prop · GP031d5 · 2001-09-20 00:00:00 — Regeringens lämnade sitt slutbetänkande, Vägvalet den narkotikapolitiska utmaningen (SOU 2000:126), . Det innehåller en utvärdering av samhällets narkotikapolitiska insatser sedan mitten av 1980- talet och förslag till effektiviseringar i olika avseenden. Kommissionen konstaterar att kriminalvården, inte minst mot bakgrund av sin intensiva och nära kontakt med ett stort antal narkotikamissbrukare, spelar en central roll för samhällets möjligheter att bekämpa missbruket av narkotika. Betänkandet har remissbehandlats och bereds inom . helhetsbild över pågående och planerade reformer överlämnade regeringen en skrivelse till Reformeringen av domstolsväsendet en handlingsplan (skr. 1999/2000:106). I skrivelsen redogjorde regeringen för de principer och förändringar som skall vara vägledande vid reformeringen av domstolsväsendet. Reformarbetet skall bedrivas med utgångspunkt i de krav som medborgarna har rätt att ställa på snabbhet, kvalitet och service och med beaktande av domstolarnas särskilda roll. Renodlingen av domstolarna och av domarnas arbete till dömande verksamhet skall fortsätta. Tyngdpunkten i den dömande verksamheten skall ligga i första instans. Kvaliteten i den dömande verksamheten skall säkerställas. Domstolarna skall vara moderna och attraktiva arbetsplatser. skall utformas för att garantera hög kompetens i allt dömande. Dömande verksamhet skall finnas nära medborgarna och bedrivas i alla delar av landet. För att skapa förutsättningar för att förverkliga dessa mål inriktas reformarbetet enligt handlingsplanen på att utveckla domstolsväsendets organisation och arbetsformer. Det sker bl.a. genom att ge domstolarna förutsättningar att ha en beredningsorganisation med notarier, beredningsjurister och domstolssekreterare, öka kompetensutvecklingen för all personal, ge förutsättningar för en mer långtgående specialisering av domarnas arbetsuppgifter, bredda rekryteringen av domare, förenkla förfarandet i såväl underrätterna som överrätterna, utveckla domstolarnas teknikstöd samt skapa större förutsättningar för samverkan mellan domstolar. Enligt regeringens bedömning krävdes för att genomföra dessa reformer en yttre domstolsorganisation, där verksamheten vid varje domstol är av tillräcklig omfattning för att nå högt ställda mål för kvalitet, snabbhet och service. skall domstolsorganisationen möta medborgar- 4.4.5Reformeringen av domstolsväsendet nas berättigade krav på geografisk närhet till En omfattande reformering av domstolsväsendet pågår . För att ge en För att förena dessa mål krävs olika lösningar i olika delar av landet. har ställt sig bakom regeringens handlingsplan (bet. 1999/2000:JuU22, rskr. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 1999/2000:255). I handlingsplanen (skr. 1999/2000:106 s. 4) och i budgetpropositionen för (prop. 2000/01:1 utg. omr. 4 s. 95) aviserade regeringen att den avsåg att återkommande lämna en redovisning till om hur förändringsarbetet utvecklas. I en skrivelse till Reformeringen av domstolsväsendet information och uppföljning av handlingsplanen (skr. 2000/01:112) redogjorde regeringen för utvecklingen av reformarbetet, mot bakgrund av ställningstagandena i handlingsplanen, såvitt gäller regelförändringar, förändringar av domstolarnas arbetsuppgifter, organisatoriska förändringar samt pågående och planerade utredningar. Renodling av domstolarnas arbetsuppgifter En av utgångspunkterna för reformarbetet, när det gäller domstolarna, har under varit att renodla domstolarnas verksamhet och så långt det är möjligt föra bort verksamhet från domstolarna som inte utgör dömande verksamhet. En annan utgångspunkt för det reformarbete som rör domstolarna har varit att tyngdpunkten i dömandet skall ligga i första instans. Regeringen avser att lämna förslag om att överföra inskrivning av inteckning i luftfartyg från till . De anställda i domstolsväsendet För att även framtidens domstolar skall vara en stimulerande och attraktiv miljö att arbeta i för alla