prop · GO031D5 · 2001-01-01 00:00:00 — Som ett led i det arbetet har regeringen tillsatt en särskild utredare för att se över hur internationaliseringen kommer att påverka möjlig- heterna att ta ut skatt på olika skattebaser. 3.2 En politik för arbete och sysselsättning Ett högt arbetsutbud, dvs. det antal timmar som arbetskraften totalt kan tänka sig arbeta, är viktigt för såväl den framtida tillväxten som möjligheterna att finansiera välfärdssystemen. För att främja ett högt arbetsutbud är åtgärder inom flera områden nödvändiga. För det första är det centralt att politiken även fortsättningsvis inriktas på att uppnå sysselsättningsmålet. Sysselsättningsutvecklingen har varit mycket god , men för att det skall vara möjligt att nå full sysselsättning kan ytterligare insatser behövas. Det rör sig om att minska utslagningen av äldre i arbetskraften, att förbättra invandrarnas möjligheter på arbetsmarknaden, att minska marginaleffekterna i skatte- och bidragssystemen, att förbättra arbetsmiljön för att minska antalet långtidssjukskrivna samt att förbättra matchningen på arbetsmarknaden. Det är också viktigt att bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden. Så många som möjligt skall ha möjlighet att delta i arbetslivet. För det andra måste utbildningssystemet vara anpassat så att det också främjar arbetsutbudet och tillgodoser såväl de sökandes som arbetsmarknadens behov av utbildning inom olika utbildningsområden. De som är måste ha den utbildning och kompetens som efterfrågas på arbetsmarknaden. 3.2.1 Sysselsättningsmålet skall uppnås Närmare två tredjedelar av den offentliga sektorns skatteinkomster kommer från beskattning av arbete i olika former, framför allt och statlig inkomstskatt samt sociala avgifter. I takt med att antalet personer minskar , både som andel av befolkningen och i absoluta tal, är det centralt för välfärdssystemens framtid att arbetsmarknaden fungerar på ett tillfredsställande sätt. Att uppnå regeringens mål om en sysselsättningsgrad på bland personer är mot den bakgrunden mycket viktigt. Sysselsättningen har också ökat kraftigt och det är viktigt att denna utveckling fortsätter. För att full sysselsättning skall kunna uppnås kan ytterligare åtgärder inom en rad olika områden behöva vidtas för att förbättra arbetsmarknadens sätt att fungera. Ohälsan måste minska och de äldres möjligheter på arbetsmarknaden stärkas För att alla som vill fullt ut skall kunna delta i arbetslivet är det är viktigt att arbetsmiljön förbättras, så att sjukfrånvaro och ohälsa minskar. Regeringen har tillsatt en arbetsgrupp som skall ta fram strategier för att minska ohälsan i arbetslivet. Arbetet omfattar en översyn av bland annat sjukpenning, rehabiliteringspenning, arbetsskadeförsäkring, tillsyn av arbetsmiljön och förtidspension. Aktiva åtgärder skall genomföras för att sjukskrivna och förtidspensionerade skall kunna återgå till ett arbetsliv som inte ger skador eller sjukdomar och inte sliter ut människor. Vidare har en arbetsgrupp inom tillsatts med uppgift att analysera den stora ökningen av arbetsbetingad ohälsa och sociala faktorer. Arbetsgruppen skall ta fram en handlingsplan som anger en strategi för att komma till rätta med utvecklingen av den arbetsbetingade ohälsan och för att åstadkomma en förnyelse av arbetsmiljöarbetet. Det måste finnas goda möjligheter även för äldre att delta i arbetslivet. Det nya pensionssystemet premierar arbete även efter . Regeringen avser återkomma med ett förslag om rätt att kvarstå i anställning till . Åtgärder för att minska marginaleffekterna För att det skall vara möjligt att nå sysselsättningsmålet bör de samlade marginaleffekterna från skatte- och bidragssystemen minska. För många hushåll lönar det sig knappt att gå från arbetslöshet till arbete eller att öka sin arbetstid. Det beror oftast på de kombinerade effekterna av marginalskatter och inkomstprövningar av bidrag och avgifter. Marginaleffekter drabbar särskilt kvinnor, låginkomsttagare, småbarnsföräldrar