prop · GP031d31 · 2001-09-20 00:00:00 — Avstämning av målet om en halvering av antalet socialbidragsberoende mellan åren 2001/02:1 BILAGA 3 Avstämning av målet om en halvering av antalet socialbidragsberoende Regeringens mål för ett halverat antal socialbidragsberoende............................. Ett kommunalt ansvar............................................................................. Helårsekvivalenter och socialbidrag .......................... Behovet av socialbidrag i olika grupper.................................................. Hushållstyp och kön ............................................................................................ Svenskfödda och utrikes födda hushåll ............................................................... Socialbidragen och andra inkomstkällor.............................................. Kostnader i förhållande till årsnorm .................................................... Ensamstående kvinnor med barn......................................................................... Utrikes födda hushåll ........................................................................................... Att uppnå socialbidragsmålet............................................................................... 4.1Socialbidragstagandet i hög grad beroende av arbetsmarknadsläget..18 Insatser behövs för att påverka antalet socialbidragstagare................ Socialbidragstagande och arbetslöshet ................................................................ Socialbidragstagande och sjukpenning ................................................................ Socialbidragstagande och introduktionsersättning............................................. Socialbidragstagande och äldreförsörjningsstöd................................................. Sambandet mellan socialbidragstagande och inkomstfördelning ...................... Svagt samband med inkomstspridningen............................................................ Socialbidragstagandet och ekonomiskt svaga grupper ....................................... 2001/02:1 BILAGA 3 Hushållens bild av sin egen ekonomi.................................................................. Regeringens arbete för minskat socialbidragsberoende..................................... Fortsatt inriktning på arbetet ............................................................... Beräkning av årsnorm och antal helårsekvivalenter ........................................... Individer .......................................................................................kontra hushåll Uppskattning ..............av sysselsättningens effekt på antal helårsekvivalenter 2001/02:1 BILAGA 3 Andel socialbidragshushåll 1999 efter hushållstyp och kön .............................. Socialbidragshushåll, bidragsbelopp och bidragstid 1999 efter hushållstyp ..... Hushåll, socialbidragshushåll och bidragsbelopp 1999 efter födelseland ......... Socialbidragshushåll 1999 efter hushållstyp och födelseland............................. 3.5Socialbidragstagare efter åldersgrupp 1999 som andel av samtliga bidragstagare resp. som andel av befolkningen................................................... Andel socialbidragshushåll och bidragsbelopp 1999 efter bidragsmånader...... Bidragsmånader 1999 efter hushållstyp och födelseland.................................... 3.8Förekomst av olika inkomstkällor 1999 - hushåll utan resp. med Socialbidrag efter hushållstyp 1999 som andel av årsnorm................................ Data över socialbidragstagandet 1999 efter invandringsår................................. 5.1Effekter på hushållens disponibla inkomster av att ändra regler i Årsnorm per hushållstyp vid ekvivalensberäkningar 1999 ......... Bidragstagare, bidragshushåll, bidragstid, utbetalt socialbidrag samt helårsekvivalenter.................................................................... Andel socialbidragshushåll 1999 efter antal inkomster och antalet månader med socialbidrag........................................................................ Andel socialbidragshushåll 1999 efter bidragstid och andra 2001/02:1 BILAGA 3 Utvecklingen av socialbidragstagandet ..................................... Helårsekvivalenter och totala socialbidragskostnader ............. Socialbidragstagare 1999 efter bidragstid, utbildningsnivå och födelseland..... Samvariation mellan sysselsättning och antal socialbidragshushåll................... 4.2Simulering av antalet helårsekvivalenter vid olika antagande om Antal helårsekvivalenter och spridningen i justerad disponibel inkomst ......... Antal helårsekvivalenter och andel personer med svag ekonomi...................... Antal helårsekvivalenter och andel under norm................................................. 5.4Antal helårsekvivalenter och andel personer som upplever problem med sin 1Regeringens mål för ett halverat antal socialbidragsberoende ökade antalet socialbidragsberoende kraftigt, vilket kan ses som en indikation på minskad rättvisa och välfärd. Utvecklingen har vänt och som ett led i det fortsatta arbetet för ökad rättvisa och välfärd har regeringen formulerat ett mål om att reducera antalet socialbidragsberoende. ekonomiska vårpropositionen (prop. 2000/01:100) specificerades målet som att antalet socialbidragsberoende skall halveras mellan åren 1999 och 2004.1 ställde sig bakom detta mål. Regeringen kommer att redovisa en avstämning av målet. I det följande redovisas en första avstämning av målet. Målsättningen är att levnadsvillkoren skall fortsätta att förbättras som den offentliga skulden kan fortsätta att amorteras. Målet att halvera antalet socialbidragsberoende kopplas även till de tidigare fastställda målen för arbetslöshet och sysselsättning. I regeringsförklaringen deklarerade regeringen att skall ha halverat den öppna arbetslösheten till av arbetskraften. I budgetpropositionen för tillkom ett mål för sysselsättningen som innebar att andelen reguljärt sysselsatta skulle öka från till . har arbetslösheten minskat och sysselsättningen ökat. Målet om en halverad öppen arbetslöshet uppnåddes under slutet av då den öppna arbetslösheten uppgick till . Även sysselsättningsmålet bedöms ligga inom räckhåll. I arbetet för välfärd och rättvisa har regeringen valt att formulera ett mätbart mål socialbidragen. Ett huvudmotiv till detta är att socialbidragstagarna är en ekonomiskt mycket utsatt grupp. Det totala antalet socialbidragstagarna ökade kraftigt första hälft, men denna utveckling har vänt och antalet minskar för fjärde året i följd. Regeringen intensifierar nu arbetet med att ytterligare minska socialbidragsberoendet med målsättningen att antalet socialbidragsberoende, mätt som helårsekviva- 2001/02:1 BILAGA 3 lenter,2 skall minska från 115 200 till 57 600 helårsekvivalenter . Följande avstämning innehåller en beskrivning av det mått som kommer att användas, en kartläggning av socialbidragstagandet, en beskrivning av de faktorer som påverkar socialbidragstagandet, regeringens politik på området samt en diskussion kring den fortsatta inriktningen av arbetet. Det finns många alternativa sätt att bedöma och mäta välfärd och rättvisa. En fördel med att använda utvecklingen av socialbidragen är dess särställning som en finansiell rättighet som skall utnyttjas i yttersta nödfall. Socialbidraget skall fungera som ett yttersta skyddsnät. Behoven av socialbidrag bestäms därför bland annat av hur finmaskiga de övriga skyddsnäten är. Ett ökande socialbidragstagande indikerar därför brister i individens egna försörjningsmöjligheter samt brister i de offentliga försäkringarnas förmåga att upprätthålla en ekonomisk grundtrygghet. Antalet socialbidragstagare visar hur många som inte fullt ut klarar sin försörjning genom ett eget arbete och övriga ekonomiska stöd. Socialbidragsberoende kan även i viss utsträckning betraktas ur ett fördelningspolitiskt perspektiv. Ett ökande socialbidragstagande är ett uttryck för större ekonomiska och sociala klyftor i samhället. Socialbidragstagandet i sig innebär levnadsförhållanden med bristande ekonomisk självständighet och stark ekonomisk press. Det finns många förklaringar till varför en person behöver socialbidrag. Strukturella och individuella förklaringar växelverkar. Demografiska förhållanden, situationen på arbetsmarknaden och skatte- och transfereringssystemen påverkar individernas möjligheter att försörja sig. Familjesituationen och individuella egenskaper avgör möjligheterna på arbetsmarknaden. Ålder, vistelsetid i , utbildning, ohälsa, problem med missbruk är exempel på sådan faktorer. 