prop · GO031D27 · 2001-01-01 00:00:00 — Regeringen har med anledning härav uppdragit åt att ta fram områden med särskilt goda förutsättningar för vindkraftverk, på land och till havs, samt lämna förslag till planeringsmål för vindkraften. Uppdraget skall redovisas . Regeringen har vidare beslutat tillsätta en arbetsgrupp med uppgift att genomföra en studie om de övergripande förutsättningarna för lokalisering av vindkraftverk till havs- och i fjällområden. Som ett första steg bör ingå att redovisa förslag på några områden, främst till havs, vilka kan bedömas som lämpliga för ett pilotprojekt. energipolitiska program Åtgärder på kort sikt Åtgärderna på kort sikt inom ramen energipolitiska program omfattar bidrag för att minska elanvändningen, bidrag till investeringar i elproduktion från förnybara energikällor samt åtgärder för effektivare energianvändning. har beviljat bidrag till 31 vindkraftsansökningar med en beräknad årsproduktion på 292 GWh och en total effekt på drygt 56 MW. Tre anläggningar för produktion av biobränslebaserad kraftvärme med en sammanlagd eleffekt på 80 MW har beviljats bidrag. Efter att föreskrivit vilka miljökrav ett vattenkraftverk av aktuell storlek skall uppfylla för att anses som miljöanpassat har bidrag till investering i småskalig vattenkraft beviljats till åtta anläggningar med en sammanlagd effekt på två MW. Inom området upphandling av ny elproduktionsteknik har metodutvecklingsarbete bedrivits. Detta arbete har samordnats med det arbete som genomförts inom den interdepartementala arbetsgrupp för förnybar elproduktion som tillsattes av regeringen och vars arbete legat till grund för regeringens proposition Ekonomiska förutsättningar för elproduktion från förnybara energikällor (prop. 1999/2000:134). Åtgärder på lång sikt De långsiktiga åtgärderna inom ramen energipolitiska program omfattar stöd till energiforskning samt till utveckling och demonstration av ny energiteknik. Medlen kan disponeras för stöd till grundforskning, industriell forskning, utvecklingsarbete före marknadsintroduktion och teknikupphandling i programlagda insatser eller fristående projekt. Stödformerna kan kombineras och disponeras inom skilda utvecklingsområden. redovisade en långsiktig strategi för arbetet med forskning och utveckling, demonstration, teknikupphandling och marknadsintroduktion inom energiområdet (dnr N2000/367/ESB). I rapporten rörande redovisningen av de långsiktiga energipolitiska åtgärderna (dnr N2000/5117/ESB) har vidareutvecklat såväl redovisningen som strategin för det långsiktiga energipolitiska programmet. Regeringens slutsatser mot bakgrund av redovisningen av detta uppdrag framgår av avsnitt 5.8. Nedan ges en kortfattad beskrivning av de sexton utvecklingsområden som har definierats i rapporten samt bedömning av behovet av långsiktiga insatser inom respektive område. A. Bränslebaserade energisystem Uthållig produktion av biobränslen inklusive askåterföring Biobränslen finns redan på marknaden . Produktionskostnaderna har minskat successivt och väntas fortsätta att minska. Tekniskt utvecklingsarbete är av betydelse för en fortsatt expansion på marknaden. Forskningsarbetet är inriktat på miljövärderingar och andra externa effekter som t.ex. acceptans. Avfallsbränslen inklusive biogas Avfallsbränslen inklusive biogas finns också på marknaden, och förbränning med energiutvinning är den vanligaste metoden för behandling av hushållsavfall i . Brännbart avfall har hög konkurrenskraft som bränsle när förbränning är miljömässigt acceptabel. Forskning och tekniskt utvecklingsarbete är av betydelse för att åstad komma en hållbar energiutvinning ur avfall. Systemkunskap behövs för att avgöra vilka avfall som passar bäst för förbränning, rötning respektive återvinning ur miljö- och resursperspektiv. Kraftvärme Kraftvärme är etablerad på marknaden med ca 35 kraftvärmeanläggningar inom fjärrvärmesektorn och ca 50 mottrycksanläggningar i industrin. De statliga insatserna skall bidra till att dels