samt ensamstående föräldrar och utgör hinder för en förankring på arbetsmarknaden samt möjligheten till kompetensutveckling. Skattesänkningen för låg- och medelinkomsttagare bidrar till sänkta marginaleffekter. I budgetpropositionen föreslås fortsatta skattesänkningar för löntagarna, vilket ytterligare kommer att sänka marginaleffekterna för låg- och medelinkomsttagare. Genom införandet av en maxtaxa i barnomsorgen och en allmän förskola för 4- och 5-åringar sänks marginaleffekterna ytterligare för många barnfamiljer. Föräldraförsäkringen förlängs också med en månad 2002. Genom förändringarna underlättas möjligheterna att förena föräldraskap och arbete, vilket i sin tur kan bidra till ett ökat arbetskraftsdeltagande. En särskild utredare har dessutom fått i uppdrag att se över möjligheterna att sänka marginaleffekterna som uppkommer inom delar av familjepolitiken. Det förslag om en ny arbetslöshetsförsäkring som regeringen presenterade och som skall behandlas av , innebär att kraven på att acceptera erbjudna jobb kommer att öka. Försäkringens roll som omställningsförsäkring stärks. Kraven på yrkes- mässig och geografisk rörlighet kommer att öka för den enskilde. Vidare införs en aktivitets- garanti för personer som varit arbetslösa . Därmed stärks deras möjlig- heter att få arbete på den reguljära arbetsmarknaden. Minskade marginaleffekter, aktivitetsgaranti och högre krav på rörlighet bidrar alla till att sänka den totala arbetslösheten och förbättra välfärdens finansieringsmöjligheter. Invandrarnas situation måste förbättras Människor med invandrarbakgrund har en betydligt högre arbetslöshet och lägre sysselsättning än övriga svenskar. Det är ett stort slöseri med resurser. Målet är en rättvis arbetsmarknad där kompetens, inte härkomst, är avgörande. ekonomiska vårproposition föreslog regeringen en rad åtgärder för att öka arbetskraftsdeltagandet bland invandrare. Bland annat skall den kompletterande utbildningen för invandrare med utländsk utbildning inom hälso- och sjukvårdsområdet förstärkas. Inom ramen för arbetsmarknadsutbildningen genomförs en kompletterande utbildning för personer med utländsk utbildning inom läraryrken och teknik/naturvetenskap. Valideringen av utländsk yrkeskompetens skall underlättas, och en försöksverksamhet med alternativ platsförmedling för invandrare genomföras. Parallellt med detta pågår även ett arbete för att stimulera etnisk/kulturell mångfald på alla svenska arbetsplatser såväl inom offentlig förvaltning, som inom privata företag. Arbetskraftsinvandring åter aktuellt pekar på att det på kan finnas behov av en ökad arbetskrafts- invandring till för att möta den demografiska utvecklingen med en krympande arbetskraft som väntar. Det finns inga hinder för arbetstagare från andra EU- och EES- länder att arbeta i eftersom fri rörlighet råder. På samma sätt har svenska arbetstagare möjlighet att arbeta i andra EU-länder. Någon mer omfattande rörlighet mellan och andra länder har dock ännu inte kommit till stånd. På står flertalet länder i inför liknande demografiska förändringar som med en minskande arbetskraft. I vissa länder är situationen också besvärligare än i . På lång sikt är det därför tänkbart att det blir en konkurrens om arbetskraftsinvandrarna. En arbetsgrupp tillsattes inom med uppdrag att följa upp och analysera kompetensrörligheten till och från utlandet. Arbetstiden Utgångspunkten för regeringens arbete i arbetstidsfrågan är att det är angeläget att korta arbetstiderna och öka individernas inflytande över arbetstidens förläggning. Arbetstidsfrågan rymmer viktiga välfärdspolitiska val. Värdet av en arbetstidsförkortning måste dock alltid vägas mot behovet av andra reformer och hänsyn måste tas till kostnaderna. Kortas arbetstiden tas en del av framtida tillväxt ut i form av mer fri tid i stället för i ökad privat och offentlig konsumtion. De långsiktiga konsekvenserna för den offentliga verksamheten måste särskilt beaktas. Takten, omfattningen och tillvägagångssättet för en arbetstidsreform kräver ytterligare överväg- anden. 