prop · GO031D12 · 2001-01-01 00:00:00 — 1 Inklusive en minskning med 4 931 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2000. 2 Motsvarar 88 265 tkr prisnivå. Anslaget finansierar utgifter för stöd till den verksamhet som anges i förordningen (1994:524) om frivillig försvarsverksamhet. De frivilliga försvarsorganisationerna, som anges i bilaga till förordningen, får bidrag för den del av deras verksamhet som främjar totalförsvaret och som omfattar ledning och administration, försvarsupplysning, rekrytering, funktionärsutbildning för den egna organisationen samt ungdomsverksamhet. De frivilliga försvarsorganisationerna får härutöver uppdragsmedel från anslagen 6:1 Förbandsverksamhet och beredskap m.m., 6:4 Funktionen Civil ledning, 6:6 Funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst samt 6:9 Funktionen Hälso- och sjukvård m.m. tilldelas belopp för frivilligverksamhet under anslaget 6:6 Funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst. Tabell 3.53 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 88 265 Förslag 2001 88 265 3.11.4.7 6:19 Nämnder m.m. Tabell 3.54 Anslagsutveckling Tusental kronor 12 250 2001 Förslag 12 019 2002 Beräknat 12 255 1 2003 Beräknat 12 514 1 1 Motsvarar 12 019 tkr prisnivå. Anslaget finansierar den verksamhet som , samt vissa andra, mindre, nämnder bedriver samt bidrag till Svenska Röda Korset och till och Försvar. Tabell 3.55 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 12 359 Pris- och löneomräkning 344 Överföring inom UO6 -684 Förslag 2001 12 019 4 Politikområde Skydd mot olyckor 4.1 Omfattning Politikområdet omfattar förebyggande, konsekvensbegränsande och skadeavhjälpande åtgärder avseende olyckor. Med olyckor menas såväl av människa vållade olyckor som naturolyckor där skada kan förorsakas på människa eller egendom eller i miljö. Politikområdet begränsas till att omfatta verksamheter som bedrivs av myndigheter inom sjätte utgiftsområdet. Liknande verksamheter med motsvarande målsättning och till del baserade på samma lagstiftning bedrivs dock även av ett antal statliga myndigheter inom andra politikområden samt av kommunerna. bedriver olycks- och skadeförebyggande arbete enligt räddnings- tjänstlagen (1986:1102), ansvarar för landsvägstransporter av farligt gods enligt lagen (1982:821) om transport av farligt gods och samordnar övriga ansvariga myndigheters verksamhet inom detta område samt ansvarar i vissa fall för sanering av radiakutsläpp m.m. har även tillsynsansvar enligt lagen (1999:381) om åtgärder för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor (Sevesolagstiftningen). har på central nivå ansvar för frågor enligt lagen (1988:868) om brandfarliga och explosiva varor och arbetar för att förebygga att människor, egendom eller miljö kommer till skada vid hantering av brandfarliga och explosiva varor. verksamhet inom politikområdet omfattar miljöräddningstjänst till sjöss för vilken myndigheten enligt räddningstjänstlagstiftningen är ansvarig, sjöräddning samt eftersökning med flyg. medverkar även i sjöfarts- verkets tillsynsverksamhet inom sjösäkerhets- området, bl.a. avseende transport av farligt gods. Myndighetens verksamhet kommer att tillhöra andra politik- områden men myndigheten har sitt anslag under utgiftsområde 6 Totalförsvar och politikområdet Skydd mot olyckor. I kapitel 5 finns en redovisning av verksamheter utanför politikområdet Skydd mot olyckor. olitikområdet omfattar även ersättning till kommuner för åtgärder som vidtas för att förebygga jordskred och andra naturolyckor. Vidare kan ersättning lämnas för uppkomna merkostnader vid genomförda räddnings- tjänstinsatser m.m. Denna ersättning kan lämnas såväl till statliga myndigheter som till kommuner. De anslag som ingår i politikområdet framgår av tabell 4.1 4.2 Utgiftsutveckling Tabell 4.1 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor Utfall 1999 Anslag 2000 1 Utgifts- prognos 2000 Förslag anslag 2001 Beräknat anslag 2002 Beräknat anslag 2003 7:1 2 416 440 461 474 505 520 7:2 : Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor m.m. 25 7:3 : Ersättning för verksamhet vid räddningstjänst m.m. 20 7:4 : Samhällets skydd mot olyckor 579 7:5 Brandfarliga och explosiva varor 16 16 17 17 17 18 Totalt för politikområde Skydd mot olyckor 881 1 028 1 077 1 084 1 134 1 162 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. 