prop · GP031d6 · 2001-09-20 00:00:00 — har antagit ett långtgående dokument syftande till att begränsa spridningen av små och lätta vapen (SALW), vars implementering kommer få en starkt konfliktförebyggande karaktär. deltar aktivt i utformningen och tillämpningen av EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik (GUSP). Genomförandet sker bl.a. genom gemensamma åtgärder. Sådana åtgärder finansieras vanligtvis från den gemensamma EU-budgeten men även genom nationella bidrag. ambition är att fortsatt bidra till ett snabbt och effektivt GUSP. Må- let för deltagande i GUSP är att möjliggöra ett aktiv engagemang i samarbetet och att säkerställa finansiering av för prioriterade områden. väntas liksom tidigare att användas för att täcka obligatoriska kostnader för insatser i de fall där nationell finansiering av gemensamma insatser är påkallad. Framledes kommer detta främst att gälla uttaxering avseende Satellitcentret i , och i , . Gemenskapsfinansiering kommer även fortsättningsvis att vara huvudregeln för att finansiera gemensamma insatser. Rådet kan dock frångå denna regel genom ett enhälligt beslut. I dylika fall är den nationella finansieringen vanligtvis fördelad mellan medlemsstaterna enligt en s.k. BNI-nyckel (dvs. betalning i proportion till respektive medlemsstats bruttonationalinkomst). Utrymme finns även för annan fördelning om rådet så beslutar med enhällighet. har anslaget beräknats till . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 Tabell 3.7 Härledning av nivån 20022004 för 5:3 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1Inklusive förslag till tilläggsbudget på i samband med budgetpropositionen . Tabell 3.8 Anslagsutveckling för 5:4 Från anslaget betalas andel till Nordiska ministerrådets budget. Faktorer som styr utgifterna under detta anslag är utvecklingen av organisationens budget, andel av budgeten samt valutaförändringar. Utgifterna betalas till större delen i danska kronor. Som närmare redogjorts för i budgetpropositionen för sker en justering av kostnaderna för studentutbyte i de nordiska länderna över Nordiska ministerrådets budget. Vanligtvis erlägger därmed en lägre avgift. Insatsen syftar till att utveckla det nordiska samarbetet som en del av europapolitik och utnyttja de nordiska samarbetsstrukturerna för avstämning och agerande i EU/EES-frågor, att verka för att nordiskt samarbete med närområdet blir ett strategiskt komplement till bilaterala insatser och annat regionalt samarbete samt att fortsätta att reformera det nordiska samarbetet och utveckla den språkliga och kulturella gemenskapen. En utförlig redovisning av verksamhet och resultat av samarbetet inom har lämnats i regeringens skrivelse om det nordiska samarbetet (skr. 2000/01:90). har fortsatt att verka för att utveckla det nordiska samarbetet på de tre huvudområdena: samarbete inom , samarbete i Europafrågor och samarbete med närområdet. Arbetet med att effektivisera den nordiska samarbetsorganisationen har gått vidare. En översyn av det nordiska budgetsystemet har genomförts med syfte att förbättra styrningen av verksamheten genom budgeten. Åtgärder har vidtagits för att minska den höga likviditeten inom budgetsystemet. En övergripande studie om inriktningen av det framtida nordiska samarbetet har genomförts av den s.k. Visemanspanelen. Uppföljningsarbete pågår mot bakgrund av de förslag som lämnats. Samarbetet i Europafrågor har fortsatt varit en viktig punkt på dagordningen inom och organisationen har utnyttjats för avstämning och agerande i aktuella frågor. En översyn har gjorts av ministerrådets insatser i närområdet. En slutsats är att insatserna skall koncentreras till större projekt och en ökad tonvikt läggas på nordvästra . I det budgetförslag som ministerrådet utarbetat för uppgår budgeten till . Det är en oförändrad budgetram i förhållande . andel av budgeten är . Den budgetmässiga tyngdpunkten ligger fortsatt på kultur, utbildning och forskning. Insatserna på närområdet blir oförändrade. Nya satsningar görs på projektexport