad eller godkänd revisor skall lämna ett motsvarande yttrande vid registrering av beslutet - motiverades med att det från tredje mans synpunkt var angeläget att förhindra övervärdering av apportegendom (se prop. 1975:103 s. 338). Genom kravet på att yttrandet skulle lämnas av en auktoriserad eller godkänd revisor ville man åstadkomma att granskningen skulle utföras av personer vilkas tillförlitlighet och kompetens inte kunde ifrågasättas (se prop. 1975:103 s. 205 f.). Vid sidan av de nu nämnda bestämmelserna skall ett revisorsyttrande rörande apportegendom även lämnas i samband med s.k. apportbildning av aktiebolag, dvs. bildande av bolag varvid tecknande av aktie kan ske med tillskott av apportegendom. När ett aktiebolag som har tillkommit genom apportbildning anmäls för registrering, skall ett yttrande som till innehållet motsvarar yttranden enligt 4 kap. 12 § inges till registreringsmyndigheten. Ett sådant yttrande skall lämnas av en auktoriserad eller godkänd revisor (2 kap. 9 § andra stycket 4). Även vid fusion finns regler om revisorsyttrande. En fusionsplan skall granskas av de auktoriserade eller godkända revisorerna i det överlåtande bolaget, och vid absorption, det övertagande bolaget. Revisorerna skall för varje bolag lämna ett skriftligt yttrande över sin granskning. Av yttrandena skall bl.a. framgå huruvida fusionsvederlaget och grunderna för dess fördelning har bestämts på ett sakligt och korrekt sätt (14 kap. 7 §). I samband med att styrelsen anmäler fusionen för registrering skall det ges in ett intyg, som bekräftar att det överlåtande bolagets tillgångar har överlämnats till det övertagande bolaget. Detta intyg skall lämnas av en auktoriserad eller godkänd revisor (14 kap. 19 § andra stycket), men något krav på att denne skall vara revisor i något av de berörda bolagen har inte uppställts. Vid fusion som innebär att ett helägt dotterbolag skall gå upp i moderbolaget gäller särskilda regler om revisorsyttrande (se 14 kap. 23 §). Enligt dessa skall fusionsplanen granskas av de auktoriserade eller godkända revisorerna i moder- och dotterbolagen. Revisorerna skall för vart och ett av bolagen lämna ett skriftligt yttrande över sin granskning. I yttrandena skall revisorerna särskilt ange om de vid sin granskning har funnit att fusionen medför någon fara för att borgenärerna i moderbolaget inte skall få sina fordringar betalda. Även för försäkringsaktiebolag finns bestämmelser om revisorsyttrande i samband med apport och fusion (se 4 kap. 4 § samt 15 a kap. 7, 8 och 19 §§ försäkringsrörelselagen, 1982:713). Försäkringsrörelselagens bestämmelser motsvarar i allt väsentligt aktiebolagslagens bestämmelser. 5 Revisors granskning vid apportemission och fusion Regeringens förslag: I ett aktiebolag skall bolagsstämman kunna överlåta granskningen av en fusionsplan och av styrelsens redogörelse i samband med apportemission åt en annan auktoriserad eller godkänd revisor än bolagets egen revisor. Om bolagsordningen innehåller en föreskrift om det, skall även någon annan än bolagsstämman kunna utse revisor för sådan granskning. Motsvarande skall gälla för försäkringsaktiebolag. Promemorians förslag: Överensstämmer i väsentliga delar med regeringens förslag. Enligt promemorians förslag krävs det dock inte att beslutet att utse annan revisor än bolagets egen skall fattas av bolagsstämman eller enligt en föreskrift i bolagsordningen. Remissinstanserna: har ansett att uppgiften att granska en fusionsplan respektive styrelsens redogörelse i samband med apport även fortsättningsvis bör utföras av den av bolagsstämman valda revisorn. Övriga remissinstanser har tillstyrkt promemorians förslag eller har inte haft några invändningar mot det. Skälen för regeringens förslag Bör reglerna om revisors granskning vid apportemission ändras? Kravet på att yttranden rörande apportegendom skall lämnas av bolagets revisorer har medfört problem för svenska aktiebolag