2 Anslagsnivån avser samtliga verksamheter. Regeringens förslag: Målet för den verksamhet som bedrivs inom politikområdet Skydd mot olyckor skall vara att skydda människors liv, säkerhet och hälsa mot olyckor samt att förhindra eller begränsa skador på egendom och miljö. Skälen för regeringen förslag: I enlighet med vad som anges i föreliggande proposition (volym 1, avsnitt 7.5) föreslår regeringen mål för politikområdet Skydd mot olyckor. 4.4 Politikens inriktning Regeringen anser att det skadeförebyggande arbetet fortsatt bör prioriteras. Det är mer kostnadseffektivt att förebygga olyckor än att behöva vidta konsekvensbegränsande åtgärder till följd av inträffade olyckor som t.ex. räddningstjänstinsatser. Den tillsynsverksamhet avseende Sevesolagstiftningen, transport av farligt gods m.m. samt hantering av brandfarliga och explosiva varor har därvid särskilt stor betydelse. Vidare anser regeringen att skall fortsätta att utveckla arbetet med brandsyner samt fortsätta uppbyggnaden av brandstatistik. Även arbetet när det gäller att stärka den enskilda människans förmåga att agera rationellt i samband med vardagsolyckor bör prioriteras. En förbättrad sådan förmåga har också betydelse vid större olyckstillbud och kan minska konsekvenserna av inträffade olyckor. I den konkurrenspolitiska propositionen Konkurrenspolitik för förnyelse och mångfald anförde regeringen att en väsentlig minskning av regleringen inom sotningsväsendet borde eftersträvas (prop. 1999/2000:140). Regeringen har för avsikt att återkomma till i frågan. Information och utbildning av lokala myndigheter är andra viktiga områden med förebyggande effekt. Därför bör fortsätta att bygga upp sitt IT-stöd i syfte att ge en lättillgänglig rättsinformation till berörda myndigheter, företag och organisationer. Myndigheternas nationella och internationella samverkan bör fortsatt hållas på en hög nivå. Härigenom uppnås en kunskapsuppbyggnad och informationshantering som är nödvändig för att uppnå en effektiv myndighetsutövning samt förmåga till operativt samarbete vid större olyckor. På det internationella området anser regeringen vidare att myndigheterna inom politikområdet bör hålla en hög förmåga att bistå regeringen, särskilt inför det svenska ordförandeskapet i EU. I slutsatserna från mötet med EU:s stats- och regeringschefer i Feira har angetts att ett ökat samarbete skall ske inom civil krishantering. Den civila krishanteringsförmågan skall utvecklas och här kan framförallt Räddnings- verket komma att få en betydande roll. Regeringen uppdrog åt Statskontoret att utreda frågan om hur en sammanslagning av lokaliserad till med i skulle kunna genomföras, samt konsekvenserna av en sådan sammanslagning. Uppdraget skall redovisas . Mot bakgrund av vad regeringen anfört i den försvarspolitiska propositionen Det nya försvaret i frågan om utnyttjande av militära resurser till stöd för andra myndigheter och vad sedan som sin mening gav regeringen tillkänna (prop. 1999/2000:30, bet. 1999/2000:FöU2, rskr. 1999/2000:168) har regeringen uppdragit åt Polisen, Försvarsmakten, , , i och att belysa behovet av och möjligheterna till att samordna sina resurser vid hantering av allvarliga olyckor och särskilda samhälleliga kristillstånd på . Uppdraget skall redovisas . Enligt regeringen bör resultatstyrningen inom politikområdet vidareutvecklas för att med större säkerhet kunna verifiera att genomförd verksamhet verkligen haft avsedda effekter. 