prop · GO031D28 · 2001-01-01 00:00:00 — Anslagssparandet hänför sig till Tågtrafikledningen och förseningar med ut- byggnad av fjärrblockering. För innevarande budgetår är prognosen . 36:4 : Banhållning och sektorsuppgifter Tabell 4.33 Anslagsutveckling Tusental kronor 6 312 000 2001 Förslag 6 611 495 2002 Beräknat 6 720 433 1 2003 Beräknat 6 849 773 2 1 Motsvarar 6 611 495 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 6 611 495 tkr prisnivå. ändras anslagsstrukturen för . Anslaget A4 Banhållning byter namn till 36:4 Banhållning och sektorsuppgifter. Denna förändring gör att siffrorna och innehållet i anslaget inte är jämförbart mellan åren. Syftet med den ändrade anslagsstrukturen är att renodla anslaget samt att göra det mer jämförbart med anslag. Anslaget 36:4 Banhållning och sektorsuppgifter tillförs från anslaget 36:3 Administration. budget för banhållning 1999 base- rades på ett i det närmaste fullständigt utnytt- jande av den anslagskredit som stod till för- fogande under anslaget Banhållning. Utfallet blev ca lägre vilket innebar ett kreditutnyttjande om . Budgeten förutsätter en åter- betalning av krediten om . Maximal anslagskredit uppgår till . Tabell 4.34 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 2000 6 279 322 Pris- och löneomräkning 31 555 Ökat resursbehov1 120 000 Överföring till/från anslag2 174 883 Övrigt 5 735 Förslag 2001 6 611 495 1Kompensation för kostnader till . 2Överföring från anslag 36:3 till följd av ändrad anslagsstruktur. Anslaget skall finansiera drift och underhåll av statliga järnvägar, investeringar i stomjärnvägar, regionala järnvägsinvesteringar, bidrag till In- landsbanan och Öresundskonsortiet, myndig- hetsutövning (samt tid- tabellsläggning och banupplåtelse), sektors uppgifter och tågtrafikledning. Utfallet för anslaget 1999 visar på ett över- skridande av anslaget med . 1 drift och underhåll av statliga järnvägar överskreds med , anslagsposten 2 investeringar i stomjärnvägar överskreds med , anslags posten 3 regionala järnvägsinvesteringar hade ett anslagssparande med och anslagsposten 4 kostnader för lån avseende järnvägsinvesteringar visade på ett anslagsspa rande med . Anslaget har finansierat drift och underhåll av statliga järnvägar, investeringar i stomjärnvägar, regionala järnvägsinvesteringar samt kostnader för lån avseende järnvägsinvesteringar. Vid början av 2000 var utnyttjande av anslags- krediten under anslaget Banhållning . Budgeten avseende Banhållning baserades på en återbetalning av krediten om . Prognosen för kreditutnyttjandet är , medan anslagskrediten uppgår till . Ett extra nedskriv- ningsbehov om ca har an- tagits avseende projekteringslagret () och för tillgångar inom Pro- duktion och (). En särskild utredning inom pågår rörande inne- hållet i och den framtida hanteringen av det s.k. projekteringslagret. Lagret beräknas öka med och uppgå till vid utgången av 2000. inträffade kraftiga översvämningar i och som medfört skador på statens spåranläggningar. För detta föreslår regeringen att beviljar i tilläggsbudget . Från och med har ett s.k sektorsansvar inom järnvägssystemet (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97:TU1, rskr. 1996/97:115). Beredskapsansvaret för delfunktionen Järn- vägstransporter har överförts från Statens järn- vägar till . Överföringen har i allt väsentligt fungerat väl. Överföringen har inneburit att nettokostnader för be- redskapsverksamheten ökat med 2 miljoner kro- nor . Regeringen anser att Översty- relsen för civil beredskaps rapportering av överföringen varit god och att ingen ytterligare utredning om överföringen är nödvändig. I proposition (prop. 1999/2000:78, bet. 1999/2000:TU11, rskr. 1999/2000:238) Ändrad verksamhetsform för SJ m.m. konstaterade rege- ringen att villkoren för att bedriva persontrafik på statens spåranläggningar bör klarläggas i vissa hänseenden. Därför föreslog regeringen ett antal justeringar av förordningen (1996:743) om sta- tens spåranläggningar i syfte att stärka den upp- handlade