prop · GO03136 · 2001-01-01 00:00:00 — Detsamma gäller skulder i sådan egendom. För en stödberättigad som har sitt boende i särskild boendeform skall det gälla även beträffande privatbostadsfastighet eller bostadsrättslägenhet som utgör permanentbostad för den stödberättigades make. Utredningens förslag: Utredningen föreslår att äldreförsörjningsstöd inte skall lämnas i det fall den enskildes förmögenhet, undantaget värdet av permanentbostaden, överstiger för gift och för ensamstående . Remissinstanserna: anser att äldreförsörjningsstöd skall kunna beviljas även om förmögenheten uppgår till visst belopp men att avkastningen på förmögenheten skall ingå i inkomstprövningen. anser att värdet av permanentbostaden bör räknas in, då förmögenhet över en viss nivå alltid bör disponeras innan samhällets inkomstprövade stöd kan bli aktuella. anser att de av utredningen föreslagna fribeloppen bör värdesäkras genom att de knyts till någon form av index. anser att de fastlagda fribeloppen slår hårt mot dem som avyttrat sitt permanentboende och mot dem som förvärvat arv samt att fribeloppen bör knytas till den allmänna försäkringens basbelopp. kommun, kommun och anser att nivån på förmögenhetsgränsen bör knyta an till de bedömningar som görs vid prövning av socialbidrag. Skälen för regeringens förslag: Personer som kommer att bli aktuella för äldreförsörjningsstöd är en ålderskategori som lämnat förvärvsaktiv ålder och som endast i begränsad omfattning kan förväntas kunna påverka sin ekonomiska situation. Trots knappa omständigheter är det dock inte ovanligt att äldre människor lyckats spara ihop ett sparkapital. Ett sådant sparkapital har stor betydelse för äldres trygghet. Det ger också utrymme för att klara eventuella utgiftstoppar och förebygger därmed behov av att ansöka om ekonomiskt bistånd hos . Det vore orimligt att kräva att äldre personer som redan lever på marginalen skall behöva använda hela sitt sparkapital innan de kan få äldreförsörjningsstöd. Om avräkning av inkomster skulle göras fullt ut skulle merparten dessutom behöva ansöka om ekonomiskt bistånd hos så snart oförutsedda utgifter uppkommer, vilket i sin tur skulle motverka syftet med reformen. Då äldreförsörjningsstödet kan anses vara ett alternativ till försörjningsstöd bedöms flertalet av dem som kommer att komma ifråga för stödet inte ha någon förmögenhet. I den mån den sökande faktiskt har det är det dock inte rimligt att helt bortse från detta vid prövning av rätten till äldreförsörjningsstöd. Regeringen föreslår därför att samma regler som föreslagits vid beräkning av förmögenhet i samband med prövningen av rätten till bostadstillägg till pensionärer m.fl. (prop. 2000/01:140) även skall tillämpas vid prövning av rätten till äldreförsörjningsstöd. Det innebär att den förmögenhet som är beräknad med utgångspunkt i den förmögenhetsskatterättsliga lagstiftningen bör ingå i inkomstprövningen och påverka rätten till äldreförsörjningsstöd. Vid inkomstprövningen skall därför ett tillägg om av förmögenhet som överstiger för en ensamstående och med för vardera av makarna räknas in, utöver den på inkomstskatterättsliga grunder bestämda kapitalinkomsten. Vid beräkning av förmögenhet skall dock bortses från privatbostadsfastighet eller bostadsrättslägenhet för vilken bidrag söks. Detsamma föreslås för skulder i sådan egendom. För stödberättigad som har sitt boende i särskild boendeform föreslås att det skall gälla även beträffande privatbostadsfastighet eller bostadsrättslägenhet som utgör permanentbostad för dennes make. 5.7.3 Uppgiftsskyldighet Regeringens förslag: Banker och andra penninginrättningar skall på begäran lämna domstol, eller den allmänna uppgifter om namngiven person när det gäller förhållanden som är av betydelse för tillämpningen av lagen om äldreförsörjningsstöd. Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: tillstyrker utredningens förslag. Skälen för regeringens förslag: För att pröva en ansökan om äldreförsörjningsstöd är beroende av uppgifter dels från den sökande, dels sådana som kassan själv förfogar över. I de fall den sökande uppbär pension har kassan redan de för pensionsprövningen nödvändiga uppgifterna. Den sökande kan även vara berättigad till andra socialförsäkringsförmåner som kan påverka rätten till försörjningsstödet och som kassan har uppgifter om. Vid inkomstprövningen kan även uppgifter från banker och andra penningförvaltande inrättningar ha betydelse. Motsvarande bestämmelser om uppgiftsskyldighet för banker och andra penninginrättningar som finns för prövning av bostadstillägg enligt den föreslagna lagen om bostadstillägg till pensionärer m.fl. (prop. 2000/01:140) föreslås därför införas i lagen om äldreförsörjningsstöd. föreslås således få möjlighet att hämta in uppgifter från banker och andra penningförvaltande inrättningar som rör en namngiven person, om förhållanden som har betydelse för tillämpningen av lagen. 5.8 Ansökan, beslut och utbetalning av äldreförsörjningsstöd 5.8.1 Ansökan om äldreförsörjningsstöd Regeringens förslag: I likhet med vad som skall gälla vid ansökan om bostadstillägg enligt den föreslagna lagen om bostadstillägg till pensionärer m.fl. (prop. 2000/01:140) skall ansökan om äldreförsörjningsstöd göras skriftligt hos och innehålla de upplysningar som är nödvändiga för bedömningen av den stödberättigades rätt till förmånen. Uppgifter om faktiska förhållanden skall lämnas på heder och samvete av den stödberättigade och, om han eller hon är gift, av hans eller hennes make. Utredningens förslag: Överensstämmer delvis med regeringens. Utredningen anser dock att ansökan skall inlämnas personligen. Remissinstanserna: avstyrker förslaget om att ansökan skall lämnas in personligen. i och ställer sig tveksamma till det formella kravet att den enskilde måste infinna sig personligen hos myndigheten för att lämna in en ansökan. i anser att det bör övervägas om personligt besök skall vara nödvändigt för att få äldreförsörjningsstöd. anser att ansökan skall lämnas personligen. Skälen för regeringens förslag: I likhet med vad som föreslås gälla vid ansökan om bostadstillägg enligt den föreslagna lagen om bostadstillägg till pensionärer m.fl. (prop. 2000/01:140) skall den som vill erhålla äldreförsörjningsstöd lämna in en skriftlig ansökan till . Uppgifterna i ansökan skall lämnas på heder och samvete. Ansökningshandlingarna bör utformas så att den sökande blir skyldig att uppge alla de inkomster och ersättningar som han eller hon är berättigad till oavsett om de är beviljade i eller kommer från ett annat land. Vidare skall samtliga tillgångar och skulder anges. bör upplysa om att den i sin utredning förbehåller sig rätten att närmare utreda om någon pensionsliknande förmån kan erhållas från ett tidigare hemland. Ansökningsblanketterna bör utformas så att de kan ligga till grund för både prövning av rätten till äldreförsörjningsstöd och rätten till bostadstillägg samt särskilt bostadstillägg, eftersom uppgifterna i allt väsentligt är desamma. Det bör också klart framgå att stödet endast lämnas vid bosättning i och att utlandsvistelse kan begränsa stödet. I och med att äldre personer kommer att få sin försörjning tryggad genom ett äldreförsörjningsstöd som kan beviljas för en tidsperiod upp till , i stället för genom försörjningsstöd där ansökan görs , kommer kontakten med den utbetalande myndigheten att minska väsentligt. Det innebär att den enskilde kommer att få färre tillfällen att ställa frågor och skaffa sig information om det regelverk som styr utbetalningarna. Då målgruppen i huvudsak är äldre invandrare som kan ha bristande kunskaper i det svenska språket, ställer det särskilda krav på att anpassa informationsinsatserna till denna personkategori. bör därför kontinuerligt säkerställa att de sökande har tillgodogjort sig den information som behövs och vid behov vara behjälplig vid ansökningsförfarandet. Det är viktigt att kassan vid behov anlitar tolk. 5.9 Utbetalning av äldreförsörjningsstöd Regeringens förslag: Äldreförsörjningsstödet skall betalas ut . Årsbeloppet skall avrundas till närmaste krontal som är delbart med tolv. Äldreförsörjningsstödet kan tidigast beviljas från och med ansökningsmånaden och i taget. För tid därefter krävs ny ansökan. Äldreförsörjningsstöd utges till och med den månad då den berättigade avlidit eller rätten till förmånen annars har upphört. Vid utbetalning för förfluten tid till en stödberättigad, vars make fått äldreförsörjningsstöd , skall stödet minskas på sådant sätt att det sammanlagda beloppet motsvarar det äldreförsörjningsstöd som skulle ha betalats ut om det hade funnits beslut om båda stöden. Förslaget till lag om bostadstillägg till pensionärer m.fl. (prop. 2000/01:140) skall kompletteras med en regel om att bostadstillägg enligt den lagen oavsett bostadstilläggets storlek alltid skall betalas ut om äldreförsörjningsstöd betalas ut. Utredningens förslag: Överensstämmer delvis med regeringens. Utredningen föreslår dock att äldreförsörjningsstöd skall kunna utges för högst en månad retroaktivt om det finns särskilda skäl för detta. Utredningen föreslår vidare att äldreförsörjningsstöd på begäran av socialnämnden får betalas ut till annan lämplig person eller till socialnämnden om det föreligger synnerliga skäl. Remissinstanserna: ifrågasätter om det är nödvändigt att inkomma med ny ansökan samt ställer sig frågande till om det är nödvändigt att ompröva beslutet var tolfte månad och anser det önskvärt att finna andra former för att kontrollera bosättningskravet. anser att äldreförsörjningsstödet skall beviljas efter ansökan och avse en period . Däremot avstyrks utredningens förslag att äldreförsörjningsstödet skall kunna utbetalas för högst en månad retroaktivt. Även i avstyrker utredningens förslag att äldreförsörjningsstödet skall kunna utbetalas för högst en månad retroaktivt. och Handikappförbundens samarbetsorgan anser att äldreförsörjningsstödet bör kunna beviljas än 12 månader. bifaller förslaget att äldreförsörjningsstödet skall kunna beviljas i taget, eftersom det minskar administrationen. Skälen för regeringens förslag: Som tidigare nämnts skall äldreförsörjningsstödet tillförsäkra den berättigade en grundläggande försörjning under återstoden av livet. Med hänsyn till att det är fråga om äldre personer vars inkomster inte förändras på samma sätt som för förvärvsverksamma personer torde behovet av att ompröva stödet till följd av ändrade inkomstförhållanden bli mycket begränsat. Efter att nivån på stödet fastställts kommer de ekonomiska förhållandena i regel att vara oförändrade. Mot denna bakgrund skulle äldreförsörjningsstödet i princip kunna betalas ut till den enskilde utan förnyad prövning. Det strider dock mot principerna för ett inkomstprövat försörjningsstöd. Både ekonomiska förutsättningar och familjeförhållanden kan förändras i ett längre tidsperspektiv. En kontinuerlig avstämning bör därför göras. Regeringen anser att en lämplig avvägning innebär att äldreförsörjningsstöd kan beviljas i taget. För tid därefter föreslås att ny ansökan krävs. Äldreförsörjningsstödet skall vidare betalas ut . Årsbeloppet skall avrundas till närmaste krontal som är delbart med tolv. Personer i den aktuella målgruppen som anser sig vara i behov av ekonomiskt stöd för sin livsföring kan när som helst komma in med en ansökan om såväl äldreförsörjningsstöd som ekonomiskt bistånd enligt socialtjänstlagen i dess lydelse enligt regeringens proposition 2000/01:80. Någon risk för att en person skall stå utan medel för sin försörjning kan därför inte anses föreligga. Regeringen anser med hänsyn till detta att det inte finns behov av att betala ut äldreförsörjningsstöd för tid före ansökningstillfället. Äldreförsörjningsstöd skall därför tidigast kunna beviljas från och med ansökningsmånaden. När det gäller utbetalning av äldreförsörjningsstöd till annan än den stödberättigade har det i propositionen Sjukersättning istället för förtidspension (prop. 2000/01:96) föreslagits att motsvarande bestämmelse i