4.5 Utveckling av IT-system Utveckling av IT-system, såväl fristående som delkomponenter, utgör totalt en stor utgiftspost i statsbudgeten. Utöver vad som separat anges under respektive verksamhet vill regeringen särskilt framhålla betydelsen av en effektiv projektplanering och styrning i samband med IT-utveckling inom politikområdet. Planeringen bör utformas så att det blir möjligt att följa upp att leveranser sker i rätt tid och med ett innehåll som svarar mot att budgeterad kostnadsram inte överskrids eller riskerar att överskridas. All anskaffning och utveckling av olika IT- system skall medföra en klart definierad verksamhetsnytta och vara kostnadseffektiv för staten. Detta innebär att samråd mellan myndigheterna bör ske vid anskaffning och utveckling så att möjliga samordningseffekter kan utnyttjas. Regeringen ämnar i regleringsbrev ställa återrapporteringskrav på myndigheterna i enlighet med vad som har sagts. Som redan nämnts i avsnitt 3.6 uppdrog regeringen åt Statskontoret att granska arbetet vid ÖCB och vad gäller utvecklingen av IT-stöd för ledningsinformation och riskhantering, systemen och . Statskontoret skall särskilt granska i vilken mån systemen utvecklas med en likartad funktionalitet och hur utvecklingsarbetet styrs och samordnas mellan myndigheterna. Uppdraget skall redovisas . 4.6 Insatser 4.6.1 Insatser inom politikområdet Lagstiftningsarbete Genom beslut tillträdde konventionen om gränsöverskridande effekter av industriolyckor av (prop. 1998/99:64, bet. 1998/99:FöU6, rskr. 1998/99:219). antog lagen (1999:381) om åtgärder för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor. Genom lagen genomförs rådets direktiv /82/EG av om åtgärder för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga olyckshändelser där farliga ämnen ingår och konventionen om gränsöverskridande effekter av industriolyckor. I enlighet med 22 kap. 4 och 6 §§ i skall , när det behövs, föra talan i miljödomstolsmål för att tillvarata miljöintressen och allmänna intressen. Detta är en ny uppgift för myndigheten som förbättrar dess möjligheter att påverka samhällsplaneringen vad avser olycksrisker och dess eventuella miljökonsekvenser. Chefen för tillkallade med stöd av regeringens bemyndigande en särskild utredare med uppgift att lämna förslag till en reformerad räddningstjänstlagstiftning (dir. 1999:94). Utredaren skall redovisa sitt resultat . Inom ramen för EU:s rådgivande kommitté för insatser mot utsläpp av olja och andra skadliga ämnen till sjöss (ACPH) har tagits fram ett nytt regelverk, en gemenskapsram för samarbete om oavsiktlig eller avsiktlig förorening av havet. Inom (, IMO) hölls en diplomatkonferens för att slutförhandla och underteckna ett tilläggsprotokoll till den Internationella konventionen om beredskap för, insatser vid och samarbete vid föroreningar genom olja, 1990 (OPRC). Protokollet utvidgar konventionen så att den även kommer att omfatta andra skadliga ämnen än olja. bereds inom oljeutsläppsutredningens betänkande Att komma åt oljeutsläpp (SOU 1998:158). Utbildningsverksamhet Såväl som Sprängämnes- inspektionen har bedrivit en omfattande utbildningsverksamhet. har även utarbetat en handlingsplan för att effektivisera utbildningsverksamheten. Regeringen uppdrog åt att i samarbete med , kommuner och berörda fackliga organisationer pröva behovet av förändrad utbildning av den kommunala räddningstjänstens personal. Efter redovisningen kommer arbetet med utbildningsfrågan fortsatt att behandlas inom ramen för arbetet med en reformerad räddningstjänstlagstiftning. Det nya utbildningssystemet syftar bl.a. till ett flexiblare utbildningssystem anpassat efter kommunens behov om att förbättra förutsättningarna för att de utbildade i högre grad skall återspegla samhällets sammansättning när det gäller ursprungsland och kön. har i samråd med lämnat ett förslag till ökad utbildning avseende oljebekämpning till sjöss och i strandzon. Tillsynsverksamhet har - 1999 genomfört tillsynsbesök vid samtliga länsstyrelser. Vidare har de myndigheter som har tillsynsansvar för transporter av farligt gods arbetat med att