prop · GP031 · 2001-09-20 00:00:00 — Regeringens förslag: Anslaget 36:10 Ersättning till i samband med utdelning från AB Swedcarrier får också användas till engångs- kostnader för arkivering av visst material, kost- nader för till dess en ny huvudman utsetts samt tillfälliga kostnader för ett vagnregister. Skälen för regeringens förslag: överfördes större delen av verksam- heten vid affärsverket till ett antal nya aktiebolag. I samband därmed har frå- gor uppkommit rörande den framtida finansie- ringen av verksamheter som han- teras av affärsverket och som vid bolagiseringen ansågs ha sin naturliga hemvist inom staten. är beläget i och förvaltar ca 400 fordon och hundratusentals fö- remål. Museet hyr lokaler av . Mu- seet redovisade 2000 ett underskott om ca . har hemställt om en ny huvudman för . Regeringen kommer att tillsätta en utredning för klarlägga museets framtida omfattning, organisatoriska placering och finansiering med avsikt att ansva- ret skall flyttas bort från affärsver- ket. Fram till dess att frågor om museets nya hu- vudman och finansiering är klarlagda föreslås att finansiering av museet skall kunna ske från detta anslag. Statens järnvägars arkiv av icke gallringsbara handlingarna uppgår till och har över- lämnats till . Förhandlingar har förts om de närmare villkoren för överlämnandet. Kostnaden för överlämnandet kommer att uppgå till ca i form av ett engångs- belopp. Regeringen anser att denna kostnad ut- gör ett statligt åtagande och att även detta skall finansieras från anslaget Inom finns ett register över samtliga privata järnvägsvagnar i . Kost- naden för att hantera detta register uppgår till ca Avsikten är att ansvaret för detta register skall överföras till och finansieras genom uttag av en registreringsavgift. Fram till dess anser regering- en att denna kostnad tillsammans med tidigare nämnda kostnaderna skall få belasta anslaget 36:10 Ersättning till i samband med utdelning från AB Swedcarrier. 37:4 Ersättning till för alarmeringstjänst enligt avtal I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 37:4 Ersättning till för alarmeringstjänst enligt avtal ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 37:2 Upphandling av samhällsåtaganden minskas med 3 000 000 kro- nor. Skälen för regeringens förslag: Anslaget för er- sättning till har visat sig vara otillräckligt för att företaget skall kunna fullgöra sin uppgift. En förstärkning är nödvän- dig för att alarmfunktionen i samhället skall fun- gera tillfredsställande. Anslaget 37:4 Ersättning till för alarmeringstjänst enligt avtal bör därför ökas med 3 000 000 kro- nor. Finansiering sker genom att anslaget 37:2 Upphandling av samhällsåtaganden minskas med motsvarande belopp. 9.3.21Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 41:1 Skogsvårdsor- ganisationen ökas med . Finan- siering sker genom att det under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård uppförda ansla- get 34:2 Miljöövervakning m.m. minskas. Skälen för regeringens förslag: I propositionen Svenska miljömåldelmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130) föreslår regeringen delmål och åtgärdsstrategier för att uppnå miljökvali- tetsmålen. Regeringen anser att skogsvårdssty- relserna skall ha det regionala ansvaret för ge- nomförandet av miljökvalitetsmålet Levande skogar. De skall i sitt målarbete samverka med länsstyrelserna. För att skogsvårdsstyrelserna skall kunna fullgöra sitt arbete inom ramen för det regionala mål- och uppföljningsarbetet före- slår regeringen att anslaget 41:1 Skogsvårdsorga- nisationen bör ökas med . Fi- nansiering sker genom att det under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård uppförda anslaget 34:2 Miljöövervakning m.m. minskas med motsvarande belopp. För att genomföra den i avsnitt 9.2 beskrivna justeringen skall skogsvårdsorganisationens an- slag minskas med . Sammantaget skall anslaget 41:1 ökas med . 