prop · GP0368 · 2001-12-13 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2001/02:68 Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen lämnas en lägesrapport om det arbete som regeringen och dess myndigheter bedriver för att uppnå miljömålet i konsument- politiken. En sådan lägesrapport aviserades i regeringens skrivelse Konsumenterna och miljön en handlingsplan för hållbar utveckling (skr. 1997/98:67, bet. 1997/98:LU21, rskr. 1997/98:220). I skrivelsen behandlas vidare Konsumentpolitiska kommitténs delbetänkande Nordisk miljömärkning det statliga engagemanget (SOU 1999:145) samt vissa frågor som aviserades i propositionen Handlingsplan för konsumentpolitiken 20012005 (prop. 2000/01:135, bet. 2001/02:LU02, rskr. 2001/02:51). Effekterna av arbetet med miljömålet i konsumentpolitiken kommer, som aviserades skrivelse, att redovisas för . Ärendet och dess beredning .............................................................. Skrivelsens bakgrund och syfte......................................................... Sektorsansvar för miljöfrågor ............................................................ Sektorsmål för konsumentrelaterade miljöfrågor ............................ Precisering av miljömålet i konsumentpolitiken .............. Indikatorer för hushållens miljöpåverkan ......................... Mer kunskap om konsumentrelaterade miljöfrågor ........................ Behovet av kunskapsuppbyggnad ..................................... Metodutveckling inom varuprovningen ............................ Forskning om konsumentrelaterade miljöfrågor ............... Kunskapsförmedling och information ............................................. Behovet av kunskapsförmedling och information ............ Information om livsmedel .............................. Aktiviteter riktade till barn och ungdomar ....................... Information om miljömärket Svanen .............. Åtgärder som rör konsumtionen och produktionen av varor och Prismätningar av ekologiskt producerade livsmedel Ett konsument - och miljöpolitiskt redskap Märkning av ekologiska livsmedel 8.2Utvärdering av det nordiska miljömärkningssystemet ..... 33 Statens inflytande över Svanen ....................... Öppna system för provning och kontroll? Relationen Svanen EU-blomman ................ Åtgärder som rör boendet ................................................................ Deklarationer av byggnaders egenskaper ......................... Åtgärder som rör resandet ............................................................... Stöd till lokal och frivillig verksamhet ............................................ Arbetet inom Europeiska unionen .................................... Bilaga 1 Sammanfattning av Konsumentpolitiska kommitténs delbetänkande Nordisk miljömärkning - det statliga engagemanget (SOU 1999:145) ............................................ Bilaga 2 Förteckning över remissinstanser .......................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ... 53 Ärendet och dess beredning godkände regeringens förslag i propositionen Aktiv konsumentpolitik om mål och inriktning för konsumentpolitiken (prop. 1994/95:140, bet. 1994/95:LU32, rskr. 1994/95:438). Miljömålet i konsumentpolitiken var ett av de mål som då infördes. överlämnade regeringen till skrivelsen Konsumenterna och miljön en handlingsplan för hållbar utveckling (skr. 1997/98:67, bet. 1997/98:LU21, rskr. 1997/98:220). I skrivelsen redogjorde regeringen för sin syn på centrala frågor som rör miljömålet i konsumentpolitiken och en handlingsplan för regeringens arbete med att uppfylla målet lades fram. En översyn av konsumentpolitikens mål och inriktning har därefter gjorts av (Fi 1999:01, dir. 1999:1). lämnade kommittén delbe tänkandet Nordisk miljö- märkning det statliga engagemanget (SOU 1999:145) och slutbetänkandet Starka konsumenter i en gränslös värld (SOU 2000:29). En sammanfattning av betänkandet Nordisk miljömärkning finns i bilaga 1. Betänkandet har remissbehandlats och en lista över remiss instanserna återfinns i bilaga 2. