prop · GO033 · 2001-01-01 00:00:00 — Vid institutet drivs tre forskningsprogram vars teman varit inriktade på strukturanpassning, fattigdom och utveckling ur lokala och globala perspektiv samt samhällsstyrning och det civila samhället i stadsmiljöer. 10.3.6 Forskning inom det migrationspolitiska området Forskningen om asyl och migrationsfrågor bedrivs på en rad olika universitet och forskningsinstitutioner i landet. Stöd till migrationsforskning har givits av forskningsråden. Migrationspolitiken är ett område i snabb förändring beroende på en föränderlig omvärld. Forskning behövs inom en rad migrationspolitiska områden, både som underlag för det politiska beslutsfattandet och som stöd för myndigheternas handläggning. Globaliseringen av våra samhällen innebär att kontaktytorna ökar även mellan utvecklingsländer och industrialiserade länder. Denna process påverkar benägenheten att migrera på olika sätt. Det är därför viktigt med forskning kring de individuella drivkrafterna till migration och den bakomliggande beslutsprocessen. Forskning om konfliktförebyggande insatser kan också öka förståelsen av de bakomliggande orsakerna till påtvingad flykt. Forskning behövs om i vilken mån nationella historiska, politiska, rättsliga och kulturella faktorer påverkar det migrationspolitiska harmoniseringsarbetet inom EU. Forskning av hög kvalitet på det asyl och migrationsrättsliga området är särskilt angeläget och här föreligger ett behov av vidare teoriutveckling som kan sammanföra olika rättsdiscipliner. Slutligen har internationell migration olika ekonomiska effekter både i utvandringssamhällen och i invandringssamhällen. Migration i ett makroekonomiskt sammanhang är därför ytterligare ett viktigt forskningsområde. 10.4 Försvarsforskning 10.4.1 En särskild försvarsforskningsutredning Regeringen förbereder ett samlat försvarspolitiskt riksdagsbeslut . Beslutet förbereds bl.a. genom utredningen (Fö 2000:02) Översyn av forskning och utveckling inom totalförsvaret. Utredningen skall enligt sina direktiv (dir. 2000:14) analysera och lämna förslag till hur nationell och internationell forskning och utveckling skall kunna nyttiggöras som användbar kunskap och praktiska tillämpningar för behov inom totalförsvaret. Arbetet skall bedrivas med utgångspunkt från de senare årens utveckling i omvärlden, ominriktningen av totalförsvaret samt principen om anpassning. Utredningen har redovisat delbetänkandet (SOU 2000:84) Forskning och utveckling för totalförsvaret Kartläggning och probleminventering, och skall redovisa sitt slutbetänkande . Sammanfattningen i delbetänkandet återges i bilaga 3. 10.4.2 Det nationella flygtekniska forskningsprogrammet har tidigare beslutat om det nationella flygtekniska forskningsprogrammet 1993 (prop. 1992/93:170, bet. 1992/93:FöU13, rskr. 1992/93:393), 1996 (prop. 1996/97:5, bet. 1996/97:UbU3, rskr 1996/97:99; prop. 1996/97:1, bet. 1996/97:FöU1, rskr. 1996/97:109) och 1999 (prop.1999/2000:1, bet FöU1, rskr 1999/2000:74). Riksdagsbesluten omfattar tillsammans perioden /94 2000. Statens totala bidrag till finansieringen av programmet har legat på och omfattar totalt för perioden, flygindustrin har bidragit med lika mycket. Målet för programmet är att genom stimulans till forskningsarbete bidra till att svensk flygindustris kompetens och konkurrenskraft utvecklas. Programmet omfattar sådan flygteknisk forskning som är av gemensamt civilt och militärt intresse; projekten inom programmet genomförs i samverkan mellan flygindustri, universitet och högskola samt försvarets forskningsorgan. Programmet leds i samverkan mellan industrin och staten. Regeringen har inför det nu aktuella samlade forskningspolitiska beslutet låtit utvärdera programmet. I utvärderingsrapporten (R 2000:8) lämnas förslag om programmets framtida omfattning, avgränsning, inriktning och styrning. Rapporten har remissbehandlats. Rapporten och remissyttrandena finns tillgängliga i Försvarsdepartementet (dnr Fö2000/1158/MIL). Regeringen bedömer att programmet har bedrivits på ett effektivt sätt och att resultaten av programmet är positiva. Flygindustrin stöder förslagen i utvärderingsrapporten om en fortsättning av programmet. Programmets betydelse från försvars- och näringspolitiska utgångspunkter motiverar enligt regeringen att programmet fortsätts. Regeringen föreslår i budgetpropositionen för (prop. 2000/2001:1 utgiftsområde 6) att programmet skall fortsätta 2003, och att det statliga bidraget till finansieringen av programmet skall var högst . 