och informationsverksamhet. Nordiska ministerrådets budget kommer, efter behandling i , att fastställas . Då kommer också prisomräkning att ske. har anslaget beräknats till . Tabell 3.9 Härledning av nivån 20022004 för 5.4 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 3.8.55:5 och utveckling () Tabell 3.10 Anslagsutveckling för 5:5 och utveckling () Från anslaget betalas andel av budget. är ett samarbetsorgan för regeringarna i världens mest utvecklade ekonomier till stöd för deras ekonomiska utveckling. syfte är att bidra till att utveckla världsekonomin och verka för att den ekonomiska expansionen sker enligt sunda principer samt bidra till en ökning av världshandeln på multilateral ickediskriminerande basis. som budget har ökat som en följd av utvidgningen av medlemskretsen har det varit en medveten politik att söka nedbringa den totala kostnaden för den ordinarie budgeten. Målet för budgeten åren framöver är volymmässig nolltillväxt. har en stor innestående pensionsskuld. För att kunna infria pensionsåtagandena har en överenskommelse träffats om avsättning till en pensionsfond. Den svenska avgiften till har därför ökat med ett belopp i storleksordningen . En större ombyggnad av har visat sig nödvändig för att dels genomföra en asbestsanering och dels tillgodose behovet av fler 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 och större lokaler till följd av en utökad medlemskrets. Projektet beräknas igångsättas och pågå under . Ombyggnaden kommer att medföra kostnader som behöver finansieras. Det föreligger ännu inget klart besked om när medlemsstaterna skall börja med inbetalningarna. Enligt nu föreliggande uppskattning uppgår kostnaderna för del till . Inbetalningar på minst motsvarande belopp kommer att krävas . Utöver den egna budgeten administrerar bidragen till vissa närstående internationella organ och aktiviteter. I anslaget inkluderas därför även bidrag till bl.a. det internationella energiprogrammet (; IEA), Europeiska transportministerkonferensen (European Conference of Ministers of Transport; ECMT), Centret för Utbildningsforskning (; ) samt olika specialprogram. ger arbetet i hög prioritet. Medlemskapet i och arbetet inom organisationen är av direkt relevans för såväl den svenska ekonomiska politiken som många andra centrala politikområden. budget löper per kalenderår och fastställs . Faktorer som styr utgifterna under detta anslag är dels utvecklingen av organisationens budget, dels valutakursförändringar. Beloppet betalas i franska Tabell 3.11 Härledning av nivån 20022004 för 5:5 Förändring till följd av: Överföring andra anslag m.m.1 Förslag/beräknat anslag 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 3.8.65:6 Fredsfrämjande verksamhet den civila krishanteringen och konfliktförebyg- Tabell 3.12 Anslagsutveckling för 5:6 Fredsfrämjande verksamhet På dessa områden är utvecklingen i hög grad ett resultat av agerande. Att i större utsträckning söka förebygga väpnade konflikter har varit en prioriterad fråga för . En fokusering på detta sker nu i flera organisationer. Som ett led i vidareutvecklingen av FN:s konfliktförebyggande 1Motsvarar 151 711 tkr prisnivå. 2Motsvarar 151 711 tkr prisnivå. Anslaget finansierar fredsfrämjande verksamhet, framför allt deltagande med svensk personal i olika internationella fredsfrämjande insatser. Efterfrågan på svensk medverkan i internationella fredsfrämjande insatser styrs till tid och omfång av faktorer som till största delen ligger utanför svensk kontroll. Anslagsförbrukningen är visserligen någorlunda förutsägbar vad gäller pågående missioner där redan medverkar. Däremot kan den fluktuera kraftigt och är mycket svårförutsägbar när det gäller nya insatser, inte minst vad gäller insatser av konfliktförebyggande karaktär. I sammanhanget bör framhållas att efterfrågan på svensk personal såväl militär, polisiär som annan civil personal ökat från FN:s, , EU:s och andra organisationers sida. Det är en svensk ambition att nominera fler kvinnor till internationella