prop · GO03140 · 2001-01-01 00:00:00 — 11 § Bostadstillägget skall minskas av reduceringsinkomsten till den del den inte överstiger ett prisbasbelopp. Till den del reduceringsinkomsten överstiger sådant belopp minskas bostadstillägget av inkomsten. Paragrafen motsvarar i princip 6 § första stycket i den gamla lagen. Den anger hur den bidragsberättigades beräknade reduceringsinkomst skall minska det högsta möjliga bostadstillägg som i det enskilda fallet kan komma i fråga. Beräkning av bidragsgrundande inkomst 12 § Den bidragsgrundande inkomsten beräknas med utgångspunkt i 1. ett uppskattat överskott i inkomstslaget tjänst enligt 10 kap. 16 § inkomstskattelagen (1999:1229), 2. ett uppskattat överskott i inkomstslaget näringsverksamhet beräknat enligt 13 §, och 3. överskott i inkomstslaget kapital beräknat enligt 14 § för året före det år bostadstillägget avser. Till de sammanlagda beräknade överskotten skall läggas belopp enligt 15-17 §§. I fråga om en bidragsberättigad som är gift beräknas den bidragsgrundande inkomsten för den bidragsberättigade och hans eller hennes make var för sig. Den bidragsgrundande inkomsten skall beräknas på i princip samma sätt som i bostadsbidragssystemet dvs. med utgångspunkt från det skatterättsliga inkomstbegreppet. Det är alltså inkomster av i huvudsak skattepliktig natur som skall läggas till grund för inkomstprövningen av bostadstillägg. Det centrala för beräkningen är då de tre inkomstslagen tjänst, näringsverksamhet och kapital enligt skattelagstiftningen. Vid beräkning av inkomst av tjänst och näringsverksamhet skall därvid en uppskattning av inkomsten göras med ledning av de skatterättsliga reglerna. Vid beräkning av överskottet i inkomstslaget kapital är det däremot redan kända uppgifter som skall tas upp, dvs. de skatterättsliga inkomsterna, ökade med gjorda avdrag enligt 14 §, per året före det år BTP avser. Det valda inkomstmåttet innebär att de allmänna avdragen inte påverkar årsinkomsten. Däremot gäller att avdrag i en förvärvskälla får sådan effekt. Undantag från denna huvudregel finns, för förvärvskällor i inkomstslagen näringsverksamhet och kapital, i 13 och 14 §§. Till den bidragsgrundande inkomsten skall även läggas vissa i 15 § angivna inkomster som inte är skattepliktiga. Den bidragsgrundande inkomsten skall för den som är gift beräknas separat för var och en av makarna. Det tillägg till den bidragsgrundande inkomsten som skall göras enligt 16 och 17 §§ för förmögenhet skall emellertid beräknas för makarna gemensamt för att därefter delas lika mellan makarna. 13 § Överskottet eller underskottet av en näringsverksamhet beräknat enligt 14 kap. 21 § inkomstskattelagen (1999:1229) skall ökas respektive minskas med - avdrag enligt 16 kap. 32 § inkomstskattelagen för utgift för egen pension till den del det inte överstiger ett halvt prisbasbelopp, och - avdrag för underskott från tidigare beskattningsår enligt 40 kap. inkomstskattelagen. Paragrafen motsvarar del av 4 a § lagen (1993:737) om bostadsbidrag. Vid inkomstberäkningen skall de i paragrafen angivna avdragsposterna i inkomstslaget näringsverksamhet återläggas. Utgift för egen pension har mer karaktären av frivillig disposition än nödvändig omkostnad, och bör liksom allmänna avdrag inte minska den bidragsgrundande inkomsten. Härmed likabehandlas inkomster av näringsverksamhet med inkomster av tjänst. Begränsningen till ett halvt prisbasbelopp i fråga om kostnader för pensionspremier har utformats för att så nära som möjligt motsvara vad som gäller för löntagare. Även avdrag för underskott från tidigare inkomstår skall läggas till den bidragsgrundande inkomsten. 