vars aktier är noterade på börs i . Den amerikanska Securities and Exchange Commission (SEC) anser nämligen att bolagets revisor förlorar sin oberoende ställning om han lämnar ett sådant yttrande åt bolaget. För det första skulle yttrandet innebära att revisorn tar ställning till värdet på apportegendomen på ett sådant sätt att han därmed inte kan göra en oberoende granskning av samma tillgång i nästa års revision. För det andra skulle yttrandet innebära att revisorn samverkar med företagsledningen om att påverka aktieägarna att godkänna den föreslagna emissionen. Effekten av SEC:s inställning har blivit att ett svenskt aktiebolag som har genomfört en apportemission inte kan använda sina egna revisorer för den revision som ligger till grund för den revisionsberättelse som skall bifogas den årliga rapporten till SEC. Bolaget måste därför uppdra åt en annan revisor att utföra revisionen. Detta förfarande medför stora extra kostnader. SEC:s åsikt att den aktuella revisorsgranskningen påverkar revisorernas oberoende ställning stämmer inte överens med den svenska uppfattningen. Det kan emellertid inte bortses från att bestämmelsen i praktiken medför problem för svenska aktiebolag i . Problemet, som berör även företag i andra EU-länder, kan angripas på olika sätt. Inom EU bedrivs ett arbete som syftar till att lösa konflikten med SEC. En möjlighet är att avvakta en eventuell lösning inom ramen för detta arbete. En annan möjlighet är att företrädare för svenska aktiebolag genom diskussioner med SEC försöker finna en bilateral lösning som uppfyller kraven enligt såväl som svensk lag. Ytterligare ett alternativ är att, såsom har föreslagits i promemorian, göra det möjligt för bolagen att anlita andra auktoriserade eller godkända revisorer än bolagets egna revisorer för granskningen. Det torde i och för sig inte vara omöjligt att finna en lösning på problemet genom det arbete som bedrivs inom EU eller genom en bilateral överenskommelse med SEC. Detta kan emellertid ta tid och processen är förenad med en viss osäkerhet. Det finns därför goda skäl att genomföra en lagändring av det slag som har föreslagits i promemorian. Utformningen av de nya reglerna En lagändring som innebär att andra auktoriserade eller godkända revisorer än bolagets egna skall kunna utföra den aktuella granskningen kan dock medföra en viss förskjutning av kontrollfunktionerna i bolaget. En granskning genom en utomstående auktoriserad eller godkänd revisor behöver i och för sig inte innebära någon försämring av kontrollen; att granskningen utförs av någon som har auktorisation eller godkännande som revisor ger sålunda en viss garanti för kompetens och oberoende. Bolagets revisorer är emellertid, helt eller delvis, utsedda av aktieägarna. Detta är ägnat att trygga aktieägarnas ställning i förhållande till företagsledningen. Om granskningen i samband med apport i stället utförs av revisorer som är utsedda av någon annan, t.ex. företagsledningen, kan detta innebära risker för aktieägarna. Som Aktiespararna har påpekat kan det vid beslut om apportemission - som ofta innebär att aktieägarnas företrädesrätt att teckna nya aktier åsidosätts - vara särskilt viktigt att bolagsstämmans beslut föregås av en granskning genom de revisorer som aktieägarna själva har valt. Aktiespararna har därför förespråkat en ordning där såväl bolagets revisorer som en utomstående värderare granskar styrelsens redogörelse. Vi vill dock inte förorda en sådan ordning, eftersom den inte skulle lösa de problem som svenska bolag som är verksamma i har drabbats av. Utgångspunkten för de nya reglerna bör emellertid vara att aktieägarna skall avgöra om den aktuella granskningen skall utföras av andra revisorer än bolagets egna samt vilka revisorer som i så fall skall utses. Dessa frågor bör sålunda behandlas av bolagsstämman. Härutöver bör det vara möjligt för aktieägarna att genom bestämmelser i bolagsordningen låta någon