prop · GP031d23 · 2001-09-20 00:00:00 — Skillnaden blir dock större om hänsyn tas till att myndigheten upphört för att uppgå i Verket för innovationssystem som ingår i utgiftsområde 24. Skillnaden blir ännu större ifall hänsyn tas till det faktum att de utgifter som belastade anslaget Nationellt investeringsprogram för infrastrukturutveckling i praktiken var återbetalningar av lån upptagna för investeringar som gjorts tidigare. är ramen något lägre än anvisade medel . Detta förklaras delvis av att och tillfälligt tillförts medel för översvämningen , för tidigareläggning av betalning av garantiavgiften för Konsortiet samt för räls- och spårbyten. Ytterligare en förklaring är att utbetalningarna av bidrag till sjöfarten blir mindre eftersom det nya, utvidgade sjöfartsstödet redovisas på statsbudgetens inkomstsida. Regeringen avser att i den kommande infrastrukturpropositionen föreslå en ambitionshöjning på området. Den beräknade ramen tillförs därför ytterligare medel. beslutade om ett nytt transportpolitiskt mål (prop. 1997/98:56, bet. 1997/98:TU10, rskr. 1997/98:266). Målet för transportpolitiken skall vara att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. Delmålen inom transportpolitiken är att inom ramen för en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning bidra till: N Ett tillgängligt transportsystem, där transportsystemet utformas så att medborgarna och näringslivets grundläggande transportbehov kan tillgodoses. N En hög transportkvalitet, där transportsystemets utformning och funktion medger en hög transportkvalitet för näringslivet. N En säker trafik, där det långsiktiga målet för trafiksäkerheten skall vara att ingen dödas eller allvarligt skadas till följd av trafikolyckor inom transportsystemet. Transportsystemets utformning och funktion skall anpassas till de krav som följer av detta. N En god miljö, där transportsystemets utformning och funktion anpassas till krav på god och hälsosam livsmiljö för alla, där natur- och kulturmiljö skyddas mot skador samt att en god hushållning med mark, vatten, energi och andra naturresurser främjas. N En positiv regional utveckling, där transportsystemet främjar en positiv regional utveckling genom att dels utjämna skillnader i möjligheterna för olika delar av landet att utvecklas, dels motverka nackdelar av långa transportavstånd. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 För att möjliggöra en kontinuerlig uppföljning av utvecklingen mot de långsiktiga målen för transportpolitiken har regeringen preciserat ett antal etappmål för några av delmålen. Nedanstående tabell sammanfattar måluppfyllelsen av dessa och utvecklingen mot de långsiktiga delmålen. fortsatte såväl persontrafiken som godstrafiken att öka, trots att drivmedelspriset steg kraftigt . Detta speglar en i flera avseenden positiv utveckling med ekonomisk tillväxt och ökad välfärd. innebär utvecklingen en belastning på transportsystemet vilket gör det svårare att uppfylla de transportpolitiska målen. Även eftersläpningen i tilldelning av medel i förhållande till infrastrukturplanerna och en allt större koncentration av befolkningen till storstadsregioner försvårar uppfyllelsen av målen. Tabell 4.2 Samlad bedömning av måluppfyllelsen för transportpolitiken i förhållande till delmålet Fler resor och godstrans- porter, men längre bilres- tider och förseningar inom tåg och flyg. Små förbättringar av vä- garna i förhållande till Antalet döda i vägtrafiken Övriga trafikslag: Ja fortsätter att öka trots av olyckor inom övriga -Klimatpåverkan (CO2) Ökade utsläpp från väg- trafik, minskning från -Luftföroreningar (S, Ja (VOC ?) NOx,VOC) För långsam förbättring i fört med riktvärden. -Påverkan på natur och En aspekt av tillgänglighet är framkomlighet. Denna bedöms ha blivit sämre i vissa delar av landet som en följd av ökad trafik och trängsel i storstadsregionerna. Detta gäller såväl vägsom järnvägstrafik. Begreppet tillgänglighet har dock fler dimensioner, den ökade trafiken är i sig ett uttryck för