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i . överlämnade regeringen propositionen Handlingsplan för konsumentpolitiken 20012005 (prop. 2000/01:135, bet. 2001/01:LU02, rskr. 2001/02:51). I propositionen föreslås fem delvis förnyade mål för konsumentpolitiken. Miljömålet i konsumentpolitiken föreslås ligga fast. I den skrivelse som överlämnas till lämnar regeringen en lägesrapport om det arbete som regeringen och dess myndigheter bedriver för att uppnå miljömålet i konsumentpolitiken. En sådan lägesrapport aviserades skrivelse Konsumenterna och miljön. Redovisningen i den nu aktuella skrivelsen följer till stora delar samma disposition som skrivelse. I den nu aktuella skrivelsen behandlas vidare Konsumentpolitiska kommitténs delbetänkande Nordisk miljömärkning det statliga engagemanget (SOU 1999:145) samt vissa frågor som aviserades i propositionen Handlingsplan för konsument politiken 20012005 (prop. 2000/01:135, bet. 2001/02:LU02, rskr. 2001/02:51). Skrivelsen innehåller även vissa bedömningar av åtgärder som behöver vidtas för att ytterligare förstärka regeringens arbete med frågor som rör konsumenterna och miljön. En effektredovisning av arbetet med miljömålet i konsumentpolitiken aviserades skrivelse och kommer att överlämnas till 2002. Skrivelsens bakgrund och syfte Miljömålet i konsumentpolitiken är att Sådana konsumtions- och produktionsmönster skall utvecklas som minskar påfrestningarna på miljön och bidrar till en långsiktigt hållbar utveckling. Miljömålet lades fast första gången genom god kännande av propositionen Aktiv konsumentpolitik (prop. 1994/95:140, bet. 1994/95:LU32, rskr. 1994/95:438). Bakom införandet av ett miljömål i konsument politiken låg en strävan av att starkare betona sambandet mellan konsumtion och miljö. I propositionen Aktiv konsumentpolitik hänvisades bl.a. till att ohållbara konsumtions- och produktionsmönster enligt FN:s handlingsprogram utgör den viktigaste orsaken till miljöpåfrestningar, särskilt i industriländerna. Regeringen framhöll i propositionen att det är en viktigt konsumentpolitisk uppgift att försöka uppnå sådana konsumtionsmönster som belastar miljön så lite som möjligt. Vidare betonades vikten av att påverka även produktionen i denna riktning. överlämnade regeringen propositionen Handlingsplan för konsumentpolitiken 20012005 (prop. 2000/01:135, bet. 2001/02:LU02, rskr. 2001/02:51). I propositionen föreslår regeringen att godkänner regeringens förslag till mål för konsumentpolitiken. Målen för konsumentpolitiken skall enligt regeringens förslag vara: -Konsumenternas ställning och inflytande på marknaden skall stärkas, inflytandemålet . -Hushållen skall ha goda möjligheter att utnyttja sina ekonomiska och andra resurser effektivt, hushållningsmålet . -Konsumenternas hälsa och säkerhet skall skyddas, säkerhetsmålet . -Sådana konsumtions- och produktionsmönster skall utvecklas som minskar påfrestningarna på miljön och bidrar till en långsiktigt hållbar utveckling, miljömålet . -Konsumenterna skall ha tillgång till god vägledning, information och utbildning, kunskapsmålet . Miljömålet i konsumentpolitiken föreslås alltså ligga fast. Handlingsplan för konsumenterna och miljön I skrivelsen Konsumenterna och miljön en handlingsplan för hållbar utveckling (skr. 1997/98:67, bet. 1997/98:LU21, rskr. 1997/98:220) presenterade regeringen sin syn på centrala frågor som rör miljömålet i konsumentpolitiken. En handlingsplan för hur miljömålet i konsument- politiken skulle uppnås aviserades redan i propositionen Aktiv kon- sumentpolitik och lades därför fram i skrivelsen Konsumenterna och miljön. Området konsumenterna och miljön är till stora delar tvärsektoriellt och spänner därmed över flera politikområden. Handlingsplanen skrivelse Konsumenterna och miljön utgör ett led i regeringens strävan mot en hållbar utveckling, dvs. en samhällsutveckling som tillfredsställer dagens behov utan att äventyra kommande