42:5 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 42:5 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 43:16 Åtgärder inom livsmedelsområdet minskas med och anslaget 25:1 minskas med . Skälen för regeringens förslag: Kostnaderna för BSE-kontroller har visat sig bli högre än vad som tidigare förväntades. Även kostnaderna för att bekämpa sjukdomar som finns upptagna i epi- zootilagen har visat sig bli högre än beräknat. Regeringen bedömer därför att anslaget 42:5 Be- kämpande av smittsamma husdjurssjukdomar be- höver ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 43:16 Åt- gärder inom livsmedelsområdet minskas med samt att anslaget 25:1 minskas med 3 000 000 kro- nor. Detta anslag skall även minskas med för att genomföra den i av- snitt 9.2 beskrivna justeringen. Sammantaget skall anslaget 25:1 minskas med . I statsbudgeten finns detta för ändamål uppfört ett ramanslag på 1 449 000 kro- nor. Regeringens förslag: Anslaget 43:4 Statens växt- sortnämnd ökas med . Finansie- ring sker genom att anslaget 43:2 Statens utsädes- kontroll minskas med . Skälen för regeringens förslag: Statens växt- sortnämnd bedrivs med krav på full kostnads- täckning. Avgiftsinkomsterna förs till en in- komsttitel medan medel för verksamheten anvisas på detta anslag. har kostna- derna, främst på grund av dyrare ekonomisk ad- ministration, ökat kraftigt och verksamheten kommer under innevarande år att uppvisa ett underskott. För att till en del avhjälpa denna si- tuation bör anslaget 43:4 ökas med . För att genomföra den i avsnitt 9.2 beskrivna justeringen skall anslaget öka med 246 000 kro- nor. Sammantaget skall anslaget ökas med . Finansiering sker genom att an- slaget 43:2 Statens utsädeskontroll minskas med . Detta anslag skall även minskas med för att genomföra den i av- snitt 9.2 beskrivna justeringen. Sammantaget skall anslaget 43:2 Statens utsädeskontroll minskas med . 43:7 Räntekostnader för förskotterade arealersättningar m.m. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 43:7 Räntekostna- der för förskotterade arealersättningar m.m. ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget 43:7 Räntekostnader för förskotterade arealersättningar m.m. anvisades ursprungligen med men sänktes genom tilläggsbudget i an- slutning till ekonomiska vårproposition till . om kompensationsstöd med an- ledning av märkbar revalvering finns bl.a. i rådets förordning (EG) nr 2799/98 av om att fast- ställa ett agromonetärt system för euron. Om en märkbar revalvering ägt rum får med- lemsstaten i enlighet med rådets förordning (EG) 2799/98 bevilja ett kompensationsstöd till jordbrukarna . EU finansierar av delbetalning- arna och medlemsstaten finansierar . För att kunna bevilja kompensationsstöd behöv- de lämna in en ansökan till om tillstånd att få bevilja kompensationsstöd. lämnade en sådan ansökan. Årsgenomsnittet för kronans växelkurs är lägre än gränsvärdet /euro (dvs. det lägsta av de jämförda kurserna). är därför berättigat till kom- pensationsstöd för (3,823 2,6) av den märkbara revalveringen. Maximibeloppet för den första delbetalningen uppgår till (11,). För att beräkna delbetalning två och tre utgår man från ett högre maximibelopp på (11,). Hur sto- ra delbetalningarna två och tre bli beror på väx- elkursutvecklingen och marknadssituationen, men de maximala beloppen uppgår till 66,66 mil- joner kronor(7,) respektive (). Enligt kommissionens förordning (EG) 2808/98 av om tillämp- ningsföreskrifter för den agromonetära ordning- en för euron inom jordbrukssektorn, skall utbe- talningen av den första delbetalningen ske . har dock fått sin ansökan om förlängd utbetalningsperiod till godkänd. Utbetalningen kan ske kollektivt om stödet per företag understiger . Stödet får ges till kollektiva åtgärder av allmänt intresse för jordbrukssektorn. Stiftelsen () har bil- dats av () och är lantbruksnäringens gemensamma organ för fi- nansiering av forskning och