trafikens ställning. Järnvägspolitikens utveckling i och inom EU kräver en fortlöpande anpassning av organisationen inom sektorn. Ansvars- och be- fogenhetsfördelningen är grundläggande för att transportpolitikens principer skall kunna få ge- nomslagskraft inom järnvägsområdet. var tidigt ute med den grundläggande organisato- riska förändringen i och med separeringen av in- frastrukturhållare och trafikutövare. har vissa problem uppstått som kan härröras från att marknaden utvecklas och därmed olika parters roller förändras. Dessa förändringar bör stadfästas med justering av myndigheters och organisationers ansvarsområ- den, i lagstiftningen samt i de förordningar som styr och reglerar verksamheterna. Därtill medför utvecklingen av järnvägspolitiken inom EU krav på författningsförändringar och organisations- förändringar. En förväntad ytterligare ökad kon- kurrensutsättning av järnvägsmarknaden kom- mer också att ställa krav på en översyn av regelverket och organisationsformerna. Regeringen avser att besluta om direktiv för en utredning i enlighet med ovanstå- ende problembeskrivning. Utredningen skall lämna förslag till hur lagstiftningen och övrigt regelverk bör utformas samt också hur organisa- tionen skall se ut. Utredningen delas upp i två delar, en del som behandlar implementeringen det blivande direktivet för driftskompatibilitet på TEN-järnvägar för konventionella tåg samt en del som styrs av anpassningen av järnvägsmark- naden till en ökande konkurrens. Mot bakgrund av utvecklingen mot ökande konkurrens i den nationella järnvägstrafiken samt pågående arbeten inom EU att öka interna- tionaliseringen av järnvägstrafiken kan förväntas angav regeringen i propositionen Ändrad verk- samhetsform för SJ m.m. att man avser att ta ini- tiativ till större översyn av järnvägslagstiftningen. Järnvägspolitikens utveckling i och EU kräver en fortlöpande anpassning av organisatio- nen inom sektorn. Ansvars- och befogenhets- fördelningen är grundläggande för att transport- politikens principer skall kunna få genomslagskraft inom järnvägsområdet. har i den fördjupade prövningen 2003 framställt att Tågtrafikledningen bör ingå som en integrerad del i samt att skall avskiljas från Banver- ket. Regeringen överväger frågan och återkom- mer eventuellt till i samband med en proposition om höghastighetsbanor. ligger i och har verkat inom SJ både som verks- museum och nationellt museum för svensk järn- vägshistoria. Museet förvaltar närmare 400 for- don och hundratusentals föremål, fotografier och dokument. SJ har hemställt om en ny huvudman för eftersom SJ måste renodla och fokusera sig på kärnverksamheten efter att marknaden avreglerats och en ny kon- kurrenssituation uppstått. Regeringen avser att tillsätta en utredning för att utröna Järnvägsmuseums framtida organisationstill- hörighet. Den fasta förbindelsen över öppna- des för trafik . I det avtal som träffats mellan regeringarna i och om betalnings- och avgiftsvillkor för järnvägstrafiken på den fasta förbindelsen fram- går bl.a. att skall betala , motsvarande vid av- talstillfället , till Öresundsbrokonsortiet för nyttjandet av Öresundsförbindelsen. Höjda banavgifter som kommer att generera intäkter på tas ut fr.o.m. i enlighet med förordningen (2000:457) om ändring av förordningen (1998:1827) om avgifter för trafik på statens spåranläggningar. När anslaget har be- räknats har hänsyn tagits till att skall belasta anslaget Banhållning och sektorsuppgifter med kostnader för avgifter till Öresundskon- sortiet om . Godståg som passerar bron skall betala en särskild broavgift. Persontåg betalar samma banavgift som i övriga delar av landet. Myndighetsutövning skall delas upp på delposterna och Tidtabellsläggning och banupplåtelse. Del- posten innehåller kostna- derna för verksamhet som är överinseende av säkerheten i all spårtrafik. Tidtabellsläggning och banupplåtelse är kostnaderna för myndighetsutövningen i Tågtrafikledningens verksamhet. Regeringen be- dömer att skall ha en