tjänster. Den snabba utvecklingen av EU:s försvars- och säkerhetspolitik (ESDP) kommer sannolikt att ställa krav på resurser. Detta gäller inte minst Tabell 3.13 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden arbete har generalsekreteraren bl.a. presenterat en rapport på detta tema , vilken kommer att behandlas i olika FN-sammanhang framöver. har stärkt sitt konfliktförebyggande arbete. Vid Europeiska rådets möte i Gö- teborg antogs ett program för förebyggande av väpnade konflikter, vilket nu kommer att operationaliseras. Finansiering av svensk medverkan i internationella fredsfrämjande insatser sker även genom utnyttjande av anslag inom utgiftsområde 6, To- talförsvar samt utgiftsområde 7, Internationellt bistånd. En översyn av samordningsmöjligheterna av den fredsfrämjande verksamheten inom UO 5 och 7 kommer att genomföras. Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser. Inom anslaget 5:6 finns följande bemyndiganderam. För internationella fredsfrämjande insatser föreslås regeringen få ikläda staten förpliktelser som tillsammans med tidigare gjorda utestående förpliktelser innebär utgifter på högst i enlighet med följande tabell. Utestående åtaganden vid årets början Erhållet/föreslaget bemyndigande * Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. Syftet med den fredsfrämjande verksamheten är att bidra till konfliktlösning och konfliktförebyggande, samt till insatser till skydd av mänskliga rättigheter och humanitär verksamhet. Vidare skall anslaget göra det möjligt att med bred geografisk spridning stödja konkreta fredsfrämjande insatser genom att på begäran av FN eller enligt beslut av eller EU eller annat bilateralt eller mellanstatligt organ ställa observatörer, civilpoliser, experter m.fl. till förfogande för fredsbevarande och annan fredsfrämjande verksamhet inklusive skydd av mänskliga rättigheter, konfliktförebyggande, förtroendeskapande åtgärder, sanktionsövervakning, planerings- och förhandlingsarbete eller övervakningsverksamhet. (Insatser med väpnad trupp finansieras över utgiftsområde 6). De prioriteringar som hänvisats till ovan kommer i huvudsak att vara vägledande för användandet av anslaget också . Un- der 2002 kan även ytterligare EU-åtaganden bli aktuella inklusive vad gäller civil krishantering till följd av att EU:s säkerhets- och försvarspolitik (ESDP) då avses vara operativ. I kan det svenska deltagandet förväntas vara fortsatt omfattande. Beroende på utvecklingen i vissa afrikanska konfliktområden kan det bli aktuellt med förfrågningar om nytt eller utökat svenskt deltagande i insatser. Dessutom kommer att intensifiera arbetet med att i högre grad inrikta den fredsfrämjande verksamheten på konfliktförebyggande åtgärder, bl.a. såsom beskrivits i Regeringens skrivelse till 2000/01:2 Att förebygga väpnade konflikter. Det största enskilda användningsområdet för anslaget är finansiering av svenskt deltagande i FN-missioner. har varit representerat i nästan alla FN:s missioner, och detta är en viktig del i de svenska ansträngningarna att främja internationell fred och säkerhet. An- talsmässigt kan det svenska deltagandet med militär personal i internationella missioner dock komma att sjunka som en följd av kostnaderna för utlandsstationerad personal inom Försvarsmakten ökat . Till nivån på pågående svenska insatser inom kan även komma behov av svenska insatser inom nu ökande verksamhet i södra 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 Den civila snabbinsatsberedskap, REACT, som nu upprättat ställer också ökade krav på svensk medverkan och resurser. kommer att fortsatt verka för en utvecklad roll för poliser i fredsfrämjande insatser. FN organiserar flera komplexa missioner (som i Kosovo och ) där FN ansvarar för den civila administrationen i ett område under ett övergångsskede, i väntan på bl.a. institutionsbyggnad och återupprättande av det lokala rättssamhället. I dessa men även i andra mer traditionella missioner spelar civilpoliser en avgörande roll, och har genom deltagande med