prop · GO0394 · 2001-01-01 00:00:00 — Flera remissinstanser pekar på vikten av att störande bakgrundsljud och bakgrundsmusik i radio undviks samt att de som framträder i medierna har ett tydligt och distinkt tal. Flertalet remissinstanser anser också att programföretagens redovisning av hur de samlade insatserna leder till ökad tillgänglighet bör bli bättre. () anser att frågan om uppläsning av textremsan bör få en lösning och att SVT:s regionala nyhetssändningar bör textas. HO anser att grundläggande krav på tillgänglighet bör fastställas i radio- och TV-lagen. Handikappförbundens samarbetsorgan anser att programföretagen, utöver sitt ansvar att göra program tillgängliga för funktionshindrade och att producera program som behandlar olika grupper av funktionshindrades situation, har ett särskilt ansvar för vilken bild som ges av människor med funktionshinder i det egna mediet. anser att konkreta mål för hur många procent av det totala programutbudet som skall vara textat måste anges och att denna andel måste öka . Vidare anser förbundet att kvaliteten på direkttextningen måste förbättras och att också de regionala nyhetssändningarna bör textas. anser det vara viktigt att de möjligheter som den tekniska utvecklingen erbjuder för att förbättra tillgängligheten för synskadade tas till vara. , hörselskadade och språkstörda barn anför i en skrivelse att antalet sändningstimmar med textade och teckenspråkiga program för barn bör öka. Förbundet funktionshindrade med läs- och skrivsvårigheter anför att uppläsning av textremsan skulle underlätta för dess medlemmar att ta del av utbudet. SVT anser att företagets möjligheter att göra programutbudet tillgängligt för funktionshindrade är beroende av praktiska förutsättningar och ekonomiska resurser. SVT anför att man tillsammans med andra parter kommer att intensifiera arbetet med att ta fram långsiktiga och realistiska lösningar beträffande uppläsning av textremsan, syntolkning och andra åtgärder. UR delar utredarens uppfattning om vikten av en ökad andel textade program. Bakgrund: I nu gällande sändningstillstånd anges att företagen är skyldiga att beakta funktionshindrades behov. Program skall även produceras för speciella målgrupper. Genom att utnyttja ny och befintlig teknik skall programföretagen öka möjligheterna för funktionshindrade att ta del av programmen. I fråga om program om och för funktionshindrade får programföretagen sinsemellan fördela ansvaret för olika slags insatser. Vidare skall, enligt anslagsvillkoren, programfö- retagens samlade resurser för detta område vara minst oförändrade i jämförelse med . I beslut om en nationell handlingsplan för handikappolitiken (prop. 1999/2000:79, bet. 1999/2000:SoU14, rskr. 1999/2000:240) har nationella mål samt inriktningen för den svenska handikappolitiken slagits fast. Regeringens bedömning är att insatserna bör koncentreras till tre huvudområden: att handikapperspektivet skall genomsyra alla samhällssektorer, att skapa ett tillgängligt samhälle samt att förbättra bemötandet. Inom kultursektorn bör, enligt regeringen, statens insatser för ökad tillgänglighet för funktionshindrade personer förstärkas. Vidare anges att ett effektivt utnyttjande av ny teknik bör uppmuntras i syfte att förbättra funktionshindrades livskvalitet och möjligheter att delta i samhällslivet. Skälen för regeringens förslag: Riksdag och regering har angett som ett villkor att public service-företagen skall beakta funktionshindrades behov. Public service-företagen är i stort sett ensamma om att särskilt anpassa programverksamheten och göra programmen tillgängliga för funktionshindrade. Regeringen föreslår att programföretagen också fortsättningsvis skall beakta funktionshindrades behov och att insatserna på detta område skall öka. Detta innebär att personer med funktionshinder successivt skall ges ökade möjligheter att ta del av nyheter, information och underhållning via TV och radio. Program bör även produceras för speciella målgrupper. De lösningar som