för- stärkning med ca på grund av att antalet aktörer inom järnvägen har ökat och att inspektionen därför har fått ökad arbetsbe- lastning. Bidrag till och Öresundskonsortiet innehåller bidraget till In- landsbanan på och bidrag till Öresundskonsortiet med . Sektorsuppgifter innehåller kostnaderna för sektorsuppgifter som bl.a. innebär att aktivt följa och driva på ut- vecklingen inom hela järnvägssektorn. För detta ändamål bedömer regeringen att behövs . Investeringar i nationell plan innehåller kostnader för investeringar enligt stomnätsplanen. Den nivå som regeringen be- dömer möjlig att avsätta för detta ändamål är . Till följd av de föreslagna anslagsnivåerna kommer de närmaste årens nyinvesteringar ligga på en lägre nivå än genomsnittet i stomnätsplanerna. Investeringar i regional plan innehåller kostnader för investeringar enligt de regionala planerna. Regeringen bedömer att kan avsättas för investeringar i regional plan. Detta ger en investeringstakt som är lägre än den som äskat i den för- djupade prövningen. Drift och underhåll innehåller kostnaderna för drift och underhåll av banorna. Regeringen anser att drift och underhållsåtgär- derna skall vara på en sådan nivå att banorna skall vara i ett skick som gör framkomligheten och säkerheten på spåren god. Regeringen bedömer att en sådan standard kan upprätthållas vid en nivå om . Tågtrafikledning innehåller de kostnader för Tågtrafikledningen som inte är myndighetsutövning, dvs. tidtabellsläggning och banupplåtelse. Regeringen bedömer att för detta ändamål kan avsättas . Räntor och återbetalning av lån för järnväg avser kostnaderna för lån i . Regeringen bedömer att kostnader för räntor och amortering av dessa lån kommer att uppgå till . Sammanfattningsvis innebär regeringens be- dömning av verksamhet att ett anslag på skall anvisas av . Nedan framgår regeringens bedömning av hur anslaget skall fördelas på olika anslagsposter. Det ankommer på regeringen att göra den slutgiltiga fördelningen på poster. Tabell 4.35 Banhållning och sektorsuppgifter Tusental kronor 1. Myndighetsutövning 49 495 1.1 25 000 1.2 Tidtabellsläggning och banupplåtelse 24 495 2. Bidrag till och Öresundskonsortiet 290 000 3. Sektorsuppgifter 109 000 4. Investeringar i nationell plan 2 740 000 5. Investeringar i regional plan 350 000 6. Drift och underhåll 1 830 000 7. Tågtrafikledning 393 000 8. Räntor och återbetalning av lån för järnväg 850 000 Summa 6 611 495 Regeringen anser att bärighet och ökad lastprofil för godstrafiken är ett prioriterat område för att underlätta för företagen att transportera gods på ett ekonomiskt och miljömedvetet sätt. Rege- ringen anser att det är viktigt att full- följer uppgraderingen av banor enligt med gods- satsningen. Ingångna avtal skall fullföljas. arbetar med att vidareutveckla be- ställarrollen och produktionsverksamheten i en konkurrensutsatt miljö. Orsaken till detta är att ser över eventuella möjligheter att konkurrensutsätta produktionsverksamheten för att öka effektiviteten och få ned kostnaderna för den. Regeringen anser att det är viktigt att arbetet med trafiksäkerhetsåtgärder som att bygga bort plankorsningar för att minska risken för olyckor fortsätter. får inför nästa budgetår använda av ramen för nyinvesteringar till investeringar i anslutning till det kapillära nätet i samverkan med externa intressenter. får disponera intäkter från offent- ligrättsliga avgifter som beslutas av regeringen. Dessa avgifter består av banavgifter som operatö- rerna betalar till för att nyttja statens spåranläggningar. Nedan framgår prognos för denna intäkt. Tabell 4.36 Offentligrättslig verksamhet Tusental kronor Offentligrättslig verksamhet Intäkter till inkomsttitel (som inte får disponeras) Intäkter som får disponeras Resultat Utfall 1999 0 274 014 -1 911 979 Prognos 2000 0 380 000 -2 120 322 Prognos 2001 0 380 000 -1 450 000 Lån inom upplåning hos be- räknas uppgå till vilket innebär ett maximalt utnyttjande av tillgänglig låneram. Upplåningen görs utifrån prognostiserade