10.5 Forskning kring sociala frågor, hälso- och sjukvård, folkhälsa m.m. Samhället är statt i snabb förändring vilket påverkar individers och olika gruppers levnads och arbetsvillkor. Kontinuerlig forskning är därför nödvändig för att få kunskap om tillstånd, processer och effekter såväl vad gäller hälsa och social välfärd som välfärdssystemens funktion och effektivitet, varvid jämställdhets- och genusperspektiv är viktiga. Forskning är en förutsättning för att bra välfärdslösningar skall kunna utformas och oönskad utveckling skall kunna motverkas. Kommittén Välfärdsbokslut har i sin delrapport (SOU 2000:3) konstaterat att det finns en hel del kunskapsluckor såväl när det gäller vår bild av hur samhället och arbetsmarknaden fungerar och hur människors levnads och arbetsvillkor gestaltar sig som när det gäller effekter av specifika förändringar eller reformer. Kommittén konstaterar även att det finns besvärande luckor när det gäller statens löpande uppföljning av den kommunala verksamheten. Att förbättra denna uppföljning måste ses som en viktig uppgift framöver, inte minst mot bakgrund av de betydande belopp som staten och kommunsektorn använder inom välfärdsområdet. Kunskaperna om såväl orsakerna till hemlöshet som effekter av gjorda insatser är exempelvis (enl betänkande SOU 2000:14) mycket fragmentariska. Det nya för arbetsliv och socialvetenskap (avsnitt 7.3) kommer att få en central roll i stödet till och utvecklingen av forskningen inom det socialvetenskapliga området och arbetslivsområdet. Angelägna områden kommer att vara forskning kring arbetsmarknad, arbetsmiljö, arbetsorganisation, folkhälsa, barn och familj, handikapp, äldre, migration och etniska relationer, bruk och missbruk av alkohol och andra droger, socialförsäkring, samt, inte minst, allmän välfärdsforskning. Genom att nu arbetslivsforskningen och socialvetenskapen kopplas närmare varandra ökar möjligheterna till en dynamisk utveckling genom potentiella nya infallsvinklar, liksom möjligheterna till kraftsamling kring centrala frågeställningar. Det är viktigt att sammanlänka den allmänna demografiska forskningen med ovan nämnda forskningsområden mot bakgrund av de stora förändringar i befolkningens sammansättning som är att förvänta och som kommer att få ett betydande genomslag på olika områden. Ett exempel är de problem som kommer att uppstå om barnafödandet ligger kvar på en låg nivå eller minskar ytterligare. Det är angeläget att , liksom hälso och sjukvårdens, beslut i ökad utsträckning kan bli evidensbaserade, dvs. bygga på vetenskapligt grundad kunskap om bästa praxis. Former behöver utvecklas för att forskare i ökad utsträckning skall kunna bistå med metodstöd vid primär och landstingskommunalt utvecklingsarbete. Väsentligt är också att det finns forskning som tar ett helhetsgrepp på den kommunala verksamheten och dess betydelse för medborgarna. Det är viktigt att kunna ta tillvara internationella erfarenheter t.ex. inom ramen för det s.k. initiativet. Forskning om folkhälsa Ett för samhället strategiskt och viktigt område är forskning om folkhälsa. Folkhälsoforskning är tvärvetenskaplig till sin karaktär och innefattar forskning inom såväl det medicinska som det samhällsvetenskapliga området inklusive beteendevetenskaplig forskning. Särskilt angeläget är att genom forskningen finna metoder för hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande verksamhet samt utvärdering av dessa metoder. () har gett stöd till ett stort antal projekt inom folkhälsoområdet