prop · GP031d17 · 2001-09-20 00:00:00 — Detta har bidragit till att antalet personer, födda i , som återvänder från utlandet ökat mer än antalet utflyttande. minskade exempelvis antalet utvandrade civilingenjörer jämfört med föregående år och ökade antalet återvändande från utlandet. Trots stor efterfrågan på arbetskraft finns det fortfarande många invandrare utan arbete. Många av dem har en högskoleutbildning, som ofta behöver kompletteras eller har en kortare utbildning än den som arbetsgivarna kräver. Det svenska utbildningsväsendet är starkt engagerat i att på olika sätt bidra till att invandrare får en bättre förankring i samhället. Resultat i ett nationellt perspektiv Efter de senaste årens stora ökning har det totala antalet inskrivna barn i förskoleverksamhet och skolbarnomsorg minskat , i synnerhet inom familjedaghemmen. Den totala kostnaden för förskolan, familjedaghemmen och fritidshemmen beräknas uppgå till , varav förskolan utgör två tredjedelar. Kostnaden per barn har totalt sett ökat då den sammanlagda kostnaden inte sjunkit i samma takt som antalet inskrivna barn. Ökningen av antalet barn per årsarbetare inom förskole- och fritidsverksamheten har stagnerat och inneburit att trenden mot minskad personaltäthet brutits. Enligt en studie av har av barnen i åldersgruppen tillgång till någon form av barnomsorg och över hälften av barnen i åldersgruppen får klara sig själva när de kommer hem från skolan. Trots att föräldrarna uppgett att de inte är nöjda med den lösningen arbetar kommunerna enligt studien inte särskilt aktivt med att lösa frågorna kring behovet av barnomsorg för barn i åldern . presenterade preliminära siffror på intagningen i gymnasieskolan /02. Enligt dessa uppgifter var av eleverna som slutade inte behöriga att börja på gymnasieskolans nationella eller specialutformade program. För att vara behörig måste eleven ha minst betyget godkänd i svenska, engelska och matematik. har andelen som inte var godkända i dessa ämnen ökat från 8,6 till 10,6 . Det senaste resultatet visar alltså på en mycket liten förbättring jämfört med föregående år. Andelen elever med utländsk bakgrund, som inte hade grundläggande behörighet, var enligt en rapport från (dnr. 2000:1838) dubbelt så hög som i den totala elevgruppen. Andelen elever som avslutat gymnasieskolan har minskat under en följd av år. var det av dem som började skolan som fick slutbetyg . Av de elever som fick slutbetyg var det som hade grundläggande behörighet för högskolestudier (betyget godkänt på kurser som omfattar av de gymnasiepoäng som krävs för fullständigt program). I likhet med visar elever med invandrarbakgrund sämre betygsresultat, när de lämnar gymnasieskolan, än vad som gäller för elevgruppen totalt. I anges att förklaringen till att elever med invandrarbakgrund presterar sämre resultat är skolornas svårigheter att möta elevernas behov på grund av bristande ekonomiska förutsättningar. I vissa fall kan också lärarkompetensen vara ett problem. Det finns dock ett antal av dessa elever som har mycket goda betyg. Flertalet av dem är flickor. Jämfört med tidigare undersökningar visar till skolan att föräldrarna har blivit mer positiva till hur skolan fungerar. Eleverna uppges enligt samma rapport trivas bättre med sina lärare i skolan . Elever i trivs bättre än elever på gymnasieskolan. Andelen som upplever problem med mobbning har ökat i den senaste undersökningen och det är framför allt elever 79 som anger detta. Enligt eleverna har även stressen ökat i både grund- och gymnasieskolan. I gymnasieskolan är det särskilt flickor på naturvetenskaps- och samhällsprogrammen som känner av stressen. En mycket stor andel av den vuxna befolkningen deltar i någon form av vuxenutbildning. De flesta återfinns inom folkbildningen, där studieförbundens cirkelverksamhet samlade drygt 2,8 registrerade miljoner deltagare (brutto) och där folkhögskolorna hade runt 120 000 deltagare, varav drygt 10 000 inom ramen för . Varje studiecirkeldeltagare kan delta i flera studiecirklar och uppskattningsvis rör det sig om runt 