lagen (1962:381) om allmän försäkring, 16 kap. 12 § om utbetalning till annan, skall upphöra att gälla . Bestämmelsen har ansetts återspegla en äldre tids förhållanden och värderingar och inte längre fylla någon funktion. Regeringen anser att någon sådan regel inte heller bör införas i lagen om äldreförsörjningsstöd. Äldreförsörjningsstödet skall således endast betalas ut till den stödberättigade. Äldreförsörjningsstödet föreslås utbetalas till och med den månad då den berättigade avlidit eller rätten till förmånen annars har upphört. I likhet med vad som föreslagits gälla i lagen om bostadstillägg till pensionärer m.fl. (prop. 2000/01:140) bör vid utbetalning för förfluten tid till bidragsberättigad, vars make har uppburit äldreförsörjningsstöd , beloppet minskas på sådant sätt att det sammanlagda beloppet motsvarar det äldreförsörjningsstöd som skulle ha utbetalats om beslut om båda ersättningar hade förelegat . Enligt förslaget till lag om bostadstillägg till pensionärer m.fl. skall bostadstillägg som understiger inte betalas ut. Om särskilt bostadstillägg ingår skall dock bostadstillägget alltid betalas ut eftersom det särskilda bostadstillägget är konstruerat på sådant sätt att förmånstagaren aldrig skall hamna på en inkomstnivå understigande en skälig levnadsnivå. Detsamma bör gälla även i de fall äldreförsörjningsstöd betalas ut. För att tillförsäkra detta skall ett tillägg göras i 24 § förslaget till lag om bostadstillägg till pensionärer m.fl. Om särskilt bostadstillägg eller äldreförsörjningsstöd betalas ut skall därmed bostadstillägget oavsett dess storlek alltid betalas ut. 5.9.1 Anmälningsskyldighet Regeringens förslag: Den stödberättigade skall, i likhet med vad som föreslagits i lagen om bostadstillägg till pensionärer m.fl. (prop. 2000/01:140) vara skyldig att utan oskäligt dröjsmål anmäla till om hans eller hennes eller om makens inkomster väsentligt har ökat. Anmälningsskyldigheten skall inte gälla ökad inkomst av kapital eller ökning av förmögenhet. Den stödberättigade skall vidare utan oskäligt dröjsmål vara skyldig att till anmäla om han eller hon byter bostad eller om boendeförhållandena ändras eller om han eller hon ingår äktenskap eller om äktenskapet upplöses. Utredningens förslag: Överensstämmer i stort med regeringens. Remissinstanserna: tillstyrker förslaget. Skälen för regeringens förslag: Den som uppbär äldreförsörjningsstöd skall i likhet med vad som föreslagits i lagen om bostadstillägg till pensionärer m.fl. (prop. 2000/01:140) åläggas en anmälningsskyldighet vid ändrade förhållanden. Anmälningsskyldigheten omfattar väsentligt ökade inkomster för den stödberättigade eller dennes make, om han eller hon byter bostad eller om boendeförhållandena ändras eller om han eller hon ingår äktenskap eller om äktenskapet upplöses. När det gäller förändring av inkomst av kapital och förmögenhet under pågående bidragsperiod föreligger däremot inte någon anmälningsskyldighet. Det beror på att beräkningen av äldreförsörjningsstödet i dessa avseenden bygger på den faktiska inkomsten per året före ansökningsåret. Förändring av inkomst av kapital och förmögenhet under löpande bidragsperiod påverkar inte rätten till och storleken av stödet. I 5 kap. 3 § socialförsäkringslagen (1999:799) finns kompletterande regler om anmälningsskyldighet till vid utlandsvistelse som kommer att gälla i ärenden om äldreförsörjningsstöd (se ovan i avsnitt 5.5 samt 5.5.1). Som tidigare nämnts är det av vikt att kontinuerligt säkerställer att de sökande har tillgodogjort sig den information som behövs i samband med ansökan. Det är särskilt viktigt att information ges om både anmälningsskyldigheten vid ändrade förhållanden och återbetalningsskyldigheten vid felaktigt erhållet stöd. 5.9.2 Återbetalningsskyldighet Regeringens förslag: Har den stödberättigade genom att lämna oriktiga uppgifter eller genom att underlåta att fullgöra en uppgifts- eller anmälningsskyldighet orsakat att äldreförsörjningsstöd har lämnats felaktigt eller med för högt belopp skall besluta om att äldreförsörjningsstödet skall betalas tillbaka helt eller delvis. Detsamma skall gälla om äldreförsörjningsstöd i annat fall lämnats felaktigt eller med ett för högt belopp och den som uppburit stödet har insett eller skäligen bort inse detta. Om det finns särskilda skäl får helt eller delvis efterge krav på återbetalning. Om den stödberättigade enligt beslut av en allmän försäkringskassa är återbetalningsskyldig får avdrag på äldreförsörjningsstödet göras med skäligt belopp. Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: tillstyrker förslaget. Skälen för regeringens förslag: Det finns regler om återbetalningsskyldighet både i lagen (1962:381) om allmän försäkring och i socialtjänstlagen (1980:620). Så bör även vara fallet vid utbetalning av äldreförsörjningsstöd. Har den stödberättigade genom att lämna oriktiga uppgifter eller genom att underlåta att fullgöra en uppgifts- eller anmälningsskyldighet orsakat att äldreförsörjningsstöd har lämnats felaktigt eller med för högt belopp skall kunna besluta om återbetalning av äldreförsörjningsstödet. Detsamma bör gälla om äldreförsörjningsstöd i annat fall lämnats felaktigt eller med ett för högt belopp och den som uppburit stödet har insett eller skäligen borde ha insett detta. bör dock ha möjlighet att helt eller delvis efterge återbetalningsskyldigheten om det finns särskilda skäl. Vid prövningen bör kassan överväga om det belopp som skall återbetalas kan avräknas vid senare utbetalning. Eftersom det är fråga om ett grundläggande försörjningsstöd kan avräkning inte komma ifråga om det innebär att den enskilde blir ur stånd att klara sin försörjning. I de fall den enskilde obehörigen uppbär stöd med angivande av falska uppgifter är det möjligt att väcka åtal mot den misstänkte enligt bestämmelser om t.ex. bedrägeri och yrka återbetalning av obehörigen uppburet stöd. 5.10 Omprövning, ändring, överklagande 5.10.1 Omprövning och ändring av äldreförsörjningsstöd Regeringens förslag: Äldreförsörjningsstödet skall omprövas när något förhållande som bestämmer stödets storlek har ändrats. Äldreförsörjningsstödet får räknas om utan föregående underrättelse när en förmån som betalas ut av den allmänna ändras. Detsamma skall gälla vid ändring av pension enligt utländsk lagstiftning eller av avtalspension eller motsvarande ersättning som följer av kollektivavtal. En ändring av äldreförsörjningsstödet skall gälla från och med månaden efter den när anledningen till ändringen uppkommit. En ändring av äldreförsörjningsstödet skall dock gälla från och med samma månad som den när anledningen till ändringen uppkom, om ändringen avser hela den månaden. Utredningens förslag: Överensstämmer delvis med regeringens. Utredningen föreslår dock att omprövning inte kan ske till den enskildes nackdel. Remissinstanserna: tillstyrker förslaget. Skälen för regeringens förslag: Som tidigare nämnts kan både ekonomiska förutsättningar och familjeförhållanden förändras över tiden. Det är därför rimligt att äldreförsörjningsstödet omprövas enligt samma regler som föreslagits i lagen om bostadstillägg till pensionärer m.fl. (prop. 2000/01:140) när förhållanden som påverkar stödets storlek ändras. Omprövningen bör göras utan ansökan och får ske både när inkomsten ökar och när inkomsten minskar. Äldreförsörjningsstödet får omprövas utan föregående underrättelse när förmån som betalas ut av den allmänna , t.ex. utgående pension, ändras. Detsamma skall gälla för pension enligt utländsk lagstiftning, avtalspension eller motsvarande ersättning som följer av kollektivavtal. Grundprincipen är att en ändring av äldreförsörjningsstödet skall ske månaden efter den månad då förhållandena som påverkar bidraget har ändrats. Ett undantag finns dock, nämligen om de ändrade förhållandena avser hela månaden. Då skall ändringen av äldreförsörjningsstödet gälla från och med den månaden. 