vilka representerat ett brett spektrum av tillämpningar. En bra grund för den fortsatta folkhälsoforskningen finns genom det forskningsprogram, "Ojämlikhet i hälsa", som SFR tillsammans med andra finansiärer har tagit fram och som till viss del håller på att förverkligas inom ramen för olika intressenters befintliga resurser. har utomordentligt goda förutsättningar att förstärka sin internationellt framstående position inom folkhälsoforskningen både när det gäller infrastruktur och tillgång till kompetenta forskare. En förutsättning är därvid att vi utnyttjar de fördelar som bl.a. tillgången till unika datamaterial ger. Den epidemiologiska forskningen kan ge viktiga bidrag till folkhälsoforskningen. En viktig arena för folkhälsoforskningen är arbetslivet. Ett problem inom detta område är den brist på kunskap som uppenbarats om orsakerna till samhällets ökade sjukförsäkrings- och förtidspensionskostnader. De ökade arbetsmiljöproblemen verkar särskilt att finnas inom offentlig sektor men ökningen märks också på arbetsmarknaden i sin helhet. Det nya för arbetsliv och socialvetenskap kommer att ha en strategiskt viktig roll för den fortsatta kunskapsutvecklingen som behöver ske på området, som samordnare, forskningsfinansiär och som spridare av forskningsresultat. Regeringen vill i sammanhanget särskilt betona vikten av att rådet kontinuerligt har och kan förmedla en god överblick över forskningsområdet, såväl vad gäller kunskapsluckor som pågående och avslutad forskning och resultat därav. Viktiga områden för folkhälsoforskningen är kost och levnadsvanor, smittskydd, alkohol, narkotika och tobak m.m. I sammanhanget bör nämnas att för arbetsliv och socialvetenskap från övertar ansvaret för att bedöma det fortsatta behovet av forskning om hälsorisker i samband med elektromagnetiska fält. Socialförsäkringsforskning Kommittén Välfärdsbokslut har i sitt delbetänkande (SOU 2000:3) konstaterat att det finns en hel del brister när det gäller forskningen inom det samlade socialförsäkringsområdet. har , efter att tillsammans med SFR ha utrett socialförsäkringsforskningen, ett medgivande från regeringen att inom sitt förvaltningsanslag stödja forskning inom socialförsäkringsområdet med högst . En successiv uppbyggnad av forskarkompetensen har skett och RFV får nu allt fler ansökningar av god kvalitet. Regeringen bedömer att RFV:s satsningar bör utvärderas senast och att RFV och det nya för arbetsliv och socialvetenskap tillsammans bör överväga metoder för att ytterligare stärka forskningen inom socialförsäkringsområdet med beaktande av de övriga satsningar som görs inom folkhälsoforskningen. Forskning kring hälso och sjukvård, allergier, läkemedel m.m. Hälso och sjukvården är en mycket kunskapsintensiv verksamhet i snabb utveckling. En allt större andel av omhändertagandet av patienterna sker i primärvården. Forskning ger ständigt ny kunskap om sjukdomars uppkomst, om metoder för behandling och vård av sjuka, etc. Samhället måste på ett effektivt sätt kunna värdera olika medicinska metoder för att kunna välja de mest effektiva, som metoder som av olika skäl blivit inaktuella kan utmönstras. Användningen av läkemedel utgör en integrerad del av hälso och sjukvården varför forskningen kring läkemedel har stor betydelse inom området. Regeringen har i Nationell handlingsplan för utveckling av hälso och sjukvården (prop. 1999/2000:149) konstaterat att sjukvårdshuvudmännens direkta engagemang i forskningen på hälso och sjukvårdsområdet har varit relativt begränsat. Istället har huvuddelen av forskningen legat inom ramen för de medicinska fakulteternas verksamhet. Därigenom har forskningen i första hand kommit att ses som en fråga för den medicinska professionen och utbildningen, vilket har inneburit att forskningen inte i tillräcklig grad har kunnat bli ett verktyg för att utveckla hälso och sjukvården, och särskilt inte primärvården. Regeringen har därför, som en del i handlingsplanen för hälso och sjukvården, träffat en överenskommelse med om