prop · GP031d7 · 2001-09-20 00:00:00 — De beredskapsåtgärder ÖCB vidtagit har stärkt förmågan inom funktionen Försörjning med industrivaror. Brister kvarstår dock inom vissa försörjningsmarknader vilket bl.a. beror på näringslivets utveckling och internationalisering. Överstyrelsen bedömde att funktionen vid utgången av 2000 hade en godtagbar förmåga i nuvarande omvärldsläge men en icke godtagbar förmåga i ett förändrat omvärldsläge. har 698 räddningsmän och 716 beredskapsmän utbildats till en kostnad om ca för räddningsmän och ca Regeringen anförde i proposition Försvarsmaktens framtida fartygsunderhåll m.m. (prop. 2000/01:53) att beredskapsmannautbildningen kommer att avvecklas efter 2001. Genom totalförsvarsplikt har totalt 5 200 räddningsmän utbildats. Genom de frivilliga försvarsorganisationerna och Svenska Röda Korset samt genom frivilligorganisationerna och har totalt cirka 230 000 personer utbildats . Åtta räddningscentraler färdigställdes och totalt finns nu 116 räddningscentraler för 155 kommuner. Det radiostyrda manöversystemet för utomhusvarning har införts i sex län. skall hela landet ha försetts med det nya systemet. Produktionen av skyddsrum är nu helt koncentrerad till endast särskilt utsatta områden. har 126 nya skyddsrum färdigställts med 10 522 platser. Totalt finns nu i landet omkring 67 500 skyddsrum med ca 7,2 miljoner platser. Stora förberedelser har gjorts för Barents Rescue, den internationella kärnenergiövningen som genomförs . Deltagare från , , och har fått stöd från för att bland annat kunna delta i olika Partnerskap för freds aktiviteter. bedömer att funktionens förmåga förbättrats vad avser personal och materiel och varningssystemets förmåga har bibehållits. Sammantaget bedömdes förmågan icke vara godtagbar i nuvarande och i ett förändrat omvärldsläge. har Styrelsen för psykologiskt försvar (SPF) utökat sin utbildningsverksamhet riktad till totalförsvaret. Genomförda utvärderingar och enkäter visar att myndigheter och organisationer anser att förmågan har ökat efter genomförda utbildningsinsatser. Utbildning har också genomförts med deltagare från frivilliga försvarsorganisationer. Den forskning och de studier som SPF har bedrivit bedöms ha fördjupat och breddat kunskaperna inom funktionen. Genom att välja forskningsobjekt som ansluter till aktuella och relevanta händelser och problemområden bidrar forskningsverksamheten till en långsiktlig uppbyggnad av kunskaper. Studierna har gällt nyhetsmedier, nyhetsrapportering, informationsbärande bilder, medborgarnas konsumtion av nyhets- och andra informationsbärande medier samt informationskällor i IT-samhället. Vunna erfarenheter inom funktionen skall även kunna användas i svenska internationella insatser. Styrelsen för psykologiskt försvar har analyserat beredskapen inom massmedieområdet och myndighetens bedömning är att den är godtagbar avseende kommuner och myndigheter. Styrelsens bedömning av mediers beredskap är att den är godtagbar till god. har förberetts upphandling av fas två i en datorstyrd interaktiv multimedieutbildning som avser hantering av information vid krissituationer. Arbetet kommer att pågå . Målgrupp är kommunernas ledning och informationsansvariga samt beredskapshandläggare. En gränssättande faktor beträffande verksamhetsgrenen Informationsberedskapen är att VMA (viktigt meddelande till allmänheten) och myndighetsmeddelande inte kan utsändas till lyssnare av kommersiella radiokanaler. Regeringen beslutade att förberedelser för installation av ett RDS-system () skall starta. Styrelsen för psykologiskt försvar deltar i skolprojektet, ungdomsprojektet och PEJL- projektet resp. Lumpensajten, vars syfte är att inför mönstring och inryckning förbättra ungdomens kunskaper om svensk säkerhetspolitik och svenskt totalförsvar. Styrelsen för psykologiskt försvar har när det gäller Estoniainformation varit ett kontaktforum mellan anhöriga, överlevande och myndigheter. Styrelsen bedömde att funktionen vid utgången av 2000 hade en godtagbar förmåga i både nuvarande och