bokförda värden på lånefinansie- rade anläggningar med beaktande av övrigt till- gängligt myndighets- och rörelsekapital. prognostiseras lånesituationen enligt följande. Tabell 4.37 Lån inom Tusental kronor Statskapital 1 127 Lån hos 8 410 Rörelsekapital (netto skulder och fordringar) 10 408 Räntekontokredit 330 Lånen finansierar följande anläggningstillgångar. - Immateriella anläggningstillgångar - Eldriftanläggningar - Järnvägsanläggningar inom SL-området inkl. Grödingebanan - Teleanläggningar - Produktionshjälpmedel - Projekteringslager - Beredskapslager - Förskott avseende pågående investeringar Som framgår enligt prognos kommer ränte- kontokrediten att behöva nyttjas med 330 miljo- ner kronor vid slutet av 2000. Lånebehovet på- verkas främst av fortsatta investeringar i el-, drift- och teleanläggningar samt ökningen i akti- verade projekteringskostnader för ej byggstar- tade investeringsprojekt (projekteringslager). Ökningen av projekteringslagret består dels i projektering av i (i konsor- tiet) och dels av att avtappning från lagret sker i mycket begränsad omfattning till följd av det begränsade anslagsutrymmet för byggstart av in- vesteringsprojekt. föreslås total låne- ram per utgången av 2001 om . investeringsplan 2003 framgår av nedanstående tabell. Investeringarna finansieras genom anslag, lån, externa bidrag och förskotteringar genom externa lån. Totalt beräk- nas investeringar under de tre kom- mande åren till ca . I dessa investeringsvolymer ingår inte investeringarna på . Tabell 4:38 Investeringsplan för Miljoner kronor Total kostnad Anskaffat Prognos 2000 Budget 2001 Beräknat 2002 Beräknat 2003 Nyinvesteringar i statliga järnvägar, stomnätsplan 1998 2007 inkl. el- och elinvesteringar 3 150 Investeringar i statliga järnvägar, länsplan 1998 2007 357 Summa 25 323 10 640 4 143 3 610 3 423 3 507 Finansiering: Anslag 19 969 9 010 2 937 2 575 2 643 2 804 Lån 3 728 715 858 755 700 700 Externa bidrag 1 482 915 204 280 80 3 Förskottering (externa lån) 144 Summa finansiering 25 323 10 640 4 143 3 610 3 423 3 507 Bemyndigande och ekonomiska förpliktelser Den verksamhet som bedriver innebär ofta att ingår långsiktiga avtal med externa parter om ekonomiska förpliktelser . Detta gäller både avtal om in- vesteringar som avtal gällande drift och under- håll. har också regeringens uppdrag att ge ut bidrag för olika ändamål. För dessa bidrag måste bidragsmottagaren veta i förväg att bidraget kommer att betalas ut, för att kunna planera sin verksamhet. Regeringen bör därför ges bemyndigande att ingå sådana eko- nomiska förpliktelser. Detta bemyndigande bör avse all upphandlad verksamhet och bidrag där fleråriga avtal sluts, som inte faller under 12 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten, oavsett om avtalen avser interna resultatenheter eller externa leverantörer. Regeringen anser att detta bemyndigande bör delas in i investerings- projekt, drift och underhållsverksamhet samt bi- drag. För samtliga bemyndiganden föreslår rege- ringen att dessa avser det totalbelopp som regeringen får ha bundit upp i avtal vid budget- årets utgång. Tabell 4.39 Bemyndiganden och ekonomiska förpliktelser Miljoner kronor Beräknad 2001 Investeringar 2 500 Drift och underhåll 3 500 Bidrag 300 Summa erhållen/föreslagen bemyndiganderam 6 300 4.10 Transeuropeiska Nätverk (TEN) medlemskap i innebär bl.a. möjlig- heter för att ansöka om gemenskapens finansiella stöd för projekt av gemensamt in- tresse på området för transeuropeiska nät för in- frastrukturerna inom transport- och telekom- munikation. Det finansiella stödet utbetalas med stöd av förordning 1655/1999 som är en revidering av förordning 2236/95 som behandlar generella regler för finansiellt stöd inom området för transeuropeiska nätverk samt rådets förordning nr 2236/95 om allmänna regler för gemenska- pens finansiella stöd på området för trans- europeiska nät. Gemenskapsstöd kan ges i en eller flera av följande former: a) Samfinansiering av studier rörande projek- ten, inklusive