prop · GP031d14 · 2001-09-20 00:00:00 — 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Förslag till riksdagsbeslut....................................................................................... Lag om ändring i lagen (2000:625) om arbetsmarknadspolitiska 2.2Lag om ändring i lagen (2001:486) om ändring i lagen (2000:625) om Statliga insatser inom politikområdet .................................................. Insatser utanför politikområdet ........................................................... Analys och slutsatser............................................................................. 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd1 ................ 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader1 .......... 22:4 Särskilda insatser för arbetshandikappade ................................... 22:5 Rådet för Europeiska socialfonden i ............................... 22:6 Europeiska socialfonden m.m. för ............. 22:8 Bidrag till administration av grundbelopp till icke anslutna....... 22:9 Bidrag till ................................................................... 22:10 Bidrag till Stiftelsen ......................... 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 4.9.11 22:11 Bidrag till lönegarantiersättningen............................................. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet............................................................... Härledning av nivån 20022004 ............................................................................... Utgiftsutvecklingen inom politikområdet............................................................... Sammansättning av den öppna arbetslösheten och de konjunkturberoende Kvantitativa verksamhetsmål och 2001........................................ Antalet långtidsarbetslösa och långtidsinskrivna och deras andel av arbetslösa respektive samtliga inskrivna i respektive grupp ................................................ Arbetslivsinriktad rehabilitering, ALT .................................................................... Härledning av nivån 20022004 ............................................................................. Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser...................................................... Härledning av nivån 20022004 ............................................................................. Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser...................................................... Härledning av nivån 20022004 ............................................................................. Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser...................................................... Härledning av nivån 20022004 ............................................................................. Härledning av nivån 20022004 ............................................................................. 4.23 Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden ......................................................... Härledning av nivån 20022004 ............................................................................. Härledning av nivån 20022004 ............................................................................. Härledning av nivån 20022004 ............................................................................. Härledning av nivån 20022004 ............................................................................. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Antal i konjunkturberoende program..................................................................... 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.antar regeringens förslag till lag om ändring ilagen (2000:625) om arbetsmarknadspolitiska program (avsnitt 2.1), 2.antar regeringens förslag till lag om ändring ilagen (2001:486) om ändring i lagen (2000:625) om arbetsmarknadspolitiska program (avsnitt 2.2), 3.godkänner att av inflytande arbetsmarknadsavgifter enligt lagen (1981:691) om socialavgifter får användas för tillsynen av arbetslöshetsförsäkringen, (avsnitt 4.9.1), 4.bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslaget 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd, ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden innebär utgifter på högst 4 (avsnitt 4.9.2), 5.bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslaget 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader, ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden innebär utgifter på högst 3 (avsnitt 4.9.3), 6.bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslaget 22:4 Särskilda insatser för arbetshandikappade, ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden innebär utgifter på högst 6 2005 (avsnitt 4.9.4), 