3.2.2 Utbildning för arbetslivet Lågutbildade har en betydligt högre arbetslöshet än personer med högre utbildning. Såväl som () pekar på att efterfrågan på arbetskraft med låg utbildning kommer att vara låg även . Anledningen är den strukturomvandling mot mer kunskapsintensiva arbetsställen som pågår i hela ekonomin. Det är således av central betydelse att utbildningssystemet är anpassat så att det också främjar arbetsutbudet och att det svarar mot de krav som kommer att ställas på arbetsmarknaden . De som är måste ha den utbildning och kompetens som efterfrågas på arbetsmarknaden. För att bryta den könsuppdelade arbetsmark- naden är det också viktigt att utbildningen på alla nivåer är utformad så att alla ämnen och yrken är attraktiva för såväl män som kvinnor. För att möta utvecklingen mot ett mer kunskapsintensivt samhälle har omfattande sats- ningar på utbildning gjorts . Inom vuxenutbildning har satsningen på givit många arbetslösa med kort utbildning möjlighet att skaffa sig gymnasiekompetens. har därigenom bidragit till att många står bättre rustade inför morgondagens arbetsmarknad. Tillgången på högskoleutbildad arbetskraft är en avgörande faktor för att förmå företagen att investera och utveckla sin verksamhet i . Mot den bakgrunden har regeringen satt som ett långsiktigt mål att hälften av en årskull skall ha påbörjat högskolestudier senast . Det är också viktigt att högskolesektorns utbildningsutbud svarar mot såväl de sökandes som arbetsmarknadens behov. Därför är kvaliteten på utbildningssatsningarna, liksom deras inriktning, minst lika viktig som omfattningen på dem. kommer att få i uppdrag att analysera hur utbildningen i ökad grad skulle kunna svara mot arbetsmarknadens behov. Regeringen avser också att ändra instruktionen för () i syfte att utvidga institutets arbetsuppgifter till att även främja, stödja och genomföra studier av arbetsmarknadseffekterna inom utbildningsväsendet. För detta ändamål förstärks IFAU:s anslag . Mot bakgrund av att efterfrågan på arbetskraft med kort utbildning förväntas minska är det oroande att andelen ungdomar som lämnar gymnasieskolan utan fullständigt slutbetyg har ökat . Orsakerna kan vara flera. Bland annat visar resultatuppföljning att ungdomar med invandrarbakgrund i högre grad än andra lämnar skolan utan fullständiga betyg. För att förhindra att de problem invandrarna har att hävda sig på arbetsmarknaden även drabbar deras barn är det av största vikt att särskilt satsa på den här gruppen. En god utbildning är en förutsättning för att få fotfäste på arbetsmarknaden. Insatser för en förbättrad måluppfyllelse i ungdomsskolan är prioriterade. Regeringen föreslår därför kraftigt ökade resurser till skolan . 2006 skall skolan tillföras sammanlagt . För att öka kvalitetsmedvetandet och möjligheten att jämföra skolor med varandra har regeringen påbörjat ett arbete för att samla in ett stort antal mätvariabler från landets kommuner, bland annat på skolans område. Mer information om skillnader mellan olika skolor förbättrar möjligheterna att sätta in mer resurser där de behövs mest. 3.3 En politik för effektivare användning av de gemensamma resurserna För att kunna möta en framtida ökad efterfrågan på offentliga tjänster inom vård och omsorg måste alla möjligheter att utveckla och effektivisera verksamheterna i den offentliga sektorns olika delar tas till vara. För att uppnå detta kan en rad olika metoder användas inom såväl statlig, som verksamhet. pågår ett omfattande arbete inom den offentliga sektorn som syftar till att utveckla och effektivisera verksamheterna. Det är viktigt att detta arbete fortsätter och bedrivs på flera fronter för att uppnå bästa möjliga resultat. Inom den statliga sektorn pågår ett arbete med att utveckla den ekonomiska styrningen. Ekonomisk styrning är ett verktyg för att realisera politiska beslut och skapa förutsättningar för god kontroll av statens finanser, resursfördelning i enlighet med