annan än stämman utse revisor för granskningen. Vi har även övervägt om den föreslagna lagändringen kan försämra skyddet för minoritetsaktieägare. En ändring bör nämligen göras endast om den inte medför någon märkbar försämring av skyddet för minoritetsaktieägare. Enligt nu gällande regler skall granskningen av styrelsens redogörelse utföras av bolagets samtliga revisorer. Detta innebär att även en revisor som enligt bestämmelserna i 10 kap. 9 § aktiebolagslagen har utsetts på begäran av en aktieägarminoritet skall delta i granskningen. Med en lagändring av det nu diskuterade slaget skulle minoritetsrevisorer inte alltid ha rätt att delta i granskningen. En lagändring kan därför i förstone synas kräva en särskild skyddsregel som berättigar minoriteten att utse en revisor som skall delta i granskningen. Behovet av sådana skyddsregler torde emellertid vara begränsat. Minoritetens intresse av att i enstaka fall få till stånd en kompletterande granskning bör kunna tillgodoses inom ramen för befintliga regler om särskild granskning (se 11 kap. 21 § aktiebolagslagen). Om det finns anledning att misstänka att den revisor som har utsetts av majoriteten, eller enligt en bestämmelse i bolagsordningen, har tagit ovidkommande hänsyn eller på annat sätt har brustit i granskningen av styrelsens redogörelse, kan minoriteten begära att en särskild granskare utses för att undersöka dessa förhållanden. Möjligheten av en sådan granskning torde avhålla från eventuella försök att driva igenom beslut som diskriminerar minoritetsaktieägare eller tillfogar bolaget skada. Om den särskilda granskaren kommer fram till att ett beslut om apportemission är tveksamt ur dessa aspekter, riskerar styrelseledamöter och aktieägare som har medverkat till beslutet att drabbas av skadeståndsansvar. En sådan talan om skadestånd till bolaget kan initieras av en aktieägarminoritet (se 15 kap. 7 § aktiebolagslagen). Minoriteten kan också väcka talan om av bolagsstämmans beslut. Det befintliga regelsystemet får alltså anses innehålla ett tillräckligt skydd för minoritetsaktieägare. Vi föreslår därför att bestämmelsen i 4 kap. 6 § tredje stycket aktiebolagslagen ändras så att även andra auktoriserade eller godkända revisorer än bolagets egna revisorer skall kunna lämna yttrande rörande styrelsens redogörelse, under förutsättning att de har utsetts av bolagsstämman eller enligt en föreskrift i bolagsordningen. En sådan lagändring kommer att göra det möjligt för bolag vars aktier är noterade i att använda bolagets revisorer även för den revision som ligger till grund för den revisionsberättelse som skall bifogas den årliga rapporten till SEC. Detta innebär kostnadsbesparingar för bolagen, eftersom det i allmänhet kommer att vara mindre kostsamt att anlita utomstående revisorer för att lämna yttrande enligt 4 kap. 6 § än att anlita sådana för att utföra revision. Revisors granskning vid fusion Vad som har sagts om behovet av att kunna anlita en utomstående revisor för granskning av styrelsens redogörelse och om möjligheterna att genomföra en sådan förändring utan att skyddet för aktieägarna försämras gäller också för sådan revisorsgranskning som utförs i samband med fusion. Även bestämmelserna i 14 kap. 7 och 23 §§ aktiebolagslagen bör därför ändras så att det blir möjligt att anlita andra auktoriserade eller godkända revisorer än bolagets egna revisorer för granskningen av fusionsplanen. Försäkringsaktiebolag bör i princip omfattas av samma associationsrättsliga regler som aktiebolag enligt aktiebolagslagen. De skäl som har anförts för att ändra bestämmelserna om revisorsyttrande för aktiebolag gäller också för försäkringsaktiebolag. De särskilda skyddsintressen som gör sig gällande i fråga om finansiella företag ger inte anledning till några särregler i detta avseende. Försäkringsrörelselagen bör därför ändras på ett sätt som svarar mot de föreslagna ändringarna i aktiebolagslagen. 