effektivisera den teknik som är kommersiell, dels utveckla ny konkurrenskraftig teknik med högre verkningsgrad och lägre miljöpåverkan. Av de nya tekniker som är under utveckling ligger tekniken med evaporativ gasturbin närmast introduktion på marknaden med demonstration för naturgas och omkring för biobränslen. Kostnaden bedöms kunna nå ned till per kWh i naturgasfallet. Planerade forsknings- och utvecklingsinsatser kommer att inriktas på material- och systemutveckling av befintlig teknik men även på utveckling av lovande ny teknik. Storskalig värmeproduktion Storskalig värmeproduktion är etablerad såväl i fjärrvärmesektorn som i industrins hetvatten- och processångeproduktion. Forsknings- och utvecklingsarbete kring själva förbränningsprocesserna är ett betydelsefullt område. Insatserna skall fortsatt bidra till att öka energieffektiviteten, minska miljöbelastningen och långsiktigt förbättra den ekonomiska konkurrenskraften. Vätgasbaserade energisystem Vätgasbaserade energisystem innefattar även bränsleceller. Inom området är vissa utvecklingslinjer i en demonstrationsfas medan andra som t.ex. artificiell fotosyntes ligger på grundforskningsstadiet. Den artificiella fotosyntesen prognostiseras att få stor betydelse för framtidens energiförsörjning. När det gäller bränsleceller skall insatserna bidra till att bygga upp kunskap inför framtida kommersiella tillämpningar. Forsknings- och utvecklingsarbetet skall därför inriktas på frågor som är relevanta för kraftindustrin. Forskningsinsatserna rörande artificiell fotosyntes skall bidra till att visa att tekniken kan fungera. Först i ett senare skede, när tekniken visats fungera, kan forsknings- och utvecklingsinsatserna breddas. Produktion av biodrivmedel Produktion av biodrivmedel innefattar biobränslebaserad etanol och metanol, dimetyl- eter samt drivmedelskomponenter som t.ex. rapsoljederivat. De kan ersätta bensin och diesel- olja antingen genom inblandning eller i ren form och skulle kunna utgöra ett icke obetydligt bidrag till den svenska energiförsörjningen. Insatserna är inriktade på att vidareutveckla dels de skilda produktionsteknikerna och dels teknikerna för inblandning i bensin och dieselolja. Insatserna är inriktade på forskning och utveckling av produktionstekniken så att kostnaderna för produktionen av biodrivmedel sänks. De möjliga kostnadsnivåerna har uppskattats till per liter till 2010 och 3-3,per liter till 2020 för cellulosabaserad etanol, per liter till 2020 för biobränslebaserad metanol och dimetyleter. Fortsatt stöd till utvecklingsinsatser rörande biogas och biobränslebaserade drivmedelskomponenter förväntas vidare bidra till att sänka kostnadsnivån påtagligt till 2020. Förbränningsmotorer Förbränningsmotorer innefattar etablerad teknik som de vanliga bensin- och dieselmotorerna såväl som motortyper som inte marknadsförs , t.ex. gasturbinen, frikolvsmotorn, stirlingmotorn och ångmotorn. andel av de totala forskningsinsatserna inom området är liten men kompetensen är hög. Forsknings-, utvecklings- och demonstrationsinsatserna är inriktade på att reducera bränsleförbrukningen kraftigt för både personbilar och tyngre fordon. Inom utvecklingsområdet prioriteras stöd till forskning som bidrar till utvecklingen av hybridfordon, samt s.k. okonventionella förbränningsmotorer som kan konkurrera med bränsleceller. Elektriska drivsystem Elektriska drivsystem innefattar både helt batteridrivna elfordon, hybridfordon och bränslecellsfordon. Insatserna skall bidra till en ökad verkningsgrad hos fordon, ett effektivare transportsystem och marknadsintroduktion av energieffektiva fordon. Forsknings- och utvecklingsinsatserna är inriktade på att skapa nischer för svensk fordonsrelaterad industri inom området. Inom utvecklingsområdet prioriteras stöd till forskning och utveckling av tunga hybridfordon, lätta elfordon, batteriteknik och bränslecellsteknik för fordonstillämpningar. C. Elproduktion och kraftöverföring Vattenkraft Vattenkraft är ett moget utvecklingsområde. Inga