ett förändrat omvärldsläge. Personal i den regionala organisationen för signalskydd och ledarna för beredskapspolisen 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 har vidareutbildats och övats. En total genomgång av försvarsutrustning inklusive beväpning har påbörjats. Kravet på återkommande särskild försvarsutbildning har hävts. Inom den särskilda beredskapspolisorganisationen har 476 totalförsvarspliktiga utbildats och totalt finns nu 1 498 särskilda beredskapspoliser. Kompletterande utbildningsomgångar kommer att genomföras efter behov. Som anges i propositionen Förändrad omvärld omdanat försvar (prop.1998/99:74) är målet att utbilda 1 500 civilpliktiga till den särskilda beredskapspolisorganisationen vid utgången av 2001. Själva utbildningen har bedrivits med gott resultat. Beredskapsförmågan påverkas av de begränsade möjligheterna till ledning från skyddad ledningsplats. Ledningsförmågan har stärkts genom att vissa polismyndigheter anslutits till försvarets nät (FTN). Samtliga polismyndigheter bedöms vara anslutna till försvarets telenät före utgången av 2001. Bland övriga gränssättande faktorer nämner RPS att flera myndigheter ännu inte har tillgång till avbrottsfri el- och teleförsörjning och att ca 3 000 poliser saknar militär grundutbildning. I rådande omvärldsläge bedöms avsaknaden av sådan utbildning inte sätta ned polisens totala förmåga. bedömde att funktionen vid utgången av 2000 hade en godtagbar förmåga i såväl nuvarande omvärldsläge som i ett förändrat omvärldsläge. Hälso- och sjukvård m.m. De verksamhetsresultat som uppnåtts är bl.a. en fortsatt anpassning av beredskapslagren till de nya planeringsförutsättningarna enligt fastställd plan med avsikten att vara helt genomförd . I detta sammanhang ersätts föråldrade läkemedel med moderna. Pilotdrift och utvärdering av det IT- baserade ledningssystemet (SWEDE) har genomförts i två landsting. Kunskapscentra inom områdena strålningsmedicin vid katastrofer och mikrobiologisk beredskap vid allvarlig smitta har inrättats. Bidrag har lämnats till landstingen för att höja den tekniska funktionssäkerheten vid sjukhusen vad avser el, värme och vatten. Centrala och regionala utbildningar har genomförts med totalt ca . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Bidrag har lämnats till frivilligorganisationerna för utbildnings- och utredningsverksamhet. bedömde att funktionen vid utgången av 2000 hade en godtagbar förmåga såväl i nuvarande omvärldsläge som i ett förändrat omvärldsläge. Sårbarheten i storstädernas transmissionsnät kommer att minska genom de åtgärder som påbörjats och som slutförs . har slutfört förläggning av optofiberkabel till vissa orter i mellersta . Detta har skapat en ökad säkerhet för telefunktionen till denna region. En berganläggning är under byggnation. När den är färdigställd finns skyddade anläggningar till teleoperatörer i den omfattning som bedöms nödvändig. Etableringen av operatörer i redan färdigställda bergrum fortgår. Sårbarheten har också minskat genom att mobila reservkraftaggregat har anskaffats till ytterligare två teleoperatörer. Detta har medfört att förmågan att motstå långa elavbrott förbättrats. har på uppdrag av () utfört provning och riskbedömning av telestationer med avseende på HPM-tålighet (high power microwave). Vidare har arbetet med prioritetssystem för samhällsviktiga funktioner fortsatt . Begränsade försök med systemet planeras under 2001-2002. bedömde att funktionen vid utgången av 2000 hade en icke godtagbar förmåga i nuvarande och förändrat omvärldsläge. Posten har beslutat att avveckla driftvärnet och ett avvecklingsarbete har därför bedrivits . Vidare har förändring och neddragning av fältpostverksamheten genomförts. Förmågan att organisera fältpost har vidmakthållits genom att nyckelkompetens bibehållits inom funktionen. bedömde att funktionen vid utgången av 2000 hade en godtagbar förmåga i både nuvarande och ett förändrat omvärldsläge. För delfunktionen Järnvägstransporter bedöms förmågan som icke godtagbar i såväl ett