prop · GO03105 · 2001-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 2000/01:105 Förbud mot juridiskt eller ekonomiskt biträde i vissa fall Prop. Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionens huvudsakliga innehåll I propositionen föreslås att reglerna i lagen (1985:354) om förbud mot yrkesmässig rådgivning i vissa fall, m.m. ändras i en rad avseenden. Enligt förslaget skall rådgivningslagens tillämpningsområde utvidgas så att lagen blir tillämplig inte bara på rådgivning utan även på annat juridiskt eller ekonomiskt biträde. Lagen föreslås få ny rubrik, lagen om förbud mot juridiskt eller ekonomiskt biträde i vissa fall. Vidare föreslås att den längsta tid som ett förbud mot sådant biträde kan gälla förlängs från fem till och att beslut om förbud skall kungöras. Det föreslås också ändringar som innebär att förbud i stort sett alltid skall meddelas om den bakomliggande brottsligheten har varit grov och att förbudet regelmässigt skall förlängas om det överträds. Propositionen innehåller också ett förslag om att den som har näringsförbud inte skall kunna ha fullmakt att företräda enskilda näringsidkare eller vissa juridiska personer. Förbudet skall dock inte gälla s.k. ställningsfullmakter, dvs. sådana fullmakter som t.ex. en butiksanställd grundar sin rätt att ta emot betalning för arbetsgivarens räkning på. De nämnda förslagen härrör från betänkande Bulvaner och annat (SOU 1998:47). I propositionen övervägs även några andra av förslag, nämligen förslag om en komplet-tering av regler om medverkan när det gäller bemyn-diganden att företräda juridiska personer, utvidgade befogenheter för myndigheter att förhindra att regler kringgås genom användande av bulvaner, utökade möjligheter till kontroll av affärsparter genom att uppgifter i belastningsregistret om ekonomisk brottslighet lämnas ut och hinder mot kringgående av ägarprövningsreglerna för finansiella företag. Dessutom behandlas två förslag från betänkande Branschsanering och andra metoder mot ekobrott (SOU 1997:111). I propositionen läggs dock inga förslag fram i dessa delar. De nya reglerna föreslås träda i kraft . Innehållsförteckning 1 Förslag till riksdagsbeslut 5 2 Lagtext 6 2.1 Förslag till lag om ändring i 6 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1985:354) om förbud mot yrkesmässig rådgivning i vissa fall, m.m. 7 2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1986:436) om näringsförbud 10 2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1995:528) om revisorer 13 3 Ärendet och dess beredning 14 4 Lag om förbud mot juridiskt eller ekonomiskt biträde i vissa fall 15 4.1 Tillämpningsområdet m.m. 15 4.2 Ändrade regler för när förbud bör meddelas 20 4.3 Överträdelse av förbud 22 4.4 Förbudstiden 22 4.5 Ansvaret för registret över förbud mot juridiskt eller ekonomiskt biträde 23 4.6 Kungörande av förbud mot juridiskt eller ekonomiskt biträde 24 5 Hinder mot att kringgå näringsförbud 25 6 Medverkan till brott genom bemyndigande att företräda juridisk person 27 7 Kontroll av ägarförhållanden i samband med tillståndsgivning, tillsyn och stöd till näringsverksamhet 29 8 Uppgifter om ekonomisk brottslighet vid kreditupplysning 32 9 Kringgåenden av reglerna om ägarprövning i finansiella företag genom användande av bulvan 37 10 Typgodkända kassaregister och kvittokrav m.m. 39 11 Singelföretag 40 12 Ikraftträdande 41 13 Ekonomiska konsekvenser 41 14 Författningskommentar 42 14.1 Förslaget till lag om ändring i lagen (1985:354) om förbud mot yrkesmässig rådgivning i vissa fall, m.m. 42 14.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1986:436) om näringsförbud 48 14.3 Förslagen till lag om ändring i och lag om ändring i lagen (1995:528) om revisorer 51 Bilaga 1 Sammanfattning av betänkande Bulvaner och annat (SOU 1998:47) 52 Bilaga 2 lagförslag (SOU 1998:47) 61 Bilaga 3 Förteckning över remissinstanser Bulvaner och annat (SOU 1998:47) 74 Bilaga 4 Förslag vid remissmöte 75 Bilaga 5 Förteckning över inbjudna till remissmöte 90 Bilaga 6 Sammanfattning av betänkande Branschsanering och andra metoder mot ekobrott (SOU 1997:111) 91 Bilaga 7 lagförslag (SOU 1997:111) 101 Bilaga 8 Förteckning över remissinstanser Branschsanering och andra metoder mot ekobrott (SOU 1997:111) 104 Bilaga 9 Lagrådsremissens lagförslag 105 Bilaga 10 Lagrådets yttrande 112 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde . 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i , 2. lag om ändring i lagen (1985:354) om förbud mot yrkesmässig rådgivning i vissa fall, m.m., 3. lag om ändring i lagen (1986:436) om näringsförbud, 4. lag om ändring i lagen (1995:528) om revisorer. 2 Lagtext Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1 Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs att i 8 kap. 2 § rättegångsbalken1 orden "yrkesmässig rådgivning i vissa fall, m.m." skall bytas ut mot "juridiskt eller ekonomiskt biträde i vissa fall" och orden "utöva rådgivningsverksamhet" mot "lämna juridiskt eller ekonomiskt biträde". Denna lag träder i kraft . 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1985:354) om förbud mot yrkesmässig rådgivning i vissa fall, m.m. Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1985:354) om förbud mot yrkesmässig rådgivning i vissa fall, m.m. dels att rubriken till lagen skall ha följande lydelse, dels att 1, 2, 3, 7 och 8 §§ samt rubriken närmast före 7 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 7 a §, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Lag om förbud mot yrkesmässig rådgivning i vissa fall, m.m. Lag om förbud mot juridiskt eller ekonomiskt biträde i vissa fall 1 § Med rådgivningsverksamhet avses i denna lag en verksamhet där någon yrkesmässigt går andra tillhanda med råd eller annat biträde i juridiska eller ekonomiska angelägenheter. Med juridiskt eller ekonomiskt biträde avses i denna lag yrkesmässig rådgivning eller annat yrkesmässigt biträde som lämnas åt någon annan och som är av juridiskt eller ekonomiskt slag. 2 § Den som i utövningen av rådgivningsverksamhet av grov oaktsamhet främjar en straffbelagd gärning, döms för vårdslös rådgivning till böter eller fängelse i högst . Straffet får dock inte sättas högre än vad som är föreskrivet för den gärning som främjats. I ringa fall skall inte dömas till ansvar. Den som lämnar juridiskt eller ekonomiskt biträde och därvid av grov oaktsamhet främjar en straffbelagd gärning, döms för vårdslöst biträde till böter eller fängelse i högst . Straffet får dock inte sättas högre än vad som är föreskrivet för den gärning som främjats. I ringa fall skall inte dömas till ansvar. Första stycket gäller inte, om främjandet utgör medverkan till brott enligt 23 kap. . Det gäller inte heller, om enligt särskild föreskrift straff ej kan följa på medverkan till den gärning som har främjats. 3 § Förbud att utöva rådgivningsverksamhet får meddelas den som i sådan verksamhet har gjort sig skyldig till brott, som inte är ringa. Förbud får meddelas för av högst . Meddelas förbud, omfattar det även medverkan i annans rådgivningsverksamhet. Om det finns särskilda skäl till det, får viss rådgivningsverksamhet eller medverkan i sådan verksamhet undantas från förbudet. I ett beslut om förbud får fastställas en senare dag från vilken förbudet skall gälla. Förbud att lämna juridiskt eller ekonomiskt biträde får meddelas den som när sådant biträde lämnats har gjort sig skyldig till brott, som inte är ringa. Förbud får meddelas för av högst . Vid bedömningen av om förbud bör meddelas skall rätten särskilt beakta brottslighetens straffvärde och om den som förbudstalan avser har gjort sig skyldig till brott i samband med juridiskt eller ekonomiskt biträde. Har den som förbudstalan avser gjort sig skyldig till brott för vilket det lägsta föreskrivna straffet är fängelse , skall förbud meddelas, om inte särskilda skäl talar mot det. Meddelas förbud, omfattar det även medverkan i juridiskt eller ekonomiskt biträde som någon annan lämnar. Om det finns särskilda skäl till det, får visst slag av juridiskt eller ekonomiskt biträde eller medverkan i sådant biträde undantas från förbudet. I ett beslut om förbud får fastställas en senare dag från vilken förbudet skall gälla. Register Registrering och kungörande 7 § skall föra ett register över meddelade förbud enligt 3 §. skall föra ett register över förbud enligt 3 §. 