att tillgängligheten har blivit bättre. över har ny transportinfrastruktur lett till en ökad tillgänglighet. Denna har dock inte alltid omsatts i kortare restider, eftersom förbättringarna i transportinfrastrukturen möjliggjort bl.a. en mer utspridd bebyggelse. Vägytemätningarna visar på i stort sätt oförändrad standard. Etappmålet om förbättringar av denna kommer 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 inte att nås. Inom tågtrafiken har förseningstiden ökat. Inom flyget minskade dock förseningarna 2000 jämfört med . Utvecklingen inom vägtrafiken går stick i stäv med det långsiktiga delmålet om att ingen skall dödas eller allvarligt skadas. Utvecklingen måste dock ses mot bakgrund av en ökad trafik. Stora satsningar, bl.a. ombyggnad av vägar, görs för att vända denna utveckling. Goda resultat har nåtts med s.k. mötesfri landsväg, där mitträcken satts upp för att separera körriktningarna. Utvecklingen har varit gynnsam när det gäller olyckor inom övriga trafikslag. Det ökade trafikarbetet har medfört större utsläpp av klimatpåverkande gaser. Ut- vecklingen inom flyget är dock positiv eftersom större och bränsleeffektivare plan lett till minskade utsläpp från detta trafikslag. Tekniska förbättringar av fordon, farkoster och bränslen bidrar till att minska trafikens utsläpp av luftföroreningar, särskilt svavelföreningar och kväveoxider. Etappmålet för utsläpp av dessa ämnen förväntas därmed nås. Tillståndet inom transportsektorn närmar sig delvis målsättningarna för kretsloppsanpassning av infrastrukturen. Målen för buller vid nybyggnad eller väsentlig ombyggnad av trafikanläggningar uppfylls i de flesta fall, men åtgärdstakten är för låg för att riktvärdena för buller i befintlig miljö skall nås. Restids- och resekostnadsminskningar har varit mindre i stödområden än i övriga landet. har skillnader mellan vägars ytstandard i olika regioner minskat . Godssatsningen, har bidragit till lägre kostnader och därmed ökad konkurrenskraft för olika regioner, som kortare restider i vissa fall bidragit till regionförstoring. Utveckling av de transportpolitiska målen Sedan de transportpolitiska målen fastställdes i den transportpolitiska propositionen har regeringen bedrivit ett kontinuerligt arbete för att förbättra dessa, bl.a. utifrån uppföljningsbarhetsaspekten. Regeringen har för avsikt att i den kommande infrastrukturspropositionen behandla de transportpolitiska målen och att föreslå vissa förändringar av dessa. Som en följd av den positiva ekonomiska utvecklingen har såväl godstrafiken som persontrafiken ökat kraftigt . Utvecklingen innebär en belastning på transportsystemet och gör det svårare att uppfylla vissa delar av de transportpolitiska delmålen. Det är regeringens bedömning att en ambitionshöjning inom väghållning och banhållning är nödvändig för att möta denna utveckling. Re- ringen föreslår därför i denna proposition att en tidigareläggning av väg- och banåtgärder möjliggörs genom lånefinansiering till ett belopp av ca . Regeringen föreslår även att politikområdet tillförs i ytterligare anslag 2004 och lån på 2003 och 2004. Regeringens bedömning: Stockholmsberedningen bör ges tilläggsdirektiv att utreda frågan om hur användning av trängselavgifter i trafiken kan genomföras. Skälen för regeringens bedömning: Ett sätt att hantera både miljö- och trängselproblem handlar om att påverka efterfrågan. Detta kan ske exempelvis genom någon form av trängselavgifter. Trängselavgifter är en åtgärd som prövats på flera håll internationellt och som även är föremål för studier runt om i . Avgiftsintäkter kan användas för att finansiera kapacitetsförstärkningar inom exempelvis kollektivtrafiken i den aktuella regionen. Ett införande av miljöstyrande vägavgifter eller trängselavgifter i tätort kan vara juridiskt Genom att miljöstyrande vägavgifter i juridisk mening är en skatt måste beslut i frågan fattas av . är de problem som avgifterna är avsedda att bidra till att lösa i huvudsak lokala eller regionala. måste också fatta