förstudier, genomförbarhets- studier, utvärderingar och annat tekniskt bistånd till sådana studier. Gemenskapens andel av finan- sieringen får normalt inte överstiga av den totala kostnaden för en studie. I sådana fall då en tillfredsställande motivering kan läggas fram kan gemenskapens andel av finansieringen på kommissionens initiativ och om medlemssta- terna godkänner det överstiga av den totala kostnaden. b) Räntesubventioner till lån som beviljas av Europeiska investeringsbanken eller av andra offentliga eller privata finansiella institutioner. Normalt skall subventionens löptid inte över- stiga . c) Bidrag till för garantier för lån från Europeiska investeringsfonden eller andra finan- siella institutioner. d) När en tillfredsställande motivering kan läggas fram får stöd till investeringar ges som di- rekt subvention. e) Gemenskapsstöd enligt a d skall vid behov kombineras så att de budgetmedel som har an- slagits får största möjliga stimulanseffekt och an- vänds så ekonomiskt som möjligt. Gemenskapsstöd beviljas i princip endast om genomförandet av projekten stöter på finansie- ringssvårigheter och får inte överstiga det lägsta belopp som anses nödvändigt för att sätta igång ett projekt. Det totala gemenskapsstödet får inte enligt förordning 2236/95 inte överstiga av den totala investeringskostnaden, oavsett vilken stödform som valts. Utgiftsutvecklingen beror dels på vilka pro- jekt och studier fått beviljat medel från EU- budgeten samt hur fort slutredovisar de beviljade studierna och projekten. När en stu- die/projekt beviljas betalas mellan och av bidraget ut. Resterande summa betalas ut när projektet slutredovisats till kommissionen. kommer ett stort antal projekt att slutredovisas till kommissionen vilket resulterar i att utgiftsprognosen är högre än vad utfallet varit . I likhet med övriga utgifter och inkomster på statsbudgeten bruttoredovisas bidragen, vilket innebär att bidraget inbetalas till statsbudgetens utgiftssida. Utgifterna för stödet till de projekt som erhållit finansiellt stöd får inte överstiga vad som inbetalts av gemenskapen på inkomsttitel i statsbudgeten. Diagram 4:4 TEN-T stödets fördelning 1995 2000 per transportslag Diagrammet ovan visar fördelningen av beviljade TEN-T stöd uppdelat på olika transportslag. Den största utdelningen av stödet har gått till multimodala projekt och studier och som innefattat flera olika transportslag. Huvud- delen av detta stöd har gått till byggandet av som är en väg- och järnvägsbro och som efter öppnandet förbin- der och . 36:5 Från EG-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk. Tabell 4.40 Anslagsutveckling Tusental kronor 293 465 2001 Förslag 200 000 2002 Beräknat 200 000 1 2003 Beräknat 200 000 2 1 Motsvarar 196 148 tkr prisnivå. 2Motsvarar 196 148 tkr prisnivå. Bland järnvägsprojekten kan nämnas uppgrade- ring av sträckan , , dubbelspår . De vägprojekt som fått beviljat stöd är E6 och E18. Väg- och luftinformatikprojektet studier om nordeuropeisk ADS-B nät- verk och radar 2000 har också fått beviljat stöd. Bidrag till sjöfarten har gått till bl.a. till och hamn. Luftfartsver- ket har bl.a. erhållit bidrag för studier i samband med byggande av bana 3 på . De projekt har fått beviljat bidrag är: Tabell 4.41 Beviljat TEN-stöd 1999 Belopp i miljoner euro Väg E6, sträckan Lerbo Torp 3,0 Väg E18, sträckan 3,0 1,5 Landanslutningen till 6,0 Bana 3 på 1,0 hamn 0,3 Öresundsförbindelsen 17,0 Summa 31,8 har följande projekt/studier slutre- dovisats till kommissionen. Tabell 4.42 Avslutade TEN-projekt/studier Totalt utbetalt belopp i miljoner euro för hela projektet/studien om nordeuropeiskt ADS-B nätverk 2,00 trafikledning och trafikinformatik 6,65 2,00 Bana 3 1,00 Öresundsförbindelsen 20,00 Summa 31,65 De projekt har fått beviljat bidrag är Tabell 4.43 Beviljat TEN-stöd 2000 Belopp i miljoner euro 5,00 5,00 Uppgradering till 30 tons axellast 2,50 Studie om järnvägsförbindelse 0,50 , trafikledning och trafikinformatik 2,13 Uppgradering järnvägen