politiska prioriteringar och en hög effektivitet i användandet av statens resurser. Det pågående utvecklingsarbetet, som beskrivs närmare på annat håll i denna budgetproposition (Volym 1, avsnitt 10), omfattar bland annat en översyn av mål och målstrukturer inom samtliga utgiftsområden. Översynen har i första hand syftat till att utveckla resultatstyrningen i budgetprocessen för att möjliggöra en bättre koppling mellan mål, kostnader och resultat. Inom ramen för det förvaltningspolitiska handlingsprogrammet pågår ett arbete för att utveckla användningen av modern informationsteknik inom den statliga sektorn, för att därigenom förbättra servicen till medborgare och företag och effektivisera verksamheten. En del av arbetet är utvecklandet av IT-infrastrukturens olika delar, såsom gemensamma system för spridning och hämtning av information, digitala signaturer samt specialiserade elektroniska ingångar, s.k. portaler. Ett arbete fortgår också med att stimulera den statliga sektorn att i ökad grad nyttja olika kvalitetsverktyg för utveckling av sin verksamhet, såsom benchmarking, kund- undersökningar och servicedeklarationer. Utveckling genom jämförelse av verksamheter har stora förändringar skett vad gäller utveckling och effektivitet inom de offentliga verksamheterna. Trots detta kvarstår stora skillnader mellan olika kommuner och landsting vad gäller kostnadseffektiviteten i verksamheten. Dessa skillnader indikerar att det går att utveckla den offentliga verksamheten ytterligare och att kvaliteten därigenom kan höjas. Kvalitetsjämförelser av de offentliga verksamheterna hos olika myndigheter och i olika delar av landet är ett av flera instrument för ständiga förbättringar. Redan nu pågår ett arbete med att jämföra olika offentliga verksamheter. Bland annat har Statskontoret fått i uppdrag att kartlägga och göra en genomgång av befintliga studier om kvalitetsjämförelser inom utbildningsväsendet och arbetsförmedlingens område. Även arbetar med att inom ekonomistyrningsområdet utveckla system för jämförelser mellan olika myndigheter. arbetar med utvecklandet och spridandet av metoder för kvalitetsutveckling, däribland benchmarking. Regeringens ambition är att offentliga verksamhetssektorer skall kunna jämföras på nationell basis så att man kan identifiera och lära av goda exempel. För att öka användandet av bland annat benchmarking inom den offentliga sektorn avser regeringen att ta initiativ som syftar till ökad användning av benchmarking och till utveckling av metoderna för detta. Regeringen avser att låta de myndigheter som besitter kunskap om och har erfarenhet av benchmarking delta aktivt i detta arbete. För att relevanta jämförelser skall vara möjliga att göra krävs tillgång på bra statistik för verksamheter som bedrivs såväl i statlig som regi. startade med syfte att ge information om vad kommunerna gör, hur mycket det kostar och vilka effekter verksamheten ger. Det gäller såväl kommunernas egen uppföljning och utvärdering, som statens uppföljning av sektorn som helhet utifrån nationella mål för olika verksamheter. För kommunernas del kan databasen också bidra till att utveckla styrningen av den egna verksamheten. Det långsiktiga målet är att förbättra produktiviteten, kvaliteten och effektiviteten i den kommunala verksamheterna genom att möjliggöra mellankommunala jämförelser och benchmarking mellan enskilda kommuner. Arbetet omfattar 12 verksamheter inom skola och omsorg. Knappt 200 olika nyckeltal har samlats in, varav ett 30-tal är nya. Nyckeltalen beskriver verksamhetens volym, kostnad och kvalitet. Den utvärdering som skett (Ds 2000:48) konstaterar att informationen inom de två första områdena varit tillfreds- ställande, medan kvalitetsmätningarna är svårare. I rapporten lämnas förslag till hur arbetet med en databas bör fortsätta. Regeringen avser att återkomma i denna fråga. 