7.bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslaget 22:7 Europeiska socialfonden m.m. för perioden 2006, ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden innebär utgifter på högst 4 2008 (avsnitt 4.9.6), 8.för anvisar anslagen under utgiftsområde 13 Arbetsmarknad enligt följande uppställning: 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader Särskilda insatser för arbetshandikappade Rådet för Europeiska socialfonden i Europeiska socialfonden m.m. för Bidrag till administration av grundbeloppet 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Lag om ändring i lagen (2000:625) om arbetsmarknadspolitiska program Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (2000:625) om arbetsmarknadspolitiska program skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse En kommun får anordna praktik eller annan verksamhet på heltid för arbetslösa ungdomar som inte genomgår gymnasieskola eller liknande utbildning till dess de fyller . Kommunen har rätt till ersättning från staten för sådan verksamhet. Rätten till ersättning gäller under förutsättning att avtal träffas med regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. I ett sådant avtal skall anges de villkor som skall gälla för att ersättning skall lämnas. Kommunen beslutar om vilken er- Kommunen skall till den som del- sättning som skall lämnas till den som tar i verksamheten betala ut ersättning deltar i verksamheten. Denna lag träder i kraft . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 2.2Lag om ändring i lagen (2001:486) om ändring i lagen (2000:625) om arbetsmarknadspolitiska program Härigenom föreskrivs att 4 § lagen (2000:625) om arbetsmarknadspolitiska program i stället för dess lydelse enligt lagen (2001:486) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Den som är berättigad till ersättning enligt lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring har vid deltagande i verksamhet som anordnas av kommunen enligt 3 § rätt till aktivitetsstöd. Kommunen skall till den som tar del av verksamhet enligt 3 § och som uppbär försörjningsstöd enligt 4 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453) när han eller hon börjar delta i verksamheten utge ersättning med ett belopp som motsvarar försörjningsstödet. Detsamma skall gälla beträffande den för vilken fattas beslut om sådant försörjningsstöd som avses i första stycket under tid som han eller hon deltar i verksamheten. Kommunen skall till deltagare Kommunen skall till deltagare som inte erhåller ersättning enligt som inte erhåller ersättning enligt första eller andra stycket betala ut första eller andra stycket betala ut Ersättningen enligt andra och tredje stycket skall benämnas utvecklingsersättning. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Utgiftsområdet omfattar politikområdet Ar- betsmarknadspolitik. Tabell 3.1 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet Miljoner kronor (löpande priser) Totalt för utgiftsområde 13 Arbetsmarknad 1Avser endast de anslag som under fanns upptagna under utgiftsområdet. 2Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen . Utgiftsområdesramen utökades med 2001 till följd av att anslag som tidigare fanns upptagna under det dåvarande utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv överfördes till utgiftsområdet. Redovisning av utgiftsutvecklingen görs under politikområdet Arbetsmarknadspolitik avsnitt 4.2. Tabell 3.2 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Överföring till/från andra 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Bidragen under utgiftsområdet redovisas i huvudsak som anslag på statsbudgetens utgiftssida. finns dock även stöd på statsbudgetens inkomstsida i form av särregler i Detta betecknas som saldopåverkande skatteavvikelse. Anställningsstöd lämnas i form av en skattekreditering på arbetsgivarens skattekonto och innebär minskade skatteintäkter på budgetens inkomstsida. Detta stöd beräknas medföra skattekreditering om 2002. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Politikområdet omfattar platsförmedling, arbetsmarknadspolitiska program, bidrag till arbetslöshetsersättning, särskilda insatser för arbetshandikappade samt lönegarantiersättning som skall ersätta arbetstagarnas lönefordringar vid arbetsgivarens konkurs. Tabell 4.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet Miljoner kronor (löpande priser) iska socialfonden samt bidrag till och Stiftelsen . Därutöver omfattar politikområdet förvaltningskostnader för (), (), Rådet för Europeiska socialfonden i samt AMV:s avgiftsfinansierade tjänster Arbetslivstjänster och . 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivi- 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga 22:4 Särskilda insatser för arbetshandikappade 22:5 Rådet för Europeiska socialfonden i 22:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden 2000- 22:8 Bidrag till administration av grundbeloppet 22:10 Bidrag till Stiftelsen 22:11 Bidrag till lönegarantiersättning 1Avser endast de anslag som under fanns upptagna under utgiftsområdet. 2Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen . Inkluderar även de under uppförda anslagen 22:6 Europeiska socialfonden m.m. för om samt 22:13 om . Dessa anslag upphör . 3Inkluderar utgiftsprognoser för de under uppförda anslagen 22:6 Europeiska socialfonden m.m. för samt 22:13 på respektive . Dessa anslag upphör . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Utgifterna inom politikområdet är konjunkturberoende och styrs i huvudsak av utvecklingen av den öppna arbetslösheten, omfattningen av de arbetsmarknadspolitiska programmen, ersättningsnivåerna inom arbetslöshetsförsäkringen och aktivitetsstöden samt antalet företagskonkurser. Den fortsatt positiva utvecklingen på arbetsmarknaden gjorde att utgifterna minskade kraftigt jämfört med till följd av ett mindre antal öppet arbetslösa och deltagare i arbetsmarknadspolitiska program. Denna utveckling har fortsatt . Förändringen av politikområdesramen jämfört med ekonomiska vårproposition förklaras i huvudsak av att utgifterna för arbetslöshetsersättning beräknas bli lägre på grund av att antalet ersättningsdagar per arbetslös minskat. De genomsnittliga ersättningsnivåerna har dock ökat och beräknas öka ytterligare främst genom höjda ersättningsnivåer inom arbetslöshetsförsäkringen från . Motsvarande ökningar har även skett för aktivitetsstöd. Därutöver har den lägsta ersättningen vid aktivitetsstöd höjts till per dag 2001. Den lägsta ersättningen vid aktivitetsstöd kommer stegvis att höjas för att 2003 uppgå till per dag. gäller samma mål som för innevarande budgetår. en väl fungerande arbetsmarknad med full sysselsättning och god ekonomisk tillväxt. För angavs följande övergripande mål för arbetsmarknadspolitiken: hålla nere vakanstiderna för lediga platser, motverka långa tider utan reguljärt arbete, medverka till att underlätta och stimulera omställning och därigenom öka flexibiliteten på arbetsmarknaden. För innevarande budgetår gäller en ny struktur med indelning i politikområden. Den nya indelningen i politikområden har inte inneburit någon förändring av arbetsmarknadspolitikens uppgifter. Målet för arbetsmarknadspolitiken uppnås genom en effektiv matchning mellan arbetssö- kande och lediga arbeten tillsammans med kompetenshöjande insatser och andra program för arbetslösa. Arbetsmarknadspolitiken skall också bidra till tillväxt och ett konkurrenskraftigt näringsliv i alla delar av landet samt skapa förutsättningar för flexibilitet, trygghet, delaktighet och jämställdhet mellan kvinnor och män i arbetslivet. Könsuppdelningen på arbetsmarknaden skall motverkas. Arbetsmarknadspolitiken skall också ligga i linje med EU:s sysselsättningsriktlinjer. Dessa är indelade i fyra huvudområden. Inom varje huvudområde finns riktlinjer som anger vad länderna bör göra och i vissa fall finns konkreta mål. Den svenska arbetsmarknadspolitiken ligger väl i linje med EU:s sysselsättningsriktlinjer och i många fall har regeringen en högre ambitionsnivå än vad som fastställs i EU:s sysselsättningsriktlinjer. Hur genomför EU:s sysselsättningsriktlinjer redovisas i handlingsplan för sysselsättning För att uppnå målen är arbetsmarknadspolitikens uppgift att: medverka till att arbetssökande sammanförs med vakanta platser. Uppgiften är arbetsmarknadspolitikens viktigaste och genom en snabb vakanstillsättning kommer arbetsmarknaden att fungera bättre och friktionsarbetslösheten att minimeras, öka de arbetslösas kunskaper. Med ökade kunskaper underlättas omställning på arbetsmarknaden som den enskildes ställning stärks. Därmed minskar även flaskhalsproblematiken, arbetslöshetsförsäkringen skall underlätta och stimulera omställning på arbetsmarknaden, vilket bidrar till en fungerande försörjning av arbetskraft till företag och förvaltningar. Ersättning skall utgå enligt principen om inkomstbortfall av arbetslöshet. stödja dem som har det svårast att få ett arbete. Genom att ta till vara under- och outnyttjade resurser på arbetsmarknaden ökar samhällets gemensamma produktion och därmed tillskottet till den gemensamma försörjningen. Långtidsinskrivna, ofrivilligt deltidsarbetande, äldre långtidsarbetslösa, utrikesfödda arbetslösa eller personer med funktionshinder utanför arbetsmarknaden är alla grupper som inte är fullt utnyttjade resurser på arbetsmarknaden. De arbetsmarknadspolitiska insatserna skall koncentreras till att effektivt matcha arbetssökande mot lediga platser och insatser för att motverka flaskhalsar samt stödja dem som har svårast att få arbete. Insatserna skall präglas av respekt för individen, rättstrygghet och en tydligare arbets- och kompetenslinje. Att öka