prop · GP031d17 · 2001-09-20 00:00:00 — uppgift är att initiera och finansiera behovsmotiverad FoU som stödjer innovationssystemet och en hållbar tillväxt. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Satsning på forskning inom prioriterade områden Det är angeläget att svensk forskning utvecklar spetskompetens inom viktiga forskningsfält. Re- gering och riksdag aviserade därför i den forskningspolitiska propositionen ytterligare resurser till forskning och forskarskolor inom åtta prioriterade områden: biovetenskap och bioteknik, informationsteknik och IT-forskning, materialvetenskap och materialteknik, humaniora och samhällsvetenskap, konst, utbildningsvetenskap, vård- och omsorgsforskning samt miljö och hållbar utveckling. Satsning på forskning om miljö och hållbar utveckling Arbetet med att främja en ekologiskt hållbar utveckling förutsätter tillgång till god kunskap om arters förekomst, deras naturliga egenskaper och livsbetingelser. Denna kunskap är i dagens läge otillräcklig och kunskapsinhämtandet eftersatt. Särskilda insatser behövs för att stärka detta forskningsfält. Som aviserades ekonomiska vårproposition föreslås därför en satsning om ytterligare sammanlagt i ökade anslag till forskning om biologisk mångfald och ekologiskt hållbar utveckling. Forskningen vid universitet och högskolor förstärks Den omfattande satsningen på att förstärka forskning och forskarutbildning vid , och samt vid de högskolor som tilldelats vetenskapsområde, dvs. , , , och , fortsätter . Satsningarna har dels aviserats i budgetpropositionen , dels i föreliggande proposition. Anslagen till forskning och forskarutbildning vid ovanstående lärosäten föreslås höjas med sammanlagt , varav ca avser 2002 och 2003. och högskolor får sina statliga anslag till forskning höjda med sammanlagt ca . Omstruktureringen av industriforskningsinstituten fortsätter Den näringslivsinriktade forskningen bedrivs framför allt inom företagen, medan den statligt finansierade forskningen huvudsakligen bedrivs vid landets universitet och högskolor. Som en länk mellan högskolan och företagen finns industriinriktade forskningsinstitut. Dessa spelar en viktig roll som stöd för företagens kunskapsutveckling. Som framgår i en särskild proposition om FoU och samverkan i innovationssystemet avser regeringen, som tillsammans med genomfört en bolagisering av vissa institut, att lämna förslag om en fortsatt omstruktureringen av industriforskningsinstituten. Målet är att skapa en effektiv och flexibel struktur där institutens verksamheter kan samordnas för att öka den internationella konkurrenskraften och näringslivets engagemang i instituten. och holdingbolaget , som sköter statens aktieägande i industriforskningsinstituten, bör ges i uppdrag att tillsammans med övriga delägare i instituten arbeta med en fortsatt omstrukturering. Alla lärosäten ges möjlighet att bilda holdingbolag Som ett instrument för arbetet med kommersialisering av forskningsresultat har några universitet och högskolor fått möjlighet att inrätta holdingbolag. Dessa har bildat dotterbolag som bl.a. hanterar patentfrågor. Dessa verksamheter har visat sig vara betydelsefulla för att omsätta forskningsresultat i industriella tillämpningar. Regeringen anser därför att verksamheten bör utvidgas. Mot den bakgrunden avser regeringen att i en särskild proposition om FoU och samverkan i innovationssystemet föreslå att även andra lärosäten än de universitet och högskolor som har holdingbolag skall ges möjlighet att ansöka om att bilda sådana bolag. Bildande av holdingbolag förutser dock regeringens medgivande i varje enskilt fall. En förutsättning för regeringens medgivande är att det finns finansiella förutsättningar. Vidare avser regeringen föreslå att föremålet för holdingbolagens verksamhet skall kunna utvidgas så att det skall vara möjligt att bilda och inneha dotterbolag som förmedlar uppdragsutbildning åt statliga universitet och Det bör också, under vissa förutsättningar, bli möjligt för befintliga holdingbolag att