3.4 Regeringens politik för en ekologiskt hållbar utveckling För regeringen är det centralt att utvecklingen inte begränsar kommande generationers möjlighet att leva, arbeta och ha tillgång till en ren natur. Det övergripande målet för miljöpolitiken är därför att kunna överlämna ett samhälle till nästa generation där de stora miljöproblemen i är lösta. skall vara ett föregångsland i omställningen till hållbar utveckling. Den utmaningen kräver insatser som förenar miljöpolitiken med ekonomi, sysselsättning och social välfärd. kommer tillsammans med andra utredningar, som presenterats, att utgöra viktiga underlag i de propositioner på miljö- och klimatområdet som regeringen kommer att presentera . Regeringen delar syn på betydelsen av att sträva efter kostnadseffektiva lösningar i klimatfrågan. Regeringen delar också utredningens syn att begreppet hållbar utveckling bör ges en bred tolkning som inte enbart omfattar den ekologiska utvecklingen. Det är också viktigt att utvecklingen av mätmetoder och statistik fortsätter för att relevanta bedömningar av huruvida utvecklingen är långsiktigt hållbar eller inte skall kunna göras. 4 Remissinstansernas synpunkter har remissbehandlats och 54 myndigheter och organisationer har inkommit med synpunkter på betänkandet. Överlag anser remissinstanserna att de problem valt att analysera är viktiga och relevanta och att framställningen är lättillgänglig. Den kritik som framförs gäller till stora delar att inte har tagit upp vissa områden, bl.a. avsaknaden av regional analys, av jämställdhetsperspektiv, och en eventuell strukturomvandling på EU-nivå mot en mer nationell och regional specialisering av näringslivsstrukturen. Därtill efterfrågar vissa remissinstanser analyser över finansmarknadernas roll för den långsiktiga utvecklingen, liksom eventuella långsiktiga effekter av ett EMU-medlemskap. Vad gäller skrivningarna i Långtidsutred- ningen är det i huvudsak två saker som kritiseras. Dels kritiseras att inte pekar mot fler lösningar på de centrala problemen utredningen tar upp. Därigenom blir mindre intressant, och betydligt mindre användbar som underlag för den ekonomiska politiken, hävdar kritikerna. Dels kritiserar många remissinstanser analysen av hållbar utveckling och menar att denna är otillräcklig och bristfällig bland annat på grund av att växthuseffekten och den minskade biologiska mångfalden inte beaktas. Dessutom kritiseras det val av tolkning av begreppet hållbar utveckling som görs. Att använda miljöjusterad nettonationalprodukt, baserar sig på antagandet att olika former av kapital (bland annat fysiskt kapital och naturkapital) är utbytbara mot varandra, vilket är kontroversiellt. Remissinstan- serna föreslår ingen konkret alternativ metod för att mäta om utvecklingen är hållbar eller inte. Nedan sker en kort genomgång av remiss- instansernas kommentarer, indelade efter utredningens kapiteluppdelning. Välfärdssystemens framtida utmaningar Vad gäller välfärdssystemens framtida ut- maningar menar () att de finansieringsproblem diskuterar sannolikt kommer att bli avsevärt större än vad antar, eftersom skatte-konkurrensen kommer att driva ner skatte-kvoten, inte bara hindra den från att öka. Scenarier som inte inkluderar sänkningar [av skattetrycket] ger knappast en riktig bild av vad som väntar , skriver . konstaterar att den demografiskt betingade efterfrågeökningen på sjukvård är betydligt högre än den totala ök- ningen för den kommunala sektorn. Finansieringsproblemen kan därför bli svårare än vad som framgår i . konstaterar att det finns skäl att överväga ett högre överskottsmål för det offentliga finansiella sparandet än av BNP på medellång sikt mot bakgrund av de framtida demografiska förändringarna. påpekar även att om skatte- konkurrensen blir hårdare än antar krävs anpassningar på utgiftssidan och tydliga prioriteringar mellan den offentliga sektorns olika åtaganden. Mot bakgrund av den tilltagande internationaliseringen och skatte-konkurrensen anser det anmärkningsvärt att utgifts- och skattekvoten höjs i Långtidsutred- ningens basscenario. påpekar att besparingar i första hand bör inriktas mot