utveckling som kan stärka jord- och skogsbrukets konkurrenskraft. Regeringen har i ansökan som lämnats till föreslagit att SLF skall dis- ponera stödet och användas till forskning och utveckling, tekniskt stöd samt marknadsfräm- jande åtgärder inom jordbrukssektorn. En förut- sättning för stödet är att SLF noga beaktar till- lämpliga gemenskapsregler och gemenskaps- praxis avseende statligt stöd, inklusive begräns- ningar av stödnivåer. Resultaten av de åtgärder som ges stöd till skall göras tillgängliga för alla berörda och inte gynna enskilda företag eller in- divider. Den del av valutakompensationen som EG medfinansierar avseende valutakompensation kan liksom övriga återföringar från EG- budgeten belasta anslaget 43:6 Arealersättningar och djurbidrag m.m. Några nya medel behöver inte anvisas för detta ändamål. För att täcka den nationella medfinansieringen behöver dock anslaget 43:7 Räntekostnader för förskot- terade arealersättningar m.m. ökas med . I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 43:8 Finansiering sker genom att det under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård uppförda anslaget 34:3 Åt- gärder för biologisk mångfald minskas. Skälen för regeringens förslag: I propositionen Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130) föreslår regeringen delmål och åtgärdsstrategier för att uppnå miljökvali- tetsmålen. Regeringen anser att verksamhet berörs av åtgärder inom flera miljö- kvalitetsmål, bl.a. Levande sjöar och vattendrag och Hav i balans samt levande kust och skärgård. För att bidra till arbete med åt- gärder som syftar till att uppnå miljökvalitetsmå- len föreslår regeringen att anslaget 43:8 Fiskeri- verket bör ökas med . Finansiering sker genom att det under utgifts- område 20 Allmän miljö- och naturvård uppför- da anslaget 34:3 Åtgärder för biologisk mångfald minskas med motsvarande belopp. 43:5 Arealersättning och djurbidrag m.m. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 5 . Vidare har regeringen ett bemyndigande att ingå ekonomiska förpliktelser på högst 4 . Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att ifråga om ramanslaget 43:5 Areal- ersättning och djurbidrag m.m. besluta om stöd som inklusive tidigare gjorda åtaganden innebär utgifter på högst 4 . Skälen för regeringens förslag: har bemyndigat regeringen att godkänna stöd som innebär utgifter på högst 4 efter 2001. Den föreslagna höjningen av bemyn- digandet med är följden av att omräkningskursen för euro har stigit väsent- ligt sedan kursen för arealersättning fastställdes för . 44:1 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 2 . Vidare har regeringen ett bemyndigande att ingå ekonomiska förpliktelser på högst 2 . Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att ifråga om ramanslaget 44:1 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur besluta om stöd som inklusive tidigare gjorda åtaganden in- nebär utgifter på högst 4 ef- ter 2002. Skälen för regeringens förslag: har bemyndigat regeringen att godkänna stöd som innebär utgifter på högst 2 . Höjningen av bemyndigandet med orsakas av det ökade antalet ansökningar om miljöersättning avseende nya , omläggningen till nya åtaganden samt ökningen av stödet till växt- näringsläckage. 44: 2 Från EG-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 1 . Vidare har regeringen ett bemyndigande att ingå ekonomiska förpliktelser på högst 3 . Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att ifråga om ramanslaget 44:2 Från EG- budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur besluta om stöd som inklusive tidigare gjorda åtaganden innebär utgifter på högst 4 efter 2001. Skälen för regeringens förslag: har bemyndigat regeringen att godkänna stöd som innebär utgifter på högst 3 efter 2001. Höjningen av bemyndigandet med 1 orsakas av det ökade anta- let miljöersättningar avseende nya programperi- oden , omläggningen till nya åtagan- den samt ökningen av stödet till växtnäringsläckage. 