1 Målformulering i prop. 2000/01:100 s. 16: Regeringens arbete inriktas nu på att öka sysselsättningen och rättvisan i samhället. Som en följd av detta skall antalet socialbidragsberoende ha halverats . 2 Med helårsekvivalent avses bidrag motsvarande fullt belopp under . Måttet beskrivs utförligt i avsnitt 2.2 och i underbilaga. 2001/02:1 BILAGA 3 miska tillgångar och sociala nätverk inverkar på möjligheten att klara en ekonomisk kris. Utöver dessa faktorer kan socialbidragstagandet även bero på människors benägenhet att söka bidrag och bedömning av deras behov. Det finns ingen samlad kunskap om eventuella förändringar i attityder hos bidragssökande. tyder emellertid på en åtstramning av praxis i bedömningen av bidragssökande.3 Rätten till försörjningsstöd (socialbidrag) regleras i socialtjänstlagen (1980:620) och bygger på en individuell behovsbedömning. Målet är att den som inte själv kan tillgodose sina behov eller få dem tillgodosedda på annat sätt skall tillförsäkras en skälig levnadsnivå. Biståndet skall utformas så att det stärker den enskildes möjligheter att leva ett självständigt liv. I familjer med barn skall barnets bästa vägleda alla bedömningar om bistånd. Kommunerna har det administrativa och finansiella ansvaret för socialbidraget, men ansvarar även för att stödets mål uppnås. Arbetet innebär utredning och beslut om rätten till bidrag samt hjälp och stöd till bidragsmottagaren i syfte att denne skall bli självförsörjande. Det ekonomiska stödet till försörjning omfattar två delar; en av fastställd riksnorm och en av kommunen fastställd del som avser rätten till ersättning för skäliga kostnader för ett antal andra behovsposter. Riksnormen skall täcka hushållets normala kostnader för livsmedel, kläder och skor, lek och fritid, hälsa och hygien, förbrukningsvaror samt dagstidning, telefon och TV-avgift. Därutöver utges i förekommande fall ersättning motsvarande skäliga kostnader för boende, hushållsel, hemförsäkring, arbetsresor, medlemskap i fackförening och arbetslöshetskassa, läkarvård och akut tandvård samt glasögon. Hur mycket pengar som betalas ut till det enskilda hushållet beror i första hand på hushållets behov och familjesituation samt på hur stora inkomster hushållet har. 3 (1999), Långvarigt socialbidragstagande under 1990- talet, , Artikelnr. Kommunerna beslutar själva om hur mycket av utgifterna för hyra, barnomsorg, akut tandvård m.m. som skall ersättas i form av ekonomiskt bistånd. Storleken på socialbidraget kan därför variera mellan kommuner, beroende på vad de bedömer vara en skälig kostnad för de olika kostnadsposterna. Det rättvisemål som formulerades ekonomiska vårproposition innebär att antalet socialbidragsberoende, mätt som helårsekvivalenter, skall halveras . Helårsekvivalenter anger det antal vuxna personer som vid viss given kostnad skulle kunna ha försörjts under med full ersättning. Som en helårsekvivalent räknas exempelvis -en person som får fullt socialbidrag ett år -två personer som får fullt socialbidrag vardera -två personer som får motsvarande ett halvt socialbidrag vardera under Måttet fångar således upp förändringar av både antalet bidragstagare, bidragstidens längd och bidragets storlek.4 I beräkningen av helårsekvivalenter ingår hushåll där registerledaren5 är . Introduktionsersättning till flyktingar ingår inte. Det mål som formulerats innebär att antalet helårsekvivalenter skall halveras från 115 200 till 57 600 . uppgick antalet helårsekvivalenter till 71 700. Målet om en halvering är således ambitiöst och innebär en betydande sänkning även gentemot 1990 som 4För en närmare beskrivning av helårsekvivalenter se underbilagan. 