programföretagen väljer för att göra programverksamheten tillgänglig för personer med funktionshinder skall vara av tekniskt hög kvalitet. SVT:s insatser för ökad tillgänglighet för funktionshindrade har i huvudsak bestått av åtgärder för hörselhandikappade i form av teckenspråksprogram och textade program. Inte enbart hörselhandikappade utan även personer med språksvårigheter har stöd av textade program. Regeringen anser att andelen textade program av det totala rikssända utbudet med svenskt ursprung skall öka påtagligt . SVT bör även pröva möjligheten att texta regionala nyhetssändningar. Regeringen föreslår i avsnitt 13.3 att ett engångsbelopp om skall tillföras SVT för för insatser för ökad tillgänglighet för funktionshindrade. Från synskadade har funnits ett önskemål om ökad tillgänglighet genom uppläst textremsa. En sådan åtgärd skulle även underlätta för personer med andra funktionshinder, exempelvis läshandikappade. Frågan om uppläst textremsa är inte helt lätt att lösa. De förslag till tekniska lösningar som presenterats befinner sig fortfarande på utvecklingsstadiet. Detta innebär att det är svårt att förutse vilken lösning som är mest ändamålsenlig. Frågan kan inte heller lösas av enbart SVT. Regeringen kan dock konstatera att SVT har intensifierat arbetet med att ta fram långsiktiga och realistiska lösningar för uppläst textremsa. Regeringen utgår från att detta arbete sker i nära samarbete med representanter för olika grupper av funktionshindrade. SVT bör även samarbeta med distributionsföretag och tillverkare av mottagarutrustning. Regeringen anser att målet bör vara att uppläst textremsa kan erbjudas . För att De tre programföretagen bör, liksom , kunna lösa samarbetet i fråga om tillgängligheten för funktionshindrade genom överenskommelser mellan sig. Programföretagen skall i samband med public serviceredovisningen redovisa till regeringen hur det samlade ansvaret förvaltats. Där bör särskilt redovisas hur ny teknik har bidragit till eller kommer att bidra till ökad tillgänglighet. Vidare bör programföretagens planer för arbetet med att öka tillgängligheten redovisas. 8.5 Programverksamhet för döva inom Regeringens förslag: Villkoren för programverksamhet för döva (tidigare Dövas TV) skall fortsätta att gälla. Utredningens bedömning överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: framhåller att döva har ett stort behov av en utökning av program på teckenspråk. Bakgrund: finansieras SVT:s programverksamhet för döva med TV-avgiftsmedel (prop. 1999/2000:1, utg.omr. 17, bet. 1999/2000:KrU:1, rskr. 1999/2000:87). I samband med denna förändring blev SVT huvudman för verksamheten. var Dövas TV en sektion inom () och finansierades med statsbudgetmedel. Samtliga program producerade vid Dövas TV sändes dock i SVT:s kanaler. Organisationsförändringen föreslogs i samband med en utvärdering av verksamheten som slutfördes . Viktiga skäl till förändringen var att program som sänds av SVT inte bör ha en intresseorganisation som huvudman och att verksamheten bör vara självständig i förhållande till staten. En utgångspunkt var dock att bibehålla det sammanlagda utbudet och ambitionsnivån för sändningarna på teckenspråk. Ett villkor för organisationsförändringen var att den kompetens och de produktionsresurser som fanns inom Dövas TV skulle föras över till SVT. Skälen för regeringens förslag: De föreslagna åtgärderna i avsnittet ovan syftar till att öka funktionshindrades tillgänglighet till programmen i radio och TV. SVT har dessutom ett särskilt uppdrag att producera program som har döva som sin främsta målgrupp. Programverksamheten skall, enligt nu gällande villkor, främst inriktas på att sända nyheter, information och kultur på teckenspråk. Barn och ungdomar bör prioriteras särskilt. Enligt villkoren skall produktionsanläggningarna i användas i minst samma utsträckning som tidigare i den fortsatta verksamheten. Regeringen föreslår att dessa villkor för verksamheten skall fortsätta att gälla. 