beslut om eventuella justeringar av avgiftsnivåer eller avgiftsbelagt område. En förutsättning för att sådana avgifter ska kunna komma i fråga måste enligt regeringens mening vara att aktuella kommuner eller regioner själva vill införa sådana avgifter. Mot denna bakgrund avser regeringen ge Stockholmsberedningen, som har till uppgift att lämna förslag till förbättringar av transportsituationen i , tilläggsdirektiv att utreda frågan om användning av trängselavgifter i trafiken. En delrapport om trängselavgifter skall lämnas . Arbetet med miljö- och sjösäkerhetsfrågor, som alltjämt har hög prioritet, förutsätter både nationella och internationella åtgärder. Inom EU dominerar frågor om säkrare oljetransporter till sjöss, sjötrafikövervakning och inrättandet av en europeisk sjösäkerhetsbyrå, de s.k. Erikapaketen. Ett viktigt arbetsområde internationellt är också frågan om att öka kvalitetskraven på flaggstater. Genomförandet av Östersjöstrategin för mottagning av fartygsgenererat avfall i hamnar pågår. Strategin är en betydelsefull åtgärd för att minska föroreningen av . En utvärdering av systemet med miljödifferentierade farledsavgifter har visat att systemet har varit ett effektivt verktyg för att påskynda arbetet med att vidta åtgärder mot luftföroreningar från fartyg. Inom det maritima området pågår vidare en snabb teknisk utveckling, speciellt inom områden där utvecklingen inom IT och telekommunikationsteknik kan utnyttjas, vilket bidrar till säkrare och effektivare sjötransporter. Införandet av ett nytt sjöfartsstöd, omfattande både last- och passagerarfartyg i internationell trafik, ger den svenskflaggade handelsflottan möjlighet att konkurrera på likvärdiga villkor gentemot våra närmaste konkurrentländer. Ett bibehållet svenskt sjöfartskunnande är av stor vikt för centrala svenska områden som sjösäkehet och miljöfrågor samt för möjligheter att även fortsättningsvis vara en pådrivande kraft i det internationella arbetet inom dessa om- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 starka sjöfartsberoende när det gäller utrikeshandeln innebär också att en tillräcklig sjöfartskompetens har betydelse för en positiv utveckling av hela den svenska transportsektorn och strävan mot kombinerade transportlösningar med sjöfart som en viktig länk i transportkedjan. Flygtrafiken fortsätter att växa. Prognoser pekar på en drygt fyraprocentig tillväxt för in- och utrikestrafik . Lågprisflyget bedöms öka kraftigt . Kapaciteten i luftrummet i bedöms förbättras men kommer troligen att vägas upp av den ökande trafiken. Konkurrensen mellan de globala allianserna kommer att skärpas under förutsättning att den internationella flygmarknaden fortsätter att liberaliseras. SAS ställning på inrikesmarknaden är fortsatt mycket stark. Un- der året har Europeiska kommissionen ingripit mot SAS otillåtna samarbete med . Det svenska har även inlett en granskning av SAS samarbete med . har fått i uppdrag att utreda möjliga åtgärder för att öka konkurrensen på flygmarknaden. Flygsäkerhets-, miljö- och kapacitetsfrågorna har fortsatt hög prioritet och kräver såväl nationella som internationella åtgärder. Den kraftiga tillväxten inom luftfarten leder till ett ökat behov av miljöåtgärder. I annat fall blir miljömålen svåra att nå. En stor del av miljöarbetet kommer att bedrivas inom internationella organisationer, främst inom FN-organet för civil luftfart (), det europeiska och EU. Syftet är att verka för åtgärder på såväl kort som lång sikt för att minska buller och avgaser från flygtrafiken. ansvarar för det globala ramverket och har stor betydelse i miljöarbetet. har deltagit i arbetet med att ta fram förslag inom miljöområdet till som kommer att hållas . hävdar sig väl vad gäller flygförseningar. De problem som finns beror framför allt på kapacitetsbrist i . Genom att utveckla statens flygplatssystem, en effektiv flygtrafiktjänst och genom att driva frågan inom ramen för internationellt luftfartssamarbete skall 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 