7 a § skall kungöra ett beslut om förbud enligt 3 § när beslutet har vunnit laga kraft. Detsamma gäller om ett förbud har upphävts, ändrats eller förlängts. Om rätten har beslutat att förbudet skall gälla trots att domen inte vunnit laga kraft, skall beslutet kungöras . 8 § Den som överträder ett förbud enligt 3 § döms till fängelse i högst eller, om brottet är ringa, till böter eller fängelse . Överträds ett förbud enligt 3 § får det förlängas . Sker flera förlängningar, får den sammanlagda tiden för förlängning inte vara . Talan om förlängning skall väckas innan tiden för förbudet har gått ut. Beträffande förfarandet i mål om förlängning av förbud och verkan av prövning i högre rätt av fråga om ansvar för överträdelse av förbud gäller 4 § första och tredje styckena samt 5 § i tillämp-liga delar. Överträds ett förbud enligt 3 § skall det förlängas , om inte särskilda skäl talar mot det. Sker flera förlängningar, får den sammanlagda tiden för förlängning inte vara . Talan om förlängning skall väckas innan tiden för förbudet har gått ut. Beträffande förfarandet i mål om förlängning av förbud och verkan av prövning i högre rätt av fråga om ansvar för överträdelse av förbud tillämpas 4 § första och tredje styckena samt 5 §. Denna lag träder i kraft . Vid prövning av frågor om förbud enligt 3 § på grund av brott som har begåtts före ikraftträdandet gäller äldre bestämmelser. 2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1986:436) om näringsförbud Härigenom föreskrivs att 6, 18 och 19 §§ lagen (1986:436) om näringsförbud skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 6 §1 Den som är underkastad näringsförbud får inte 1. driva näringsverksamhet, 2. vara bolagsman i ett annat handelsbolag än kommanditbolag eller komplementär i ett kommanditbolag eller medlem i en europeisk ekonomisk intressegruppering med säte i , 3. vara stiftare av ett aktiebolag, ett bankaktiebolag, en sparbank eller ett försäkringsbolag, 4. vara ledamot eller suppleant i styrelsen för ett aktiebolag, ett bankaktiebolag, en sparbank, ett försäkringsbolag, ett handelsbolag, en europeisk ekonomisk intressegruppering med säte i eller en ekonomisk förening eller en sådan ideell förening eller stiftelse som driver näringsverksamhet, 3. vara stiftare av ett aktiebolag, en sparbank eller ett försäkringsbolag, 4. vara ledamot eller suppleant i styrelsen för ett aktiebolag, en sparbank, ett försäkringsbolag, ett handelsbolag, en europeisk ekonomisk intressegruppering med säte i eller en ekonomisk förening eller en sådan ideell förening eller stiftelse som driver näringsverksamhet, 5. vara verkställande direktör eller vice verkställande direktör i ett aktiebolag eller ett försäkringsbolag eller företagsledare i en europeisk ekonomisk intressegruppering med säte i , 6. vara firmatecknare eller i annan egenskap vara ställföreträdare för en sådan juridisk person som anges vid 4, 7. faktiskt utöva ledningen av en näringsverksamhet eller av en sådan juridisk person som är bokföringspliktig även om den inte driver näring, 8. äga så många aktier i ett aktiebolag, ett bankaktiebolag eller ett försäkringsaktiebolag att hans andel av röstetalet för samtliga aktier i bolaget överstiger . 