angrepp i nuvarande omvärldsläge som i ett förändrat. Analyser som genomförts visar att teknikberoendet har ökat och att sårbarheten i olika ledningssystem har visat sig vara större än vad som tidigare bedömts. Ledningsförmågan är icke godtagbar främst beroende på bristande redundans samt sårbarhet i oskyddade anläggningar. Främst trafiklednings- och teledriftscentraler är gränssättande för fungerande järnvägstransporter. Dessa är i sin tur beroende av el, tele och IT. Även det minskade antalet diesellok har påverkat förmågan att utföra transporter vid elavbrott. Förmågan för delfunktionen Flygtransporter bedöms vid ett förändrat omvärldsläge som icke godtagbar beroende på att den redundansnivå som finns i de nya flygtrafikledningssystemen enbart tar hand om de flygsäkerhetsrelaterade kraven och inte möter de krav på robusthet och uthållighet som krävs av vitala system och infrastruktur i flygtransportsystemet. I ovanstående värdering har även det ökande beroendet av el, tele och IT vägts in. Överstyrelsen anser dock att funktionen Transporters sammanvägda förmåga genom vidtagna åtgärder förbättrats inom flera områden. Delar av ledningsförmågan bedöms dock inte vara tillräckligt övad. driftvärn har omorganiserats och behov finns av att se över driftvärnet inom järnvägen. De internationella kontakterna och arbetsformerna har utvecklats. Förmågan till deltagande i internationella insatser har förbättrats för flygtransporter, bl.a. genom ökad tillgång till utbildade transportflygledare. Överstyrelsen bedömde att funktionens förmåga var godtagbar vid utgången av 2000 såväl i nuvarande omvärldsläge som i ett förändrat omvärldsläge. Delfunktionerna Järnvägstransporter och Flygtransporter har dock en icke godtagbar förmåga. Därmed har funktionens förmåga försämrats jämfört med utgången av 1999. Generellt för hela funktionen har beroendet av fungerande el-, tele- och IT- förbindelser ökat. Förmågan inom funktionen är beroende av i vilken utsträckning anläggningar för elproduktion, överföring och distribution samt anläggningar för driftövervakning kan hållas intakta och resurser finns för bevakning och reparationer av elförsörjningens objekt. Förmågan är vidare beroende av fjärrvärmesystemens förmåga att producera värme vid elbortfall. Åt- gärderna inom funktionen skall även säkerställa åtaganden om försörjningsberedskap inom energiområdet som följer av avtalet om det Internationella energiprogrammet (IEP) och medlemskapet i EU. har inlett ett samarbete med vad gäller hushållens energiberedskap. Målet är att förbättra kunnandet hos hushållen i frågor som rör energiberedskap och energihushållning. I syfte att vidmakthålla det tekniska ledningsstödet har fullskaleprov av myndighetens reservkraftsanläggning och förstärkningsåtgärder avseende lokaler och datorstöd genomförts. Den befintliga drivmedelsorganisationen har utbildats och har kapacitet att förflytta nödvändiga mängder drivmedel till prioriterade användare. Vidare har en studie avseende IT-sårbarheter inom drivmedelslogistiken påbörjats. Behovet av reservkraft till oljedepåer kvarstår emellertid. Vad beträffar beredskapslagringen av olja och kol har en oberoende granskning av lagringsskyldiga företag redovisat ett tillfredsställande resultat. bedömer att förmågan inom delfunktionen Bränsle- och drivmedelsförsörjning är godtagbar. När det gäller delfunktionen Elförsörjning har samtliga län påbörjat revidering av underlagen för elprioriteringar. En skyddad ledningsplats har iordningställts, vilken även utgör reservplats för driftcentralen i norra . Tillgången på reservkapaciteten har delvis säkrats genom att bidrag har lämnats för två gasturbiner i . Byggnation av ett beredskapsförråd har påbörjats vid svenska kraftnäts kursgård i . Terrängfordon till reparationsenheter för såväl nationell som internationella insatser har inköpts. Insatser har genomförts för att säkra verksamhet, driftsledning och verksamhets- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 samordning bl.a. genom att analysera