6 Ikraftträdande De föreslagna lagändringarna bör kunna träda i kraft . har flera av de berörda bolagen redan hållit ordinarie bolagsstämma. Eftersom de föreslagna reglerna förutsätter att ett beslut om att utse revisor antingen skall fattas direkt av bolagsstämman eller föregås av ett bolagsstämmobeslut om ändring av bolagsordningen, skulle det kunna innebära att bolagen måste hålla en extra bolagsstämma eller vänta för att utse revisor. Enligt regeringens mening finns det emellertid inte något som hindrar att frågan om att utse revisor behandlas av bolagsstämmor som hålls före och att det därvid fattas beslut som är villkorade av att antar en lagändring i enlighet med regeringens förslag. Givetvis kommer en revisor som har utsetts genom ett sådant villkorat beslut inte att ha någon behörighet att utföra granskning innan den föreslagna lagen har trätt i kraft. De nya bestämmelserna kommer att gälla för granskningar som utförs efter ikraftträdandet. Någon övergångsbestämmelse behövs inte. 7 Kostnader De föreslagna lagändringarna syftar främst till att förhindra att utlandsnoterade svenska aktiebolag tvingas att anlita andra revisorer än bolagets egna för undertecknande av en sådan revisionsberättelse som skall bifogas den årliga rapporten till SEC. En möjlighet att använda bolagets egna revisorer för undertecknandet av revisionsberättelsen kan medföra minskade kostnader för bolagen. Förslaget leder inte till några kostnader för det allmänna. 8 Författningskommentar 8.1 Förslaget till lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385) 4 kap. 4 § Förslag till beslut om nyemission skall hållas tillgängligt för aktieägarna under minst före den bolagsstämma vid vilken beslutet skall fattas. Det skall genast sändas till aktieägare, som begär det och uppger sin postadress. Förslaget skall läggas fram på stämman. Vad som sagts om förslag till beslut skall gälla en sådan redogörelse av styrelsen och ett sådant revisorsyttrande som avses i 6 §. Innebär förslaget avvikelse från aktieägarnas företrädesrätt, skall skälen till avvikelsen samt grunderna för emissionskursen anges i förslaget eller i handling som fogats vid förslaget. Om årsredovisningen inte skall behandlas på stämman, skall även följande handlingar enligt vad sagts hållas tillgängliga och läggas fram på stämman: 1. avskrift av den senaste årsredovisningen, försedd med anteckning om bolagsstämmans beslut rörande bolagets vinst eller förlust, samt avskrift av revisionsberättelsen årsredovisningen avser, 2. en av styrelsen undertecknad redogörelse för händelser av väsentlig betydelse för bolagets ställning, vilka inträffat efter årsredovisningens avgivande, 3. ett av revisorerna avgivet yttrande över redogörelsen. Kallelse till bolagsstämman skall innehålla uppgift om den företrädesrätt att teckna aktier som enligt förslaget tillkommer aktieägarna eller annan eller vem som annars får teckna aktier. Kallelsen skall ange förslagets huvudsakliga innehåll, om aktieägarna inte skall ha företrädesrätt till teckning i förhållande till det antal aktier de förut äger eller enligt vad som föreskrivs i bolagsordningen. Paragrafen innehåller bestämmelser om vilken information som skall hållas tillgänglig för aktieägarna innan ett beslut om nyemission fattas. Som en följd av ändringarna i 6 § har en språklig ändring gjorts i första stycket. 