8. äga så många aktier i ett aktiebolag eller ett försäkringsaktiebolag att hans andel av röstetalet för samtliga aktier i bolaget överstiger , eller 9. inneha fullmakt att företräda en enskild näringsidkare i dennes näringsverksamhet eller en juridisk person som anges i 4. Förbudet i första stycket 9 gäller inte i fråga om fullmakt som avses i 10 § andra stycket lagen (1915:218) om avtal och andra rättshandlingar på förmögenhetsrättens område. Beträffande verkställande direktör och vice verkställande direktör för en filial enligt lagen (1992:160) om utländska filialer m.m. och föreståndare för en verksamhet enligt samma lag finns bestämmelser om näringsförbud i den lagen. Näringsförbud utgör inget hinder mot att sådan verksamhet bedrivs som innebär utövning av rättighet som avses i 2 kap. 1 § regeringsformen eller 1 kap. 1 §, 4 kap. 1 §, 6 kap. 1 § eller 13 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen eller 1 kap. 1 §, 3 kap. 1, 2 eller 8 § eller 10 kap. 1 § yttrandefrihetsgrundlagen. 18 §2 En domstol som meddelar beslut om näringsförbud eller om tillfälligt näringsförbud får fastställa en begränsad tid efter vilken förbudet skall gälla, om tiden behövs för avvecklingen av näringsverksamhet, anställning, uppdrag, delägarskap i handelsbolag eller aktieinnehav som anges i 6 och 7 §§. Rätten får föreskriva vilka åtgärder som får vidtas eller som skall vara förbjudna och vad den som fått näringsförbud i övrigt då har att iaktta. En domstol som meddelar beslut om näringsförbud eller om tillfälligt näringsförbud får fastställa en begränsad tid efter vilken förbudet skall gälla, om tiden behövs för avvecklingen av näringsverksamhet, anställning, uppdrag, innehav av fullmakt, delägarskap i handelsbolag eller aktieinnehav som anges i 6 och 7 §§. Rätten får föreskriva vilka åtgärder som får vidtas eller som skall vara förbjudna och vad den som fått näringsförbud i övrigt då har att iaktta. Om det föreligger synnerliga skäl, får tiden för avveckling förlängas på ansökan av den som fått förbudet. För ärenden om förlängning av tiden för avveckling gäller vad som sägs i 17 § andra och tredje styckena. 19 §3 Den som är underkastad näringsförbud eller tillfälligt näringsförbud får medges dispens för att driva en näringsverksamhet, inneha anställning eller uppdrag, vara delägare i ett handelsbolag eller medlem i en europeisk ekonomisk intressegruppering med säte i eller äga vissa aktier. Rätten får föreskriva vad den som medges dispens har att iaktta då denna utnyttjas. Den som är underkastad näringsförbud eller tillfälligt näringsförbud får medges dispens för att driva en näringsverksamhet, inneha anställning, uppdrag eller fullmakt, vara delägare i ett handelsbolag eller medlem i en europeisk ekonomisk intressegruppering med säte i eller äga vissa aktier. Rätten får föreskriva vad den som medges dispens har att iaktta då denna utnyttjas. Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om den som har meddelats näringsförbud med anledning av omständigheter som har inträffat före ikraftträdandet. 2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1995:528) om revisorer föreskrivs att i 4 § lagen (1995:528) om revisorer orden "utöva rådgivningsverksamhet" skall bytas ut mot "lämna juridiskt eller ekonomiskt biträde" och orden "yrkesmässig rådgivning i vissa fall, m.m." skall bytas ut mot "juridiskt eller ekonomiskt biträde i vissa fall". Denna lag träder i kraft . 3 Ärendet och dess beredning beslutade regeringen att tillkalla en särskild utredare för att utreda frågor om åtgärder mot vissa bulvanförhållanden m.m. (dir. 1996:55). Utredningen antog namnet . Utredningens huvuduppgift har varit att överväga åtgärder som kan förhindra eller försvåra att ekonomisk brottslighet begås med hjälp av bulvaner. Uppdraget har också omfattat andra frågor som inte har någon omedelbar anknytning till problemen med illojala bulvanskap. Till de frågor som utredningen särskilt har haft att uppmärksamma hör hur myndigheter med tillstånds- och tillsynsuppgifter skall kunna få bättre möjligheter än att förhindra att de regler som gäller i dessa hänseenden kringgås genom användning av bulvaner och hur det kan göras lättare att avslöja illojala bulvanförhållanden. Vidare har utredningen haft att överväga om registeruppgifter om brottmålsdomar - i första hand sådana som avser ekonomisk brottslighet - bör göras tillgängliga