öka det egna kapitalet. Holdingbolagens uppgifter kan omfatta patentfrågor och kontakter med industrin vid kommersialisering av forskningsresultat. Förslag läggs om rättslig reglering av forskningsetisk granskning De forskningsetiska frågorna blir allt viktigare inom alla vetenskapliga områden. T.ex. kan den snabba kunskapsutvecklingen inom biotekniken och den funktionella genomforskningen ge möjligheter att behandla nya patientgrupper och förbättra livet för många människor. uppstår etiska problem som måste hanteras och som bör diskuteras även utanför forskarvärlden. Forskarna skall ha stor frihet i sitt forskningsarbete, inte minst vad gäller valet av vetenskapliga frågeställningar. Forskarvärlden måste dock vara öppen för att med allmänheten diskutera valet av vetenskapliga frågeställningar, valet av forskningsmetoder och användningen av forskningsresultaten. Det är angeläget att forskning med möjliga etiska komplikationer blir föremål för granskning av sakkunniga organ och debatteras offentligt. Regeringen avser därför att under vintern 2001-02 till lägga förslag om rättslig reglering av forskningsetisk granskning. Vid Europeiska rådets extra möte i om sysselsättning formulerades det strategiska målet för EU:s arbete som att bli världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska, kunskapsbaserade ekonomi med möjlighet till hållbar ekonomisk tillväxt, med fler och bättre arbetstillfällen och en högre grad av social sammanhållning. Forskning angavs, liksom utbildning, som ett centralt område för insatser som syftar till att nå detta mål. Detta markerades ytterligare vid i , då EU:s stats- och regeringschefer bl.a. lyfte fram bioteknikens betydelse för den europeiska ekonomin. Rådet underströk i det sammanhanget också att de etiska aspekterna måste beaktas i utvecklingen av biotekniken. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 presenterades kommissionens förslag till nytt ramprogram för EU:s forskning och utveckling . Förslaget är ett viktigt led i arbetet för att etablera ett slagkraftigt europeiskt forskningsområde genom frivillig samverkan mellan unionens och medlemsländernas forskningsinsatser. Under det svenska ordförandeskapet togs avgörande steg framåt för att skapa enighet bland medlemsländerna om formerna för och innehållet i detta samarbete. 10.5.1 Insatser inom politikområdet Huvuddelen av anslagsmedlen inom politikområdet disponeras av forskningsfinansierande myndigheter vars viktigaste uppgift är att stödja grundläggande och/eller behovsstyrd forskning vid universitet och högskolor. De forskningsmedel som fördelas av de forskningsfinansierande myndigheterna inom politikområdet är av stor strategisk betydelse för svensk forskning. Forskningsmedlen fördelas efter en noggrann vetenskaplig prövning där olika ansökningar om forskningsstöd vägs mot varandra i nationell konkurrens och jämförs med den internationella forskningsfronten. Forskningsfinansiärerna inom politikområdet har också en nyckelroll i forskningssystemet genom att de, utifrån sitt övergripande perspektiv på svensk forskning, kan genomföra särskilda insatser för att bl.a. stärka den svenska forskningens förmåga till förnyelse och kraftsamling. Inom politikområdet görs också viktiga, men mer indirekta, insatser för att möjliggöra forskning. Anslagen till Kungl. och Statens ljud- och bildarkiv innebär att svenskt tryck, ljudinspelningar och rörliga bilder kan samlas in, bevaras och göras tillgängliga för forskning. Inom ramen för Kungl. verksamhet görs även andra insatser för att svenska forskare lätt skall kunna söka och utnyttja vetenskaplig litteratur och annat referensmaterial. Anslaget till det svenska universitetsdatanätet Sunet bidrar till att landets lärosäten, bibliotek och museer ges möjlighet till snabb och tillförlitlig elektronisk kommunikation med omvärlden. anslag finansierar den utrustning och logistik som möjliggör 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 för svenska polarforskare att delta i det internationella