generationers möjlighet att tillgodose sina behov. Eftersom syftet med handlingsplanen Skr. 2001/02:68 är att uppmuntra och underlätta för hushållen att ta ansvar för miljön, fokuserade regeringen på en presentation av åtgärder som utgår från hushållsperspektivet , dvs. åtgärder som utgår från hushållens egna förutsättningar för att arbeta för en bättre miljö. skrivelse Konsumenterna och miljön berörs inledningsvis omfattningen av hushållens miljöbelastning och miljömålet i kon- sumentpolitiken beskrivs. I anslutning till detta behandlas de mål- konflikter som kan leda till att hushållen avhåller sig från att välja de ur miljösynpunkt bästa handlingsalternativen. Därefter redovisar regeringen handlingsplanen för arbetet mot miljömålet. Handlingsplanen består sammanfattningsvis av följande delar: -Sektorsansvar för för konsumentrelaterade miljöfrågor. -Formulering av sektorsmål för miljön. -Kunskapsuppbyggnad om konsumentrelaterade miljöfrågor. -av kunskap och information till hushållen. -Åtgärder som rör konsumtion och produktion av varor och tjänster, boende samt resande: o ökade insatser avseende miljöaspekter i varuprovnings- verksamheten, o utvärdering av det nordiska miljömärkningssystemet, o analys av förutsättningarna för ömsesidigt godkännande av miljö märken på internationell nivå, o ökad bevakning av miljöargument i marknadsföringen, o förbättrad miljöinformation om produkter, o strävan efter prisundersökningar även för ekologiskt produ- cerade livsmedel, o beaktande av hushållsaspekter inom systemen för käll- sortering, o bättre information om miljöaspekter i boendet, o bättre bevakning av konsumentaspekter inom kollektiv- trafiken och o bättre information om bilars miljöegenskaper. -Stöd till lokal och frivillig verksamhet. -Aktivt internationellt arbete inom , EU, och FN. -Uppföljning av mål och verksamhet. I propositionen Handlingsplan för konsumentpolitiken 20012005 (prop. 2000/01:135, bet. 2001/02:LU02, rskr. 2001/02:51) föreslår regeringen att delmål skall anges för konsument politikens verksamhetsinriktning . I propositionen redogör regeringen också för sin bedömning av vilka delmål som bör gälla för verksamhets inriktningen och vilka åtgärder som bör genomföras under respektive delmål. Ett av delmålen är att miljömärkningen och den etiska märkningen skall få en större spridning. Regeringen konstaterar att miljömärkning och etisk märkning är viktiga verktyg för att konsumenterna skall kunna göra väl överlagda val på marknaden. Vidare gör regeringen bedöm- ningen att medel bör avsättas för att organisationer skall kunna söka bidrag för att utveckla kriterier för olika former av miljömärkning och etisk märkning, framför allt vad beträffar livsmedel. miljömärkning behandlas i denna skrivelse i avsnitt 8. stöd till frivilligorganisationer behandlas i avsnitt 11. Konsumenterna och miljön i miljö- och energipolitiken Frågeställningar som rör konsumenterna och miljön berörs även inom andra politikområden, framför allt inom miljö- och energipolitiken. samhället har ett ansvar för arbetet för en ekologiskt hållbar utveckling och för strävan att uppnå de nationella miljökvalitetsmålen. propositionen Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130, bet. 2001/02:MJU03, rskr. 2001/02:36) föreslår regeringen tre strategier för arbetet, en strategi för effektivare energianvändning och transporter, en för giftfria och resurssnåla kretslopp och en för hushållning med mark, vatten och bebyggd miljö. Nedan nämns några av de övriga propositioner och skrivelser som behandlar konsumentaspekter på olika sätt och som lämnats efter 1998 års skrivelse Konsumenterna och miljön. -Propositionen Kemikaliestrategi för giftfri miljö (prop. 2000:01/65, bet. 2000/01:MJU15, rskr. 2000/01:269). -Propositionen Ändringar i bilskrotningslagen (prop. 2000/01:47, bet. 2000/01:MJU13, rskr. 2000/01:160). -Propositionen Vissa byggfrågor (prop. 1998/99:62, bet. 1998/99:BoU08, rskr. 1998/99:218). -De överlämnade skrivelserna Hållbara uppföljning