1,8 miljoner personer som går i minst en studiecirkel. Även inom folkhögskolan kan en person vara deltagare i fler än en kurs, framför allt i de korta kurserna vilka svarar för runt två tredjedelar av det totala deltagarantalet. Inom den kommunala vuxenutbildningen uppgick antalet studerande till ca. Ytterligare runt 80 000 studerande återfinns inom bl.a. utbildningsformerna kvalificerad yrkesutbildning, svenska för invandrare och kompletterande utbildningar. Alla studerar dock inte på heltid. Omfattningen och bredden av vuxenutbildningen visar på lärandets folkliga förankring, vilken bidrar till en höjning av den totala utbildningsnivån samt till en stärkt demokrati och en ökad sysselsättning. Antalet elever i vuxenutbildning har varierat . på 1980- talet minskade antalet elever då efterfrågan på arbetskraft var hög. ökade antalet elever vilket kan hänföras till satsningar på kurser för arbetslösa. Antalet elever i vuxenutbildning ökade ytterligare kraftigt i samband med att infördes. som pågått har den totala omfattningen av studie- och yrkesvägledning ökat, vilket bidragit till det höga deltagandet i folkbildningen och vuxenutbildningen. Resultatredovisningen för den högre utbildningen omfattar dels resultatet i förhållande till kvantitativa mål som fastställts för utbildningen, dels hur vissa frågor och särskilda åtaganden behandlats av lärosätena. Utfallet 2000 visar att antalet examina ligger en bra bit över målet för magisterexamen, ganska nära målet för civilingenjörs- och arkitektutbildningarna liksom för apotekarutbildningen men en bra bit ifrån målet för grundskollärare och gymnasielärare. För forskarutbildningen stämmer utfallet totalt väl med målet men varierar mellan vetenskapsområdena. Examinationen bör öka inom tekniskt och naturvetenskapligt vetenskapsområde. I kapitel 7.2 ges en utförligare beskrivning av resultatet i förhållande till uppsatta mål. Här konstateras också att åtskilliga lärosäten inte uppfyllt sitt uppdrag vad avser den grundläggande högskoleutbildningen. Under fick fler än 960 000 personer någon form av studiestöd. Jämfört med är det drygt 30 000 färre personer som har fått stöd. De pågående satsningarna inom både den gymnasiala vuxenutbildningens område och högskoleområdet har inte medfört att efterfrågan på studiestöd ökat . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 ta orsaken till detta är att arbetslösa ansökt om studiestöd i mindre omfattning än beräknat. I det följande sammanfattas här regeringens analys och slutsatser för förskoleverksamhet och skolbarnomsorg, barn- och ungdomsutbildning, vuxenutbildning, högskoleverksamhet och studiestöd i kapitel 4 till 8. Under respektive avsnitt ges en utförligare beskrivning av analys och slutsatser. har i en treårig tematisk studie studerat förskoleverksamheten (and Care Policy) i tolv länder, varav har varit ett. Avsikten med studien har varit att dra slutsatser från de olika länderna för att utröna vilka faktorer som enligt är de mest väsentliga för en barnomsorgspolitik. I om lovordas den svenska barnomsorgen och modellen betraktas som ett internationellt föredöme i praktiskt taget alla avseenden. Reformen om maxtaxa, kvalitetssäkring, allmän förskola och förskoleverksamhet till arbetslösas eller föräldraledigas barn är en av de mest omfattande som gjorts inom barnomsorgsområdet. I de allra flesta kommuner är tillgången till förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg god för barn i åldrarna . Kommunerna uppfyller sina skyldigheter att tillhandahålla barnomsorg för barn till förvärvsarbetande eller studerande föräldrar utan oskäligt dröjsmål. Barngrupperna inom fritidshemmen är dock fortfarande mycket stora. Mot bakgrund av bl.a. detta föreslog regeringen i budgetpropositionen 2002 ett riktat statsbidrag till personalförstärkningar i skola och fritidshem. Reformerna inom området ställer krav på att det finns pedagogiskt utbildad personal i tillräcklig utsträckning för att verksamheterna skall kunna uppfylla de mål som ställs i läroplan och riktlinjer. Behovet av