kommunikationsbehov för elförsörjningens aktörer. Uppdateringen pågår av s.k. ö-driftplaner, dvs. planer för drift av elförsörjningssystemet i separata delsystem, och utredningar avseende tekniska åtgärder i produktionsanläggningar har genomförts. Kartläggning av elförsörjningen till prioriterade infrastrukturfunktioner har startat inom mellersta och norra . Datoriserat beslutstödsystem för elprioriteringar har vidareutvecklats. Arbetet fortgår med framtagning av åtgärder mot sabotage vid elförsörjningsanläggningar och med insatser för att upprätthålla och återupprätta en fungerande elförsörjning till prioriterade användare i samband med svåra störningar i elförsörjningen. har den nordiska beredskaps- och säkerhetsverksamheten utvecklats när det gäller harmonisering och samordning. bedömde att funktionen vid utgången av 2000 sammantaget hade en godtagbar förmåga i både nuvarande och i ett förändrat omvärldsläge. 3.9.4.2 Analys och slutsatser Att sammanfatta och redovisa det civila försvarets förmåga i olika avseenden är förenat med stor osäkerhet då bl.a. olika aktörers förmågor på lokal, regional och central nivå skall vägas samman. Uthålligheten inom de olika funktionerna påverkas dessutom av förmågan inom elförsörjning, telekommunikationer och informationsförmedling. Dessa områden är gränssättande för det civila försvarets förmåga. Om inga allvarliga störningar inträffar på dessa områden, kan flertalet av funktionerna inom det civila försvaret anses ha en förmåga som är godtagbar i förhållande till de två perspektiv som funktionsansvariga myndigheter utgått ifrån i sin bedömning, dvs. i nuvarande och i ett förändrat omvärldsläge (anpassning). Ansvariga myndigheter anger dock att det finns brister inom både telekommunikationer och energiförsörjning vilket gör den sammantagna bedömningen osäker. Funktionsansvariga myndigheter utgår, i sin bedömning av förmågan inom funktionen, 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 från den hotbild som beskrevs försvarsbeslut. Regeringen angav dock i propositionen Förändrad omvärld omdanat försvar (prop. 1998/99:74, bet. 1998/99:FöU5, rskr. 1998/99:224, bet. 1998/99:UFöU1, rskr. 1998/99:222) att en omställning från ett invasionsförsvar till ett försvar mot mer begränsade eller andra former av väpnat angrepp innebär en grundläggande förändring av kraven på förmågan inom det civila försvaret. Således kan kraven på förmåga i nuvarande omvärldsläge och anpassning sänkas i förhållande till försvarsbeslut. Det förutsätts att åtgärder kan flyttas för anpassningsförmåga på medellång () och lång sikt (). Mot bakgrund av de nu angivna anpassningsperioderna beslutade regeringen i regleringsbrev att upphäva de operativa anvisningarna för totalförsvaret som regeringen beslutade . Enligt beslutet har anvisningarna ersatts med den beslutade inriktningen för totalförsvaret. Det civila försvaret är en verksamhet som ett stort antal aktörer genomför i syfte att förbättra samhällets förmåga att kunna motstå ett väpnat angrepp. Det stora antalet aktörer medför att regeringens inriktning inte fått fullt genomslag på lokal, regional och central nivå. Detta framgår bl.a. av ÖCB:s rapport avseende funktionsansvariga myndigheters tillämpning av anpassningsfilosofin. Som tidigare nämnts skall de olika funktionerna kunna anpassa sin förmåga inom fem och enligt de tidsperspektiv och förutsättningar avseende väpnat angrepp som beskrivs i propositionen Det nya försvaret (prop. 1999/2000:30). Regeringen har i sin bedömning av funktionernas förmåga därför även beaktat att åtgärder, särskilt på vissa områden, bör kunna skjutas upp på längre tidsperspektiv än vad myndigheterna räknat med. Mot bakgrund av detta bedömer regeringen att det inom det civila försvaret finns en godtagbar förmåga men att det, som ovan nämnts, finns en osäkerhet om hur funktionerna påverkas av förmågan inom elförsörjning, telekommunikationer och informationsförsörjning. Planeringen bör revideras utifrån realistiska antaganden om detta. På anmodan från (Försvarsdepartementet) överlämnade Överstyrel- sen för civil beredskap (ÖCB) rapporten utgifter för en anpassningssituation. Av rapporten framgår att vissa funktioner saknar eller inte har aktuella anpassningsplaner. Planeringen skall grundas på vilka åtgärder som kan anstå till en anpassningsperiod. Re- geringen avser att i försvarsbeslutspropositionen ta upp frågan om arbetet med anpassningsplanering bör intensifieras. Regeringens bedömning av vissa gemensamma frågor för det civila försvaret Överstyrelsen initierar och stödjer forskning som har tillämpning inom det civila försvaret på olika sätt. Detta sker dels genom att ÖCB initierar forskning inom områden där det bedöms finnas kunskapsluckor, dels genom att ÖCB fördelar forskningsmedel via ett årligt ansökningsförfarande. Forskning har bedrivits inom områden som hotutveckling, samhällets krishanteringsförmåga, svensk samhällsutveckling och internationell verksamhet. När det gäller samhällets krishanteringsförmåga har projekt genomförts vid och vid . Det senare avsåg centrum för riskanalyser och riskhantering (LUC- ) där en förstudie om sårbarhetsanalys och sårbarhetsrevision har genomförts. Överstyrelsen har vidare utvecklat strategier för att nå ut med forskningsresultaten till prioriterade målgrupper. Regeringen anser att det forskningsarbete som ÖCB bedrivit har genomförts på ett bra sätt. Här kan bl.a. framhållas de forskningsdagar som ÖCB anordnar. Regeringen avser att i samband med utvecklingen av ett nytt planeringssystem för samhällets beredskap återkomma till om den fortsatta inriktningen av forskning för det civila försvaret och forskning för extrema fredstida situationer. Regeringen vill även framhålla myndigheternas internationella verksamhet inom ramen för det civila försvaret. Regeringen återkommer i denna fråga i försvarsbeslutspropositionen. Regeringen vill dock i detta sammanhang erinra om att dessa kompetenser och resurser normalt genereras i myndigheternas ordinarie fredstida verksamhet och inte utifrån den direkta rollen som funktionsansvarig myndighet i det civila försvaret. Regeringens bedömning av funktionernas förmåga i olika avseenden Förmågan inom funktionen Civil ledning är beroende av att det hos centrala myndigheter, länsstyrelser och kommuner finns utbildad och övad personal samt tillgång till tekniskt ledningsstöd. Regeringen bedömde att funktionen hade en icke godtagbar förmåga vid utgången av 1999. Detta avsåg då förmågan i både i nuvarande och i ett förändrat omvärldsläge som omfattar en ettårig anpassningsperiod. Som redovisats ovan vad avser kravet på förmåga i förhållande till försvarsbeslut anser regeringen att funktionens förmåga kan bedömas som godtagbar vid utgången av 2000. Regeringen bedömer att den verksamhet som har bedrivits inom funktionen Civil ledning har genomförts på ett godtagbart sätt. Vissa mål, fastställda i regleringsbrevet , har dock inte uppfyllts. Det gäller t.ex. att signalskyddad datakommunikation skall kunna ske mellan aktörer inom totalförsvaret. Enligt regeringens bedömning beror detta på att tillräckligt hög grad av säkerhet inte finns inom tillgängliga system för IT- och telekommunikation. Regeringen har beslutat upphäva mål i regleringsbrev avseende ÖCB att förberedelser skall vara vidtagna senast vid utgången av 2001 så att ledning från fredsarbetsplatserna skall kunna utföras med hög säkerhet vid höjd beredskap. Regeringens beslut innebär en förskjutning i tiden för ledningsplatsernas färdigställande. Regeringens bedömning är att tidsförskjutningen är acceptabel med hänsyn till rådande omvärldsläge och anpassningsmöjlighet under i första hand en ettårsperiod. Enligt regeringens bedömning svarar inte ledningsstödssystemet mot de krav som måste ställas på ett sådant system. Såväl Statskontorets rapport från som den rapport som den av tillsatte utredaren lämnade ger regeringen skäl att överväga ledningsstödssystemets framtida utveckling och användbarhet. Regeringen har därför upphävt delmål för ÖCB i regleringsbrev som innebar att förutsättningar