av åtgärder för en ekologiskt hållbar utveckling, ( skr. 2000/01:38, bet. 2000/01:MJU10, skr. 1999/2000:13, bet. 1999/2000:MJU06, rskr. 1999/2000:132 och skr. 1998/99:5, bet. 1998/99:MJU06, rskr. 1998/99:183). -Skrivelsen En miljöorienterad produktpolitik ( skr. 1999/2000:114, bet. 2000/01:MJU3, rskr. 2000/01:52). -Skrivelsen En nationell avfallsstrategi för avfallshanteringen på 2000- talet (skr. 1998/99:63, bet. 1998/99:MJU10, rskr .1998/99:221). har också ett mål inom politikområdet Energipolitik som är att energin skall användas så effektivt som möjligt med hänsyn tagen till alla resurstillgångar. Inom ramen för detta mål skall KOV stimulera till en utveckling av mer energieffektiv teknik och skapa bättre förutsättningar för konsumenterna att få kunskap om energiförbrukning vad avser el och annan energikrävande utrustning. Sammanfattning: har fått ett sektorsansvar för konsumentrelaterade miljöfrågor. Sektorsansvaret innebär att myndig- heten har ett ansvar för att vara samlande, stödjande och pådrivande i arbetet för en ekologiskt hållbar utveckling inom konsumentområdet. Konsumentpolitiken tangerar flera olika sektorer. För att fullgöra sektorsansvaret och tydliggöra ansvarsfördelningen har Konsument- verket träffat samverkansavtal med och Kemikalie- inspektionen. övervägs hur myndig- heternas sektorsansvar kan vidareutvecklas. Principen om samhällssektorernas ansvar för miljön gavs en fram- trädande roll i regeringens proposition Miljöpolitiken inför 1990-talet (prop. 1987/88:85, bet. 1987/88:JoU23, rskr. 1987/88:373). Av propositionen framgår att varje samhällssektor har ansvar för att förhindra att nya miljöskador uppstår och för att lösa de problem som föreligger . I syfte att delegera ansvaret när det gäller att integrera miljöhänsyn inom regeringens alla verksamhetsområden, har samtliga myndigheter, genom en ändring i verksförordningen (1995:1322), fr.o.m. fått ett generellt ansvar för att beakta de krav som ställs på verksamheten när det gäller ekologiskt hållbar utveckling. Sektorsansvarets innebörd har därefter definierats närmare proposition Svenska miljömål Miljöpolitik för ett hållbart (prop. 1997/98:145, bet. 1998/99:MJU06, rskr. 1998/99:183) samt i ett regeringsbeslut som följde på denna proposition. Detta beslut syftade till att ge 24 myndigheter ett särskilt sektorsansvar för arbetet med ekologisk hållbarhet. De berörda myndigheterna skall enligt nämnda proposition och det därpå följande uppdraget ha ett ansvar för att driva arbetet för en ekologiskt hållbar utveckling framåt inom sin sektor. Ansvaret innefattar att identifiera sektorsmyndighetens roll och hur sektorns verksamheter påverkar utvecklingen mot ekologisk hållbarhet, att ta fram underlag i form av tänkbara sektorsmål och åtgärder samt beskriva dessa åtgärders samhällsekonomiska konsekvenser. Underlagen skall utgöra en grund för hur sektorsmålen skall kvantifieras. Vidare skall de sektorsansvariga myndigheterna verka för att åtgärder genomförs, fortlöpande följa utvecklingen inom ansvarsområdet samt samarbeta med andra som är verksamma inom sektorn. Utvärdering av myndigheternas sektorsansvar I propositionen Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130, bet. 2001/02:MJU03, rskr. 2001/02:36) redovisas bl.a. en utvärdering av de statliga myndigheternas sektorsansvar. I propositionen gör regeringen bedömningen att det är angeläget med en fortsatt utveckling av sektorsansvaret för miljön. Kompletteringar och Skr. 2001/02:68 förändringar av myndighetsansvar behöver successivt aktualiseras och förtydligas, som sektorsansvaret för miljön preciseras. Vidareutvecklingen av det särskilda sektorsansvaret för olika myndigheter övervägs inom . skrivelse Konsumenterna och miljön aviserades att regeringen avsåg att ge som central konsumentmyndighet sektorsansvar för konsumentrelaterade miljöfrågor. Ett sådant sektors- ansvar infördes därefter genom en ändring av verkets instruktion . Sektorsansvarets innebörd definieras, som nämnts ovan, proposition