civilpoliser i bl.a. denna typ av missioner bidragit till att uppfylla missionernas resp. mandat. Inom pågår en process för att stärka organisationens verksamhet inom polisområdet som en integrerad del av arbetet inom konfliktförebyggande, krishantering och återuppbyggnad. Utbildning av poliser är ett område där utvecklat särskild kapacitet. I Kosovo har ansvar för polisutbildningen inom ramen för . driver missionen i FRJ en polisutbildningsinsats i södra för att etablera en multietnisk poliskår. Civilpoliser är också ett prioriterat område inom EU:s civila krishantering. Anslaget kan vidare komma att utnyttjas för stöd till andra former av insatser inom området fredsfrämjande och mänskliga rättigheter, delvis i form av finansiering av utländska elevers deltagande i förberedande kurser för FN-tjänstgöring arrangerade av men också genom direkt stöd till konfliktförebyggande projekt, internationella seminarier, konferenser och forskningsprojekt. Finansiellt stöd kan vidare lämnas till enskilda organisationer som bedriver verksamhet inom området. kommer vidare att verka för att all personal både manlig och kvinnlig, som arbetar inom FN och andra internationella organisationer för fredsfrämjande insatser får en grundlig utbildning i könsrollsfrågor. kan också i ökad utsträckning ombes ge finansiellt stöd till insatser som genomförs inom ramen för regional och subregional krishantering, inte minst i . har anslaget beräknats till . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 Tabell 3.14 Härledning av nivån 20022004 för 5:6 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 3.15 Anslagsutveckling för 5:7 1Motsvarar 64 257 tkr prisnivå. 2Motsvarar 64 257 tkr prisnivå. Anslaget finansierar Svenska institutets kostnader för informations- och presentationsverksamhet, utbyte och samarbete inom utbildning, kultur och samhälle samt Svenska i . Verksamheten genomförs i samverkan med bl.a. den svenska utrikesförvaltningen samt svenska och utländska samarbetspartners. är ett prioriterat insatsområde. har därutöver anslag för biståndsrelaterade insatser i samt gäststipendie- och utbytesverksamhet med utvecklingsländer (utgiftsområde 7), för verksamhet inom utbildningsområdet (utgiftsområde 16) och för insatser gällande internationellt kulturutbyte (utgiftsområde 17). Till detta kommer ett antal särskilda uppdrag. Totalt anvisade medel från statsbudgeten uppgick till varav anslaget 5:7 utgjorde . Försäljning av böcker och informationsmaterial genom Sverigebokhandeln, postorder och internet har utvecklats enligt förväntningarna. Intäkterna av verksamheten disponeras av myndigheten. har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende . Beträffande vill dock fästa uppmärksamhet på att underlaget för årsredovisningen inte var sammanställt på tillfredsställande vis för årsredovisningens fastställande samt att ett flertal av balansposterna innehöll felaktigheter och brister av olika slag. SI har noterat iakttagelserna och fortsätter sitt arbete med att förbättra de ekonomiadministrativa rutinerna. Regeringen konstaterar att genomför en genomgripande rekonstruktion av sin ekonomiorganisation. Syftet är bland annat att förbättra rutinerna vad gäller återrapportering. skall verka för att öka kunskaperna om och intresset för det svenska samhället och den svenska kulturen i utlandet. Det skall inom ramen för denna uppgift upprätthålla en informationsservice och ha en samordningsroll som tillgodoser utlandsmyndigheternas behov av att kunna förmedla såväl efterfrågestyrd som aktiv information om samt genomföra riktade projekt till olika målgrupper. På grundval av utvärdering och en löpande dialog med myndigheten gör regeringen bedömningen att målen för verksamheten har uppfyllts väl. Det har blivit alltmer uppenbart att SI saknar ett rimligt handlingsutrymme för att organisera och utveckla större främjandeprojekt och kultursatsningar framförallt i , och . har detta faktum dolts av att SI under ordförandeskap i EU tilldelats betydande extra medel till kultur- och