större utbyggnader är aktuella. Det finns dock ett ökande behov av upprustning av befintliga verk vilket kräver ny kunskap. Forsknings- och utvecklingsinsatserna bidrar till att stärka kompetensen inom området, med avseende på både teknikutveckling för och miljöhänsyn vid de svenska vattenkraftverken. Inom utvecklingsområdet prioriteras stöd till forskning och utveckling av vattenbyggnad och hydrologi. Vindkraft Vindkraft är ett etablerat men ännu inte moget utvecklingsområde. har ny teknik, den s.k. Windformern, presenterats. Insatserna är inriktade på forskning och utveckling av produktionstekniken så att kostnaderna för vindkraft kan sänkas. Med utgångspunkt från den nya tekniken har de möjliga kostnadsnivåerna för produktionen uppskattats till 20 - per kWh till 2005. Inom utvecklingsområdet prioriteras stöd till fortsatt forskning och utveckling rörande bl.a. nätfrågor och miljö och hälsoaspekter kring vindkraft. Solcellssystem Solcellssystem är en etablerad teknik för vissa fristående tillämpningar såsom t.ex. fyrbelysningar och fritidsbåtar. kostar el från solceller per kWh. Insatserna är inriktade på att förbättra kostnadsläget genom stöd till utvecklingen av billigare tillverkningsprocesser dvs. tunnfilmsteknik och nanokristallin teknik. De möjliga kostnadsnivåerna har uppskattats till per kWh till 2010. Kostnadsnivåerna för nätanslutna solelsystem har uppskattats till per kWh till 2020. Inom utvecklingsområdet prioriteras insatser som skall bidra till att bygga upp en industriell tillverkning av i första hand tunnfilmsceller. Vidare prioriteras stöd till forskning och utveckling av både tunnfilms och nanokristallina celler, liksom utveckling av produktionsteknik och system- och installationsteknik. Kraftöverföring och distribution Kraftöverföring och distribution är i huvudsak ett moget utvecklingsområde. Elmarknadens utveckling, men även ett ökat inslag av småskalig elproduktion, ställer dock nya krav på elsystemet. Inom området har stora möjligheter till effektiviseringar, miljöförbättringar, kvalitetsaspekter m.m. identifierats. Insatserna är inriktade på att utveckla teknik för kostnadseffektiva, miljöanpassade, driftsäkra och kundanpassade system för distribution och användning av elenergi. Inom området skall forsknings- och utvecklingsinsatserna intensifieras rörande anpassning av kraftsystemen så att de på ett effektivt sätt klarar övergången från ett centraliserat energisystem med stora kraftverk till ett system med ökande andel decentraliserad kraftproduktion från mindre anläggningar. Ett viktigt framsteg på detta område är den förbättrade likspänningstekniken, HVDCLight, som ABB tagit fram . HVDCLight bygger på likströmsöverföring i liten skala med ny och förbättrad teknik. En fördel med HVDCLight är dess förmåga att hantera problem med elkvaliteten i näten. HVDCLight passar därför mycket bra för överföring från vindkraftverk som normalt ger problem med elkvaliteten. Enhetsprocesser inom industrin Enhetsprocesser inom industrin innefattar de strategiskt viktiga, energikrävande processtegen inom skilda tillverkningsprocesser. Några stora teknikgenombrott vid sidan av svartlutsförgasning förväntas inte p.g.a. de ökade kraven på kortsiktig lönsamhet och svårigheten att utveckla och pröva ny teknik i de strategiskt känsliga processerna. Insatserna skall bidra till att skapa en samverkan mellan industrin och den akademiska forskningen vad gäller energieffektivisering. Inom området skall branschforskningsinstitutens pilotinriktade verksamhet samt uppbyggnaden av och stödet till decentraliserade forskarmiljöer ute på industrierna prioriteras. Vidare kommer teknikutveckling som innebär minskad klimatpåverkan att prioriteras. Hjälpsystem inom industrin Hjälpsystem inom industrin avser sådana tekniska tillämpningar som inte direkt tillhör själva processen inom industriverksamheten. Några betydelsefulla hjälpsystem är fläktar, pumpar, tryckluft och belysning. Minst två tredjedelar av elenergianvändningen