domstolsanställda bör medarbetarnas kompetens tas till vara på bästa sätt, utbildning och kompetensutveckling prioriteras, arbetet i domstolarna utvecklas och stödjas av moderna tekniska hjälpmedel. Ledarskap bör ges än större utrymme i domstolarna och domstolarna bör vara säkra och trygga arbetsplatser. har tillsammans med de fackliga organisationerna genomfört en omfattande medarbetarenkät. Resultatet av enkäten var relativt gott t.ex. när det gäller kvalitetsfaktorerna trivsel, mål, information och resultat. Mindre bra resultat har uppnåtts när det gäller faktorerna stöd, kompetensutveckling och påverkan. stress framgår av enkätsvaren att många anställda upplever sin arbetssituation som mindre tillfredsställande. Sämst resultat har uppnåtts när det gäller frågan om ersättning för arbetet. Vissa faktorer har större betydelse än andra när det gäller personalens trivsel. Om man ser till domstolsväsendet i dess helhet är resultatet bra. Det är emellertid viktigt att resultatet av medarbetarenkäten leder till önskvärda förbättringar och att de domstolsanställda och de fackliga organisationerna även fortsättningsvis ges en aktiv roll i arbetet. En viktig utgångspunkt i reformeringen av domstolsväsendet är att tyngdpunkten i dömandet skall ligga i första instans. Det har från domstolshåll efterlysts regeländringar som på olika sätt är avsedda att koncentrera hovrätternas handläggning av målen till vad som kan anses vara motiverat i det enskilda fallet. Det senaste exemplet på detta är en framställning från en arbetsgrupp, i vilken samtliga hovrätter har varit representerade. I framställningen föreslås olika regeländringar (Hovrätternas processgrupp, promemorian Effektivare hovrättsförfarande, dnr Ju1999/4445). Förslagen i promemorian innebär bl.a. en något utvidgad tillämpning av dagens regler om prövningstillstånd. Bland övriga förslag kan nämnas möjligheten att begränsa handläggningen av ett mål om överklagandet framstår som utsiktslöst. På grundval dels av de förslag som lades fram av hovrättsprocessutredningen, Ett reformerat hovrättsförfarande (SOU 1995:124) dels av processgruppens olika förslag har det inom tagits fram en departementspromemoria om hur hovrättsprocessen bör se ut , Hovrättsprocessen (Ds 2001:36). I promemorian föreslås bl.a. att det för tvistemål skall införas ett generellt krav på prövningstillstånd vid överklagande till hovrätt. Förslagen när det gäller att modernisera hovrättsprocessen avser i övrigt ett bättre utnyttjande av videotekniken i samband med bevisförhör samt ett mindre strikt fasthållande vid vissa principer för en huvudförhandling. Promemorian är föremål för remissbehandling till . I betänkandet Grupprättegång (SOU 1994:151) föreslog att grupptalan skall införas som rättegångsform i . Enligt utredningens förslag skall grupptalan införas i tre olika former. bereddes frågan om införandet av grupprättegång i med sikte på en lagrådsremiss /2001. En hearing med företrädare för bl.a. näringslivet, konsument- och miljöintressen, domstolsväsendet samt universiteten genomfördes. Beredningsarbetet fortsätter under innevarande år. Regeringen avser att lägga fram ett förslag med lag om grupprättegång . skall fortsätta att reformeras Vid reformeringen av tingsrättsorgnisationen bör de allmänna principer som tidigare gällt bilda utgångspunkt. Tillgänglighet och möjligheter för en stärkt beredningsorganisation är viktigt, liksom förutsättningar för återkommande kompetensutveckling. Möjligheter att specialisera verksamheten, möjligheter att rekrytera personal och geografisk samordning med rättsväsendets övriga myndigheter bör också fortsättningsvis vara principer som bildar utgångspunkt vid reformeringen. Den organisatoriska lösningen bör enligt regeringen vara att tillskapa större domkretsar. Det kan ske genom att tingsrätter läggs samman eller genom att verksamheten bedrivs i en domkrets (en myndighet) med permanent verksamhet på flera orter. I de fall arbetsunderlaget inte bär permanent verksamhet på mer än en ort tillgodoses