prop · GO03119 · 2001-01-01 00:00:00 — Den huvudsakliga inställningen är att utfasningen av länderna måste ha sin utgångspunkt i behov och takten i EU:s integrationsprocess. De flesta instanserna delar utredningens förslag när det gäller målen för framtida verksamheten och konstruktionen med huvudområden och riktlinjer på två nivåer. Vissa undantag finns dock. Majoriteten av instanserna instämmer i de av utredningen föreslagna huvudmålen och remissinstansernas inställning till huvudområdena är i huvudsak positiv. Mest välkommet är förslaget att föra upp samarbetet på lokal och regional nivå samt forskning och utbildning till egna huvudområden. Genom att fastställa ett antal huvudområden menar några att de svenska prioriteringarna blir tydligare medan andra anser att det inte behövs. Ett par instanser ser ingen anledning att utöka antalet huvudområden med två och därigenom frångå väl etablerade mål som fungerat mycket bra . Dessutom menar man att de föreslagna målen täcks in inom ramen för gällande huvudområden. Ett annat skäl för att behålla samma mål som tidigare är att det blir lättare med uppföljning över en längre tidsperiod. Det har från flera håll ifrågasatts att föra ihop marknadsekonomi med social trygghet i samma huvudområde då det inte anses ha en naturlig koppling. Vidare önskar ett flertal en mer programorienterad ansats även inom den sociala sektorn. Förändringen i rubricering från "att stödja en miljömässig hållbar utveckling" till "miljö och energi" möter ett visst motstånd hos ett par instanser. Att programmet även fortsättningsvis skall präglas av ett jämställdhetsperspektiv är de flesta överens om. Endast en instans anser att jämställdhetsmålet i många fall inte är relevant. Utredningens förslag på områden som signaleras som tänkbara undantag från utfasning möter inte något motstånd. Vad gäller utredningens avvisande av idén att sätta fattigdomsbekämpning som ledstjärna för programmet råder det dock något delade meningar om. En liten övervikt tenderar dock att anse att fattigdomsbekämpning i traditionell mening inte måste vara ett uttalat mål. Programmets organisation, omfattning och styrinstrument Relationen mellan utvecklingssamarbetet med och Östersjömiljarden Att de aktuella riktlinjerna för Östersjömiljard 2 har bidragit till större klarhet och tydligare gränser i förhållandet till utvecklingssamarbetet motsätter sig ingen av instanserna. Likaså instämmer flertalet i konstaterandet att det finns vissa överlappningar och att det vore önskvärt med förbättrad samordning för att förstärka effekterna av satsningarna i . Särskilt länsstyrelser framhäver att det är angeläget att svenskt stöd via Östersjömiljarden eller motsvarande kan fortsätta. Ett antal instanser ställer sig liksom utredningen tveksam till att riktlinjerna för Östersjömiljard 2 exkluderar möjligheten att utfärda garantier. Programperiodens längd och geografisk koncentration. En absolut majoritet av instanserna stödjer förslaget att programperioden utsträcks till , ingen motsätter sig förslaget. Ingen motsätter sig heller utredningens förslag om en geografisk koncentration av programmet. Främst lyfts behovet av en geografisk koncentration fram av stödet till och . De allra flesta stödjer förslaget om att landstrategierna skall differentieras och ytterligare konkretiseras. Många framhåller, och instämmer, i rekommendationen att Sida bör föra en dialog med näringslivet om utformningen av landstrategierna. En absolut majoritet av instanserna är positiva till upprättandet av en databas för samtliga svenska bilaterala samarbetsprojekt och endast Sida motsätter sig att Sida får ansvaret för upprättandet. Likaså instämmer majoriteten i behovet av fältpersonal och stödjer förslaget att Sida bemyndigas få placera fältpersonal i och . Kompletterande stöd till export av statligt förvaltningskunnande För att ge svenska myndigheter ökade möjligheter att medverka i EU:s insatser för institutionsuppbyggande genom partnersamverkan önskar flera remissinstanser tilläggsfinansiering från svenska staten. Flera instanser, främst länsstyrelser anser att full kostnadstäckning för personella insatser från svenska myndigheter måste finnas om man skall kunna fortsätta sitt stöd till . Många instanser framhåller vikten av att en utökning av partnersamverkan med insatser ner på regional nivå kan komma att behöva samordnas med insatser på den centrala nivån Några instanser är tveksamma till om efterfrågan på ett svenskt