8.6 Programverksamhet för språkliga och etniska minoriteter Regeringens förslag: Programföretagen skall beakta språkliga och etniska minoriteters intressen. Programföretagens insatser på detta område skall öka. Minoritetsspråken samiska, finska, meänkieli och chib skall inta en särställning. Utredningens bedömning: Utredningen anser att det officiella erkännandet av ett antal minoritetsspråk som kommit till stånd bör leda till att programföretagens ansvar ytterligare understryks. Minoritetsspråket chib bör enligt utredningen ges en särställning i programföretagens uppdrag, motsvarande den som ges samiska, finska och tornedalsfinska. Utredningen anser att företagen, i situationer när allvarliga händelser, såsom stora katastrofer och svåra påfrestningar på samhället, inträffar, bör ha en hög beredskap för att snabbt kunna ge nyhetsservice på såväl de språk man normalt sänder som på andra relevanta språk. Utredningen föreslår att de svenska programföretagen inom ramen för EBU-samarbetet bör söka gemensamma lösningar med andra europeiska public service-företag för små språkgrupper som chib och jiddisch. Utredningen anser vidare att det bör finnas en skyldighet att redovisa hur programföretagens samlade ansvar har förvaltats. Remissinstanserna: Flera remissinstanser pekar på den av beslutade minoritetspolitiken, som bl.a. innebär att samiska, finska, meänkieli (tornedalsfinska), chib och jiddisch erkänns som nationella minoritetsspråk och menar att detta bör leda till ytterligare insatser från public service-företagen. anser att företagen inte uppfyller uppdraget att tillgodose skiftande behov hos landets befolkning. Verket anser att reglerna för public service-företagen när det gäller språkliga och etniska minoriteters behov bör förtydligas. Verket tar också upp frågan om att även SVT bör göra nyhetssändningar tillgängliga på de stora invandrarspråken. anser att antalet sändningstimmar på meänkieli bör öka både i radio och TV. är kritiskt till att så stora delar av sändningarna på finska språket är förlagda till digital radio som inte fått publikt genomslag. Förbundet anser att det finska utbudet i analoga sändningar bör återställas till dess att digitalradion får ett genombrott. När det gäller utbudet i SVT anser förbundet att den finska nyhetsredaktionen bör få egna ekonomiska anslag och en självständig ställning inom SVT. anser att behovet av en samisk radio och TV ur ett urbefolkningsperspektiv bör uppmärksammas. Vidare föreslår att SR och SVT skall åläggas att säkerställa en ökad tillgänglighet till och mångfald i det samiska programutbudet med målsättningen att skapa ett samiskt kvalitetsalternativ. Judiska i anser att utredningen inte i tillräcklig utsträckning utgått från ratificering av konvention om historiska minoritetsspråk. SR delar inte utredningens förslag att frågan om en sameuropeiskt ansvar för chib och jiddisch skulle kunna ske inom ramen för EBU. SVT anser att det är tveksamt att göra uttryckliga preciseringar för de olika minoritetsspråken i sändningstillståndet. Enligt SVT måste sådana preciseringar kopplas till ställningstaganden om ekonomiska resurser. SVT delar utredningens bedömning att företagen bör kunna lämna en tydligare redovisning. UR tillstyrker utredningens förslag att public service-företagen skall redovisa hur man förvaltar det gemensamma uppdraget. Bakgrund: I programbolagens nuvarande sändningstillstånd anges att företagen är skyldiga att beakta språkliga och etniska minoriteters behov. Samiska, finska och tornedalsfinska skall inta en särställning. SR och SVT skall dessutom ta hänsyn till de språkliga behoven hos barn som tillhör språkliga eller etniska minoriteter. I fråga om verksamhet på invandrar- och minoritetsspråk får programbolagen sinsemellan fördela ansvaret för olika slags insatser. Enligt anslagsvillkoren skall företagens samlade resurser för verksamheten vara minst oförändrade i jämförelse med . beslutade att erkänna samer, sverigefinnar, tornedalingar, romer och judar som nationella minoriteter i . fick samiska, finska, meänkieli (tornedalsfinska) chib och jiddisch status som minoritetsspråk (prop. 1998/99:143, bet. 1999/2000:KU6, rskr. 1999/2000:69). Skälen för regeringens förslag: Public service-företagen har ett stort ansvar när det gäller programutbud för språkliga och etniska minoriteter. Det utbud på invandrar- och minoritetsspråk som SVT, SR och UR tillhandahåller är av betydande omfattning. Regeringen anser - i likhet med tidigare - att det finns särskilda skäl som motiverar programservice på samiska i större utsträckning än vad som motiveras av samernas antal. Detta med hänsyn tagen till bl.a. samernas status som ursprungsbefolkning i . Även den finskspråkiga gruppen intar en särställning. Deras rätt till programservice i public service-företagens sändningar måste anses ha en särskild karaktär med hänsyn tagen till såväl de historiska banden mellan och som den finskspråkiga gruppens storlek. Vidare intar meänkieli en särställning i programföretagens programutbud. Den tornedalska befolkningen i anses utgöra en del av ursprungliga inhemska befolkning och dess identitet hänger i hög grad samman med såväl det egna språket som den egna kulturen i övrigt. Den romska befolkningen i uppgår till minst 20 000 personer. Romer har funnits i under en mycket . Det finns ett behov av att språket chib lever vidare genom talad tradition. Vidare finns ett behov av information och nyheter om folkgruppen som är spridd i princip i hela . Även chib bör därför inta en särställning i programföretagens programutbud och romernas situation i skall särskilt uppmärksammas. I regeringens proposition om nationella minoriteter i (prop. 1998/99:143) angavs att en insats för jiddisch liknande den för samiska, finska och meänkieli inte är aktuell då de jiddischtalande i är för få för att motivera att språket får en särställning i public serviceföretagens programutbud. Regeringen kan dock konstatera att det finns ett ökat intresse för språket och det är något som bör avspeglas i programutbudet. Programföretagen bör därför ta hänsyn till det faktum att även jiddisch har status som minoritetsspråk i . Enligt gällande anslagsvillkor skall de samlade resurserna på invandrar- och minoritetsspråk vara minst oförändrade i jämförelse med . Enligt utredningen har SVT och UR successivt ökat de resurser som läggs på invandrar- och minoritetsspråk . SR har dock redovisat svårigheter att leva upp till detta uppdrag. Utredningen har visat att resurserna som läggs på invandrar- och minoritetsspråk minskat successivt och att minskningen enbart drabbat sändningarna på finska och meänkieli. Tillgängligheten till de finska sändningarna minskade på grund av att en stor del av sändningarna sker med digital sändningsteknik. Eftersom det finns få mottagare på marknaden så kan endast ett fåtal lyssna på de digitala finska sändningarna. SR förklarar de minskade resurserna i sina public service-redovisningar med att all programverksamhet inom företaget påverkats av minskad medelstilldelning och kostnader för datorisering och övergång till ny digital produktionsteknik. Enligt SR har dock invandrar- och minoritetsspråken behållit sin andel av de totala resurserna . Det är också värt att notera att SR lägger större resurser och sänder fler timmar på olika minoritets- och invandrarspråk än de övriga programföretagen. SR:s public service-redovisning för visar att resurserna för invandrar- och minoritetsspråken totalt sett har ökat, så även resurserna för programverksamhet på finska. SR har också återställt en del av antalet sändningstimmar på finska jämfört med . SR lever dock inte upp till kraven på att resurserna skall vara minst oförändrade i jämförelse med . Det är inte acceptabelt att resurserna för språkliga och etniska minoriteter minskar. Regeringen föreslår därför att de samlade resurserna till programverksamheten för språkliga och etniska minoriteter skall öka under den kommande tillståndsperioden. Särskilt angeläget är att SR kan säkerställa en ökad tillgänglighet