personal kommer att öka, framför allt inom förskolan. har dimensioneringen av barn- och ungdomspedagogiska utbildningar minskat. Mot den bakgrunden kompletterar regeringen nuvarande mål för antalet examinerade lärare så att det nya målet är specificerat för såväl lärare med inriktning mot som lärare med inriktning mot som senare år. (Se vidare avsnitt 7.1.12 under Högskoleverksamhet.) Det fortsatta behovet av och tillgången på lärarutbildade för förskoleområdet kommer 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 att analyseras av och i kommande lärarprognoser. Förväntningarna på skolan är stora. Skolans resultat måste bedömas i ljuset av de mycket höga ambitioner som präglar skolpolitiken. De problem som finns i skolans miljö måste även ses i perspektivet av förändringar som har genomförts under inom en rad olika samhällsområden. Regeringen ser med stort allvar på den brist på förtroende som på alltför många håll fortfarande finns hos allmänhet, föräldrar och lärare för de politiskt ansvariga för skolan och anser att denna utveckling måste brytas. Utbildningen i visar dock goda resultat i förhållande till andra länder, trots de problem som finns. De flesta svenska elever trivs också bra i sina skolor. Det är dock en viktig uppgift för alla som arbetar i skolan eller på annat sätt ansvarar för skolans innehåll att vidta åtgärder för att förbättra måluppfyllelsen och öka trivseln. Skolan kan inte nå sitt mål utan att utveckla kontakterna med omvärlden. En skola, där alla lyckas, bygger på att en nära och långsiktig samverkan mellan olika verksamhetsområden och nivåer i samhället. Inom vuxenutbildningsområdet har betydande insatser gjorts . Dels pågår den särskilda satsningen på utbildning för vuxna, , dels har det bedrivits försöksverksamhet med kvalificerad yrkesutbildning. Försöksverksamheten med kvalificerad yrkesutbildning har varit lyckosam och visat att det är en utbildning som behövs i svenskt utbildningssystem. har därför beslutat om att den kvalificerade yrkesutbildningen blir en reguljär utbildningsform i enlighet med regeringens förslag i propositionen Kvalificerad yrkesutbildning och utvecklingen av vuxenutbildningen (prop. 2000/01:63, bet. 2000/01:UbU14, rskr. 2000/01:197). På grundval av förslagen i propositionen Vuxnas lärande och utvecklingen av vuxenutbildningen (prop. 2000/01:72, bet. 2000/01:UbU15, rskr. 2000/01:229) har beslutat om en strategi som omfattar utvecklingen av hela vuxenutbildningen när upphör som projekt vid utgången av 2002. Den framtida vuxenutbildningen måste kunna möta de enskilda individernas behov av stöd för sitt lärande med utgångspunkt i den enskildes behov och förutsättningar. Utvecklingen av vuxenutbildningen skall därför enligt regeringens uppfatt- ning ske på ett sådant sätt att särskilda insatser vidtas för att möjliggöra utbildning oberoende av social bakgrund eller funktionshiner. Under avsnittet om vuxenutbildningen beskriver regeringen en rad olika insatser för att möjliggöra och stimulera den fortsatta utvecklingen. Antalet studenter i högskolan har fortsatt att öka , men inom ramen för högskolans resurser skulle en betydligt kraftigare expansion rymmas. Regeringen kommer att omfördela medel som lärosätena bedömts få svårigheter att utnyttja. Denna omfördelning möjliggör en kraftfull satsning på utbildning av obehöriga lärare, på nätuniversitetet och på kompletterande utbildning av utländska akademiker. Den nya lärarutbildningen som infördes är ett viktigt led i regeringens strävan att förbättra rekryteringen till lärarutbildningen och examinationen av lärare. Det ökade behovet av utbildade lärare avspeglas i regeringens höjning av examinationsmålen. Genom bl.a. den nämnda satsningen på utbildning av obehöriga lärare gör regeringen den bedömningen att målen skall kunna nås. Regeringen anser att det är av vikt att stimulera nya grupper till högskolan. För att möjliggöra detta föreslår regeringen att en rekryteringsdelegation inrättas för att stimulera rekryteringsaktiviteter vid universitet och högskolor. En viktig uppgift