5Registerledaren är en vuxen person som är referensperson för socialbidragshushållet. Det finns endast en registerledare per bidragshushåll. arbetsmarknadsmässigt var ett mycket gott år med endast 1,5 procents öppen arbetslöshet och i arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Antalet helårsekvivalenter nästan fördubblades , men har därefter minskat betydligt. Av diagram 2.1 framgår att ökningen berodde på att antalet bidragshushåll, bidragstiderna och kostnaden per hushåll ökade. Minskningen av antalet helårsekvivalenter efter 1997 beror helt på att antal bidragshushåll har minskat, vilket tydligt framgår av diagram 2.1. De genomsnittliga bidragstiderna har varit oförändrade som kostnaden per bidragshushåll har fortsatt att öka. En slutsats av detta är att andelen hushåll med mer omfattande socialbidrag var större än 1997. Den högre kostnaden per hushåll kan bero på att hushållen i genomsnitt hade fler medlemmar eller på att de hade större behov i relation till vad som motsvarar full ersättning för hushållen. Diagram 2.1 Utvecklingen av socialbidragstagandet Socialbidrag per hushåll, priser Diagram 2.2 Helårsekvivalenter och totala socialbidragskostnader 2001/02:1 BILAGA 3 Antal helårsekvivalenter och totala kostnader för socialbidragen följer i stort sett samma mönster vilket visas i diagram 2.2. Helårsekvivalenterna har dock minskat aningen snabbare än kostnaderna efter 1997. Även detta avspeglar sannolikt att de hushåll som blir kvar i bidragsberoende är hushåll med behov av relativt höga socialbidrag för att klara sin försörjning. utgör utgångspunkten för regeringens mål om en halvering av antalet socialbidragsberoende. Detta år utgör därför utgångspunkten för kartläggningen av socialbidragen i detta kapitel. Det första avsnittet redovisar hur bidragstagandet varierar med avseende på hushållstyp, kön, härkomst6 och ålder. I det andra avsnittet beskrivs det långvariga socialbidragstagandet och därefter redovisas socialbidragstagarnas inkomstkällor utöver socialbidragen. Avslutningsvis och beskrivs tre viktiga grupper med behov av socialbidrag. 3.1Behovet av socialbidrag i olika grupper Drygt 581 500 individer i 313 500 hushåll fick socialbidrag under 1999.7 i relation till befolkningen var det av individerna och av hushållen () som fick socialbidrag. To- talt utbetalades ca i socialbidrag, inklusive introduktionsersättning för flyktingar.8 6Här används statistiska beteckningar och analysen skiljer på svenskfödda hushåll och utrikes födda hushåll (se underbilagan för precisering av definitioner). 7Se underbilagetabell 2. 8Definition av flykting i statistik: En person räknas som flykting från och med det år han eller hon fått arbets- eller uppehållstillstånd samt ytterligare tre kalenderår. 2001/02:1 BILAGA 3 Behovet av socialbidrag i olika hushållstyper redovisas på två sätt i tabell 3.1. Dels redovisas olika hushållstypers andel av socialbidragskollektivet, dels redovisas andelen socialbidragstagare inom varje hushållstyp. Bland socialbidragstagarna är ensamstående män och kvinnor utan barn de största grupperna och utgjorde av socialbidragshushållen. Därefter följer ensamstående kvinnor med barn och gifta/sammanboende med barn. För att få en bild av hur stor risken är att en viss hushållstyp behöver socialbidrag studeras hur vanligt det är att en hushållstyp har socialbidrag jämfört med andra hushållstyper. En sådan beskrivning visar att det är vanligare med socialbidrag bland ensamstående hushåll än bland sammanboende oavsett om de har barn eller inte. Det är också vanligare med socialbidrag i hushåll med barn än i hushåll utan barn oavsett om man är ensamstående eller sammanboende. Undantaget är dock ensamstående män. Ensamstående män utan barn har socialbidrag i princip lika ofta som ensamstående