inom industrin generellt härrör från sådana s.k. tekniska hjälpsystem. Sådana energibesparingar har bedömts vara betydande och lönsamma. Insatserna inom utvecklingsområdet skall bidra till att förfina kunskapen vad gäller energieffektiva produkter och system och omfatta såväl ren grundforskning som utvecklingsarbete på högskolor och industriföretag. Uppvärmning, kylning och klimatskal Uppvärmning, kylning och klimatskal innefattar bl.a. småskalig biobränsleanvändning, fjärrvärme, solvärme, värmepumpsteknik, byggnadskomponenter och klimatskal (väggar, tak m.m.), småskalig (mikro-) kraftvärme samt naturgastillämpningar. Insatserna skall bidra till att minska beroendet av el och olja för uppvärmning. Inom området kommer utveckling av rumsvärmepumpar vars tekniska prestanda kan förbättras att prioriteras. När det gäller användningen av biobränslen för uppvärmning kommer insatser för att underlätta eldning av pelletter att prioriteras. Genom stöd till ökat kunskapsutbyte mellan forskare och tillverkare skall produkterna förbättras främst vad avser bekvämlighet, driftsäkerhet och miljöprestanda. Komponenter och hjälpsystem Komponenter och hjälpsystem innefattar ventilation och inomhusklimat, belysning och dagsljus, vitvaror samt hemelektronik och kontorsutrustning. Det är vanligen stora internationella företag som levererar produkter till hela världsmarknaden inom området. Forsknings- och utvecklingsinsatserna inom området har därför ett internationellt perspektiv för att kunna bidra till energieffektivare vitvaror samt hemelektronik och kontorsutrustning. Inom området prioriteras insatser som kan bidra till att öka eleffektiviteten för produkter och system. Samverkansprogram för utveckling av mer miljöanpassade fordon undertecknades ett avtal mellan svenska staten och fordonstillverkarna om ett Samverkansprogram för utveckling av mer miljöanpassade fordon. Industrin inbjöds i regeringsförklaringen till detta samarbete som både syftar till att minska vägtrafikens bidrag till miljöförstöringen och att skapa förutsättningar för en långsiktigt konkurrenskraftig svensk fordonsindustri. Satsningen innebär att satsas gemensamt , varav den statliga finansieringen kommer att uppgå till högst . (Den statliga finansieringen sker från utgiftsområdena 21 Energi, 22 Kommunikationer och 24 Näringsliv). Industrin bidrar således med ca . Programmet omfattar områden såsom avancerad förbränningsteknik, hybridfordon och bränslecellsteknik, viktreduktion samt allmän kompetensförsörjning. Förutom fordonstillverkarna är avsikten att även universitet och högskolor, forskningsinstitut samt underleverantörer skall medverka i programmet. ansvarar tillsammans med Programrådet för Fordonsteknisk Forskning (PFF) för programmets genomförande. Programmet har inlett sin verksamhet, och med tanke på verksamhetens långsiktiga karaktär är det således ännu alltför tidigt att rapportera konkreta resultat. Energipolitiskt motiverade internationella klimat- insatser fattade klimatkonventionens parter beslut om det s.k. Kyotoprotokollet. Inom ramen för EU:s gemensamma åtagande har godtagit men ännu inte ratificerat protokollet. Protokollet innehåller bl.a. artiklar om s.k. gemensamt genomförande. Med gemensamt genomförande avses en bilateral eller multilateral överenskommelse enligt vilken länder med höga kostnader för åtgärder mot utsläpp investerar i länder med låga åtgärdskostnader. De länder som investerar erhåller någon form av utsläppskreditering. Diskussioner och förhandlingar om regler och riktlinjer för gemensamt genomförande pågår alltjämt. Vid den fjärde partskonferensen beslutades om ett handlingsprogram för utredning av regler och riktlinjer med sikte på ett beslut vid den sjätte partskonferensen . Regelverket för investeringsprojekt i utvecklingsländer, den s.k. mekanismen för en ren utveckling, CDM, skall prioriteras. Denna mekanism innebär också möjlighet till utsläppskreditering för investerarlandet. Vid den femte partskonferensen beslutade