att landstingen skall stärka kunskapsutvecklingen inom primärvården genom stöd till forsknings och utvecklingsarbete samt genom förbättrade möjligheter för personalen till kompetensutveckling och fortbildning. Vid primärvårdsinriktad forskning är det viktigt att uppmärksamma behovet av könsspecifik kunskap om vårdbehov, effekter av olika vårdåtgärder och om vårdorganisationens kvalitet och effektivitet. För att utveckla ett nationellt stöd till kunskaps och kompetensutvecklingen inom primärvården har regeringen också i den nationella handlingsplanen föreslagit att sammanlagt avsätts 2004 för tillskapande av ett familjemedicinskt institut. I handlingsplanen föreslås också fortsatt satsning på FoU-centra inom äldreområdet vilka skall svara för kunskapsutveckling inom såväl äldresjukvård som äldreomsorg (se avsnitt om äldreforskning). När det gäller forskning kring vård och allergifrågor har sedan sin tillblivelse fått en viktig roll på området och har ett väl utvecklat samarbete med framför allt () och . har tagit initiativ rörande inrättande av ett centrum för vårdforskning vid ett universitet med sjukvårdshuvudmännen som medfinansiärer. Målet för detta centrum är att utveckla en god förebyggande hälsovård, en optimal och effektiv vård och behandling samt effektiva vårdnätverk utformade utifrån ett helhetsperspektiv på människan/patienten och dennes familj. Regeringen gör bedömningen att de initiativ som tas på olika håll väsentligt kommer att förbättra förutsättningarna för att utveckla forskning och utvecklingsarbete inom primärvården. Utveckling av nya läkemedel är av stor vikt såväl utifrån ett folkhälsoperspektiv som ur ett industripolitiskt perspektiv. Av de samlade resurser som satsas på utveckling av nya läkemedel har det visat sig att läkemedelsföretagen satsar alltmer på läkemedel med breda målgrupper. Mot denna bakgrund bör ett viktigt mål för det offentliga vara att stödja även forskning på läkemedel som riktar sig till "smala" befolkningsgrupper, och där kommersiella vinstintressen inte är lika givna. I sammanhanget bör även nämnas att forskning om nya läkemedel är en stor fråga inom EU. Inom EU:s femte ramprogram för forskning finns ett särskilt program (Quality of Life and Management of Programme) där projekt med anknytning till läkemedelsforskning kan ansöka om bidrag. Forskning kring barn och familj kring barn och familj bedrivs utifrån många olika utgångspunkter, t.ex. sociala, pedagogiska, psykologiska och medicinska, och ligger sammantaget på en relativt medelsnivå. SFR har i sin forskningsstrategi fört fram en idé om ett stort longitudinellt datainsamlingsprojekt, olivträdsprojektet", som skulle kunna innebära radikalt förbättrade möjligheter att bedriva en bred tvärvetenskaplig forskning kring barn och deras familjer. SFR:s tanke med "olivträdsprojektet" är att det skall vara ett långsiktigt och tvärvetenskapligt projekt som omfattar ett stort antal individer ända från födelsen. Mot denna bakgrund bör projektet inte drivas av någon enskild institution eller enskilt forskningsråd utan hör lämpligen hemma under . Eftersom projektet är tänkt att pågå och kan uppfattas som integritetskänsligt konstaterar SFR att det först krävs noggranna vetenskapliga överväganden och en bred politisk diskussion. Handikappforskning I propositionen Från patient till medborgare en nationell handlingsplan för handikappolitiken (prop. 1999/2000:79) konstaterades att den socialvetenskapligt inriktade handikappforskningen är av alltför ringa omfattning och att det saknas en god överblick över kunskapsbehovet. hade då tidigare i sitt delbetänkande När åsikter blir handling (SOU1998:16) bl.a. noterat att det mycket sällan finns forskning utifrån funktionshindrade personers eget perspektiv och så gott som aldrig forskning som utgår från de rättigheter funktionshindrade har i egenskap av medborgare. SFR har gjort en inledande kartläggning av svensk handikappforskning som utvärderas. Resultatet av denna kommer att beredas av det nya för