för delegationen är att stödja insatser för att underlätta övergången till högskolan. Regeringen avser att noga följa delegationens arbete. En föränderlig arbetsmarknad ställer krav på kompetent och välutbildad arbetskraft. och högskolor har börjat ett aktivt arbete med att möta behoven av det livsvida och det livslånga lärandet. Även om kommit långt i internationella jämförelser bör enligt regeringens bedömning universitet och högskolor fortsätta att utveckla sin roll i det livslånga lärandet. Regeringens satsning på uppbyggnad av ett nätuniversitet bör ses som ett led i detta arbete. Ett modernt kunskapssamhälle ställer stora krav på välutbildad arbetskraft. Detta krav avser också de forskarutbildade. Examinationen i forskarutbildningen har fördubblats den senaste tioårsperioden. För att tillgodose de behov som finns på arbetsmarknaden bör examinationen öka ytterligare. Det bör därför enligt regeringen vara möjligt att anta personer till licentiatexamen och det bör vara möjligt att bedriva deltidsstudier inom forskarutbildningen. Insatserna inom studiestödssystemet har bidragit till att det har varit möjligt att rekrytera studerande till de utbildningsplatser som utbildningsväsendet erbjuder. Utvärderingen av har t.ex. påvisat att studiestödet kan ha stor betydelse för att få kortutbildade att påbörja studier. Efterfrågan på studiestöd står i nära relation till tillgängliga medel med undantag för vuxenstudiestöden. Den minskande arbetslösheten kan antas ha påverkat efterfrågeutvecklingen, vilket medfört att medelsförbrukningen understiger tillgängliga medel. har gymnasieelevernas ekonomiska situation försämrats. Regeringen föreslog därför ekonomiska vårproposition att studiebidraget till studerande utökas . Med anledning av de förslag som regeringen har presenterat i propositionen Vuxnas lärande och utvecklingen 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 av vuxenutbildningen (prop. 2000/01:72) avser regeringen att återkomma med förslag om särskilt studiemedel för vuxna. () granskar myndigheternas årsredovisningar och delårsrapporter. Inom politikområdet har , och erhållit invändning i revisionsberättelsen avseende årsredovisningen för . För dessa myndigheter har RRV även lämnat revisionsrapport. Dessutom har RRV lämnat revisionsrapport beträffande , i skolan, och Internationella programkontoret. Regeringen har beslutat om åtgärder med anledning av RRV:s iakttagelser. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 4 Förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg Maxtaxa och allmän förskola Regeringens proposition Maxtaxa och allmän förskola m.m. (prop. 1999/2000:129) behandlades av (2000/01:UbU5, rskr. 2000/01:46). Reformen innebär att barn till arbetslösa föräldrar fr.o.m. , omfattas av kommunens skyldighet att anordna förskoleverksamhet. Det regleras i 2 a kap. 6 a § skollagen (1985:1100). Vi- dare innebär reformen att barn till föräldralediga fr.o.m. omfattas av samma kommunala skyldighet. Detta regleras i 2 a kap. 6, b § skollagen. införs maxtaxan inom förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen. Maxtaxan är frivillig för kommunerna att anordna och regleras i förordningen (2001:160) om statsbidrag till kommuner som tillämpar maxtaxa inom förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg. De kommuner som inför maxtaxa är berättigade till statsbidrag för att kompensera för intäktsbortfall. De är också berättigade till medel för kvalitetssäkring, som kan användas för personalförstärkningar och kompetenshöjning av personal. Detta regleras i förordningen (2001:161) om statsbidrag för kvalitetssäkrande åtgärder inom förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg till kommuner som tillämpar maxtaxa. införs den allmänna förskolan för alla barn . Förskolan skall vara avgiftsfri minst . Regeringen har i den ekonomiska vårpropositionen beräknat medel för att införa förskoleverksamhet för barn till arbetslösa eller föräldralediga föräldrar, maxtaxa, kvalitetssäk- ringsmedel samt medel för den allmänna förskolan. Kostnaden