man om en förlängning av pilotfasen för gemensamt genomförande. Energipolitiskt motiverade insatser mot klimatförändringar innefattar investeringsprojekt för att minska eller begränsa utsläpp av klimatpåverkande gaser i bl.a. . Projekten bedrivs av . Avsikten med programmet är att erhålla erfarenheter av åtgärder mot klimatförändringar inför ett system med s.k. gemensamt genomförande inom ramen för klimatkonventionen och att delta i pilotfasen för sådana insatser. Sedan verksamheten inleddes hade t.o.m. genomfört 66 projekt varav tre var under genomförande. Dessutom tillkom sju vänortsprojekt. Av de 66 projekten har 51 rapporterats till klimatkonventionens sekretariat i . Flertalet projekt avser konvertering av värmepannor till biobränsledrift i , och . Förberedande arbete har även inletts avseende investeringsprojekt i utvecklingsländer. ingick regeringen ett avtal med om svenskt deltagande i den multilaterala pilotverksamhet för gemensamt genomförande som banken bygger upp med deltagande från regeringar och företag i ett tiotal länder. 3.6 Resultatbedömning 3.6.1 Verksamhetsresultat Energimarknadspolitik Under har nätmyndigheten () genom en aktiv tillsyn av nätverksamheten samt regelbunden prisuppföljning för nättariffer och elpriser aktivt bidragit till elmarknadens utveckling. Myndigheten har bedrivit metodutveckling för att höja kvalitet och effektivitet i det kommande tillsynsarbetet som myndighetens ansvarsområde tydliggjorts bl.a. genom lagtillämpning och informationsinsatser. Förändringen i lagstiftningen vad avser tillsyn av elpriser och nättariffer innebär att myndigheten numera självständigt kan avgöra vilka ärenden som ska bli föremål för särskilda tillsynsinsatser. Tillsynen har med hänsyn till beslutet att avskaffa leveranskoncessionssystemet inriktats på tillsyn av nätavgifterna och specifikt på de höjningar av nättariffer som vissa nätföretag gjort . Föreläggande om sänkning av nättariffen till nivå har gjorts i 48 fall, varav 41 har överklagats. Arbetet med att ta fram en modell för bedömning av nättariffer har drivits vidare. Modellen fokuserar på att kunna mäta nätföretagens nättariffer i förhållande till de prestationer de utför, istället för de insatta resurserna. Arbetet med metodutveckling av effektivitetsjämförelser mellan nätföretag med hjälp av nyckeltal har fortsatt och ett antal nyckeltal för effektivitetsjämförelse har tagits fram. Vad gäller prövningsärenden (dvs i huvudsak mätnings- och anslutningsärenden) har ett stort antal ärenden avslutats . Principiellt betydelsefulla beslut gäller bl.a. anslutningsavgifter där en ny beräkningsmetod utvecklats och tillämpats vid ärendenas bedömning. I samband med koncessionsprövning har ställning också tagits i frågan om vad som är en lagenlig boskillnad mellan produktion och handel med el samt nätverksamhet. informationsinsatser har koncentrerats till frågor som rör byte av elleverantör. Uppföljningen av nätavgifter och elhandelspriser har genomförts och rutinerna för insamling av nätföretagens årsrapporter har förbättrats. har följt utvecklingen på den svenska elmarknaden och presenterat statistik och information i en skrift med . har denna skrift utvecklats och fått ett nordiskt perspektiv. I skriften redovisas bl.a. huvuddragen i , , och energi- och miljöpolitik, statistik över utvecklingen i ländernas elproduktion och elanvändning och beskrivningar av ländernas systemansvar. överlämnades denna skrift till regeringen. skall på ett affärsmässigt sätt förvalta, driva och utveckla ett kostnadseffektivt, driftsäkert och miljöanpassat kraftöverföringssystem, sälja överföringskapacitet samt i övrigt bedriva verksamheter som är anknutna till kraftöverföringssystemet. Driftsäkerheten har legat på samma nivå som , vilket får bedömas samhällsekonomiskt riktigt. Överföringen på stamnätet har varit något över det normala. Gränstariffer har tagits bort eller reducerats. Detta gör att utlandsförbindelserna ofta utnyttjas fullt ut för antingen export eller