för enskilda för kontroll i affärssammanhang (affärskontroll), om det finns skäl att införa ett register för information om ägarförhållandena i fåmansbolag samt vilka regelförändringar som krävs för att hindra att näringsförbud kringgås med hjälp av bulvaner eller på annat liknande sätt. I uppdraget har också ingått att göra en allsidig översyn av lagen (1985:354) om förbud mot yrkesmässig rådgivning i vissa fall, m.m. (rådgivningslagen). Utredningen redovisade sitt uppdrag genom betänkandet Bulvaner och annat (SOU 1998:47). Utredningens sammanfattning finns i bilaga 1 och dess lagförslag i nu aktuella delar i bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i lagstiftningsärendet (Ju98/1380). Ett remissmöte hölls . Vid detta möte behandlades ett i förhållande till utredningens förslag i vissa delar omarbetat förslag till ändringar i rådgivningslagen. Detta förslag finns i bilaga 4 och en förteckning över inbjudna till remissmötet i bilaga 5. I propositionen behandlas utredningens förslag om ändringar i rådgivningslagen. Vidare behandlas förslaget om ändringar i lagen (1986:436) om näringsförbud, förslaget om utökade möjligheter för myndigheter att förhindra att regler kringgås med hjälp av bulvaner och förslaget om affärskontroll. Ett särskilt förslag om åtgärder för att hindra att reglerna om ägarprövning för finansiella företag kringgås genom användande av bulvaner behandlas också. Utredningens förslag om vissa ändringar i framför allt aktiebolagsrätten för att komma till rätta med problem med styrelselösa bolag och s.k. målvakter samt förslaget om ett aktieägarregister kommer att behandlas i ett annat sammanhang. Förslaget om att på visst sätt komplettera regler om medverkan behandlas dock redan här. beslutade regeringen att tillkalla en särskild utredare för att utreda vissa frågor om branschsanering och andra åtgärder mot ekonomisk brottslighet (Ju 1995:11). Utredningen antog namnet . Den överlämnade betänkandet Branschsanering och andra metoder mot ekobrott. Regeringen tar i detta ärende upp utredningens förslag om krav på typgodkända kassaregister och lämnande av kvitto m.m. samt förslaget om införande av en ny form av förvärvsverksamhet, s.k. singelföretag. En sammanfattning av betänkandet och lagförslag i nu aktuella delar finns i bilaga 6 respektive 7. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 8. En remissammanställning finns tillgänglig i lagstiftningsärendet (Ju97/3033). Lagrådet Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 9. Lagrådets yttrande finns i bilaga 10. Regeringen har följt Lagrådets förslag. Lagrådets synpunkter behandlas i författningskommentaren. I förhållande till lagrådsremissen har dessutom några rent redaktionella ändringar gjorts. 4 Lag om förbud mot juridiskt eller ekonomiskt biträde i vissa fall 4.1 Tillämpningsområdet m.m. Regeringens förslag: Lagen (1985:354) om förbud mot yrkesmässig rådgivning i vissa fall, m.m. (rådgivningslagen) ändras så att den omfattar - förutom rådgivning och sådant biträde som i praktiken innefattar rådgivning - även annat yrkesmässigt juridiskt eller ekonomiskt biträde. Lagens namn ändras till följd därav till lagen om förbud mot juridiskt eller ekonomiskt biträde i vissa fall. Räckvidden av lagens straff- och förbudsbestämmelser utsträcks alltså till allt slags juridiskt eller ekonomiskt biträde. Brottsrubriceringen ändras till vårdslöst biträde. Regeringens bedömning: I övrigt bör förutsättningarna för straff respektive förbud inte ändras. Utredningens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag men har en annorlunda lagteknisk utformning. Remissinstanserna: De remissinstanser som har uttalat sig stöder i huvudsak utredningens förslag. Vid remissmötet menade bl.a. och vid att det, med anledning av lagens utvidgade tillämpningsområde, borde belysas mer utförligt vilka handlingssätt som innebär grov oaktsamhet i lagens mening. m.fl. förordade vidare att straffbarheten, såvitt gäller vårdslöst biträde, begränsas