tillgängligheten och den lokala förankringen genom att domstolen har tingsställe vid en eller flera orter. har ställt sig bakom dessa av regeringen i handlingsplanen (skr. 1999/2000:106) fastlagda allmänna principerna och de organisatoriska lösningarna för reformarbetet inom domstolsväsendet (bet. 1999/2000:JuU22, rskr. 1999/2000:255). har ett förhållandevis stort antal tingrätter och domkretsar varit föremål för översyn och förändring. Förändringarna har i några fall skett genom sammanläggning av tingsrätter till större domkretsar, i andra fall genom att en större domkrets (en myndighet) till- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 skapats där permanent verksamhet bedrivs på flera orter. På några ställen tillgodoses tillgängligheten genom att domstolen har tingsställe på en eller flera orter inom domkretsen. Förändringarna har gjorts för att verksamheten vid varje domstol skall vara av tillräcklig omfattning för att nå högt ställda mål för kvalitet, snabbhet och service. Regeringen har regelmässigt underrättat om planerade organisationsförändringar. I en skrivelse till Reformeringen av domstolsväsendet information och uppföljning av handlingsplanen (skr. 2000/01:112) har regeringen redovisat genomförda, beslutade och pågående projekt samt inriktningen för det framtida reformarbetet. I skrivelsen redovisade regeringen att vissa förändringar av tingsrättsorganisationen i , och planerades. Vi- dare aviserades en översyn av tingsrättsorganisationen i . Regeringen gör bedömningen att det finns anledning att se över verksamheten vid och utreda om det bör göras organisatoriska förändringar. Uppdraget bör avse såväl tingsrättens yttre organisation som arbetsformer och ledningsfunktioner. Uppdraget kan också komma att avse regionens övriga tingsrätter. Regeringen avser därför att besluta ett sådant uppdrag. Regeringen framhöll i skrivelsen att det fanns ett behov av att utvärdera de förändringar som genomförts. Vad som särskilt behövde belysas var den nya organisationens effekter för verksamheten i berörda tingrätter och för medborgarna på berörda orter men också effekterna för rättsväsendet i övrigt och andra myndigheter samt berörd personal. Regeringen avser därför att låta påbörja en utvärdering av genomförda förändringar av tingsrättsorganisationen. Utvärderingens resultat skall ligga till grund för regeringens inriktning av det fortsatta reformarbetet och arbetet med att identifiera de regioner där behov av översyn och förändring av tingsrättsorganisationen föreligger. har vid behandlingen av regeringens skrivelse ställt sig bakom regeringens arbete med att förändra tingsrättsorganisationen (bet. 2000/01:JuU29, rskr. 2000/01:283). I utskottsbetänkandet framhölls bl.a. vikten av att de organisationsförändringar som genomförs också följs upp och utvärderas. Utskottet anförde vidare att det inte fanns anledning att avvakta med 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 att genomföra planerade förändringar men att övriga initierade projekt och utredningar borde avvakta resultatet av en sådan utvärdering såvida det inte var oundgängligen nödvändigt för verksamhetens fullgörande att förändringen genomförs. Vidare framhöll utskottet att det med tillfredsställelse såg på att organisationen i storstäderna också kommer att övervägas. Regeringen har i enlighet med vad som var planerat och vad utskottet anfört i denna del gett i uppdrag att vidta aktuella förändringar av tingsrättsorganisationen i , respektive . Frågan om formerna för utvärdering av genomförda förändringar och översynen av tingsrättsorganisationen i bereds inom . 