informationsverksamhet i främst medlems- och kandidatländer. Under ordförandeskapet har profilerat sig inom design, mat, mode och musik. Dessa satsningar har varit framgångsrika och bidragit till att skapa en ny bild av . Det är angeläget att dessa aktiviteter nu kan följas upp och i vissa fall intensifieras. Likaså bör SI ges möjlighet att förverkliga den strategi som i utlandet (NSU) har tagit fram och där en tydlig prioritering är ökade främjandeinsatser i , och . SI skall med sin speciella kompetens ge de Sverigefrämjande aktiviteterna ett kulturellt budskap och en intellektuell dimension. Regeringen föreslår därför ett tillskott till SI:s verksamhet i och den övriga industrialiserade världen om . An- slagshöjningen föreslås ske genom en omfördelning inom UO 5 där överförs från anslaget 5:8 Övrig information om i utlandet och överförs från anslaget 5:16 Europainformation m.m. har en översyn av Svenska i organisation och verksamhetsinriktning lagts fram. Utredningen är föremål för överväganden inom och andra berörda departement. har anslaget beräknats till . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 Tabell 3.17 Härledning av nivån 20022004 för 5:7 Förändring till följd av: Överföring från anslag 5:8 Överföring från anslag 5:16 Förslag/beräknat anslag 1 Inklusive slutjustering med anledning av de statliga avtalsförsäkringarna. En närmare beskrivning finns i tilläggsbudgeten i samband med budgetpropositionen, avsnitt 9.2. 3.8.85:8 Övrig information om i utlandet Tabell 3.18 Anslagsutveckling för 5:8 Övrig information om i utlandet Anslaget används framförallt till att finansiera av regeringen prioriterade, främjande- och informationsinsatser genom de svenska utlandsmyndigheterna. Flertalet av projekten initieras av myndigheterna själva, som därmed stimuleras att medverka i främjandearbetet. Anslaget används även till journalistinbjudningar samt seminarier och visst personutbyte mellan och andra länder. Insatser i , och vissa länder i prioriteras. Särskild tonvikt skall läggas på information om som ledande industri-, IT-, kultur-, design- och biotekniknation. upphör den tillfälliga höjningen för budgetåren 1999-2001 till i utlandet. Inom anslaget finansieras den verksamhet som bedrivs av i utlandet (NSU). NSU skall genom gemensamma insatser och projekt stödja ett integrerat Sverigefrämjande i utlandet. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 bör satsningar, som genomförts av utlandsmyndigheterna, följas upp. Vidare har NSU tagit fram en strategi för Sverigefrämjandet 2004. En viktig uppgift blir att genomföra strategin. Insatserna föreslås koncentreras till , och . Regeringen föreslår att överförs till anslaget 5:7 . har anslaget beräknats till . Tabell 3.19 Härledning av nivån 20022004 för 5:8 Förändring till följd av: Överföring till anslag 5:7 m.m. Förslag/beräknat anslag 1 Inklusive valutaomräkning. 3.8.95:9 Utredningar och andra insatser på det utrikespolitiska området Tabell 3.20 Anslagsutveckling för 5:9 Utredningar och andra insatser på det utrikespolitiska området Syftet med anslaget är att ge stöd till verksamhet som främjar svensk utrikespolitik, framför allt nedrustnings-, säkerhets- och handelspolitik. Exempelvis stöd till studier och utredningar som har en direkt påverkan på nedrustnings- och icke-spridningsarbetet. Stöd lämnas också till verksamhet som syftar till att sprida kunskap om och öka allmänhetens engagemang och förståelse för nedrustning. anslag har i allt väsentligt tagits i anspråk. Det anslagssparande som härrör avses utnyttjas , dels för att finansiera ett forskningspro- jekt vid om små och lätta vapen, dels för att göra insatser på kärnvapenområdet. Projekt m.m. som finansierats inom anslaget har legat inom prioriterade områden för svensk utrikespolitik. Som exempel på bidrag som beslutats och kan nämnas stöd till: -en workshop arrangerad av och () i samarbete med International Science and Technology Center om infektionssjukdomar i syfte att öka samarbetet mellan forskare i väst och i och