till fall där biträdet faktiskt har underlättat ett brott. Bakgrund: Rådgivningslagen tillkom som ett led i kampen mot den ekonomiska brottsligheten. Lagen syftar till att försvåra sådan oseriös rådgivning som ofta är en förutsättning för ekonomisk brottslighet. I 1 § rådgivningslagen definieras rådgivningsverksamhet som en verksamhet där någon yrkesmässigt går andra tillhanda med råd eller annat biträde i juridiska eller ekonomiska angelägenheter. Den som utövar rådgivningsverksamhet och av grov oaktsamhet främjar en straffbelagd gärning kan enligt 2 § dömas för vårdslös rådgivning. Vidare kan enligt 3 § den som i rådgivningsverksamhet har gjort sig skyldig till brott som inte är ringa förbjudas att utöva rådgivningsverksamhet (rådgivningsförbud). Hur begreppet "rådgivningsverksamhet" definieras blir alltså bestämmande för räckvidden av straffbestämmelsen om vårdslös rådgivning och bestämmelsen om rådgivningsförbud. Enligt förarbetena till rådgivningslagen omfattar uttrycket "råd eller annat biträde" även konkreta åtgärder för att omsätta ett råd i praktiken (se prop. 1984/85:90 s. 34). Som typfall nämns upprättande av avtal, biträde vid självdeklaration, upplysningar om gällande rätt, biträde med bolagsbildning, bokföring och valutatransaktioner. Lagrådet konstaterade att under begreppet "annat biträde" rent språkligt kunde falla en mängd andra åtgärder än de nu nämnda. Lagrådet ansåg dock att det inte fanns något egentligt behov av att begränsa tillämpningsområdet genom ett mera precist uttryck än "annat biträde", eftersom det avgörande för tillämpbarheten av straffbestämmelsen - utöver sambandet med rådgivning och frågan om yrkesmässighet - är att biträdesåtgärden skall ha främjat ett brott. Frågan om den närmare innebörden av definitionen aktualiserades i rättsfallet NJA 1995 s. 505, där hade att bedöma om vissa förfaranden objektivt sett var att hänföra till straffbar rådgivningsverksamhet. fann att rådgivningslagen enligt sin ordalydelse har ett mera vidsträckt tillämpningsområde än vad som enligt motiven synes ha varit avsikten med den. I det läget borde, enligt , företräde ges åt det för den misstänkte förmånligaste alternativet, vilket innebar att med rådgivningsverksamhet borde förstås, förutom konkreta råd, endast sådant biträde som i praktiken innefattar rådgivning. Skälen för regeringens förslag Lagens tillämpningsområde bör ändras Rådgivningslagen har sedan den trädde i kraft tillämpats ytterst sällan. Efter Högsta domstolens dom 1995 kom dock ett antal domar där frågor om vårdslös rådgivning och rådgivningsförbud behandlades (se tingsrätts dom i mål B 12220/96, tingsrätts dom i mål B 463/92, tingsrätts dom i mål B 6088/94, tingsrätts dom i mål B 300/93, dom i mål B 1817/98 och Hovrättens över och dom i mål B 578/98). De fall som har förekommit visar att rådgivningslagen fyller en funktion. En viss preventiv effekt på oseriös rådgivning kan man också räkna med att lagen har. Högsta domstolens dom har satt fokus på rådgivningslagens tillämpningsområde. Det kan ifrågasättas om det i sak är motiverat att endast sådant juridiskt eller ekonomiskt biträde som i praktiken innebär rådgivning skall omfattas av lagen. Också juridiskt eller ekonomiskt biträde som inte kan sägas innefatta rådgivning kan vara betydelsefullt för att brottsliga avsikter skall kunna fullföljas och därmed lika straffvärt som rådgivning. Finansiering, förmedling, värdering och hjälp med ansökningar om tillstånd är exempel på sådana verksamheter som ofta inte omfattas av begreppet rådgivningsverksamhet - och därmed inte av straff- och förbudsbestämmelserna - men som ibland utgör nödvändiga förutsättningar för genomförandet av ekonomisk brottslighet. En utvidgning av rådgivningslagens tillämpningsområde så att den omfattar även dessa slag av verksamheter kan också leda till att de som bedriver sådan verksamhet blir mera vaksamma vad gäller förekomsten av brott. Detta kan i sin tur antas få en brottsavhållande effekt.