forskningssamarbetet i polarområdena. Anslagen till och till rymdforskning finansierar grundforskning inom rymdområdet. Svensk forskning hävdar sig väl inom detta mycket internationaliserade forskningsområde. Genom anslaget till rymdforskning kan svenska forskare delta i vetenskapsprogrammen inom det europeiska rymdorganet (). EU/skall främja den svenska forskningens deltagande i och utbyte av EU:s ramprogram för forskning. En ny organisation för forskningsfinansieringen trädde en ny organisation för forskningsfinansiering i kraft. Fyra nya forskningsfinansierande myndigheter - , för arbetsliv och socialvetenskap, för miljö, areella näringar och samhällsbyggande och Verket för innovationssystem - påbörjade då sin verksamhet. avvecklades tio tidigare forskningsfinansiärer , , , , , Skogs- och jordbrukets forskningsråd, , , och Kommunikationsforskningsberedningen. Även det tidigare har avvecklats. Organisationsförändringen har skapat en myndighetsstruktur med färre och större myndigheter som ökar förutsättningarna för kraftsamling och förnyelse inom svensk forskning. Ökade resurser för forskning Som en följd av förslagen i den forskningspolitiska propositionen avsattes i nya medel till svensk forskning. En stor del av dessa medel tillfördes de nya myndigheterna för deras inledande prioriteringar. Forskningsråden och Verket för innovationssystem har därmed en möjlighet att initiera nya satsningar inom de områden som de tidigare forskningsråden prioriterat i sina strategier. I dessa föreslogs främst satsningar inom område- na, biovetenskap och bioteknik, informationsteknik, materialvetenskap, humaniora och samhällsvetenskap, utbildningsvetenskap, konst, vårdvetenskap samt forskning om miljö och hållbar utveckling. I den forskningspolitiska propositionen fördelades nya resurser för insatser på dessa områden. Denna satsning kompletterades ekonomiska vårproposition genom att området miljö och hållbar utveckling tillfördes ytterligare och ytterligare . Härigenom blir ökningen av anslaget . Härtill kommer att 2003 efter förslag i denna proposition tillföras i höjda anslag för att långsiktigt stärka systemet med industriforskningsinstitut. Den totala ökningen av forskningsanslagen för blir därmed . Den ekonomiska vårproposition aviserade ökningen avseende forskning om biologisk mångfald och forskning till stöd för en ekologisk hållbar utveckling avser ett permanent tillskott till , för miljö, areella näringar och samhällsbyggande samt till ArtDatabanken vid . Detta tillskott bör inriktas mot forskning som ger ökad kunskap om arters utbredning, naturliga egenskaper och livsbetingelser. Satsningen kan väsentligt bidraga till att bredda och fördjupa vår kunskap rörande de grundläggande förutsättningarna för ett ekologiskt, långsiktigt hållbart samhälle. Flera olika forskningsfält berörs och tillskottet fördelas inom olika myndigheters ansvarsområden enligt följande. tillförs medel för grundforskning avseende biologisk mångfald och ekologi med inriktning på arters anpassning och samspel, deras naturliga egenskaper och livsbetingelser och gäller såväl forskning inom olika specialområden som studier i ett bredare perspektiv. Här ingår bland annat forskning inom evolutionsbiologi, populationsgenetik, biodiversitet och angränsande inriktningar inom botanikzoologi. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande tillförs medel för grund- och tillämpad forskning inom ekologi och angränsande områden såsom forskning om biotopers sammansättning och förändring samt studier av biologiska och kemiska processer i ekosystem. föreslås ett program för forskarrekrytering inom miljöområdet vid för miljö, areella näringar och samhällsbyggande. ArtDatabanken tillförs medel för fortsatt arbete med en totalinventering och taxonomisk bestämning av samtliga i nu levande arter av djur, växter och svampar. För förståelsen av den biologiska mångfalden är det av stor vikt att utveckla och bevara de nationella samlingar som är nödvändiga för forskningen om biologisk mångfald. För