arbetsliv och socialvetenskap och regeringen har för avsikt att ge det nya rådet i uppdrag att i samråd med andra berörda finansiärer utarbeta ett nationellt forskningsprogram. Regeringen har i den nationella handlingsplanen för handikappolitiken aviserat sin avsikt att föreslå att medel skall tillföras för att permanent förstärka handikappforskningen med och ytterligare . Detta kommer regeringen också att föreslå i budgetpropositionen för . Alkoholforskning Den svenska alkoholpolitiken har främst med anledning av vårt EU medlemskap genomgått många förändringar och står nu inför nya utmaningar. I propositionen Vissa alkoholfrågor, m.m. (prop 1998/99:134) konstaterades att alkoholforskningen behöver utvecklas och stimuleras. Det har därför varit viktigt för regeringen att initialt stödja det nybildade tvärvetenskapliga och drogforskning (SoRAD) så att dess verksamhet kan utvecklas. Eftersom en försvagning av vissa delar av de traditionella svenska alkoholpolitiska instrumenten är ett faktum så måste dessa ersättas av intensifierade preventiva insatser som lika effektivt kan förebygga alkoholskador. Därför är det angeläget att få igång en förstärkt forskning kring effekter av olika preventiva insatser. Det är också viktigt att prioritera insatser som på olika sätt syftar till att följa utvecklingen av konsumtionsmönster, alkoholskador och alkoholprevention mot bakgrund av ändrade införselregler och skattesatser. Fördjupade studier av alkoholkonsumtionens utveckling i olika målgrupper och olika alkoholkulturer blir speciellt viktig framöver liksom att studera ungdomars alkoholvanor och hur deras attityder och beteenden visavi alkohol utvecklas, sprids och påverkas av förändringen. Även gemensamma forskningsprojekt med andra EU länder för att genomföra länderjämförande undersökningar vad gäller alkoholproblemens omfattning och utveckling blir viktigt framöver. Regeringen avser att återkomma till frågan om alkoholforskningen i den handlingsplan för alkoholområdet som planeras föreläggas . Äldreforskning Genom den höga prioritet som givits äldrefrågorna tillförs den av SFR stödda äldreforskningen åren 1999 2001 successivt i höjd resursnivå. Medelstillskottet används bl.a. för satsningar på forskartjänster, programstöd, en särskild levnadsnivåundersökning bland äldre samt inrättandet av två nationella om äldre och åldrande. SFR:s satsningar kompletteras av den FoU satsning som sker med hjälp av regeringens särskilda initiativmedel på äldreområdet 2001, bl.a. för att utveckla longitudinell forskning inom fyra geografiska områden. Dessutom bidrar regeringen med initiativmedel för att kommuner och landsting tillsammans med universitet och högskolor skall kunna bygga upp och utveckla 15 lokala FoU-centra på äldreområdet. Centrumbildningarna är avsedda att stimulera lokalt förankrad och praktiknära kunskapsutveckling inom både äldreomsorg och äldresjukvård. Regeringen har bedömt att det är angeläget att den statliga satsningen kan förlängas 2004 och har därför i Nationell handlingsplan för utveckling av hälso och sjukvården (prop. 1999/2000:149) föreslagit att sammanlagt ytterligare avsätts för detta ändamål. Även stöder forskning som gäller vården av de äldre med inriktning mot klinisk praktisk vård och omsorgsforskning. I detta innefattas även forskning om de äldres närstående vårdare. Regeringen bedömer att de pågående strukturella satsningarna på äldreområdet sammantaget innebär högst väsentligt förbättrade förutsättningar för den svenska äldreforskningen. 