prop · GO031D7 · 2001-01-01 00:00:00 — hov- och slottsstaten resursförstärkningar. Anslagsramen höjs med 2001 och med ytterligare 2003. Regeringen avsåg att återkomma i budgetpropositionen 2001 med ett mer preciserat förslag när det gäller finansieringen av verksamheten vid Kungl. hov- och slottsstaten. Mot bakgrund av de ökade kostnader som kan förutses till följd av Kronprinsessan officiella funktioner och för en förbättring av underhållet i parkerna samt en förstärkning av vård och konservering av de museiföremål som förvaltas av Husgerådskammaren har anslaget också räknats upp med ett engångsbelopp om . Utgiftsökningen har finansierats genom omprioteringar inom utgiftsområde 1. Tabell 7.11 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 79 696 Pris- och löneomräkning 1 138 Ökat resursbehov 4 500 Förslag 2000 84 094 Tabell 7.12 Anslagsutveckling Tusental kronor 2 734 700 2001 Förslag 3 269 649 2002 Beräknat 2 853 729 2 2003 Beräknat 2 916 053 3 1 Varav 233 000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2000. 2 Motsvarar 2 795 736 tkr prisnivå. 3 Motsvarar 2 795 936 tkr prisnivå. Anslaget finansierar förvaltningskostnader, kommittéväsendet, andra utredningar m.m. verksamhet finansieras under utgiftsområde 5 och internationell samverkan. Utgifter för specialattachéer vid utlandsmyn- digheterna som har ett annat departement än som huvudman ingår dock i anslag. Anslaget fördelas mellan Statsrådsberedningen (statsministerns kansli), de tio departementen, och gemensamma ändamål (hyror m.m.). Revisionens iakttagelser granskas av revisorer. revisorer har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen för avseende . Regeringens överväganden hade vid utgången av 1999 ca 4 100 personer anställda inklusive UD och dess utlandsmyndigheter samt kommittéer. Av anställda är ca 125 () personer politiskt rekryterade. Av nedanstående tabell framgår viss statistik över det som producerats i . Tabell 7.13 Resultatinformation för 1995 1996 1997 1998 1999 Antal anställda 3 770 3 893 4 149 4 025 4 150 Antal diarieförda ärenden/handling. * 226 690 230 588 220 623 202 745 205 476 Regeringsärenden 11 691 10 241 9 373 9 946 9 007 varav propositioner 235 227 187 191 156 varav författningar 1 440 1 403 951 1 305 865 varav kommittédirektiv 221 235 215 279 varav regleringsbrev mm 1 474 1 435 1 787 2 Interpellationssvar 154 281 350 267 376 Frågesvar till RD 617 711 923 1 024 1 104 149 189 194 170 151 Ds-serien 83 73 88 53 78 * Fr.o.m. förs inom UD ett ärendediarium för regerings- och regeringskansliärenden. Dessa registrerades tidigare i UD:s skrivelsediarium. I skrivelsediariet registreras varje enskild handling med ett eget diarienummer och varje ärende kan alltså omfatta flera diarienummer. UD:s statistik är därför inte direkt jämförbar med övriga departements. Därutöver förekommer inom UD ytterligare smärre diarier över bl.a. ärenden som rör mål vid och vissa FN- kommittéer och där är part. Tabellen visar att behandlade ca 9 000 regeringsärenden. Detta är en minskning jämfört . Detta är bl.a. en följd av att det har varit en strävan att befria regeringen från ärenden av löpande art och således delegera förvaltningsärenden till myndigheter m.m. Till vägledning för kommittéernas arbete anges bl.a. i (Ds 2000:1) att regeringen bara skall pröva ärenden som kräver ett ställningstagande av regeringen som politiskt organ. Kommittédirektiv ligger relativt runt 250 men har ökat något . När det gäller interpellationer och frågesvar till har det skett en kraftig ökning av antalet ärenden. En närmare redovisning av arbete finns i 1999. Förändringsarbetet Efter det att de enskilda departementen slogs samman till myndigheten har ett fortlöpande förändrings- och förnyelsearbete bedrivits inom myndigheten. rapporterades det hittillsvarande arbetet till regeringen som fattade beslut om den fortsatta inriktningen. Av beslutet framgår att förändringsarbetet fram t.o.m. kommer att fokuseras på följande områden: utveckling av den interna styrningen och ledningen, utveckling av arbetsformer, utveckling av medarbetarnas kompetens, utveckling av informations- och kommunikationsverksamheten, förslag om långsiktiga dimensionering. En rapport om långsiktiga dimensionering har presenterats; "Vad kostar det att regera? En studie av dimensionering nu - och " (Ds 2000:27). Utredningen har genomförts av en oberoende forskare. Utredarens slutsats är att , med nuvarande arbetsuppgifter, är underfinansierat. Enligt utredarens grova beräkning är reursgapet ca 300 till 400 årsarbetskrafter. Rapporten kommer att analyseras . Regeringen avser att återkomma med en samlad bedömning och ett preciserat förslag om dimensionering i den ekonomiska vårpropositionen är 2001. Förberedelser inför ordförandeskap i Förberedelserna och