förbättra tillsynsarbetet. Arbete har även bedrivits för att samordna de berörda myndigheternas föreskrifter inom ramen för Sevesolagstiftningen. Det totala antalet tillsyner som genomfört har minskat något jämfört med föregående år. Minskningen beror delvis på att en omprioritering gjorts till förmån för besök ute på fältet i samband med tillståndsbesök, vilket är mer tidskrävande. Andra olycksförebyggande åtgärder har anskaffat materiel till samtliga sju regionala miljöskyddsförråd som skall förstärka kommunernas resurser för bekämpning av kemikalieolyckor. Förråden är placerade så att insatstiden skall vara för större delen av landet, dvs. samma förmåga som upprätthåller för olje- och kemikaliebekämpningen till sjöss. Utbildning har genomförts av den personal som skall se till att miljöskyddsförråden vidmakthålls. Vidare har examinerat ett stort antal säkerhetsrådgivare för transport av farligt gods. Införandet av säkerhetsrådgivare förväntas öka kunskapen om transport av farligt gods och ge säkrare transporter. Utbildnings- och informationsinsatser har inriktats på att informera om kravet på säkerhetsrådgivare. Skadebegränsande åtgärder (operativ räddningstjänst) har varit förskonat från olyckor som varit mer omfattande till sin karaktär. har assisterat den kommunala räddningstjänsten vid ett tiotal oljesaneringsoperationer. har genomfört ett trettiotal oljeskyddsoperationer. enheter har vidare genomfört drygt 360 sjöräddningsuppdrag. Internationell verksamhet har genomfört internationella hjälpinsatser exempelvis i Kosovo, och . Utöver detta har insatser som påbörjats i och fullföljts. Beredskapen för att kunna genomföra sådana insatser har förbättrats genom att tiden vid mobilisering av insatsstyrkan har minskat. har fått i uppdrag av regeringen att inom ramen för ordinarie verksamhet efter regeringsbeslut kunna ställa en insatsstyrka på 15 till 20 personer till förfogande för insats vid indikering och sanering av samt skydd mot kemiska vapen till Organization for the Prohibition of Chemical Weapons (OPCW:s) förfogande. Styrkan skall kunna avresa med kort varsel. Beredskapen hos denna styrka har förbättrats . har också personal utlånad till minröjningscentret for Humanitarian (GICHD). Verksamheten är en stödresurs till FN och skall bl.a systematisera och samordna forskningsresultat på minröjningsområdet. Samarbetet med de baltiska länderna fortsatte i enlighet med det program som fastställts gemensamt av respektive länders räddningstjänstmyndigheter. Samarbetet med fortsätter. har inom området miljöräddningstjänst till sjöss deltagit i det arbete som bedrivs inom IMO, inom ramen för , i EU:s rådgivande kommitté på området samt i det mer operativt inriktade arbetet inom tre regionala överens- kommelser som reglerar frågor om bekämp- ning av utsläpp till sjöss samt gemensam flygövervakning, nämligen (), (Öster- sjön) och Bonnöverenskommelsen (Nord- sjön). Vidare har ett omfattande samarbete med de baltiska länder- na. 4.6.2 Insatser utom politikområdet Viktiga verksamheter utom politikområdet sådant detta definierats i avsnitt 4.1 men som har motsvarande målsättning och delvis baseras på samma lagstiftning omfattar ett antal statliga myndigheter inom andra utgiftsområden samt kommunerna. Dessa insatser redovisas under de politikområden där respektive myndighet bedriver sin huvudsakliga verksamhet. Nedan följer en kortfattad beskrivning av huvudsakligen berörda myndigheter och verksamheter. Den mest omfattande verksamheten utanför politikområdet genomförs av kommunerna inom ramen för den kommunala räddningstjänsten. Polisen har enligt räddningtjänstlagstiftningen ansvaret för fjällräddning och efterspaning av försvunna personer. och ansvarar för sjö- respektive flygräddningen. utreder svårare olyckor och olyckstillbud. () svarar för flödes- och driftinformation. Länsstyrelserna har, bl.a. med bistånd av , huvudansvar för insats vid utsläpp av radioaktiva ämnen. När det gäller transport av