för reformen beräknas till 2001, 2002 och . Regeringen kommer att ge i uppdrag att administrera och följa upp reformen om maxtaxa, allmän förskola m.m. Uppföljningen skall bl.a. omfatta en analys på kommunnivå av de samlade ekonomiska effekterna av maxtaxan och kvalitetssäkringen. skall vidare följa upp de delar av reformen som avser förskoleverksamhet för barn till arbetslösa eller föräldralediga samt den allmänna förskolan. I första hand skall uppföljningen avse i vilken utsträckning den ökade tillgängligheten till förskoleverksamhet utnyttjas av barnfamiljerna. Den allmänna förskolan som skall erbjudas barn fr.o.m. höstterminen det år då de fyller skall följas upp vad avser utnyttjandegrad för olika typer av barnfamiljer samt hur verksamheterna organiseras. Regeringen fäster också stor vikt vid kvalitetsfrågorna, t.ex. barngruppernas storlek, personaltätheten och utbildningsnivån hos personalen. Uppdraget skall redovisas delvis och därefter delvis av . som uppdraget pågår skall jämförelser mellan åren göras. Slutredovisning skall lämnas . Inom ramen för storstadspolitiken har anvisat medel för att förstärka utbildningen i storstadsregionerna. Satsningen omfattar förskola i socialt utsatta bostadsområden, medel för 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 språkutveckling i skolan samt en satsning på praktikanskaffning för vuxna invandrare. Fördelning av medel sker till sju storstadskommuner som tecknat lokala utvecklingsavtal med staten. Förskolesatsningen innebär att i alla de 24 bostadsområden som ingår i avtalen erbjuds nu samtliga barn i åldern , som står utanför förskoleverksamheten, plats i förskola på deltid. Satsningar har även gjorts i förskolan i syfte att främja barnens språkliga utveckling. Medlen för språkutveckling i skolan syftar till att ge barnen bättre förutsättningar för att nå målen i genom förbättrade språkkunskaper. Insatserna omfattar till största delen metodutveckling samt vidareutbildning av personal men också satsningar på kultur i skolan. har allt färre barn med annat modersmål än svenska fått stöd för att utveckla sitt modersmål i förskolan. Modersmålsstöd och modersmålsundervisning är led i arbetet med att stärka barns och ungdomars personliga och kulturella identitet samt att främja deras utveckling till flerspråkiga individer. Regeringen har gett i uppdrag att belysa organisationen och omfattningen av modersmålsstödet i förskolan. Förutsättningar och hinder för att framgångsrikt kunna bedriva modersmålsstöd i förskolan skall belysas. skall lämna förslag på olika stimulansåtgärder samt på eventuella förordningsändringar. Uppdraget skall redovisas . Resultatredovisning och analys av förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen finns även redovisade i regeringens skrivelse Utvecklingen inom den kommunala sektorn (skr. 2000/01:102). Det totala antalet inskrivna barn i förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg minskade . Det är framför allt inom familjedaghem- men som antalet barn minskar. Andelen inskrivna barn av totalt antal barn fortsätter dock att öka. var av alla barn i åldern inskrivna i förskola eller familjedaghem. De flesta barn i förskoleåldern går i förskolan som 2000 tog emot ca 315 000 barn. Familjedaghemmen tog emot knappt 62 000 barn i åldern . Den totala kostnaden för förskolan beräknas enligt preliminära bedömning till . Kostnaden per inskrivet barn beräknas till i genomsnitt . Jämfört med föregående år har kostnaden per inskrivet barn ökat räknat i fasta priser. Antalet barn har således minskat förhållandevis mer än den totala kostnaden för verksamheten. Den totala kostnaden för familjedaghemmen beräknas minska från 1999 till 2000. Kostnaden per inskrivet barn beräknas till i genomsnitt vilket är jämförbart med föregående år. De senaste årens stora ökning av antalet barn i skolbarnsomsorg har mattats av något. Antal inskrivna barn uppgick till knappt 34 500. Andelen inskrivna barn i åldern ökar dock fortfarande och uppgick till 2000. Den totala kostnaden för fritidshemmen uppgick