planeringen av det svenska ordförandeskapet i har haft hög prioritet i . Förberedelserna inför ordförandeskapet går planenligt. Ett utkast till ordförandeskapsprogram har presenterats och utformning av preliminära dagordningar för samtliga rådsmöten pågår. Ordförande i rådsarbetsgrupperna har utsetts. Kalendariet över de möten som skall hållas i innehåller drygt 70 möten. Fördelningen av de särskilda medel, som regeringen erhållit för ordförandeskapet, är i det närmaste avslutad. Den ordföranderelaterade kompetensutvecklingen har genomförts med ett större deltagarantal än beräknat. Aktiviteterna har anpassats för att i första hand motsvara departementens behov. Deltagarnas bedömning är att utbildningen varit av hög kvalitet. resultatredovisning m.m. revisorer har föreslagit att i likhet med andra myndigheter skall lämna resultatredovisning till regeringen (1997/98:RR7 yrkande 4). har på begäran av givit regeringen till känna bl.a. att resultatet av det arbete som satts igång inom såvitt gäller utvecklingen av den interna styrprocessen och resultatredovisningen bör redovisas för i lämpligt sammanhang (1997/98:KU31 moment 36). När det gäller den interna styrprocessen pågår ett kontinuerligt utvecklingsarbete. Som ett led i detta arbete har den tidigare nämnda studien genomförts (Ds 2000:27). Verksamhetsplaneringen är samordnad för hela med undantag för . Departementen planerar mål, aktiviteter och budget som samordnas centralt av förvaltningsavdelningen. Inför den aviserade sammanslagningen av förvaltningsanslag pågår ett arbete med att ytterligare samordna verksamhetsplaneringen. I fråga om resultatredovisningen har regeringen i 45 § andra stycket förordningen (1996:1515) med instruktion för föreskrivit att inte skall lämna resultatredovisning till regeringen. har också i ett svar på en fråga från i ett granskningsärende motiverat varför myndigheten inte bör åläggas att till regeringen lämna resultatredovisning (1999/2000:KU10, s. 12 och bilaga 2.3). Slutsatser övertar ordförandeskapet i . Detta blir regeringens viktigaste uppgift . För förberedelser och genomförande av ordförandeskapet beräknas extra resurser på . har anvisat för detta ändamål för de båda åren. I enlighet med den ekonomiska vårpropositionen föreslås nu att ytterligare 100 miljoner tillförs anslaget för för ett extra toppmöte under ordförandeskap i . Av den ekonomiska vårpropositionen framgår det vidare att engångsvis skall tillföras i avvaktan på regeringens samlade bedömning avseende utredningen om dimensionering. I enlighet med tidigare beslut tillförs anslaget engångs för ordförandeskap i . tillförs slutligen från utgiftsområde 5 och internationell samverkan . Skälet är att centralmyndighetsfunktionen i fråga om internationell rättslig hjälp har flyttats från till . Tabell 7.14 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 2 730 155 PLO 31 444 Ökat resursbehov 230 000 beslutat för ordförandeskapet 225 000 Överföring från anslag 5:1 UO5 3 050 Teknisk justering 50 000 Förslag 2001 3 269 649 7.7.6 90:6 Stöd till politiska partier Tabell 7.15 Anslagsutveckling Tusental kronor 145 200 2001 Förslag 145 200 2002 Beräknat 145 200 2003 Beräknat 145 200 Enligt lagen (1972:625) om statligt stöd till politiska partier lämnas stöd dels som partistöd, dels som kanslistöd i taget räknat fr.o.m. . Partistödet lämnas som mandatbidrag. Kanslistödet som i princip är avsett endast för partier som är företrädda i , lämnas som grundstöd och tilläggsstöd. gällande belopp fastställdes till sin nuvarande nivå (prop. 1996/97:1 utg.omr. 1, bet. 1996/97:KU1, rskr. 1996/97:85). Vid utgången av uppgick anslagssparandet till . Regeringens överväganden föreslår regeringen att anslaget skall uppgå till . beräknas anslaget uppgå till respektive . Bilaga 1 Nya anslagsbenämningar Bilaga 1: Nya anslagsbenämningar Av tabellen nedan framgår benämningen på anslagen . Syftet med tabellen är att underlätta övergången till de nya benämningar som följer av att politikområden införts. T Tabell 1.1 Anslagsbenämningar 2000 och 2001 Benämning 2000 Benämning 2001 Anslagets namn E1 27:1 och E2 27:2 Presstöd E3 27:3 Stöd till radio- och kassettidningar E4 27:4 Radio- och E5 27:5 och TV D3 45:1 C2 46:1 C3 46:2 Allmänna val D1 46:3 Justitiekanslern 46:4 Datainspektionen A1 90:1 Kungliga hov- och slottsstaten 90:2 ledamöter och partier m.m. B2 90:3 förvaltningskostnader B3 90:4 ombudsmän, 90:5 m.m. C4 90:6 Stöd till politiska partier Senaste lydelse av 3 kap. 31 § 1995:553. Senaste lydelse 1997:168. Senaste lydelse 1997:168. Senaste lydelse 1997:168. Senaste lydelse 1997:168. Senaste lydelse 1997:168. Fr.o.m. ersätter riksdagsförvaltningen riksdagensrvaltningskontor (bet. 1999/2000:KU19, rskr. 212 214). 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 1