för den finska språkgruppen jämfört med verksamheten under nuvarande tillståndsperiod. Programföretagen bör ta hänsyn till att olika språkgruppers behov kan förändras . Valet av språk i sändningarna bör vara något som, liksom , företagen själva får avgöra. Det är också viktigt att programföretagen utvecklar former för publikkontakter med grupper som representerar olika språkliga och etniska minoriteter. Public service-företagen har ett särskilt ansvar för att kunna sända vid katastrofer eller andra svåra påfrestningar på samhället. Erfarenheter har visat att det är viktigt att olika språkgrupper kan nås av information vid sådana händelser. Programföretagen bör ta hänsyn till detta när man planerar för beredskapen inför sådana situationer (se även avsnitt 11). De tre programföretagen bör, liksom , kunna lösa samarbetet i fråga om programverksamhet för språkliga och etniska minoriteter genom överenskommelser mellan sig. Programföretagen skall i samband med public service-redovisningen redovisa till regeringen hur det samlade ansvaret förvaltats. Programföretagen bör särskilt redovisa förändringar i programproduktionen på samiska, finska, meänkieli och chib samt hur hänsyn tagits till att jiddisch är ett av minoritetsspråken i . Vidare bör programföretagens planer för arbetet med att öka programverksamheten för språkliga och etniska minoriteter redovisas. 8.7 Spegling av hela landet 8.7.1 Decentraliserad organisation : Programföretagen skall ha en decentraliserad organisation som skapar goda förutsättningar för mångfald och självständigt beslutsfattande även på regional och lokal nivå. Den regionala och lokala organisationen skall utformas och ges tillräckliga resurser så att förhållanden i hela landet kan speglas och representeras i programutbudet och att människor från hela landet i stor utsträckning kan delta i programverksamheten. Den andel av allmänproduktionen i och sändningar som produceras utanför skall också under kommande tillståndsperiod uppgå till . Den andel av resurserna för allmänproduktion som förbrukas av enheterna utanför skall behållas på minst nuvarande nivå. Programföretagens redovisning av verksamheten i den lokala och regionala organisationen och av fördelningen av produktionsresurser skall förtydligas. Utredningens bedömning: Utredningen lägger stor vikt vid att programföretagen har en väl utvecklad lokal och regional organisation så att företagen kan bidra till mångfald på lokala och regionala marknader som i allt större utsträckning domineras av ett fåtal aktörer. Sammantaget anser utredningen att det finns anledning att markera att den nuvarande decentraliserade organisationen, både vad gäller dess andel av produktionen och företagens resurser, minst bör upprätthållas. Utredningen anser vidare att programföretagens redovisning när det gäller decentraliserad organisation, produktion och spegling av hela landet, bör förbättras och förtydligas. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser delar utredningens uppfattning att det är viktigt att public service-företagen också i fortsättningen har en decentraliserad organisation och att programproduktion kan ske i hela landet. i anser att det finns en oroande tendens till centralisering av beslutsfattandet inom SVT. anser att programproduktion också fortsatt måste ske i hela landet med bejakande av den regionala särarten. menar att den senaste omorganisationen av SVT förefaller ha medfört att regionernas inflytande överlag har minskat. delar utredarens bedömning att nuvarande nivå på decentraliseringen bör behållas och pekar på vikten av att regionerna har goda möjligheter att självständigt utveckla programprojekt. Såväl SR som SVT anser att riktlinjerna på detta område bör hållas mer allmänt formulerade och mer i princip ta sikte på att företagen skall ha en bred och mångsidig spegling av hela landet. SVT kritiserar kravet på att av allmänproduktionen skall ske utanför . SVT menar att villkoret är regionalpolitiskt och att det kan leda till