rena transfereringar, eftersom vård-, omsorgs- och utbildningsbehoven kommer att växa. Transfereringssystem som främst för över inkomster för en och samma individ mellan olika faser i livet bör i första hand omprövas, menar . påpekar att antaganden om statsbidragens utveckling, utbildnings- systemets framtida omfattning och utvecklingen av antalet förtidspensionärer inte alls redovisas i texten. Inte minst statsbidragen är av vikt mot bakgrund av deras stora betydelse för det kommunala konsumtionsutrymmet. En diskussion om hur det offentliga sparandet kan mildra effekterna av en ogynnsam demografisk utveckling hade varit önskvärd, konstaterar . efterlyser en djupare analys av alternativa och komplementära sätt att finansiera välfärdstjänster till äldre, som man frågar sig om ett högt offentligt sparande verkligen kan trygga behoven längre fram. Statskontoret konstaterar att alternativen till högre skattekvot eller ökad offentlig upplåning bara är avgifter. Statskontoret menar att ett av de två traditionella argumenten för skattefinansiering, nämligen fördelningsargumentet (det andra är effektivitetsargumentet), har reducerats betydligt . Anledningen är välfärdsstatens kraftiga utbyggnad, som medfört att offentliga tjänster är förbehållna låginkomsttagare, utan alla samhällsskikt utnyttjar subventionerad sjukvård, transporter, utbildningen, kultur etc. Enligt bilaga 4 i budgetpropositionen för , påpekar de, minskar skatter och bidrag kvoten mellan den högsta inkomstkvintilen (femtedelen) och den lägsta från 11 till 3,2. När subventioner inkluderas i inkomstmåttet minskar kvoten till 2,3. Det vill säga den stora merparten av omfördelningen kommer från skatter och bidrag, konstaterar . Den stora andelen individuella tjänster i den offentliga konsumtionen, den minskade omfördelningseffekten från subventionerade tjänster, och det faktum att avgiftsfinansiering kan vara mindre kostsam för samhället än skattefinan- siering, underminerar enligt Statskontoret, argumenten mot avgiftsfinansiering. Statskon- toret menar att det därför finns utrymme att öka avgiftsfinansieringen avsevärt. utgångspunkt att transfereringssystemen i allt väsentligt måste förbli offentligt finansierade och producerade borde ha diskuterats mer ingående och en betydligt djupare analys av alternativa lösningar borde ha genomförts, anser () och . De framhåller att ett väl fungerande välfärdssystem är fullt möjligt med mindre inslag av offentlig finansiering, och därför borde möjligheterna att använda välfärdskonton och andra liknande nya lösningar analyserats mer noggrant. i (LO) anser att slutsatser om att inte höja ambitionen i välfärdssystemen saknar analytisk grund och i första hand får ses som ett uttryck för utredningens förutfattade mening om vad som är politiskt möjligt. Faktorerna Långtids- utredningen tar upp som begränsningar för höjda ambitioner är i samtliga fall politiskt påverkbara, enligt LO, som även anser att den offentliga verksamheten i princip skall finansieras via skatter. Alternativa finansieringsformer vid sidan av skattefinansiering kan, menar LO, endast komma ifråga för specifika problem, t.ex. överkonsumtion av offentligt subventionerade tjänster. Vad gäller frågan om välfärdskonton som ett alternativt sätt att finansiera vissa välfärdssystem konstaterar att individuella välfärdskonton avviker på väsentliga punkter från det försäkringstänkande som dagens system bygger på, och menar att det är rimligt att sträva efter att framtida lösningar har riskspridning som grund. anser att det är viktigt att behålla de inkomstrelaterade försäkrings- systemen för ålderdom och sjukdom. Systemen bör därför inte omfattas av välfärdskonton, enligt . Verket konstaterar också att riskerna att få ett stort underskott i ett välfärdskonto är ojämnt fördelade för lika grupper i samhället. De varnar vidare för full inkomstindexering av förtidspensionerna i slutet av arbetslivet, eftersom det kan ge incitament till att avbryta förvärvsarbetet tidigare.