4.5.1Statliga insatser inom politikområdet Utvecklingen av polisen och åklagarväsendet fortsätter. Medborgarnas behov och en helhetssyn på rättsväsendets uppgifter och funktion skall styra arbetet. tillkallade regeringen en beredning för rättsväsendets utveckling (dir. 2000:90). En huvuduppgift för beredningen är att undersöka möjligheterna att med bibehållen rättssäkerhet öka effektiviteten och kvaliteten i rättsväsendets arbete. Beredningen skall bl.a. utreda möjligheterna att förkorta den genomsnittliga genomströmningstiden från brottsanmälan till dom och straffverkställighet och överväga på vilket sätt brottsutredningsverksamheten kan förbättras. Beredningen skall senast före utgången av 2003 redovisa det aktuella läget inom rättsväsendet för de frågor som ankommer på beredningen samt en plan för det fortsatta arbetet. Regeringen har tillsatt en kommitté med parlamentarisk sammansättning för att granska den ordinära tillsynen över polisen och åklagarväsendet. Syftet är att säkerställa att medborgarnas krav på demokratisk insyn och kontroll tillgodoses på bästa sätt (dir. 2000:101). Kommittén skall bl.a. överväga om det finns skäl att inrätta ett oberoende tillsynsorgan med ansvar för tillsyn över polisens och åklagarnas brottsutredningsverksamhet. Den skall också överväga om dagens regler och organisation för brottsanmälningar och klagomål mot anställda inom polisen och åklagarväsendet uppfyller de höga krav som måste ställas på en sådan verksamhet. Utredningen skall redovisa sitt uppdrag . /, som har utrett frågor om ny organisation och nya metoder för kampen mot grov och organiserad brottslighet, överlämnade sitt betänkande (SOU 2000:25). Kommittén föreslog bl.a. en sammanslagning av . Mot bakgrund av kommitténs förslag uppdrog regeringen åt att se över gränsdragningen mellan den öppna polisen och Säkerhetspolisen samt mellan och polismyndigheterna. Uppdraget redovisades och har remitterats. Regeringen har i ett särskilt beslut uppdragit åt att i samverkan med bl.a. Riksåklagaren utarbeta ett förslag till ett nationellt handlingsprogram för skydd av vittnen, målsägande och andra bevispersoner. Regeringen avser att tillkalla en särskild utredare för att med utgångspunkt i förslag utveckla handlingsprogrammet och föreslå erforderlig lagstiftning. tillkallade regeringen en särskild utredare med uppgift att göra en översyn av polisens arbetsuppgifter (dir. 2000:105). Utredaren skall också se över vilka möjligheter det finns att komplettera polisens resurser och insatser i glest befolkade delar av och, vid särskilda tillfällen, i övriga delar av landet. Uppdraget skall redovisas . Regeringen har tillkallat en särskild utredare för att göra en sammanhållen och övergripande granskning av förfarandet vid brottsutredningen i samband med dödsfall (dir. 2000:95). Regeringen har vidare tillkallat en särskild utredare för att följa genomförandet av den nya polisregisterlagstiftningen (dir. 1999:99). skall analysera konsekvenser av den nya lagstiftningen om polisens rätt att behandla personuppgifter i polisens verksamhet och peka på de reformbehov som finns. Uppdraget skall redovisas /02. En övergripande översyn om ordningsvakter och väktare har inletts. Översynen avser bl.a. frågor om arbetsuppgifter, tillsyn, utbildning och organisatorisk ställning. Slutsatserna av arbetet skall redovisas . En särskild utredare skall tillkallas med uppgift att föreslå en reglering av användning av s.k. överskottsinformation som brottsutredande myndigheter får i samband med tvångsmedelsanvändning. har i uppdrag att kartlägga och granska den författningsskyddade verksamheten när det gäller hot som härrör ur inrikes förhållanden. Kommissionen skall redovisa resultatet av sitt arbete . Regeringen gav Riksåklagaren i uppdrag att göra en översyn av 7 kap. och att utarbeta en promemoria med förslag till ny lydelse av kapitlet, där det främst finns grundläggande bestämmelser om åklagarväsendet. Riksåklagaren redovisade sin promemoria En översyn av 7 kap. . Regeringen beslutade om att överlämna propositionen 7 kap. till (prop. 2000/01:92). antog regeringens förslag till lag om ändringar i kapitlet. Ändringarna som träder i kraft , innebär i huvudsak en modernisering såväl i sakligt som i språkligt hänseende av bestämmelserna. För att uppfylla och förverkliga regeringens mål om ökad rättstrygghet och rättssäkerhet för den enskilde, förenkling av det processuella förfarandet samt ökad effektivitet och kvalitet i domstolarna har ett flertal reformer genomförts eller förberetts. En närmare redogörelse av de insatser som gjorts eller förberetts följer nedan. Regeringens insatser i denna del syftar så långt möjligt att koncentrera domstolarnas verksamhet till rättsskipning i egentlig mening. Detta kräver en rationalisering och förenkling av det processuella förfarandet och att det skapas förutsättningar för användandet av modern teknik i domstolarna. Flera reformer har genomförts eller förbereds . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 En särskild utredare har getts i uppdrag att genomföra en översyn av rekryteringen av ordinarie domare (dir. 2001:57). Utredaren skall lämna förslag till förändringar som innebär att domstolarna kan rekrytera domare som tillhör de allra skickligaste juristerna i hela landet. I uppdraget ingår att se över om det, för att säkerställa en god rekrytering till domaryrket, skall finnas en särskilt reglerad domarbana. Om utredaren kommer fram till att det skall finnas en särskild reglerad domarbana skall utredaren lämna förslag på hur denna skall vara utformad. Ut- redaren skall även se över och lämna förslag på hur domstolarnas behov av domare för förstärknings- och vikariatsändamål skall tillgodoses. Uppdraget skall redovisas . Regeringen beslutade direktiven till en kommitté med parlamentariska inslag för att se över rekryteringen av nämndemän m.m. (dir. 2000:79). Kommittén har tagit namnet . I syfte att åstadkomma en mer allsidig sammansättning av gruppen nämndemän skall kommittén överväga hur det i högre grad än skall kunna rekryteras nämndemän som inte har bakgrund i partipolitisk verksamhet. Sammansättningen av gruppen nämndemän bör bättre än spegla befolkningssammansättningen. Samtliga delar av en domstols upptagningsområde (domkrets) bör bli representerat. Kommittén skall överväga vilka förändringar av regelverket som krävs och vilka övriga insatser som är nödvändiga. Kommittén bör särskilt överväga om en begränsning av valbarheten som nämndeman till exempelvis två mandatperioder skall införas. Förslagen skall syfta till att bevara och utveckla nämndemannainstitutet och säkerställa att lekmannainflytandet i den dömande verksamheten också har allmänhetens förtroende och legitimitet. I direktiven ingår vidare att pröva reglerna för ersättning till nämndemän. Kommittén skall utreda och lämna förslag om hur en situation när något inträffar eller framkommer som gör att den valde inte längre framstår som lämplig för uppdraget skall hanteras. Kommitténs förslag skall redovisas till regeringen . En särskild utredare (rättegångsutredning) undersöker hur rättegången i tingsrätt i tvistemål och brottmål med bibehål- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 len rättssäkerhet kan förbättras. Utredaren skall särskilt uppmärksamma frågor om muntlighet, omedelbarhet och koncentration i förfarandet samt frågor om bevisning. Utredaren skall undersöka om arbetet med domskrivning kan förenklas. Vidare ingår enligt direktiven att lösa en fråga som har med rättspsykiatriska undersökningar att göra. Problemet består i att nu gällande regler medför att en omfattande huvudförhandling kan behöva tas om på nytt med nya domare sedan domstolen beslutat om en sådan undersökning. I sådant fall måste allt det som har förekommit vid förhandlingen återupprepas. Utredningen har behandlat sistnämnda fråga med förtur och lagt fram delbetänkandet Beslut om rättspsykiatrisk undersökning Problem och lösningar (SOU 2000:70). Betänkandet har remissbehandlats och bereds i . har beslutat om en överföring av bouppteckningsverksamheten till skatteförvaltningen och en koncentration av inskrivningsverksamheten till sju inskrivningsmyndigheter (prop. 1999/2000:1 utg. omr. 4, bet. 1999/2000:JuU1, rskr. 1999/2000:78). har även ställt sig bakom ett förslag att föra inskrivning av företagshypotek och sjöfartsregistret till respektive . Ändringarna avseende bouppteckningsverksamheten och