enligt preliminära beräkning till . Kostnaden per inskrivet barn beräknas till i genomsnitt vilket är en ökning räknat i fasta priser jämfört med . Antalet barn per årsarbetare har ökat kraftigt i förskolan och familjedaghemmen . Ökningen har dock avstannat . uppgick antalet barn per årsarbetare till 5,4 i förskolan vilket är i nivå med året innan. Även inom fritidshemmen har trenden mot minskad personaltäthet brutits. gick det 17,5 inskrivna barn per årsarbetare vilket är en liten minskning jämfört med året innan. Andelen årsarbetare i förskolan med pedagogisk högskoleutbildning uppgick , vilket är densamma som föregående år. Andelen av personalen i fritidshemmen som har pedagogisk högskoleutbildning, främst fritidspedagogutbildning har dock minskat från . I sin rapport nr 203, Barns omsorg, redovisar resultat från en studie gällande barn i Enligt en genomförd enkät har bara av barnen i den åldersgruppen form av skolbarnsomsorg trots att det stora flertalet har förvärvsarbetande föräldrar. Över hälften av dessa barn får klara sig själva när de kommer hem från skolan trots att föräldrarna uppgett att de inte är nöjda med den lösningen. studie visar även att kommunerna inte arbetar särskilt aktivt med att lösa frågorna kring behovet av skolbarnsomsorg för barn i åldern . I de allra flesta kommuner är tillgången till förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg god för barn i åldrarna . Kommunerna uppfyller sina skyldigheter att tillhandahålla barnomsorg för barn till förvärvsarbetande eller studerande föräldrar utan oskäligt dröjsmål. har utvecklingen mot allt större barngrupper avstannat såväl inom förskoleverksamheten som inom skolbarnsomsorgen vilket förmodligen kan vara en positiv effekt av det förbättrade ekonomiska läget för många kommuner. Barngrupperna inom i första hand fritidshemmen är dock fortfarande mycket stora. Mot bakgrund av bl.a. detta föreslog regeringen i budgetpropositionen för ett riktat statsbidrag till personalförstärkningar i skola och fritidshem. Statsbidraget delas ut första gången för /02. Detta statsbidrag bör kunna medverka till att öka personaltätheten inom bl.a. fritidshemmen. Ökat behov av förskollärare Reformen om maxtaxa, allmän förskola m.m. ställer krav på att det finns pedagogiskt utbildad personal i tillräcklig utsträckning för att verksamheterna skall kunna uppfylla de mål som ställs i läroplan och riktlinjer. Personalbehovet kommer att öka framför allt inom förskolan, där volymökningarna sannolikt blir störst när den allmänna förskolan införs 2003. Många kommuner vill dessutom höja de pedagogiska ambitionerna genom att öka andelen förskollärare, där rikssnittet ligger på , men där variationerna är stora i och mellan kommunerna. Enligt finns en efterfrågan på förskollärare som 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 överstiger nytillskottet från utbildningarna med dagens dimensionering. har dimensioneringen av de barn- och ungdomspedagogiska utbildningarna minskat. Antalet sökande till lärarutbildningarna med inriktning mot är högt och överstiger klart antalet utbildningsplatser. Mot den bakgrunden har regeringen kompletterat nuvarande mål för antalet examinerade lärare så att det nya målet är specificerat för såväl lärare med inriktning mot som lärare med inriktning mot senare år. Se vidare avsnitt 7.1.12 under Högskoleverksamhet. Det fortsatta behovet av och tillgången på lärarutbildade för förskoleområdet kommer att analyseras av och i kommande lärarprognoser. uppgift är att aktivt bidra till att de nationella målen för förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen uppnås och att säkra kvalitet och likvärdighet i verksamheterna. har endast ett fåtal av publicerade rapporter berört förhållanden inom förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen. gör i sin årsredovisning bedömningen att man behöver förstärka sin kompetens inom området. Barnomsorgsfrågorna behöver integreras bättre i arbete så att inte ett skolperspektiv dominerar. Svensk förskoleverksamhet i internationell jämförelse