farligt gods har polismyndigheten tillsynsansvaret för vägtransporter. Länsstyrelserna styr genom lokala trafikföreskrifter vägvalet för transporter på väg. /Järnvägs- inspektionen, och har tillsynsansvar för respektive transportlag. Vidare utövar tullmyndigheten och Sprängämnes- inspektionen viss tillsyn. /, , och har ansvar för förebyggande av trafikolyckor. Länsstyrelserna och kommunerna har tillsynsansvar enligt Sevesolagstiftningen. och Kemikalieinspek- tionen bedriver också olycksförebyggande verksamheter. , geologiska undersökning och svarar för utredningar och tillståndsgivning som kan hänföras till fysisk planering. 4.7 Resultatbedömning Här redovisas resultatbedömningen avseende den verksamhet som , och bedrivit inom politikområdet Skydd mot olyckor samt för myndighetsförvaltningen. Regelarbete Regelarbetets andel av Sprängämnesinspek- tionens totala verksamhet har minskat något som relativt sett mindre resurser lagts på egna föreskriftsprojekt till förmån för arbetet med andra myndigheters regelverk. Även om föreskriftsarbetet minskat i omfattning bedömer regeringen att ambitionsnivån att utarbeta regler och bidra till utformningen av standarder på området har uppnåtts. Det har inte meddelats eller anmälts att myndigheten underlåtit att utfärda regler, ej heller har framkommit några särskilda brister i hanteringen av det internationella regelarbetet. Utbildningsverksamhet Utbildningsverksamheten vid har varit mer omfattande . Det totala antalet utbildningsdagar har ökat jämfört med . har prioriterat den externa utbildningen. Efterfrågan uppges dock fortfarande vara större än vad myndigheten kan tillgodose. Resultatet av informationskampanjen har redovisats av myndigheten och preliminärt bedömts som lyckad med positiva effekter på allmänhetens användning av nöjesfyrverkerier. Andra olycksförebyggande åtgärder Insamlandet av erfarenheter till informationsbank (RIB) sker nu på ett mer heltäckande sätt och i organiserad samverkan med internationella organisationer. Informationsbanken är i form av en CD-rom som innehåller underlag för att utgöra ett beslutsstöd för kommuner och myndigheter vid räddningstjänst eller annan olyckshantering. Nätverket för informationsinsamling täcker 24 länder. Antalet RIB-abonnemang har ökat från 500 1997 till 868 1999. Bedömningen är att av de kommunala räddningtjänsterna använder RIB. Arbetet med att stärka den enskilda människans förmåga har prioriterats för att minska vardagsolyckorna samt för att få den enskilde att agera på rätt sätt även vid större olyckstillbud och för att kunna minska konsekvenserna av dessa. har bildat ett externt nätverk med representanter för organisationer och myndigheter som har anknytning till politikområdet Skydd mot olyckor. Nätverket omfattar 16 myndigheter och organisationer. Syftet är att tillvarata erfarenheter och samordna utbildnings- och informations- insatser. Examination av 400 säkerhetsrådgivare inom området transport av farligt gods har genomförts. Utbildnings- och informationsinsatser har inriktats på att informera om kravet på säkerhetsrådgivare. Införandet av säkerhetsrådgivare förväntas öka kunskapen om transporter av farligt gods och ge säkrare transporter. De 400 utbildade täcker cirka en femtedel av behoven. Skadebegränsande åtgärder (operativ räddningstjänst) Syftet med miljöräddningstjänsten till sjöss är att tidigt kunna bekämpa utsläpp för att på så sätt minimera såväl kostnader för sanering som skador på den miljön. Härutöver skall ha en hög beredskap för sjöräddning. har ständig beredskap. Övervakningen har bedrivits dygnet runt genom ständig närvaro till sjöss av ett 20-tal fartygsenheter samt övervakningsflygplan. skall vid akut fara för oljeutsläpp eller efter larm om inträffat oljeutsläpp till sjöss i enlighet med målen kunnat påbörja preventiva åtgärder och bekämp-ningsåtgärder inom fyra respektive . Vid kemikalieolyckor skall kunna påbörja insats efter larm. Inga kemikalieutsläpp upptäcktes . svarade för drygt en tredjedel av det totala antalet sjöräddningsinsatser som genomfördes i svenska vatten . Myndigheten svarade därmed för den största delen av statliga myndigheters insatser. Denna siffra motsvarar tidigare års fördelning. Åtgärder efter en olycka (återställning och återföring av erfarenheter) redovisar en kostnad för verksamhetsgrenen olyckor och utredningar på . Verksamheten har totalt sett krävt mindre resurser än föregående år. Antalet olyckor tycks generellt ha minskat men det finns ett mörkertal och en fördröjningseffekt i rapporteringskedjan. Övrigt och Försvarsmakten har på regeringens uppdrag gemensamt utrett möjligheterna till ökad resurssamverkan mellan myndigheterna. En delredovisning överlämnades till regeringen och uppdraget slutredovisades . Samordningsmöjligheter inom områdena infrastruktur, lednings- resurser, materiel och teknik, verksamhets- planering samt personal och utbildning har genomlysts. Myndigheterna kommer successivt att inom de områden där samordningsmöjligheter påvisats vidta åtgärder för att genomföra dessa. I anslutning till detta och mot bakgrund av vad regeringen anfört i den försvarspolitiska propositionen Det nya försvaret (prop. 1999/2000:30) om bättre samordning av informations- och underrättelseverksamheten inom sjöövervakningen beslutade regeringen att ge ansvaret att samordna de civila behoven av sjöövervakning och sjöinformation samt förmedla denna information till berörda myndigheter och har arbetat med att införa ett miljöledningssystem. överlämnade även en miljöutredning till regeringen. Ekonomiskt resultat Verksamhetsnivån har under motsvarat . Inför gjordes en omföring inom utgiftsområde 6 om . Från den civila ramen fördes till och till fredstida verksamhet. Vid utgången av 1999 uppvisade anslagen inom politikområdet ett samlat anslagssparande om . har ca utbetalats till kommuner för skred- och översvämningsförebyggande åtgärder. Vidare har staten betalat ut ca i ersättning för kostnader i samband med större kommunala räddningsinsatser samt för kostnader som uppkommit i samband med oljeutsläpp eller andra skadliga ämnen i vatten. Ersättningen avser främst olyckor av typen skogsbrand, brand i torvmosse, översvämning, industribrand, jordskred och farligt gods. Några fall där kommuner överklagat beslut om ersättning prövas i förvaltningsdomstol. 4.7.1 Analys och slutsatser till sjöss syftar till att kunna vidta utsläppsbekämpande åtgärder . Förutom att minimera de miljömässiga konsekvenserna är det mer kostnadseffektivt att bekämpa utsläpp till sjöss än att sanera föroreningar i land. Korta insatstider kräver dock en hög beredskap. Denna beredskap används även vid sjöräddningsinsatser. har i förekommande fall utsläpp förhindrats genom åtgärder ombord eller tagits omhand till sjöss. Beredskapen för sjöräddningsinsatser har varit hög. Regeringen bedömer att målsättningarna har uppfyllts. Den verksamhet som myndigheten bedrivit har dock haft utgångspunkt i den hittillsvarande målstrukturen. Redovisningen av verksamheten och en bedömning av graden av måluppfyllelse kommer därför att behöva vidareutvecklas. Därför är frågan under fortsatt beredning inom . Huvuddelen av myndighetens uppgifter styrs helt eller delvis av internationella åtaganden. Regeringen har liksom föregående år prioriterat den yttre gränskontrollen och fiskerikontrollen. Förutom de krav EU-medlemskapet och den kommande operativa Schengenanslutningen ställer bedöms behovet av sjötrafikövervakning och sjösäkerhetstillsyn öka. Regeringen anser att målsättningarna för den verksamhet som bedriver inom politikområdet Skydd mot olyckor har uppfyllts. Regeringen har emellertid uppmärksammat att det framkommit en del problem när det gäller myndighetens hantering av den internationella hjälp- verksamheten och tjänsteexporten. Regeringen avser att följa upp myndighetens vidtagna åtgärder. Försvarsmakten har betydande tillgångar som kan utnyttjas vid större räddningstjänstinsatser.