detta ändamål tillförs för miljö, areella näringar och samhällsbyggande medel som skall fördelas till museer och efter rådets analys av samlingarnas vetenskapliga värde. Dessa olika forskningsdelar är sinsemellan beroende och det är väsentligt att ansvariga myndigheter utnyttjar möjligheter till samordningsvinster i arbetet. Under ordförandeskapet var kommissionens förslag till ett nytt ramprogram den viktigaste frågan på forskningssidan. Ordförandeskapets ambition var att så långt möjligt driva fram förhandlingarna till en gemensam ståndpunkt mellan Rådet och () . Detta innebar bl.a. täta kontakter med EP och medlemsländerna i EU. Forskningsministrarna hade en första diskussion kring förslaget till ramprogram vid det informella ministermötet i . Ordförandeskapet förstärkte CREST:s (Scientific and ) roll som rådgivande organ till Rådet och kommissionen i forskningsfrågor. Kandidatländernas inträde i CREST under ordförandeskapet var ett annat framsteg i diskussionerna om ramprogrammet. Som ett resultat av vårens insatser lyckades det svenska ordförandeskapet uppnå bred enighet i rådet kring ramprogrammets innehåll och genomförande vid ministermötet . Kontakterna med EP resulterade också i en samsyn i många viktiga frågor kring ramprogrammets utformning. Därmed ökade möjligheterna för en gemensam ståndpunkt mellan Rådet och EP , vilket i sin tur är avgö- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 rande för att nå beslut om ramprogrammet . Vid Europeiska rådets möte i gavs kommissionen i uppdrag att utarbeta ett initiativ kring forskning, industriell utveckling och etiska aspekter inom bioteknikområdet. Under ordförandeskapet arrangerades tre tjänstemannamöten i , och . Ett seminarium arrangerades i om samverkan mellan akademi och näringsliv inom IT. I arrangerades ett seminarium kring etiska aspekter på bioteknisk och biomedicinsk forskning. Mötena arrangerades i nära samarbete med kommissionen, , organisationen näringsliv och berörda kommuner. Dessutom arrangerade olika myndigheter ett tiotal egna seminarier inom forskningsområdet. Det svenska deltagandet i femte ramprogrammet är oförändrat med svenskt deltagande i en dryg femtedel av projekten. Däremot har det skett en förskjutning i deltagandestrukturen. Universitet och högskolor har ökat sin andel och står åter för ungefär hälften av det svenska deltagandet. Även de stora företagen har ökat sin andel medan små- och medelstora företags deltagande är oförändrat. Instituten, som ökade sin andel till en tredjedel mot slutet av det fjärde ramprogrammet, har gått tillbaka till . Det svenska deltagandet är högst i de teman som rör biovetenskaperna, miljö respektive konkurrenskraftig tillväxt. Det största antalet svenska koordinatorer återfinns inom de teman som rör informationssamhället och tillväxt. Kommissionen lanserade ett initiativ för att skapa ett europeiskt forskningsområde (ERA). Syftet är att öka effekten av EU:s, medlems- och kandidatländernas samlade forskningssatsningar. tillsatte kommissionen två arbetsgrupper med högre tjänstemän från medlemsländerna för att undersöka hinder och möjligheter för ökad forskarrörlighet samt hur jämförande studier kan förbättra mellanstatligt forskningspolitiskt samarbete, frågor som är centrala för ett framtida ERA. Arbetet har lett till en rapport med prioriteringar för ökad mobilitet samt en jämförande rapport om medlemsländernas forskningssatsningar. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Ambitionen att förverkliga ett europeiskt forskningsområde återspeglas i kommissionens förslag till ett nytt ramprogram för åren 2002- 2006. Programförslaget är det sjätte i ordningen och presenterades . Nuvarande förslag skiljer sig från tidigare ramprogram genom sitt fokus på koncentrerade insatser kring ett fåtal forskningsområden och genom sin strävan att uppnå ett närmare forskningssamarbete mellan kommissionen samt medlems- och kandidatländer vad gäller samarbete på programnivå. Vidare föreslås nya instrument för att främja kritisk massa, ökat samarbete mellan framstående europeiska forskningsmiljöer samt ökad forskarrörlighet. Kommissionen föreslår en budget om ca. för det kommande ramprogrammet. Beslut om ramprogrammet fattas av ministerrådet (Forskning) med medbestämmande av Eu- ropaparlamentet. Ambitionen är att beslut om ramprogrammet skall nås . Nordiskt Forskningspolitiskt Råd (FPR) är rådgivande organ åt i långsiktiga och övergripande forskningspolitiska frågor. Med utgångspunkt i ett strategidokument som utarbetats av FPR , har beslutat dels att genomföra ett pilotprojekt under 2002-2006 med ett begränsat antal nordiska spetsforskningsinstitutioner (Centres of excellence), dels att stärka forskarutbildningen i genom mera konkret samarbete och gemensamt resursutnyttjande. startade två nya forskningsprogram om säkerhetspolitik respektive västnordisk oceanografi. Totalt löper sju nordiska forskningsprogram. Det arbete som initierades vid ministermötet inom för forsknings- och teknikpolitik fortsätter. En viktig uppgift är att ta fram nya statistiska indikatorer som bättre belyser utvecklingen i det moderna kunskapssamhället. Studier pågår också av forskningssystem och innovationssystem i medlemsländerna. Syftet är att undersöka hur FoU påverkar tillväxt och sysselsättning samt att ta fram goda exempel. Inom det s.k. diskuteras möjligheterna att bilda en global DataGrid för användning inom bl.a. astronomi, bioinformatik och högenergifysik. arbete inom bioteknikområdet expanderar. Arbetet har tre huvudinriktningar, bioteknik inom hälsoområdet, industriell bioteknik och s.k. biologiska resurscentra. anordnade ett seminarium på EXPO 2000 i med deltagare från flera europeiska länder kring vetenskapliga program. Mötet diskuterade främst struktur och innehåll i de fem stora vetenskapliga programmen och hur dessa relaterades till resultaten från den vetenskapliga i . Slutsatserna från mötet kommer att följas upp vid höstens generalkonferens. ingick och ett avtal om tekniskt-vetenskapligt samarbete. Inom ramen för avtalet har , flera av forskningsstiftelserna, , m.fl. initierat ett flertal aktiviteter, från seminarier och stipendier till nya forskningsprogram. Vå- ren 2001 invigde sitt kontor i . ingick och två samarbetsavtal om vetenskapligt och tekniskt samarbete. I hanteras forskningsutbytet av forskningsråden och Sida/Sarec. Majoriteten av de forskningsansökningar som ingår i samarbetet återfinns inom naturvetenskap och teknik. 10.5.2 Insatser utanför politikområdet Anslagen inom politikområde Forskningspolitik utgjorde av de totala statliga anslagen till FoU och av den totala forskningsfinansieringen i . Möjligheterna att uppfylla målet om att skall vara en ledande forskningsnation är därmed i hög grad beroende av insatser som görs inom andra politikområden och framförallt av insatser som görs av icke statliga aktörer. Huvuddelen av de statliga anslagen till grundforskning fördelas direkt till högskolor och universitet via anslag inom politikområde utbildningspolitik. Mer tillämpad och behovsinriktad forskning och utveckling finansieras av vissa statliga myndigheter inom sina respektive ansvarsområden, t.ex. Försvarsmakten, , , och . har huvudansvaret för genomförandet av det omfattande statliga forskningsprogrammet för ett ekologiskt och ekonomiskt uthålligt energisystem. , för miljö, areella näringar och samhällsbyggande och VIN- NOVA har ansvar för delar av programmet. Kommuner och landsting finansierar också viss FoU-verksamhet. Svensk forskning finansieras dessutom av de s.k. forskningsstiftelserna, vilka 2001 fördelar nästan till både grundläggande och tillämpad forskning som bedömts vara av strategisk betydelse för konkurrenskraft. Slutligen finansieras FoU av betydande omfattning vid privata företag, vilka finansierar huvuddelen av den FoU som bedrivs i . I utför universitet och högskolor både den grundläggande forskningen och merparten av den behovsstyrda forskning som finansieras med statliga medel. Måluppfyllelsen inom politikområdet är därför i