4 kap. 6 § Bestämmelse om apport eller att aktie skall tecknas med kvittningsrätt eller eljest med villkor skall upptagas i beslutet om nyemission. Styrelsen skall avge en redogörelse för de omständigheter som kan vara av vikt vid bedömandet av värdet på apportegendom och av bestämmelse enligt första stycket i övrigt. Redogörelsen skall innehålla de uppgifter som avses i 2 kap. 3 § tredje och fjärde styckena. Femte stycket nämnda paragraf äger motsvarande tillämpning. Styrelsens redogörelse skall granskas av en eller flera revisorer. Revisorerna skall avge ett skriftligt yttrande över granskningen. Av yttrandet skall framgå att egendom, som skall tillföras bolaget, inte i redogörelsen har åsatts högre värde än det verkliga värdet för bolaget och att apportegendom är eller kan antas bli till nytta för bolagets verksamhet. I emissionsbeslutet skall anges att en redogörelse och ett yttrande har avgetts. En revisor som avses i tredje stycket skall vara en auktoriserad eller godkänd revisor eller ett registrerat revisionsbolag. Om inte annat framgår av bolagsordningen, skall revisorn utses av bolagsstämman. Om någon särskild revisor inte är utsedd, skall granskningen i stället utföras av bolagets revisorer. För en revisor som har utsetts att utföra granskning enligt tredje stycket gäller bestämmelserna i 10 kap. 7, 36, 41 och 42 §§. Paragrafen innehåller bestämmelser om den information som, enligt 4 kap. 4 § första stycket, skall läggas fram för bolagsstämman i samband med att ett förslag till beslut om bl.a. apportemission tas upp till behandling. Av andra stycket, som är oförändrat, följer att styrelsen skall lämna en redogörelse för de omständigheter som kan vara av vikt vid bedömandet av bl.a. värdet på apportegendomen. Enligt den nya lydelsen av tredje och fjärde styckena skall granskningen av styrelsens redogörelse utföras av en eller flera auktoriserade eller godkända revisorer eller av ett registrerat revisionsbolag. Det gällande kravet på att granskningen skall utföras av bolagets egna revisorer har tagits bort. Om bolaget så önskar, kan det sålunda utse andra auktoriserade eller godkända revisorer för granskningen. Föreskrifter om på vilket sätt revisorerna skall utses kan tas in i bolagsordningen. Om bolagsordningen inte innehåller några bestämmelser med annat innehåll, utser bolagsstämman revisorer för granskningen. Det är dock inte obligatoriskt att utse särskilda revisorer för detta ändamål. Om bolaget väljer att inte utse någon särskild person för granskningen, skall denna även fortsättningsvis utföras av bolagets egna revisorer. Det finns inte något hinder mot att bolagsstämman utser en revisor enligt de nya bestämmelserna utan att ta ställning till ett konkret ärende om apportemission. Ett sådant bolagsstämmobeslut kan fattas bl.a. i anslutning till att styrelsen, enligt bestämmelserna i 4 kap. 15 §, ges ett bemyndigande att besluta om nyemission. De bestämmelser om revisorer som finns i 10 kap. gäller endast för bolagets egna revisorer. Av en hänvisning i det nya femte stycket framgår dock att vissa av bestämmelserna i 10 kap. skall tillämpas även på en revisor som har utsetts att utföra granskning enligt bestämmelserna i denna paragraf. Revisorn har sålunda rätt att erhålla de upplysningar och det biträde från företagsledningen som han anser vara nödvändiga för granskningen (jfr 10 kap. 7 §). Han har rätt och, i vissa fall, skyldighet att närvara på den bolagsstämma där frågan om apportemission m.m. skall behandlas (jfr 10 kap. 36 §). Han är skyldig att lämna bolagsstämman alla upplysningar som bolagsstämman begär, i den mån det inte skulle vara till väsentlig skada för bolaget (jfr 10 kap. 41 §). Han har slutligen samma upplysningsskyldighet mot medrevisor m.fl. som bolagets egen revisor har (jfr 10 kap. 42 §). 14 kap. 7 § För vart och ett av de överlåtande bolagen och, vid absorption, det övertagande bolaget skall fusionsplanen granskas av en eller flera revisorer. Granskningen skall vara så omfattande och ingående som god revisionssed kräver. Revisorerna skall för varje bolag avge ett skriftligt yttrande över sin granskning. Av yttrandena skall framgå huruvida fusionsvederlaget och grunderna för dess fördelning har bestämts på ett sakligt och korrekt sätt. Därvid skall anges vilken eller vilka metoder som har använts vid värderingen av bolagens tillgångar och skulder, resultatet av de tillämpade värderingsmetoderna samt deras lämplighet och vilken vikt som har tillmätts dem vid den samlade