10.6 Forskning för skolväsendet Regeringens bedömning: Regeringen föreslår i budgetpropositionen för en förstärkning av Statens skolverks forskningsanslag. Skälen för regeringens bedömning: Skolan är en plats där kunskap inhämtas, lärande äger rum, där lusten för livslångt lärande skapas och där grunden för framtiden läggs. Skolbarnomsorgen, förskoleverksamheten, och gymnasieskolan omfattar över två miljoner barn och unga. Kvaliteten i förskoleverksamhet och skolbarnomsorg, skola och vuxenutbildning är därför avgörande för som kunskapsnation. genomgick det svenska utbildningsväsendet de största och snabbaste förändringarna . Ansvaret för förskolan, skolan och vuxenutbildningen decentraliserades genom en radikal förskjutning av ansvarsfördelningen mellan stat och kommun. Förändringarna inom skolsystemet och i samhället har medfört ökade krav på förskolan, skolan och vuxenutbildningen. Decentraliseringen och den målstyrda skolan ställer krav på en hög professionell nivå. Det är därför viktigt att stärka skolpersonalens vetenskapliga kompetens genom att möjliggöra deras deltagande i relevanta forsknings- och utvecklingsprojekt. En kontinuerlig dialog mellan forskningens företrädare och ansvariga för skolväsendet är en viktig förutsättning för skolväsendets kunskapsutveckling. Skolan behöver aktivt medverka i att ta fram nya forskningsfrågor och forskningsområden och delta i den kunskapsprocess som aktivt forskningsarbete innebär. Forskningsaktiviteten inom och för skolväsendet behöver dessutom kraftigt höjas och breddas, brister och underförsörjda områden identifieras och insatser vidtas för att öka kunskapen. Regeringen har skapat goda förutsättningar för en förstärkt utbildningsvetenskaplig forskning genom förslagen i propositionen En förnyad lärarutbildning (prop. 1999/2000:135) där föreslås till detta område . har fått ett vidgat ansvarsområde . För att kunna möta en mångfald av framtida utmaningar, såväl avseende innovationsspridning genom utbildning som i form av en utbildningsvetenskaplig grund för utbildar- och ledaryrken behövs förstärkta resurser. Skolforskningen skall bidra till att utveckla skolväsendet i överensstämmelse med samhällets behov och förse skolsystemet med en systematisk kunskapsgrund. Regeringen föreslår därför i budgetpropositionen en förstärkning av sektorsforskningen för skolväsendet samt återkommer med en precisering beträffande uppdrag i detta avseende. 10.7 Lantbruksvetenskaplig forskning Areella näringar - utveckling och omvärld De areella näringarna (jordbruket, trädgårdsbruket, skogsbruket, fisket och vattenbruket samt rennäringen) med därtill knutna industrisektorer är av stor betydelse för samhällsekonomi, sysselsättning och regional utveckling. Dessa näringars utveckling i är dock i hög grad beroende av en ekonomisk och politisk omvärld, som ställer betydande krav på utvecklingskraft och anpassningsförmåga. Det är viktigt att näringarna är ekonomiskt bärkraftiga men även att de utvecklas mot ekologisk hållbarhet. De skall dessutom kunna svara mot bl.a. konsumenters krav på säkra och högkvalitativa livsmedel och etiska krav. Allt detta förutsätter betydande forsknings- och utvecklingsinsatser. Jordbrukspolitiken och fiskepolitiken är de enda två inom EU harmoniserade politikområdena. Den förestående östutvidningen av EU, liksom den påbörjade avregleringen av den gemensamma jordbrukspolitiken, är processer som om de inte följs av en medveten utvecklingsstrategi kan få omvälvande följder för det svenska jordbruket. Genom att ytterst baseras på gröna växters och algers infångande av solenergi (fotosyntesen) bidrar de areella näringarna på ett avgörande sätt till att producera förnybara resurser. De areella näringarnas ekologiskt hållbara nyttjande av mark och vatten inbegriper även bevarande och hållbart nyttjande av den biologiska mångfalden, varav en stor del har specifika skötselkrav för att fortleva. De areella näringarna har vidare en viktig roll i arbetet med att sluta kretsloppen av olika näringsämnen. Utvecklingen visar att vi nu gått in i "biologins århundrade", där de genombrott som i snabb takt görs i kunskaperna om arvsmassan väntas få lika revolutionerande betydelse för samhälle och näringsliv som utvecklingen inom IT-sektorn. Denna utveckling kommer med största sannolikhet att ge nya förutsättningar för de areella näringarna som kan få en allt större betydelse i den totala samhällsekonomin, t.ex. genom produktion av förnybara råvaror och bioenergiproduktion.