9.3.22 Utgiftsområde 24 Näringsliv 38:1 Myndigheten för företagsutveckling: Förvaltningskostnader I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 38:1 Myndigheten för företagsutveckling: Förvaltningskostnader ökas med . Finansiering sker delvis genom att anslaget 38:2 Näringslivsutveckling minskas med och anslaget 38:20 Kostnader för omstrukturering av vissa stat- ligt ägda företag m.m. minskas med . Skälen för regeringens förslag: Myndigheten för företagsutveckling bildades och består av delar av tidigare verksamhet. När anslagsnivåerna beräknades, an- fördes att justeringar kunde komma att bli aktu- ella. Efter förslag i tilläggsbudget i anslutning till ekonomiska vårproposition ökades an- slaget med till . Omorganisationen medför kostnader bl.a. i samband med personalminskningar. För att täcka delar av dessa kostnader och därmed ge myndigheten bättre ekonomiska förutsättningar på anser regeringen att anslaget 38:1 Myndigheten för företagsutveckling: Förvaltnings- Finansiering sker delvis genom och anslaget 38:20 Kostnader för omstrukturering av vissa statligt ägda företag m.m. minskas med . För att genomföra den i avsnitt 9.2 beskriva ju- steringen, minskas anslaget med . Sammantaget skall anslaget 38:1 Myndigheten för företagsutveckling: Förvaltningskostnader ökas med . 38:5 geologiska undersökning: Geologisk undersökningsverksamhet m.m. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 38:5 geolo- giska undersökning: Geologisk undersökningsverk- samhet m.m. ökas med . Finan- siering sker genom att det under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård uppförda ansla- get 34:4 Sanering och återställning av förorenade områden minskas. Skälen för regeringens förslag: I propositionen Svenska miljömåldelmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130) föreslår regeringen delmål och åtgärdsstrategier för att uppnå miljökvali- tetsmålen. Regeringen anser att geolo- giska undersökning (SGU) skall vara ansvarig myndighet för miljökvalitetsmålet Grundvatten av god kvalitet. Myndighetens verksamhet be- rörs av åtgärder inom flera andra miljökvalitets- mål, bl.a. God bebyggd miljö. För att bidra till SGU:s arbete med åtgärder som syftar till att uppnå miljökvalitetsmålen föreslår regeringen att anslaget 38:5 geologiska undersökning: Geologisk undersökningsverksamhet m.m. skall ökas med . Finansiering sker genom att det under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård uppförda anslaget 34:4 Sa- nering och återställning av förorenade områden minskas med motsvarande belopp. För att genomföra den i avsnitt 9.2 beskriva justeringen minskas anslaget med 120 000 kro- nor. Sammantaget skall anslaget 38:5 geo- logiska undersökning: Geologisk undersöknings- verksamhet m.m. ökas med . I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 5 612 000 kro- nor. Regeringens förslag: Anslaget 40:1 Marknads- domstolen ökas med . Finansie- ring sker genom att anslaget 40:2 Konsumentver- ket minskas. Skälen för regeringens förslag: För att säker- ställa kvaliteten på verksamheten vid Marknads- domstolen behöver domstolens anslag ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 40:2 minskas med samma belopp. För att genomföra den i avsnitt 9.2 beskriva justeringen ökas anslaget med . Sammantaget skall anslaget 40:1 Marknadsdom- stolen ökas med . I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 40:2 Konsument- verket minskas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget 40:2 minskas med för att finansiera ökningen av andra anslag inom utgiftsområdet. Regeringen bedömer att denna minskning inte kommer att påverka Konsu- mentverkets verksamhet under innevarande år. För att genomföra den i avsnitt 9.2 beskriva ju- steringen ökas anslaget med . Sammantaget skall anslaget 40:2 Konsumentver- ket minskas med . I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 