Flackarp 1,00 Öresundsförbindelsen 17,00 Summa 33,13 ingår i två av 1994 priorite- rade projekten, nämligen projektet förbindelsen och den Nordiska Triangeln. Pro- jektet Öresundsförbindelsen har avslutats då bron invigdes. Projektet den Nordiska Triangeln är en multimodal korridor med syfte att förbättra kommunikationerna mellan och . I den ingår , Väst- kustbanan, Vänernlänken, Västra stambanan och vad gäller järnvägsprojekt. De väg- projekt som ingår är E4, E6 och E18. På luft- fartssidan och på sjöfartssidan hamn. 2006 utarbetar kommissionen ett nytt förslag till budgetfördelning för Trans- europeiska Nätverk (Multiannual Indicative Programme MIP). Detta kommer bl.a. att medföra att projekt som tillhör de av prioriterade projekten kan få beviljade medel för hela programperioden 2006. Fördelen med MIP är att det nationellt blir enklare att veta hur stort stödet blir för projekten . Totalt av hela budgeten för TEN skall fördelas till detta program. Resterande kommer att fördelas till övriga pro- jekt. har Europeiska Kommissionen även påbörjat arbetet med revisionen av riktlinjerna för Transeuropeiska nätverk samt att utarbeta en implementeringsrapport för TEN. Enligt riktlinjerna för TEN skall kommissionen vart annat år avrapportera till Parlamentet, Rådet, ekonomiska och sociala kommittén och regionalkommittén om hur implementeringen fullföljts. Den första rapporten avlämnades och den andra rapporten kommer att lämnas . EU stödet till har underlättat finansie- ringen av projekten som är både nationellt och internationellt viktiga för infrastrukturen. Regeringen anser att det är viktigt att trans- portverken aktivt deltar i sökandet av bidrag från TEN-budgeten och slutredovisar projekt så att beslutade bidrag betalas ut. 4.11 4.11.1 bestod av moderföretaget affärsverket SJ och dess helägda dotterbolag . Koncernens sektorer var , , SJ Färjetrafik, och SJ Teknik. Utöver sektorerna fanns supportenheter (och SJ Städservice) samt koncernstaber. Kärnverksamheten i är järnvägstrafiken. Övriga verksamheter och dotterbolag utgör komplement och stöd till kärnverksamheten. Som ett led i SJ:s fokusering på kärnverksamheten ingicks avtal om avyttring av . Då affären ännu inte avslutats vid tiden för årsbokslutet konsolideras sektorn SJ Färjetrafik även . Efter utgången av 1999 har försäljningarna av AB Trafikrestauranger samt slutförts. bildades Sektor Terminalproduktion med uppgift att färdigställa persontrafiktåg vid stationerna. I enheten sammanförs SJ Städservice samt delar av SJ Teknik och . Sektorn sysselsätter ca 1 000 personer. 4.11.2 Beslut om ändrad verksamhetsform, m.m. I proposition 1999/2000:78 Ändrad verksamhetsform för SJ m.m. har regeringen föreslagit att () skall ombildas från affärsverk till aktiebolag och att regeringen skall bemyndigas att genomföra ombildningen. beslutade att ställa sig bakom förslaget. Syftet med en bolagisering är att skapa effektiva och lönsamma järnvägsföretag som kan konkurrera på samma villkor som övriga intressenter på marknaden och som kan garantera kunderna en bra och prisvärd service inom järnvägstransportområdet som SJ kan ge en affärsmässig avkastning på det kapital som ägaren tillskjutit. En affärsmässig avkastning förutsätter konkurrenskraftig kapitalstruktur och rörelsemarginal. För att uppnå detta anser regeringen att det i samband med bolagiseringen krävs att SJ ökar fokuseringen på sin kärnverksamhet. Sådan verksamhet som inte bidrar till att affärsmässigt utveckla kärnverksamheten bör därvid avknoppas från SJ och överlåtas till andra intressenter. SJ har till regeringen redovisat de kriterier och avvägningar som ligger till grund för vad som utgör järnvägstrafik med en affärsmässig utveckling. Överföringen av SJ:s verksamhet till ett eller flera aktiebolag beräknas ske från och med årsskiftet 2000 2001. I aktiebolag regleras verksamheten i första hand genom aktiebolagslagen (1975:1375). Staten kan även utöva såväl insyn i som styrning av företaget genom bolagsstämma och styrelse.