därmed minska risken för spridning av kunskap som kan användas till biologiska vapen, -FOI för att utbilda inspektörer till FN:s övervaknings- och för , -arbetet med provstoppsavtalet genom att tillhandahålla svensk ledning av den arbetsgrupp som ansvarar för verifikationsförberedelserna, -internationella projekt inom lätta vapenområdet i , -seminarium om kärnvapennedrustning samt -FN-relaterat arbete för nedrustningsfrågor. Stöd till utredningar, seminarier, utgivande av publikationer m.m. är ett väsentligt instrument för att främja och informera om den svenska utrikespolitiken och för att bidra till att föra det internationella arbetet inom nedrustning, ickespridning och rustningskontroll framåt. har anslaget beräknats till . Tabell 3.21 Härledning av nivån 20022004 för 5:9 Förändring till följd av: Överföring till anslag 5:12 Förslag/beräknat anslag 3.8.105:10 Information och studier om säkerhetspolitik och fredsfrämjande utveckling Tabell 3.22 Anslagsutveckling för 5:10 Information och studier om säkerhetspolitik och fredsfrämjande utveckling Anslaget finansierar stöd till organisationer och stiftelser i syfte att främja studier och information om nedrustnings- och säkerhetspolitiska frågor. Regeringen beslutar om fördelning av medel från anslaget i enlighet med förordningen (1993:983) om statligt stöd för information och studier om säkerhetspolitik och fredsfrämjande utveckling, samt de ändringar som införts i denna genom förordning (1996:824). Bidrag lämnas till organisationer och stiftelser som organisationsstöd eller projektbidrag. Stödet omfattar ämnesområdena nedrustning och rustningskontroll, konflikthantering samt andra säkerhetspolitiska ämnen inom ramen för ett vidgat säkerhetspolitiskt synsätt. Anslagssparande vid utgången av beror dels på att beviljade bidrag inte rekvirerats, dels på att organisationer återbetalat outnyttjade medel vid slutredovisningen av äldre projekt. Anslagssparandet beräknas tas i anspråk under innevarande budgetår. Stöd enligt förordningen utgick under budget till 15 organisationer och 74 projekt. För har beslut fattats om stöd till 15 organisationer och 78 projekt. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 Regeringen finner det väsentligt att kunskap, intresse och engagemang för frågor som rör global och europeisk säkerhet stimuleras. Stödet till organisationer och stiftelser för detta ändamål fyller därför en viktig funktion. En förutsättning för att stöd skall lämnas är att det främjar verksamhet som är av allmänt intresse och har en god spridningseffekt. Sammantaget bedöms uppställda mål ha uppfyllts väl inom den givna budgetramen. Stödet bedöms ha haft god spridningseffekt. Denna bedömning görs på grundval av den kontinuerliga rapportering som sker av pågående projekt samt den slutredovisning som inkommer för avslutade projekt. har anslaget beräknats till . Tabell 3.23 Härledning av nivån 20022004 för 5:10 Förslag/beräknat anslag 3.8.115:11 Bidrag till internationella fredsforskningsinstitut () Tabell 3.24 Anslagsutveckling för 5:11 Bidrag till internationella fredsforskningsinstitut () 1Motsvarar 22 016 tkr prisnivå. 2Motsvarar 22 016 tkr prisnivå. Anslaget finansierar bidrag till forskning i konflikt- och samarbetsfrågor. Syftet med forskningen är att bidra till förståelsen av betingelserna för fredliga lösningar av konflikter för en stabil fred. internationella fredsforskningsinstitut bedriver forskning i konflikt- och samarbetsfrågor. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 Institutets forskning under har främst inriktats på tre områden: -Militära utgifter, vapenproduktion och vapenhandel. Denna del av SIPRI:s verksamhet är främst inriktad på datainsamling och är att betrakta som institutets kärnverksamhet. -Konflikter, konfliktförebyggande och regional säkerhet. Regioner som studeras är , , och . -Massförstörelsevapen och internationell säkerhet. Inom detta projekt innefattas studier av såväl massförstörelsevapen som konventionella vapen, däribland antipersonella minor.