40:3 Allmänna re- klamationsnämnden ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 40:2 Kon- sumentverket minskas. Skälen för regeringens förslag: Antalet ärenden hos har ökat kraftigt och resursbe- hovet är betydligt större än vad regeringen tidi- gare beräknat. Regeringen anser att behöver ytterligare för att den skall ha möjlighet att upprätthålla verksamhetens kvalitet. Finansiering sker genom att anslaget 40:2 minskas med samma belopp. För att genomföra den i avsnitt 9.2 beskriva justeringen minskas anslaget med . Sammantaget skall anslaget 40:3 Allmänna re- klamations nämnden ökas med . 9.3.23Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner 91:3 Statligt utjämningsbidrag till kommuner och landsting I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett obetecknat anslag på 19 . Regeringens förslag: Anslaget 91:3 Statligt utjäm- ningsbidrag till kommuner och landsting ökas med 1 . Finansiering sker genom att den utjämningsavgift som kommuner och landsting betalar in till staten ökar i motsvarande omfattning. Skälen för regeringens förslag: Det kommunala utjämningssystemet syftar till att ge kommuner och landsting likvärdiga ekonomiska förutsätt- ningar. Detta sker genom en utjämning för skill- nader i skatteunderlag (inkomstutjämning) och för strukturellt betingade kostnadsskillnader (kostnadsutjämning). Utgifterna för utjäm- ningsbidraget belastar anslaget 91:3 Statligt ut- jämningsbidrag till kommuner och landsting. In- komsterna från den utjämningsavgift kommuner och landsting betalar till staten redovisas på statsbudgetens inkomstsida. Systemet är i prin- cip självfinansierat. Storleken på utjämningsbidraget respektive utjämningsavgiften fastställs slutgiltigt under budgetåret, varför avvikelser kan förekomma i förhållande till det av beslutade ansla- get. De definitiva beräkningarna av avseende visar att omslutningen i utjämningssystemet blir högre än vad som beräk- nades i budgetpropositionen . Orsaken är främst att skillnaden i skatteunderlag hos kommuner och landsting ökat. Det höjda ut- jämningsbidraget motsvaras av en lika stor höj- ning av utjämningsavgiften. Statsbudgetens saldo påverkas därmed inte. 10 Revision av EU-medel 10 Revision av EU-medel Regeringen informerar om hur man har agerat med anledning av Europeiska re- visionsrättens rapporter (prop. 1994/95:40, bet. 1994/95 FiU5, rskr. 1994/95:57). Denna lämnas normalt till i den ekonomiska vårpro- positionen men med anledning av ordförande- skapet lämnas den istället i denna proposi- tion. Revisionsrätten svarar för den externa revisio- nen inom EU och presenterar en rapport i vilken rätten redovisar sina iaktta- gelser från sin granskning av hur EU-budgeten genomförs. I årsrapporten lämnas också den s.k. revisionsförklaringen om huruvida redovisning- en varit rättvisande och om de underliggande transaktionerna har varit lagliga och korrekta. Årsrapportens innehåll är koncentre- rad till iakttagelser rörande finansiell förvaltning och kontroll inom de olika sektorer som finansi- erar eller finansieras av EU-budgeten. Revisions- rättens granskningar rörande effektivitet och måluppfyllelse gällande användning av EU medel redovisas främst i särskilda rapporter och inte som tidigare i årsrapporten. Rapporten är indelad efter utgiftskategorier i EU-budgeten. Därut- över redovisas särskilda avsnitt för finansiella in- strument och banker, Europeiska utvecklings- fonden samt den s.k. revisionsförklaringen. För att kunna uttala sig om de underliggande trans- aktionernas laglighet och korrekthet har revi- sionsrätten granskat ett urval transaktioner. Årsrapporten och de särskilda rapporterna ut- gör, vid sidan av kommissionens ekonomiska re- dovisning mot budgeten, underlaget för rådets rekommendation till om be- viljande av ansvarsfrihet för kommissionen be- träffande genomförandet av budgeten (artikel 276 i fördraget, f.d. artikel 206). Till skillnad från rådet