Svenska miljömål Miljöpolitik för ett hållbart och i regeringsbeslutet om att ge 24 myndigheter ett särskilt sektorsansvar och där var en av de myndigheter som omfattades (se ovan). Verket skall enligt sin instruktion (1995:868) vara samlande, stödjande och pådrivande i förhållande till andra berörda parter i frågor som rör konsumentrelaterade miljöfrågor. Dessutom anges, i enlighet med konsumentpolitiska proposition Aktiv konsumentpolitik, i verkets instruktion att ett av fyra mål för verksamheten skall vara att medverka till att sådana produktions- och konsumtionsmönster utvecklas som minskar påfrestningarna på miljön och bidrar till en långsiktigt hållbar utveckling. Sektorsansvaret och det nya miljömålet i konsumentpolitiken har inneburit att tydligare integrerat miljöhänsyn i verksamheten. har inom ramen för sitt sektorsansvar arbetat för att få fram bättre produkter och system, som kan underlätta miljöinsatserna för konsumenterna. Flertalet aktiviteter, såsom undersökningar, varuprovningar och informationsspridning, presenteras närmare i det följande. Sektorsansvaret har också manifesterats organisatoriskt genom den särskilda miljöenhet som inrättades på verket . införde ett miljö- ledningssystem. Miljöledningssystemet syftar till att integrera miljöhänsyn i både intern och extern verksamhet och är en metod att systematisera miljöarbetet och ge tydliga riktlinjer och mål, bl.a. genom centrala styrdokument, tydliga ansvarsförhållanden samt rutiner för uppföljning och resultatredovisning. Sektorsansvaret för konsumentrelaterade miljöfrågor är komplicerat eftersom konsumentinformation ingår i många andra myndigheters verksamhet. Detta har begränsat handlingsutrymme och till viss del försvårat för verket att utveckla sitt sektorsansvar. För att fullgöra sektorsansvaret och tydliggöra ansvarsfördelningen mellan ansvariga myndigheter har träffat samverkansavtal med och Kemikalieinspektionen. Sammanfattning: har lämnat förslag till sektorsmål som preciserar miljömålet i konsumentpolitiken samt förslag till åtgärder som verket bör arbeta med. Vidare har tagit fram förslag till sådana indikatorer som behövs för att kunna mäta vilken effekt konsumenternas insatser för miljön har samt för att mäta i vad mån verkets åtgärder ger resultat. 4.1Precisering av miljömålet i konsumentpolitiken Regeringen uppdrog åt att föreslå sektorsmål som preciserar miljömålet i konsumentpolitiken samt ett system för uppföljning av dessa mål. I uppdraget ingick att formulera sektorsmålen utifrån en analys av vilka miljöproblem hushållen bäst kan bidra till att avhjälpa. Vidare skulle de inordnas under de miljökvalitetsmål, som beslutat (prop. 1997/98:145 Svenska miljömål Miljöpolitik för ett hållbart , bet. 1998/99:MJU06, rskr. 1998/99:183). Sektorsmålen skulle ta sikte på att konsumenterna uppmuntras och ges reella möjligheter att beakta miljöaspekter vid valet av varor och tjänster, ta ett ansvar genom att använda och underhålla varorna på rätt sätt och genom att i ökande omfattning källsortera de uttjänta varorna. Möjligheterna till producentpåverkan, bl.a. genom varuprovning, skulle beaktas vid utarbetandet av sektorsmålen. Ett kunskapsmål, dvs. ett mål för vilka kunskaper konsumenterna bör ha om sambandet mellan konsumtion och miljöpåverkan, borde även inkluderas i sektorsmålen. I en rapport till regeringen föreslog 1999 att sektorsmål bör utformas med utgångspunkt i hushållens situation. Miljön påverkas bl.a. av vilka livsmedel och andra produkter som konsumenterna väljer och av konsumenternas val i samband med boende och vid transporter. För att kunna minska sin miljöpåverkan måste hushållen ha tillgång till miljöanpassade varor och tjänster. Verket föreslog därför följande sektorsmål: -Varor och tjänster skall, utöver att vara funktionella och säkra, fylla höga krav på miljöanpassning samt vara försedda med korrekt och relevant information. -De system som finns för att ta hand om uttjänta varor skall vara lätta att använda för