sysselsättningen och minska arbetslösheten är en prioriterad uppgift och målet är full sysselsättning. Regeringen satte 1996 målet att den öppna arbetslösheten skulle halveras från till vid slutet av 2000. På vägen mot full sysselsättning satte regeringen även upp delmålet om att andelen reguljärt sysselsatta skulle öka från dåvarande knappa till 2004. En fortsatt låg arbetslöshet och en ökning av sysselsättningen är också viktiga medel för att uppnå regeringens mål att halvera antalet socialbidragstagare. SCB:s arbetskraftsundersökningar visar att arbetsmarknaden fortsätter att utvecklas positivt och att målet sannolikt kommer att uppfyllas. Diagram 4.1 Antalet arbetslösa Antalet sysselsatta väntas nu öka med 92 000 personer . Den reguljära sysselsättningsgraden för personer förutses stiga till , mätt som årsgenomsnitt. var den reguljära sysselsättningsgraden . Även om sysselsättningen varierar mycket visar detta att målet om ligger inom räckhåll. Arbetslösheten har legat , vilket är lägre än . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 od var i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program, vilket tillsammans med den öppna arbetslösheten ger ett obalanstal på . En stor utmaning är att skapa förutsättningar för att alla delar av landet och befolkningen ska få del av den positiva utvecklingen. utvecklas arbetslöshet och sysselsättning ojämnt mellan olika regioner och olika grupper av människor. Vissa regioner har en mycket låg arbetslöshet medan andra har en avsevärt högre arbetslöshet. Sysselsättningen ökar i men är fortfarande oacceptabelt låg bland t.ex. invandrare. Diagram 4.2 Antalet sysselsatta står vidare inför stora demografiska förändringar. Antalet personer kommer att minska kraftigt. Om andelen sysselsatta äldre fortsätter att ligga kvar på nuvarande låga nivå beräknas det 2010 vara fler personer som lämnar arbetsmarknaden än som träder in. För att möta detta måste alla människors erfarenhet, kompetens och vilja att arbeta tas till vara. Sysselsättningen måste fortsätta att öka och alla människor måste få möjlighet att ta del av de nya jobben. Arbets- och kompetenslinjen är grunden i den svenska arbetslivs- och arbetsmarknadspolitiken. För att främja en snabb tillsättning av lediga platser och motverka långtidsarbetslöshet och utslagning från arbetsmarknaden prioriteras aktiva insatser före passivt understöd. Det innebär att de som har svårigheter att få eller behålla ett arbete i första hand skall erbjudas utbildning eller andra kompetenshöjande insatser för att öka sina möjligheter till anställning. Dessa insatser tillsammans med en effektiv platsförmedling förbättrar arbetsmarknadens funktionssätt och motverkar därigenom flaskhalsar. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Insatserna måste i än större utsträckning än tidigare inriktas på ett effektivt platsförmedlingsarbete och insatser inom ramen för aktivitetsgarantin för grupper som har svårast att få ett arbete. Förstärkta arbetsgivarkontakter är viktiga såväl i platsförmedlingsarbetet som inom ramen för aktivitetsgarantin. Den könsuppdelade arbetsmarknaden skall motverkas och mångfalden i den svenska arbetskraften skall bättre tas till vara. Inlåsningssamt undanträngningseffekter och konkurrenssnedvridning i de arbetsmarknadspolitiska programmen skall motverkas. Ar- betsgivarnas missbruk av arbetsmarknadspolitiska program måste kraftfullt åtgärdas. En viktig uppgift är också att skapa förutsättningar för en fortsatt god tillväxt genom insatser som ökar arbetskraftsutbudet. Långtidsinskrivna och ofrivilligt deltidsarbetande är grupper som inte är fullt utnyttjade på arbetsmarknaden. finns det många personer som vill arbeta men som står utanför arbetsmarknaden av olika skäl. Det gäller t.ex. många invandrare och personer med funktionshinder. Genom att ta till vara dessa människors kompetens kan ett mycket stort arbetskraftsutbud nyttjas. Genom Amsterdamfördraget lades grunden för EU-ländernas samarbete inom sysselsättningsområdet. Gemensamma målsättningar i form av riktlinjer för sysselsättningspolitiken antas inom ramen för den europeiska sysselsättningsstrategin. Redovisning av hur riktlinjerna verkställs i nationella handlingsplaner för sysselsättning och jämförelser länderna emellan skall leda till att målen uppfylls. EU:s sysselsättningsriktlinjer är indelade i fyra pelare; att förbättra anställbarheten, att utveckla företagarandan, att uppmuntra företagens och de anställdas anpassningsförmåga samt att stärka jämställdheten mellan kvinnor och män. Inom varje huvudområde finns riktlinjer som anger vad länderna bör göra och i vissa fall finns konkreta mål. Europeiska socialfonden skall användas för att stärka stödet för genomförandet av riktlinjerna. Arbetsmarknadspolitiken har främst betydelse för genomförandet av den första