5.10.2 Överklagande m.m. Regeringens förslag: Bestämmelserna i 20 kap. 10-13 §§ lagen (1962:381) om allmän försäkring om omprövning, ändring och överklagande av försäkringskassas beslut och domstols beslut skall tillämpas i ärenden om äldreförsörjningsstöd. Utredningens förslag: Utredningen föreslår att motsvarande bestämmelser som i lagen (1962:381) om allmän försäkring om överklagande skall införas i lagen om äldreförsörjningsstöd. Remissinstanserna: tillstyrker förslaget. Skälen för regeringens förslag: De för gängse reglerna om omprövning, ändring och överklagande av beslut enligt 20 kap. 10-13 §§ lagen (1962:381) om allmän försäkring skall gälla även för äldreförsörjningsstödet. Bestämmelserna innebär bl.a. att ett beslut om äldreförsörjningsstöd får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Vid överklagande till kammarrätten krävs prövningstillstånd. beslut om äldreförsörjningsstöd skall gälla om något annat inte föreskrivits i beslutet. 5.11 Övriga bestämmelser Regeringens förslag: Följande bestämmelser i lagen (1962:381) om allmän försäkring skall tillämpas på äldreförsörjningsstödet. 17 kap 1 § om sammanträffande av förmåner, 18 kap. 46-47 §§ om tillsyn, 20 kap 2 a § om provisoriska beslut, 20 kap. 3 § tredje stycket om indragning eller nedsättning, 20 kap. 5 § om preskription, 20 kap. 6 § första stycket andra meningen om förbud mot överlåtelse, 20 kap. 8 § fjärde stycket om utredningsåtgärder, 20 kap. 9 § om uppgiftsskyldighet. Utredningens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens. Remissinstanserna: tillstyrker utredningens förslag. Skälen för regeringens förslag: Äldreförsörjningsstödets handläggning skall i så stor utsträckning som möjligt samordnas med de bestämmelser som försäkringskassorna tillämpar enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring och andra författningar. Regeringen anser att de angivna bestämmelserna skall tillämpas på motsvarande sätt i ärenden om äldreförsörjningsstöd. De angivna bestämmelserna är 17 kap. 1 § om sammanträffande av förmåner, 18 kap. 46 och 47 §§ om tillsyn, 20 kap. 2 a § om provisoriska beslut, 20 kap. 3 § tredje stycket om indragning eller nedsättning av ersättning, 20 kap. 5 § om preskription av bidrag, 20 kap. 6 § första stycket andra meningen om förbud mot överlåtelse av ersättning, 20 kap. 8 § fjärde stycket om utredningsåtgärder, 20 kap. 9 § om uppgiftsskyldighet för statliga myndigheter, arbetsgivare m.fl. 5.12 Sekretessfrågor Regeringens bedömning: Uppgifter om enskilds personliga förhållanden kommer vid handläggningen av ärenden om äldreförsörjningsstöd att omfattas av sekretess enligt 7 kap. 7 § sekretesslagen (1980:100). Utredningens förslag: Utredningen har föreslagit att ett tillägg skall göras i 7 kap. 7 § sekretesslagen (1980:100) som innebär att sekretess även gäller i ärenden enligt lagen om äldreförsörjningsstöd. Remissinstanserna: tillstyrker utredningens förslag. Skälen för regeringens bedömning: Hos gäller enligt 7 kap. 7 § sekretesslagen (1980:100) sekretess för uppgifter om enskilds personliga förhållanden vid handläggningen av bl.a. ärenden enligt lagstiftningen om allmän försäkring, allmän ålderspension, arbetsskadeförsäkring eller handikappersättning och vårdbidrag eller enligt lagstiftning om annan jämförbar ekonomisk förmån för enskild, eller enligt lagstiftning om läkarvårdsersättning eller ersättning för sjukvårdsgymnastik. I de ursprungliga förarbetena till bestämmelsen angavs att genom uttrycket "annan jämförbar ekonomisk förmån" inbegreps sekretessen i ärenden enligt bl.a. lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag, lagen (1962:329) om hustrutillägg och kommunalt bostadstillägg till folkpension samt lagen (1975:380) om delpensionsförsäkring (prop. 1979/80:2 s. 189). Det angavs vidare att sekretessregleringen skulle komma att gälla även ärenden enligt annan då gällande eller framtida reglering av samma karaktär. I sammanhanget nämndes att även ärenden enligt lagen (1964:143) om bidragsförskott och lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd omfattades av bestämmelsen.