import. De specifika kostnaderna för stamnätet i öre per kWh har minskat något, från 1,38 till 1,28 . Detta beror främst på lägre kostnader för inköp av el och för drift och underhåll samt på sänkningen av räntabilitetskravet. skall medverka till att det nordiska samarbetet inom elförsörjningen utvecklas. Svenska kraftnäts samarbete med stamnätsoperatörerna i och har underlättat elhandeln mellan länderna och skapat förutsättningar för en ytterligare fördjupning av samarbetet beträffande bl.a. elbörser och gemensamma tarifferingsprinciper. har utvecklat sin verksamhet till att omfatta även och arbete med att också integrera pågår. pågår också ett närmare samarbete med Statnett för gemensam styrning av frekvenshållningen i och . Utlandshandeln var mycket omfattande. Den sammanlagda exporten uppgick till och importen till , vilket gav en nettoexport på . exporterade stora mängder kraft till främst och . var vattenrikt vilket starkt bidrog till att det lägsta genomsnittspriset någonsin kunde noteras på elspotmarknad. Omsättningen på elspotmarknaden slog nytt rekord och ökade jämfört med . Svenska kraftnäts systemansvar innebär bl.a. att hantera situationer med snabbt uppkomna störningar eller andra extrema situationer med stöd av disponibla störningsreserver och i värsta fall genom att tillgripa tvångsmässig bortkoppling av kraftleveranser. Regelverket på elmarknaden omfattar därutöver ingen central reglering av hur varje aktör skall uppfylla sin del av det samlade ansvaret för fysisk kapacitet. Den utvecklingsinriktning som eftersträvas är i stället att effektbalansen skall kunna upprätthållas genom marknadsmässiga mekanismer där priset på el och olika former av tjänster är de viktigaste styrsignalerna. Svenska kraftnäts roll och ansvar har förtydligats i regleringsbrevet för till . För det första skall bevaka tillgången på höglastkapacitet i det svenska elsystemet och förmedla relevant information till marknadens aktörer. För det andra skall utveckla marknadsinstrument som kan bidra till att säkra tillgången på effekt vid toppbelastning. På regeringens uppdrag har redovisat vilka aktiviteter som genomförts och vilka resultat som uppnåtts vad gäller utvecklingen av sådana marknadsinstrument. Redovisningen omfattar också en beskrivning av hur kraftbalansen har upprätthållits /2000 samt prognoser för kraftbalansen /2001. har i samarbete med andra företag inom utvecklat arbetet med att analysera effektbalansen. Formerna för hur informationen i det kortsiktiga driftskedet skall förmedlas till marknadens aktörer kommer att utvecklas inom etablerade samarbetsorgan på såväl svensk som nordisk nivå. I linje med regeringens uppdrag och med hänsyn till den ansträngda effektbalanssituationen /2000 beslöt att tillämpa speciella priser för sådan kraft som kan komma att dras från balanstjänsten av företag med otillräcklig egen balans i situationer med risk för eller verklig fysisk effektbrist. Priserna sattes till 3 respektive /kWh, vilket reglerades i balansavtalet mellan och de balansansvariga företagen. På grund av bl.a. sträng kyla kom den nya ordningen att tillämpas , vilket innebar att information om ansträngd effektbalans meddelades genom informationskanaler. Utvärderingen av det som hände har givit betydelsefulla erfarenheter. Svenska kraftnäts allmänna bedömning är att den utfärdade varningen och åtföljande höga elspotpriser gav avsedd verkan genom en positiv inverkan på effektbalansen. innebar den höga prisnivån kännbara förluster för elhandelsföretag utan egna produktionsresurser. Utifrån de aktiviteter som genomförts bedömer att potentialen för reduktion av den maximala förbrukningen på marknadsmässiga grunder är betydande vid de prisnivåer som kan bli aktuella. För att uppnå målet måste dock ett mycket stort antal företag aktiveras till medverkan. Av denna orsak har startat ett samarbetsprojekt med bl.a. industriföretag för att utveckla former för en effektiv hantering av denna typ av åtgärder på elmarknadens handelsplatser.