pelaren i sysselsättningsriktlinjerna. Även socialfondsinsatserna i , inom bl. a. mål 3, har en stark koppling till sysselsättningsstrategin. Sysselsättningsriktlinjerna har förändrats i vissa avseenden jämfört med riktlinjerna . I likhet är riktlinjer- na sorterade under fyra pelare. Nytt är att besluten från det Europeiska rådets möte i , det s.k. Lissabontoppmötet, har inarbetats och att de bl.a. utgör fem horisontella mål för riktlinjerna. Medlemsstaterna har i dessa bl.a. åtagit sig att uppnå målet om full sysselsättning och att den genomsnittliga sysselsättningsgraden i hela EU skall vara totalt och för kvinnor . Vid toppmötet i enades medlemsstaterna om att sätta ett delmål på totalt och när det gäller kvinnor. Sysselsättningsgraden i var totalt sett och för kvinnor. 4.5.1Statliga insatser inom politikområdet Arbetsmarknadspolitiken är nära relaterad till den ekonomiska politiken. Inom arbetsmarknadspolitiken finns det en rad insatser och program som bidrar till målsättningen om en god ekonomisk tillväxt, ökad sysselsättning och minskad arbetslöshet i alla delar av landet. De arbetsmarknadspolitiska programmen är av central betydelse för att förbättra matchningen på arbetsmarknaden genom bl.a. utbildning eller andra kompetenshöjande insatser. infördes särskilt anställningsstöd, förstärkt anställningsstöd och aktiviteter inom vägledning och platsförmedling som arbetsmarknadspolitiska program. I genomsnitt var drygt 112 600 personer i någon form av konjunkturberoende program . Det var 22 000 personer färre än året innan, se diagram 4.3 och tabell 4.2. Därutöver infördes aktivitetsgarantin inom vilken arbetslösa erbjuds sammanhållande insatser på heltid till dess att de får ett arbete, börjar studera eller lämnar arbetsförmedlingen av andra skäl. Syftet med aktivitetsgarantin är att de som har det allra svårast att få ett arbete skall öka sina möjligheter att få ett jobb och en fastare förankring på arbetsmarknaden. Basen skall vara jobbsökaraktiviteter men även andra arbetsmarknadspolitiska program kan användas. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Diagram 4.3 Antal i konjunkturberoende program Arbetsmarknadsutbildning är efter platsförmedlingen den viktigaste insatsen för att stärka den enskildes möjligheter till arbete som s.k. flaskhalsar på arbetsmarknaden kan motverkas. I genomsnitt deltog drygt 30 000 personer i någon form av arbetsmarknadsutbildning . Efter en period av försöksverksamhet infördes aktivitetsgarantin i hela landet . Aktivitetsgarantin skall minska långtidsarbetslösheten och motverka andelen långtidsinskrivna vid arbetsförmedlingarna. Resultatet bör också vara att rundgången mellan perioder av öppen arbetslöshet och deltagande i program upphör. omfattades drygt 31 000 personer av aktivitetsgarantin. Det genomsnittliga antalet deltagare i övriga arbetsmarknadspolitiska program redovisas i tabell 4.3. I takt med en ökad efterfrågan på arbetskraft har arbetslösheten minskat och sysselsättningen ökat även för personer med utländsk bakgrund. Skillnaderna mellan invandrare och svenskfödda när det gäller arbetslöshet och sysselsättning har visserligen minskat, men är fortfarande oacceptabelt stora. Insatser för att förbättra invandrares arbetsmarknadssituation är därför även fortsättningsvis mycket angelägna, en inriktning som också markerats i Europeiska socialfondens mål 3 och gemenskapsinitiativet Equal. Tabell 4.2 Sammansättning av den öppna arbetslösheten och de konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska programmen 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 ekonomiska vårproposition aviserade regeringen att skulle användas för att öka sysselsättningen bland invandrare. Av dessa medel föreslogs i budgetpropositionen att tillföras anslaget 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader, för kompletterande utbildningsinsatser inom vård och andra bristyrken. I AMV:s regleringsbrev avsattes ytterligare medel för detta ändamål och sammanlagt skulle användas för utbildning av perso- Tabell 4.3 Arbetsmarknadspolitiska program ner med utländsk högskoleutbildning inom olika bristyrken samt för vårdutbildning av arbetslösa invandrare. Den delrapport som AMS lämnade till regeringen visade att länsarbetsnämnderna planerat för sammanlagt cirka 3 400 platser. Olika typer av språkutbildning samt utbildningar inom teknik och vård dominerar. Eftersom utbildningarna inte har hunnit avslutas går det ännu inte att säga något om resultaten. Särskilt anställningsstöd (>57 år) Förstärkt anställningsstöd (4-årsinskr.) Förstärkt anställningsstöd (2-årsinskr.) Vägledningsinsatser utanför aktivitetsgar. Kommunalt program för ungd. Skyddat arbete hos offentlig arbetsgivare Projekt med arbetsmarknadspolitisk inr. Arbetslivsinriktad rehabilitering () **Avser . Källa: AMS statistiktjänst