hushållen. -Konsumenterna skall stimuleras att leva och agera miljöanpassat. För att nå dessa mål föreslog att myndigheten borde arbeta med följande uppgifter: - Påverka producenter så att utbudet av miljöanpassade produkter ökar. - Delta i det internationella samarbetet för att harmonisera villkoren för - Påverka myndigheter och andra offentliga organ så att servicen vid t.ex. kollektiva transporter och hantering av avfall förbättras ur Förbättra informationen till hushållen om konsumtionens miljö- Skr. 2001/02:68 påverkan t.ex. via , Råd och Rön, samt genom den databas med miljörelaterad konsumentinformation som är tillgänglig via verkets webbplats. Förslagen till sektorsmål och arbetsuppgifter för har legat till grund för utformningen av regleringsbrev till verket. 4.2Indikatorer för hushållens miljöpåverkan har också föreslagit indikatorer som skall visa förändringar i hushållens miljöpåverkan. Påverkan på miljön kan uppstå i samband med konsumenternas val av varor och tjänster, användning av produkter och avfallshantering. Långsiktigt bör alla produkter som bjuds ut på marknaden vara utformade så att miljöpåverkan och resursförbrukning är minimal, oberoende av varumärke. På kortare sikt kan konsumenterna driva på utvecklingen genom medvetna val. Detta underlättas om konsumenternas kunskaper förstärks. De föreslagna indikatorerna skall spegla vilken effekt konsumenternas insatser har på miljön samt i vad mån åtgärder ger resultat. Intressanta indikatorer bör därför handla om vilken information som finns tillgänglig och hur väl den når ut till konsumenterna. Indikatorer som fastställer hur näringsliv, kommuner och andra organ bidrar till att tillhandahålla varor och tjänster som minskar riskerna för att konsumenterna skall göra sådant som har negativ inverkan på miljön är dessutom av stor betydelse. Förändringar i de resultat som kan avläsas genom indikatorerna avses att ligga till grund för kontinuerlig översyn av åtgärder. Ett antal tänkbara indikatorer för att följa konsumentsektorns utveckling mot minskad miljöbelastning har tagits fram, uppdelade på konsumtionsområdena livsmedel och andra dagligvaror, boende samt transporter. -Försäljningsutvecklingen för miljömärkta varor. -Antal miljömärkta varianter per produktgrupp. -Hushållens el-, värme- och vattenförbrukning. -Mängden insamlade förpackningar relaterad till mängden sålda, förpackade varor. -Andelen resor med olika färdmedel. Specifika indikatorer för livsmedel : -Konsumenternas tillgänglighet till KRAV-märkta livsmedel. -Fördelningen mellan konsumerade köttslag. -Konsumtion av animaliskt respektive vegetabiliskt protein. Specifika indikatorer för boende : -Antal sålda ackumulatortankar för vedpannor. -Antal sålda handgräsklippare, elgräsklippare och miljömärkta motorgräsklippare. -Hushållens energianvändning. -Den totala vattenförbrukningen. -Mängd farligt avfall som hushållen lämnar till insamling relaterat till mängd sålda varor. Begränsning görs till ett fåtal produktgrupper. - Mängd insamlade förpackningar från hushållen i relation till den Skr. 2001/02:68 totala mängden sålda konsumentförpackningar. Specifika indikatorer för transporter : -Reslängd för olika ärenden. -Resor med olika färdmedel. -Reslängd utan bil, både sammanlagt och till och från arbetet. -Inrikesresor uppdelat på flyg och tåg. -Avstånd till kommersiell service för hushållen. -Genomsnittlig bränsleförbrukning för nya bilar. -Försäljningen av bilar med olika bränsleförbrukning. -Försäljningen av utombordsmotorer av 4-taktstyp. har prövat de föreslagna indikatorerna med hänsyn till vilket statistiskt underlag som finns tillgängligt till rimliga kostnader. Det har visat sig vara svårt att få fram data där konsumentsektorn är separerad från andra aktörer i samhället. Bäst underlag finns på transportområdet. Arbetet fortgår för att finna indikatorer som visar hushållens beteendeförändringar samt vilka förutsättningar som behövs för att hushållen skall kunna anpassa sig till hållbar utveckling.