kan parlamentet inför sitt beslut om an- svarsfrihet också beakta annat underlag än det revisionsrätten har tagit upp i sina rapporter. Rådets sakberedning av revisionsrättens års- rapport inklusive revisionsförklaring och särskil- da rapporter sker i rådets budgetkommitté och beslutas slutligen av Ekonomi- och finansminis- terrådet (). behandlade Ekofin- rådet rekommendationen till parlamentet om an- svarsfrihet med tillhörande slutsatser vid sitt möte . Samtliga medlemsstater stod bakom rekommendationen till parlamentet om att bevilja kommissionen ansvarsfrihet för bud- . beslutade att följa rådets rekommendation att bevilja ansvarsfrihet för kommissionen för . I föreliggande proposition redovisar regering- en de viktigaste iakttagelserna i revisionsrättens rapporter vilka låg till grund för rådets rekom- mendation i ansvarsfrihetsprövningen. Regering- en redovisar även hur man har agerat vid behand- lingen av revisionsrättens rapporter i rådet och hur man bedömer de iakttagelser som berör Sve- rige. 10.2Utgångspunkter för agerande rörande revisionsrättens iakttagelser En prioriterad fråga för i EU-samarbetet är en effektiv och korrekt användning av gemen- skapsmedlen. Genom sina granskningar fyller revisionsrätten en viktig roll där man klargör de brister och åtgärder som både kommissionen och medlemsstaterna måste vidta med anledning av upptäckta brister. Av EU:s medel administre- ras på nationell nivå. Det är därför avgö- rande att de brister som rätten upptäcker i sina granskningar på plats åtgärdas av medlemssta- terna. Årsrapporten för tar upp allvarliga och långvariga svagheter i medlemssta- ternas förvaltnings- och kontrollsystem samti- digt som det noteras att viktiga initiativ tagits för att stärka den finansiella kontroll som medlems- staterna själva är skyldiga att utöva över gemen- skapsfinansierade åtgärder. Det har dock visat sig att de nya beslutade systemen för genomfö- rande och kontroll inte har genomförts i sin hel- het och kommissionen måste därför fortsätta ut- veckla dessa samt verka för att medlemsstaterna fullgör sina skyldigheter på området. fäster också stor vikt vid uppföljning- en av de åtgärder kommissionen vidtagit med an- ledning av revisionsrättens iakttagelser och de synpunkter och krav som rådet och Europapar- lamentet, framfört till kommissionen i samband med ansvarsfrihetsprövningen. något samband med kommissionens reformför- slag. Detta gäller bland annat programmet för stöd till , reformer av åtgärderna för subventionerad användning av skummjölk och skummjölkspulver som djurfoder och åtgärder som vidtagits i vissa frågor gällande egna medel. I revisionsförklaringen påpekar revisionsrät- ten återigen liknande problem med gemenska- pens årsredovisning som . Svag- heter i bokföringssystem och förfaranden innebär att den information som läggs fram i vis- sa fall är felaktig eller ofullständig, vilket ger upphov till en väsentlig förekomst av fel hos främst stödmottagarna. Även brister i handlägg- ning och kontroll har uppdagats av revisionsrät- ten. Som föregående år synes problemen vara störst inom strukturfondsområdet. Revisionsrättens granskning har totalt sett gett ett tillfredsställande resultat när det gäller räken- skapernas tillförlitlighet, underliggande transak- tioners laglighet och korrekthet i medlemssta- terna. De särskilda räkenskaperna (B- bokföringen som avser preliminärt bokade in- komster i avvaktan på att rätt belopp kan fast- ställas) har dock även varit problema- 10.3Iakttagelser i rapporten tiska i sin tillförlitlighet och natur. presenterade samt svenskt agerande i rådet Revisionsrätten årsrapport publicerades i Europeiska gemenskapernas officiella tidning 2000/C 342/01. när den nya kommissionen tillträdde inledde de sitt arbete med ett nytt re- formprogram som ska råda bot på de svagheter som revisionsrätten har påpe- kat i sina rapporter och vilka kritiserats av såväl rådet som .