förseningarna i flygtrafiken minska. har deltagit i EU:s arbete med att förbereda lagförslag om att skapa ett gemensamt europeiskt luftrum. Det innebär olika åtgärder för att effektivisera den europeiska flygtrafiktjänsten och därmed komma tillrätta med trängsel och förseningar. Därtill medverkar tillsammans med sju andra nordeuropeiska stater i ett projekt för att införa en nationsövergripande utformning av det övre luftrummet. Verksamhetsområdet omfattar den utveckling och samordning av trafiken som krävs för att skapa ett effektivare interregionalt kollektivt persontrafiksystem samt statens upphandling av interregional kollektiv persontrafik. Det är viktigt att det över hela landet finns tillräckligt goda transportmöjligheter så att människor inte tvingas flytta på grund av brister i transportsystemet. Det bör även finnas en rimlig valfrihet vid val av transportlösning för resor mellan olika regioner. Staten har här ett övergripande ansvar. bör dock den interregionala kollektivtrafiken så långt som möjligt drivas på kommersiella villkor och i ökad utsträckning samordnas med lokal och regional kollektivtrafik. En tillfredsställande interregional transportförsörjning i ett sammanhängande nätverk och transportutbud torde dock även fortsättningsvis kräva att samhället upphandlar sådan trafik som ger ett väsentligt bidrag till att åstadkomma en sådan transportförsörjning och till uppfyllandet av de transportpolitiska målen men som inte kan drivas på kommersiella grunder. En närmare beskrivning av den statligt upphandlade trafiken ges i kapitel 9. Kollektivtrafiken är en del av samhällsservicen och det är viktigt att den blir tillgänglig för alla. Staten fördelar betydande belopp till trafikhuvudmännen för åtgärder i syfte att öka tillgängligheten för funktionshindrade. Därutöver bidrar staten till utbyggnad av lokal och regional infrastruktur för kollektivtrafik satsades på kollektivtrafikanläggningar. har staten även avsatt särskilda medel till satsningar på forsknings-, utvecklings- och demonstrationsprojekt inom kollektivtrafikområdet. har medel också avsatts för samhällsbetalda resor. Även om satsningar gjorts av såväl staten som trafikhuvudmännen har resandeutvecklingen inom kollektivtrafiken inte varit tillfredsställande. Inför innevarande budgetår genomfördes en sänkning av mervärdesskatt på kollektivtrafik som dieselskatten däremot höjdes. Sammantaget har skatteförändringarna dock inneburit betydligt lägre kostnader för kollektivtrafiken. Det bör dock i sammanhanget påpekas att skattesänkningarna haft ringa genomslag på biljettpriset. Regeringen ser med oro på att kollektivtrafikresandet stagnerat och har därför tillsatt två utredningar med uppgifter som har betydelse för kollektivtrafikens utvecklingsmöjligheter (N2001:05 och N2001:09). Förmågan till innovationer är en viktig faktor bakom ekonomisk tillväxt, ekologiskt hållbar utveckling och samhällsförändring. Denna förmåga beror av en rad omständigheter, t.ex. utbildning, forskning, teknisk utveckling, arbetsorganisation, riskfinansiering av företag, regelverk, och inte minst samhällets infrastruktur för transporter, kommunikationer m.m. Den gemensamma europeiska marknaden ställer också krav på ett effektivt transportsystem. Ett effektivt innovationssystem blir således av allt större betydelse för ekonomisk tillväxt och välståndsutveckling. Innovationsfrågorna, som berör många olika politikområden, ställer krav på ett fördjupat samarbete också över ämnes- och sektorsgränserna. En effektiv näringspolitik i ett land av storlek ställer också högre krav på möjligheterna att kraftsamla kring särskilt viktiga områden och därmed på möjligheterna till omprioriteringar. tog beslut om en ny myndighetsorganisation för forskningsfinansiering (prop. 1999/2000:81, bet. 1999/2000:UbU17, rskr. 1999/2000:257). Ge- nom beslutet skapades Verket för innovationssystem en ny forskningsfinansierande myndighet för behovsstyrd forskning och utvecklingsarbete till stöd för