företagsinteckningsregistret har trätt i kraft . beslutade på regeringens förslag ändringar i och delgivningslagen (1970:428) som syftar till att minska antalet inställda huvudförhandlingar i brottmål vid tingsrätterna. Ändringarna innebär i huvudsak följande. Kravet på utevaro för att domstolen skall kunna döma till fängelse i den tilltalades utevaro tas bort. Möjligheterna till uppskov med huvudförhandling i mål där den tilltalade är anhållen eller häktad mjukas upp. Slutligen skall tingsrätt kunna använda förenklad delgivning i de fall där den tilltalade i samband med föreläggande av ordningsbot eller förnekande av ett brott som enligt 48 kap. 13 § kunnat beivras genom föreläggande av ordningsbot fått information om att sådan delgivning kan komma att användas i tingsrätten i händelse av att åtal väcks. trädde lagen om försöksverksamhet med videokonferens i rättegång i Lagen ger möjlighet att använda videokonferens vid handläggningen av mål och ärenden i de allmänna domstolarna. , som har fått i uppdrag av regeringen att genomföra och utvärdera försöksverksamheten, har lämnat en delredovisning av verksamheten som bedrivits . gör, när försöksverksamheten har pågått , bedömningen att många fördelar är att vinna med att använda videokonferens i rättegång både när det gäller effektivitetsaspekter och ökad tillgänglighet till domstolarna. bedömer att verksamheten bör permanentas. Regeringen har överlämnat redovisningen till rättegångsbalksutredning som bl.a. har i uppdrag att lägga fram förslag om de regler som behövs för att verksamheten skall kunna permanentas. skall redovisa sitt uppdrag slutligt . Det vore olämpligt att avbryta pågående verksamhet. Regeringen föreslår därför (avsnitt 4.8, anslag 4:5) att giltighetstiden för lagen förlängs. blev det möjligt att använda videokonferens på försök även i allmän förvaltningsdomstol. Det innebär att parter under vissa förutsättningar kan delta i muntlig förhandling inför rätten genom videokonferens. Det blev också möjligt att ta upp bevisning genom videokonferens. Syftet med försöksverksamheten är att ge domstolarna ett redskap som kan åstadkomma en mer flexibel handläggning av mål och erbjuda medborgarna ökad tillgänglighet till domstolarna. trädde även vissa ändringar i förvaltningsprocesslagen (1971:291) i kraft som innebär att parter, vittnen och sakkunniga i vissa fall kan medverka per telefon i en muntlig förhandling inför rätten. I promemorian, Fortsatt översyn av förvaltningsprocessen, En ny princip för prövning i förvaltningsdomstol, m.m. (Ds 1997:29) föreslås viss ytterligare reglering i förvaltningsprocesslagen när det gäller resning och återställande av försutten tid samt införande i förvaltningslagen av ett nytt rättsmedel, ansökan om rättens prövning. Förslagen bereds inom med sikte på att, såvitt avser ändringen i förvaltningsprocesslagen, en proposition skall kunna överlämnas till . I en promemoria som tagits fram inom görs en undersökning av om en ny allmän forumregel för de allmänna förvaltningsdomstolarna, bättre än den befintliga allmänna forumregeln i 14 § andra stycket lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar kan tillgodose dels ett krav på att så många måltyper som möjligt skall förekomma i alla länsrätter, dels, så långt det är möjligt, ett krav på att förändringar i förvaltningsmyndigheternas organisation inte skall påverka spridningen av målen till de olika länsrätterna. I promemorian görs bedömningen att en ny allmän forumregel inte skulle tillgodose de nämnda kraven bättre än den befintliga forumregeln. Promemorian innehåller dock ett förslag på en ny särskild forumregel för arbetslöshetsförsäkringsmål. Den föreslagna forumregeln för arbetslöshetsförsäkringsmålen bedöms bättre än den befintliga tillgodose önskemålet om att så många av arbetslöshetsförsäkringsmålen som möjligt skall förekomma i alla länsrätter och att arbetslöshetsförsäkringsmålen i möjligaste omfattning skall handläggas av den länsrätt som geografiskt är närmast för den enskilde som målet berör.