hög grad beroende av utvecklingen inom universitet och högskolor. Resultatbedömningen av den forskningsfinansierande verksamheten inom politikområdet har strukturerats med hänsyn till att organisationen för forskningsfinansiering ombildades /2001. Resultatbedömningen fokuserar på verksamheten vid de forskningsfinansierande myndigheter som var verksamma t.o.m. , men innehåller också kortare redogörelser av organisation och verksamhet vid de forskningsfinansierande myndigheter som inledde sin verksamhet . Någon egentlig resultatbedömning av verksamheten vid de nya forskningsfinansierande myndigheterna kan dock inte göras förrän i budgetpropositionen . Resultatbedömning avseende verksamheten vid () redovisas under politikområde Näringspolitik. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 10.6.1 Stöd till grundläggande forskning Under denna rubrik behandlas det stöd till grundläggande forskning som fördelats av (), (), (), (), () samt utnyttjandet av det anslag till rymdforskning som fördelas av Rymdstyrelsen. För dessa myndigheter och anslag angavs gemensamma mål och återrapporteringskrav i regleringsbrevet för . Det övergripande mål som angavs i regleringsbrevet är att den forskning som finansieras skall vara av högsta vetenskapliga kvalitet. Enligt regleringsbrevet skall myndigheterna också: -upprätthålla omfattning och kvalitet i genomförandet av internationella utvärderingar av svensk forskning, -prioritera förnyelse av forskningen, -främja tvärvetenskaplig forskning, -ägna hög uppmärksamhet åt jämställdhetsfrågor och främja genusperspektiv i forskningen, -bidra till att sprida information om forskning och forskningsresultat, samt -ägna hög uppmärksamhet åt det internationella forskningssamarbetet. Nedan följer en resultatbedömning som strukturerats i förhållande till ovan angivna verksamhetsmål. Den huvudsakliga arbetsuppgiften för forskningsråden är att granska och prioritera ansökningar om forskningsstöd. Detta arbete utförs av särskilda prioriteringsgrupper, bestående av ledande forskare inom det vetenskapsområde som den aktuella ansökan avser. Varje ansökan granskas av en eller flera ledamöter som är experter inom det aktuella forskningsområdet och jämförs med övriga ansökningar som en grupp har att hantera. Prioriteringsgruppernas bedömningar ligger dessutom ofta till grund för rådens nya satsningar på insatsområden och för inrättandet av forskaranställningar inom strategiska områden. Rådens arbete kvalitetsäkras också genom att utländska experter anlitas för att granska enskilda ansökningar eller utvärdera hela vetenskaps- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Större utvärderingar där alla forskare inom ett fält jämförs med varandra och med den internationella forskningsfronten genomförs regelbundet. Rådens anställningar som forskare tillsätts efter bedömning av flera externa experter. slutförde utvärderingar av litteraturvetenskap och nordiska språk. En utvärdering av svensk filosofi inleddes och fortsätter i regi. MFR slutförde en utvärdering av området psykiatrisk forskning. NFR genomförde internationella utvärderingar inom fysikalisk kemi, exogen geokemi och utvecklingsbiologi. TFR har utvärderat området signaler och system. Rymdstyrelsen har tillsammans med NFR genomfört en utvärdering av området astronomi och astrofysik. De utvärderingar som genomförts på uppdrag av myndigheterna har generellt sett innehållit positiva omdömen om den forskning som utvärderats. Utvärderingarna utgör ett värdefullt underlag för prioriteringsarbetet hos de nya forskningsfinansierande myndigheterna. Inom framförallt medicin och naturvetenskaperna är citeringsanalys och publiceringsstatistik en viktig del av kvalitetsbedömningen. Genom sådan analys sker kontinuerliga jämförelser med den internationella forskningen. Inom teknikvetenskaperna och rymdforskningen finns delvis en annan publiceringstradition, vilket gör citeringsanalyser mer svårtolkade. Även inom humaniora och samhällsvetenskap finns andra publiceringstraditioner.