innovationssystemet och en hållbar utveckling och tillväxt. Verket för innovationssystem övertog fr.o.m. de uppgifter som fram tills dess åvilade Kommunikationsforskningsberedningen. För transportforskningen ställer regeringen liksom tidigare två grundläggande krav. Den skall dels ta fram underlag för åtgärder som krävs för att uppnå de av fastställda målen på transportområdet, dels skapa handlingsberedskap inför problem som inte kan förutses och bygga upp en kompetens- och kunskapsbas . Vad gäller styrningen av forskningen inom kommunikationsområdet bör regeringens och främsta uppgift även fortsättningsvis vara att ange de övergripande ramarna och riktlinjerna för forskningen. Regeringen beslutade om direktiv (1999:83) för Rådet för jämställdhetsfrågor som rör transport- och IT-tjänster. Rådet skall i enlighet med direktiven följa olika jämställdhetsfrågor inom tjänsteområdena transporter och informationsteknik (IT) . Vidare skall rådet lämna förslag till åtgärder som syftar till att stärka jämställdheten på dessa områden inom kommunikationssektorn samt förslag till hur sådana åtgärder skall finansieras. Rå- det skall också bedriva opinionsbildande verksamhet i form av bl.a. seminarier och informationsaktiviteter. Rådet skall behandla frågor om tillgänglighet på rättvisa villkor, utbildning, regional balans, ett hållbart samhälle, säkerhet och trygghet samt frågor om livskvalitet i arbets- och privatlivet. Även frågor om kompetens och rekrytering i det aktuella sammanhanget skall belysas. Rådet lämnade en delrapport som behandlar IT-området. Vidare gav regeringen de ansvariga myndigheterna inom transportsektorn i uppdrag att redovisa och bedöma de åtgärder de vidtar inom sina ansvarsområden från ett jämställdhetsperspektiv. Myndigheternas redovisningar lämnades till regeringen . Myndigheternas redovisningar vidarebefordrades som ett underlag till det fortsatta arbetet i Rådet för jämställdhetsfrågor. Rådet har inkommit med sitt slutbetänkande. Regeringen avser dessutom att återkomma med vidare analyser av jämställdhetsperspektivet i den kommande infrastrukturpropositionen. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Anpassningen av transportsystemet till funktionshindrade är en av regeringen prioriterad fråga. Regeringen har tidigare via instruktionerna gett de sektorsansvariga trafikverken och Rikstrafiken i uppdrag att verka för en handikappanpassning av transportsystemet. En omfattande utrednings- och utvecklingsverksamhet utförs av myndigheterna i samarbete med handikapporganisationer och aktörer på det kommunala området. Regeringen har tidigare givit ett flertal myndigheter i uppdrag att genomföra olika utvärderingar av handikappolitiken på transportområdet. m.fl. kommer att avrapportera en gemensam och omfattande utvärdering . kommer att redovisa en utvärdering av färdtjänsten. Statskontorets kompletterande utvärdering avrapporterades /2001. Regeringen avser att bereda dessa utredningar i syfte att skynda på anpassningen av transportsystemet till funktionshindrades behov. 4.5Invärdering av äldre garantier beslutade om en ny budgetlag: Lag (1996:1059) om statsbudgeten. Denna medförde bl.a. en ny och försäkringsmässig modell för statliga garantier. Syftet med den nya modellen är dels att göra verksamheten finansiellt självbärande så att risken för stora oförutsedda budgetbelastningar minimeras, dels att synliggöra de kostnader som de statliga garantierna utgör i form av finansiella risker. Detta syfte uppnås bl.a. genom att en riskbaserad avgift tas ut för varje garantiobjekt. Avgiften förs till en garantireserv i som kommer att belastas vid ett eventuellt infriande av garantin. Verksamheten blir således finansiellt självbärande på lång sikt. I de fall garantitagaren inte åläggs att betala denna avgift skall anslag med detta ändamål anvisas på statsbudgeten. Kostnaden för det statliga åtagandet synliggörs således (se vidare volym 1, kapitel 7, avsnitt 7.2). Nya garantier har konstruerats i enlighet med den nya modellen. Äldre