att produktion som kräver stora resursinsatser i förhållande till sändningstid koncentreras till . Också SIF-klubbarna vid , , UR och RIKAB anser att dagens krav är alltför detaljerade, men menar att det är viktigt att markera att programföretagen behåller kanaler och distrikt lika väl utspritt över landet som . Bakgrund: Programföretagen har successivt givits större frihet att själva avgöra hur verksamheten skall vara organiserad. Fr.o.m. den tillståndsperiod som började gälla bestämmer programföretagen själva över utformningen av respektive distriktsorganisation. En förutsättning är emellertid att verksamheten är organiserad så att förhållandena i hela landet kan speglas och att en stor del av allmänproduktionen sker i decentraliserade former. Under innevarande tillståndsperiod gäller dessutom att den del av allmänproduktionen i SVT:s och SR:s rikssändningar som produceras utanför skall öka till . Ökningen skall i första hand ske genom ökat anlitande av fristående producenter och genom utomståendes medverkan. Skälen för regeringens förslag: Radio och TV i allmänhetens tjänst har en mycket viktig betydelse för mångfalden i det svenska medielandskapet såväl i landet som helhet som på regional och lokal nivå. Även om företagens roll på den nationella nivån är den enskilt mest uppmärksammade och konkurrensen där är mest omfattande, så är public serviceverksamhetens bidrag till mångfalden, relativt andra medieföretag, ofrånkomligen störst genom att förhållanden i hela landet kan speglas och representeras och att människor från hela landet deltar i programverksamheten. Public service-verksamhetens lokala och regionala organisation utgör också en motkraft och bidrar till mångfald och förankring i områden där antalet röster på mediemarknaden annars är litet. För att public service-företagen skall kunna spela denna viktiga roll också i fortsättningen krävs en inriktning på företagens organisation som medger stor mångfald också inom programföretagen. Public service-företagens decentraliserade organisation är en förutsättning för detta. Regeringen anser att en betydande del av programproduktionen således också i fortsättningen skall ske i decentraliserade former. På detta sätt skapas förutsättningar för att programmen präglas av olika perspektiv. Det är därför viktigt att den regionala och lokala organisationen har tillräckliga resurser och att beslutsfunktioner i programfrågor är utformade så att självständighet på dessa nivåer främjas. gäller att programföretagen skall ha en distriktsorganisation med sådan uppbyggnad att förhållanden i olika delar av landet kan speglas. Dessutom gäller för och att av allmänproduktionen skall ske utanför . Såväl SR som SVT lever upp till detta villkor. bedrevs i båda företagen av allmänproduktionen utanför . Denna andel har varit i stort sett i båda företagen. Syftet med de riktlinjer som gäller är att den produktion som sker ute i landet skall spegla lokal och regional särart, dvs. verksamheten skall i verklig mening utgöra en radio och TV i allmänhetens tjänst. skall den lokala och regionala organisationen bidra till mångfalden i programmen, särskilt på nyhets- och kultur- och samhällsområdet, och därigenom utgöra en motvikt till det Stockholmsperspektiv i rikssändningarna som annars hotar att dominera. Villkoret att av allmänproduktionen skall ske ute i landet har både för- och nackdelar. Bland fördelarna är att det fungerar som en garanti för en viss grad av lokal och regional närvaro i public serviceverksamheten och att villkoret är mätbart. Kvoteringar är dock en trubbig metod som kan ge oönskade konsekvenser. Programföretagen har framfört invändningar mot villkorets nuvarande formulering. SVT menar att det kan leda till att produktion som kräver stora resursinsatser, men som ger begränsad sändningstid (volym), koncentreras till . Den programproduktion som sker ute i landet kan istället komma att inriktas på produktionstyper som ger stor sändningstid. Som kravet är formulerat avses volym, dvs.