bedömningen av värdet på vart och ett av bolagen. Särskilda svårigheter att uppskatta värdet av egendomen skall anmärkas I yttrandena skall särskilt anges, 1. vid absorption, om revisorerna vid sin granskning har funnit att fusionen medför fara för att borgenärerna i det övertagande bolaget inte skall få sina fordringar betalda, och 2. vid kombination, huruvida de överlåtande bolagens sammanlagda verkliga värde för det övertagande bolaget uppgår till minst aktiekapitalet i detta. Revisorernas yttranden skall fogas till fusionsplanen. En revisor som avses i första stycket skall vara en auktoriserad eller godkänd revisor eller ett registrerat revisionsbolag. Om inte annat framgår av bolagsordningen, skall revisorn utses av bolagsstämman i respektive bolag. Om någon särskild revisor inte är utsedd, skall granskningen i stället utföras av bolagets revisorer. För en revisor som har utsetts att utföra granskning enligt första stycket gäller bestämmelserna i 10 kap. 36, 41 och 42 §§. Paragrafen innehåller bestämmelser om revisorsgranskning av fusionsplan. Enligt den nya lydelsen av första och fjärde styckena skall granskningen av fusionsplanen utföras av en eller flera auktoriserade eller godkända revisorer eller av ett registrerat revisionsbolag. I orden "för vart och ett" ligger att varje bolag som deltar i fusionen måste vara representerat i granskningen genom minst en revisor. Det gällande kravet på att granskningen skall utföras av de berörda bolagens egna revisorer har dock tagits bort. Varje bolag som deltar i fusionen kan utse en eller flera andra personer med revisorskompetens eller ett registrerat revisionsbolag att, i stället för bolagets egna revisorer, delta i granskningen av fusionsplanen. Föreskrifter om på vilket sätt revisorerna skall utses kan tas in i bolagsordningen. Om bolagsordningen inte innehåller några avvikande bestämmelser, utser bolagsstämman de revisorer som skall utföra granskningen. Ett bolag kan dock låta bli att utse en särskild person för granskningen. I så fall skall granskningen utföras av bolagets egna revisorer. De bestämmelser om revisorer som finns i 10 kap. gäller endast för ett bolags egna revisorer. Av en hänvisning i det nya femte stycket framgår dock att vissa av bestämmelserna i 10 kap. skall tillämpas även på en revisor som har utsetts att utföra granskning enligt bestämmelserna i denna paragraf. Revisorn har sålunda rätt och, i vissa fall, skyldighet att närvara på den bolagsstämma där frågan om fusion skall behandlas (jfr 10 kap. 36 §). Han är skyldig att lämna bolagsstämman alla upplysningar som bolagsstämman begär, i den mån det inte skulle vara till väsentlig skada för bolaget (jfr 10 kap. 41 §). Han har slutligen samma upplysningsskyldighet mot medrevisor m.fl. som bolagets egen revisor har (jfr 10 kap. 42 §). 14 kap. 8 § Styrelsen, den verkställande direktören och revisorerna i ett bolag som skall delta i fusionen skall ge varje revisor som utför granskning enligt 7 § tillfälle att verkställa granskningen i den omfattning denne finner det nödvändigt. De skall också lämna de upplysningar och den hjälp som begärs. Samma skyldighet har en revisor som utför granskning enligt 7 § mot övriga sådana revisorer. Enligt paragrafens tidigare lydelse skulle styrelsen, den verkställande direktören och revisorerna i ett bolag som skall delta i en fusion ge en revisor i ett annat sådant bolag tillfälle att verkställa granskning enligt 7 §. Som en följd av ändringarna i 7 § har paragrafen ändrats så att rätten att utföra granskningen även fortsättningsvis kommer att gälla de revisorer som berörs. Vidare har det införts en skyldighet för de revisorer som skall utföra granskningen att bistå varandra med upplysningar och annan hjälp. Den sistnämnda skyldigheten gäller även gentemot en revisor som deltar i granskningen för ett annat bolags räkning. 14 kap. 23 § Fusionsplanen skall granskas av en eller flera revisorer.