garantier skall invärderas i enlighet med denna. Några garantiobjekt inom, eller med anknytning till verksamhet inom, Politikområde Transportpolitik berörs av 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Dessa är: Konsortiet, , , och Svenskt Isbrytarkonsortium. Konsortiets upplåning garanteras solidariskt av och . Regeringen föreslår därför i denna proposition att anslag anvisas på statsbudgeten för att betala den riskbaserade garantiavgiften. Enligt detta förslag synliggörs det statliga åtagandet på statsbudgeten och garantin är invärderad enligt den nya garantimodellen(se vidare avsnitt 5.7.2 och 6.7.2). Svenskt Isbrytarkonsortium KB äger isbrytaren . Konsortiet bildades i samband med byggandet av och en statlig garanti på utfärdades efter bemyndigande av . Garantitiden löper t.o.m. varefter har rätt att köpa av konsortiet. Garantiavgiften uppgår till av det garanterade beloppet. Regeringen kommer att vidta åtgärder så att garantin hanteras enligt garantimodellen fr.o.m. (se även avsnitt 7.4) Statens garantiåtaganden till behöver omvandlas för att kunna hanteras i enlighet med garantimodellen. Re- geringen kommer därför att ersätta de ekonomiska förpliktelser staten har i form av garantiförbindelser från att ingå i Svenska garantifond med garantier från uppgående till , där utställda garantier har en löptid . Garantiförbindelsen förnyas årsvis på så sätt att förbindelsen vid vart tillfälle har en löptid av . skall debiteras en riskavspeglande avgift för garantin. Avgiften kommer att föras till garantireserv, och eventuella infrianden kommer att belasta reserven. beslutade att bilda ett helstatligt projektbolag för att för statens del administrera rättigheter och skyldigheter i . Projektbolaget, A-Banan Projekt AB, svarar bl.a. för vissa av statens rättigheter och skyldigheter i relation till de som genomför . Statens åtaganden är således ansamlade i A-Banan projekt . För att täcka de kostnader som kan uppkomma i A- till följd av statens åtaganden i projektet har och givits rätt att täcka dessa kostnader. Regeringen föreslår i denna proposition att garantin så långt som möjligt hanteras i enlighet med den nya garantimodellen genom att ett infriande av garantin i ett första led belastar garantireserv och i ett andra led till lika stora delar belastar anslaget 36:2 : Administration och . Regeringen föreslår att debiteras en administrativ avgift för garantierna i syfte att täcka administrativa kostnader för garantierna. förvaltar Sky City-anläggningen på och framåt. Alect äger anläggningen och arrenderar fastigheten som anläggningen ligger på av staten. Genom ett optionsavtal har rätt att förvärva anläggningen. har förbundit sig att dels svara för att de förpliktelser fullgörs som följer av LFV AirportCenter AB:s åtagande i förvaltningsavtalet, dels täcka de underskott som kan uppstå till följd av att antingen optionen i optionsavtalet utnyttjas eller att avtalet upphör. Regeringen föreslår i denna proposition att garantin så långt som möjligt hanteras i enlighet med den nya garantimodellen genom att ett infriande av garantin i ett första led belastar garantireserv och i ett andra led . Regeringen föreslår att garantiobjektet debiteras en administrativ avgift för garantierna i syfte att täcka administrativa kostnader för garantierna (se även avsnitt 8.4). 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Verksamhetsområde Väg omfattar väghållning och vägtrafik. Verksamheten syftar till att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. Statens företrädare på central nivå för frågor inom vägområdet är . förvaltar statens vägar. har dessutom ett samlat ansvar, sektorsansvar, för hela vägtransportsystemet. Sektorsansvaret omfattar miljöpåverkan, trafiksäkerhet, tillgänglighet, framkomlighet och effektivitet samt frågor som rör väginformatik, fordon, kollektivtrafik, handikappanpassning, yrkestrafik och tillämpad samhällsmotiverad forsknings-, utvecklings- och demonstrationsverksamhet inom vägtransportsystemet.