män med barn. Tabell 3.1 Andel socialbidragshushåll 1999 efter hushållstyp och kön Andel av resp. hushållstyp med socialbidrag, % Gifta/sammanb. Anm. Bidragshushåll i statistik definieras som hushåll där registerledaren är eller äldre. Hushåll i befolkningen avser dock antal hushåll mellan . Källa: (2000), Socialbidrag 1999 och SCB:s arbetskraftsundersökning Ensamstående män och kvinnor utan barn har socialbidrag i samma utsträckning. Om de har barn har däremot kvinnorna socialbidrag betydligt oftare än männen. Det var av de ensamstående kvinnorna med barn som hade socialbidrag vilket kan jämföras av de ensamstående männen med barn. Sammantaget betyder det att ensamstående kvinnor med barn löper störst risk att behöva socialbidrag och minst risk löper sammanboende par utan barn. av de senare fick socialbidrag . Det genomsnittliga bidraget per hushåll är högre för sammanboende än för ensamstående och högre för hushåll med barn än hushåll utan barn. Mönstret följer av hur många som skall försörjas inom hushållet. Gifta/sammanboende med eller utan barn har de längsta bidragstiderna, drygt enligt tabell 3.2. Ensamstående män och kvinnor utan barn samt gifta/sammanboende med barn är de hushållstyper som står för de största andelarna av kostnaden för socialbidrag, dvs. de hushållstyper som är vanligast förekommande bland socialbidragshushållen. Tabell 3.2 Socialbidragshushåll, bidragsbelopp och bidrags- tid 1999 efter hushållstyp Anm. Bidragshushåll i statistik definieras som hushåll där registerledaren är eller äldre. Källa: (2000), Socialbidrag 1999 Svenskfödda och utrikes födda hushåll Socialbidragstagande är betydligt vanligare bland utrikes födda än bland svenskfödda hushåll, vilket visas i tabell 3.3. Utrikes födda hushåll (inkl. flyktinghushåll)9 utgjorde av antalet hushåll i befolkningen men motsvarade av totala antalet bidragshushåll. Bidragsbeloppet per utrikes fött bidragshushåll (inkl. flyktingar) är ca och det genomsnittliga bidragsbeloppet för flyktinghushållen ca . Detta kan jämföras med ca för de svenskfödda hushållen. Av de 10,5 miljarder som betalades ut i socialbidrag 1999 gick 4,1 miljarder till svenskfödda hushåll och 6,4 miljarder till utrikes födda hushåll (inkl. flyktinghushåll). Tabell 3.3 Hushåll, socialbidragshushåll och bidragsbelopp 1999 efter födelseland Anm. Uppgifter om totalt antal hushåll i befolkningen där åtminstone en person är och antal utrikes födda hushåll där åtminstone en person är utrikes född hämtas från SCB:s arbetskraftsundersökning (). Utrikes födda hushåll i statistik definieras som hushåll där registerledaren är eller äldre och där någon vuxen i hushållet är född i utlandet. Källa: (2000), Socialbidrag 1999 och SCB:s arbetskraftsundersökning 9 Ett hushåll räknas som svenskfött om registerledaren och dennes maka/make eller sammanboende är födda i . Ett hushåll räknas som utrikes fött om registerledaren eller dennes maka/make eller sammanboende är född utomlands. Flyktinghushåll definieras som ett hushåll där minst en person är flykting. 2001/02:1 BILAGA 3 Den största delen av de utrikes födda socialbidragshushållen enligt tabell 3.4 utgörs av ensamstående män utan barn och gifta/sammanboende hushåll med barn. Bland de svenskfödda hushållen utgör ensamstående män och kvinnor utan barn av hushållen (respektive .) Tabell 3.4 Socialbidragshushåll 1999 efter hushållstyp och födelseland håll (exkl. flykting- hushåll), % Gifta/sammanb. Gifta/sammanb. Anm. Bidragshushåll i statistik definieras som hushåll oberoende av ålder. Källa: (2000), Socialbidrag 1999 Beskrivningen av socialbidragstagandet har utgått från hushåll. För att studera åldersfördelningen bland socialbidragstagare redovisas ålder för alla de individer som lever i socialbidragshushåll i tabell 3.5. En tredjedel av alla som bor i socialbidragshushåll är barn, dvs. Av tabell 3.5 framgår också att risken att behöva socialbidrag minskar med stigande ålder. Av 2024 åringarna fick socialbidrag , medan av de som är 50 eller äldre fick socialbidrag. Ungdomarnas socialbidragstagande ökade markant . Det är dock i de yngre ålderskategorierna som minskningarna varit störst . 