kreditinstrument i första hand skall tillgodoses via en utökad ram till Nordiska investeringsbanken (NIB) och förespråkar istället en kreditram hos Sida. Att Sida bör få möjlighet att finansiera investeringar via kredit- och garantiinstrument anser flera av instanserna. Några bifaller betänkandets förslag att tillåta NIB att bevilja lån inom miljöområdet i nordvästra och de baltiska länderna. Majoriteten av länsstyrelserna efterlyser komplettering till Sidas utvecklingsmedel som möjliggör stöd till mindre investeringar som ett inslag i regional och lokal samverkan. Det förordas att resurser för regionalt och lokalt samarbete ställs till länsstyrelsernas förfogande direkt från regeringen. Andra områden där det efterfrågas finansiering är infrastrukturella projekt samt medel till förstudier. Bilateralt samarbete i samverkan med multilateral finansiering Majoriteten av instanserna instämmer i att samverkan mellan svenska och multilaterala institutioner ökar den svenska insatsens verkningsgrad och flera framhåller att det finns stora fördelar med att koordinera de svenska insatserna med andra aktörer. Ett antal aktörer lyfter fram faran med att svenska intressen för utveckling som kan gå hand i hand med Sverigefrämjande riskerar att försvinna vid en koordinering med nationella och internationella aktörer. Många instanser vänder sig mot utredningens uppfattning att koordineringen med EU och andra givare fungerar bra och behovet av koordinering mellan framför allt Interreg och Phare/Tacis lyfts fram. Samarbete på lokal och regional nivå Samarbetet på lokal och regional nivå lyfts fram av majoriteten av instanserna som ett synnerligen bra instrument för en positiv utveckling i samarbetet med länderna i . Flertalet understryker vikten av ett decentraliserat samarbete. Att samverkan på lokal och regional nivå bör ges ett ökat ansvar och klarare finansieringsmöjligheter är en vanligt återkommande åsikt bland remissvaren. Inte minst välkomnar majoriteten som uttalar sig i frågan att det decentraliserade samarbetet lyfts upp till ett eget huvudområde. Flertalet är inte överens med utredningen om att svenskt bilateralt stöd för decentraliserat samarbete utan svårigheter och nackdelar kan bytas ut mot EU-finansiering. Många delar inte heller utredningens åsikt om att EU:s krav på medfinansiering inte utgör något hinder för att lokala och regionala aktörer skall kunna engagera sig i EU-projekt. Vanligt är att man ser en risk att det långsiktiga samarbetet påverkas negativt om allt för stor vikt läggs vid att samarbetet finansieras via stora EU-projekt istället för koncentrerade bilaterala insatser . 21 för BITS Beredningen för Internationellt Tekniskt- Ekonomiskt Samarbete CBC Cross-Border Cooperation, EU-program för gränsöverskridande samarbete riktat till kandidatländerna eller , Östersjöstaternas råd , EfE Environment for for Reconstruction and Development, Europeiska , Europeiska investeringbanken unionen FMV , Globala miljöfonden HCNM High Commissioner for National Minorities, minoritetskommissarie for Reconstruction and Development, , det internationella finanseringsbolaget internationella finansiella organisationer , Interreg EU:s program för gränsöverskridande samarbete riktat till EU:s medlemsstater for Structural Policies for Pre-Accession, EU:s program för insatser inom miljö- och infrastruktur riktat till kandidatländerna Europeiska kommissionen på rättsområdet miljöfinansieringsbolaget investeringsbanken miljöutvecklingsfonden NMR Nopef Nordiska projektexportfonden ODIHR Office for Democratic Institutions and Human Rights, staters samvälde, dvs de före detta utom de baltiska länderna PFF Partnerskap för fred Phare and : Action for the Restructuring of the Economy, EU:s samarbetsprogram för kandidatländerna PSA Partnerskaps- och samarbetsavtalen mellan EU och för sexuell upplysning SAPARD Special Accession Programme for Agriculture and Rural Development, EU:s program för kandidatländerna inom jordbruksområdet handikappsorganisationers internationella biståndsförening SKI SME Små och medelstora företag strålskyddsinstitut to the Commonwealth of Independent States, EU:s samarbetsprogram för i UNDP United Nations Development Programme, United Nations High Commissioner for Refugees, ÖEI ÖEK Hälso- och Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition 2000/01:119 i omvandling - utvecklingssamarbete med . 2000/01:119 Bilaga 1 2000/01:119 Bilaga 2 2000/01:119 Bilaga 3 2000/01:119 Bilaga 4