skall ska- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 pas för att aktörer inom det civila försvaret skall kunna kommunicera med hjälp av ledningsstödssystemet senast vid utgången av 2001. Regeringen har vidare beslutat att ÖCB skall upphöra med utplacering av ledningsstödssystemet hos kommuner, länsstyrelser och andra myndigheter. Även fortsatt utveckling och uppgradering av ledningsstödssystemet skall avbrytas. Regeringen avser att analysera behov och krav på ledningsstödssystem och därefter besluta om lämpligt sådant system. Regeringen beslutade om direktiv (dir. 2000:5) till en kommitté för avvecklingen av Civilbefälhavarna i Södra, Mellersta och . Efter tilläggsdirektiv (dir. 2000:17 och dir. 2001:59) har tiden för uppdraget förlängts till . Avvecklingen har inneburit att 41 personer har sagts upp från sina anställningar. Lokaler och utrustning har avvecklats på ett tillfredsställande sätt. har i revisionsrapport granskat Civilbefälhavarnas årsredovisningar och genomfört avvecklingsarbete . framhåller att avvecklingsarbetet generellt har skett på ett sätt som överensstämmer med regeringens intentioner. har dock gjort vissa iakttagelser och har av begärt in kompletterande information. Regeringen kommer att noga följa arbetet. Förmågan inom funktionen bygger på tillgång till industriell kapacitet, kompetens och materiel som t.ex. elektronikkomponenter för service och underhåll för vissa prioriterade system. Regeringen bedömde att funktionens förmåga i ett förändrat omvärldsläge, dvs. anpassning kunde bedömas som godtagbar vid utgången av 1999. Som redovisats ovan vad avser kravet på förmåga i förhållande till försvarsbeslut anser regeringen att funktionens förmåga kan bedömas som godtagbar vid utgången av 2000. Mot bakgrund av ÖCB:s redovisningar bedömer regeringen att verksamheten inom funktionen bedrivits så att målen enligt regleringsbrevet för året har uppnåtts. Vissa brister finns på IT-, elektronik-, kemi-, 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 plast- och verkstadsområdena. Dessa områden är i stor utsträckning beroende av den internationella marknaden och ÖCB har därför utvecklat metoder för omvärldsbevakning och marknadsanalyser i syfte att på ett tidigt stadium kunna identifiera kriser som kan påverka beredskapen inom försörjningsområdet. Regeringen anser att ÖCB skall fortsätta utförsäljningen av beredskapslager med målsättningen att lagren skall vara helt utsålda , förutsatt att marknaden så medger. Förmågan inom funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst är beroende av att befolkningen inom riskutsatta områden har tillgång till skyddsrum och andra former av fysiskt skydd samt att den kommunala räddningstjänsten för höjd beredskap har erforderlig materiel samt utbildad och övad personal. Regeringen bedömde att funktionen hade en inte godtagbar förmåga vid utgången av 1999. Mot bakgrund av att det visat sig att anpassningsinriktningen inte har slagit igenom fullt ut samt de analyser som och genomfört avseende behovet av skyddsrum anser regeringen dock att funktionens förmåga kan bedömas som godtagbar vid utgången av 2000. Brister avseende förmåga att klara av räddningsinsatser i situationer med kemiska stridsmedel och ammunition i terrängen som inte exploderat kvarstår dock. Regeringen avser att i kommande försvarsbeslutsproposition behandla nämnda rapporter. Den kommunala räddningstjänsten i fred kompletterad med statliga resurser av personal och materiel utgör grunden för att klara uppgifterna under höjd beredskap. Inriktningen är att räddningstjänsten till 2007 ska ha uppnått en grundförmåga vad avser personal och materiel. Inriktningen innebär att stora delar av materielförsörjningen och utbildningen av räddningsmän planeras ske först . För att kunna leda den kommunala räddningstjänsten i såväl krig som fred behöver kommunerna ha tillgång till väl fungerande ledningsplatser. De mest prioriterade områdena har sådana. Skyddsrumsproduktionen har minskat väsentligt under innevarande försvarsbeslutspe-