2001/02:1 BILAGA 3 Tabell 3.5 Socialbidragstagare efter åldersgrupp 1999 som andel av samtliga bidragstagare resp. som andel av befolkningen Källa: (2000), Socialbidrag 1999 och SCB:s arbetskraftsundersökning Generellt är de hushåll som får socialbidrag ett mindre problem både ur individens och samhällets perspektiv. De kan i och för sig utgöra en relativt stor andel av bidragstagarna för ett givet år. För det enskilda hushållet, liksom för samhället, handlar det dock om problem av övergående natur. Dessutom ligger denna typ av kortare bidragsbehov i linje med det ursprungliga syftet med socialbidragen som ett yttersta skyddsnät. Att hushåll behöver socialbidrag under större delen av året, eller , avviker från syftet med socialbidrag som ett sista skyddsnät. Det mänskliga lidandet och problemen som är förknippade med deras situation är betydligt större. Behoven tenderar också att vara betydligt större för denna grupp än för de med kortvarigt bidragsbehov. Som tabell 3.6 visar är den största andelen bidragshushåll korttidsmottagare. Av bidragshushållen fick bidrag . Långtidsmottagarna10 utgjorde av socialbidragshushållen men 10 Med långvarigt socialbidragsberoende avses bidragsperioder 10 månader eller längre . stod för eller av den totala kostnaden. Tabell 3.6 Andel socialbidragshushåll och bidragsbelopp 1999 efter bidragsmånader Antal månader med socialbidrag Anm. Bidragshushåll definieras som hushåll där registerledaren är eller äldre. , SCB, beräkningar Bidragsperiodernas längd varierar starkt mellan svenskfödda och utrikes födda hushåll. Bi- dragstagandet bland svenskfödda hushåll karaktäriseras av kortare perioder medan det bland utrikes födda hushåll är vanligare med bidrag . Av tabell 3.7 framgår att utrikes födda hushåll är starkt överrepresenterade bland långtidsbidragstagarna. Där framgår också att av de svenskfödda hushållen fick långvarigt bidrag, jämfört av de utrikes födda hushållen. Till största delen består dessa av gifta eller sammanboende par med eller utan barn. Svenskfödda hushåll med långvarigt bidrag utgörs främst av ensamstående mödrar och ensamstående utan barn. Svenskfödda ensamstående män utan barn utgjorde en något högre andel av socialbidragstagarna än de ensamstående kvinnorna utan barn vilket i huvudsak förklaras av att de i högre utsträckning var arbetslösa utan ersättning. Den andra stora gruppen med långa bidragsperioder utgörs av svenskfödda ensamstående kvinnor med barn som inte kvalificerat sig till socialförsäkringssystemet eller var arbetslösa utan ersättning.11 Problemet med långvarigt socialbidragstagande är emellertid ännu större än vad som kan utläsas av årsstatistiken. För att kunna studera det långvariga bidragstagandet måste individer studeras över tiden.12 11Socialstyrelsen (2000), Socialbidrag 1999, Statistik, Socialtjänst 2000:8, officiella statistik. 12Socialstyrelsen (SoS 1999:5) och en senare uppföljning i en kommande studie som vi har fått tillåtelse att referera till. Tabell 3.7 Bidragsmånader 1999 efter hushållstyp och födelseland Gifta/sammanb. Gifta/sammanb. Gifta/sammanb. Gifta/sammanb. Anm. Bidragshushåll avser hushåll där registerledaren är eller äldre. Födelseland avser registerledarens födelseland. Gifta eller sammanboende par med kvarboende barn ingår bland gifta/sammanboende utan barn. Likaså ingår ensamstående fäder eller mödrar med kvarboende barn i gruppen ensamstående hushåll utan barn. Källa: , SCB, beräkningar Det långvariga socialbidragsberoendet ökade mycket snabbt . Antalet hushåll som var långvarigt beroende av socialbidrag ökade . Många bidragstagare blir kvar i socialbidragssystemet . Nästan hälften () av de som hade socialbidrag 1991 hade bidrag även 1996 (se figur 3.1). Ytterligare fick drygt en tredjedel () av bidragstagare fortfarande socialbidrag. Bland de långvariga bidragstagarna var situationen dystrare.