14 § Överskottet eller underskottet i inkomstslaget kapital beräknat enligt 41 kap. 12 § inkomstskattelagen (1999:1229) skall ökas respektive minskas med gjorda avdrag i inkomstslaget med undantag för - avdrag för kapitalförluster till den del de motsvarar kapitalvinster som tagits upp som intäkt enligt 42 kap. 1 § inkomstskattelagen, - uppskovsavdrag enligt 47 kap. inkomstskattelagen vid byte av bostad, och - avdrag för negativ räntefördelning enligt 33 kap. inkomstskattelagen. Paragrafen motsvarar 4 b § första stycket lagen om bostadsbidrag. Genom denna paragraf begränsas verkan av avdrag från inkomst av kapital till tre fall. I dessa fall återläggs således inte gjorda avdrag. De två första gäller realisationsvinster som inte har ingått i bidragsgrundande inkomst. Kvittning tillåts här mot realisationsförluster under samma inkomstår, och minskning av kapitalinkomsten tillåts genom uppskovsavdrag enligt 47 kap. inkomstskattelagen vid byte av bostad. Att näringsidkares avdrag för negativ räntefördelning inte återläggs beror på att beloppet, vilket beskattas som intäkt i näringsverksamhet, då skulle ingå dubbelt i den bidragsgrundande inkomsten. Övriga avdrag från inkomst av kapital än de som anges i paragrafen skall läggas till. Den bidragsgrundande inkomsten skall därvid ökas med de belopp som nämnda avdrag har minskat kapitalinkomst. Härmed avses avdragens inkomstminskande verkan ned till noll, inte uppkomsten av underskott. Avdrag skall således inte återläggas till den del de överstiger de inkomster de skall jämföras med. Samma förhållande gäller för näringsverksamhet. Konstruktionen är uppbyggd på samma sätt för såväl näringsverksamhet som kapital. 15 § Tillägg till den bidragsgrundande inkomsten skall göras för 1. inkomst som på grund av 3 kap. 9-14 §§ inkomstskattelagen (1999:1229) eller skatteavtal inte skall tas upp som intäkt i inkomstslaget näringsverksamhet, tjänst eller kapital, 2. studiemedel i form av studiebidrag, 3. skattefria stipendier till den del de överstiger , och 4. ersättning från avtalsgruppsjukförsäkringar för sjukfall som inträffat . I paragrafen anges att den bidragsgrundande inkomsten skall ökas med vissa andra inkomster som inte är skattepliktiga. Punkterna 1-3 i paragrafen motsvarar 4 § tredje stycket 1-3 i lagen om bostadsbidrag. Punkten 1 avser sådana inkomster som på grund av dubbelbeskattningsavtal m.m. inte är skattepliktiga. Detsamma gäller för andra utländska inkomster som inte tagits upp till beskattning i . Punkterna 2 och 3 avser studiemedel i form av studiebidrag och skattefria stipendier till den del de överstiger . I punkten 4 anges att ersättning från avtalsgruppsjukförsäkringar för sjukfall som inträffat skall läggas till den bidragsgrundande inkomsten. Anledningen härtill är att sådana ersättningar enligt övergångsbestämmelser är skattefria. 16 § Tillägg till den bidragsgrundande inkomsten skall göras för förmögenhet beräknad per året före det år bostadstillägget avser enligt vad som anges i denna paragraf och 17 §. Som förmögenhet räknas den skattepliktiga förmögenheten enligt lagen (1997:323) om statlig förmögenhetsskatt, beräknad med bortseende från värdet av sådan privatbostadsfastighet eller privatbostadsrätt som avses i 2 kap. 13 respektive 18 § inkomstskattelagen (1999:1229) och som utgör den sökandes permanentbostad samt skulder med säkerhet i denna egendom. För sökande som har sin bostad i särskild boendeform skall detsamma gälla i fråga om värdet av privatbostadsfastighet eller privatbostadsrätt som utgör permanentbostad för den sökandes make. I lagen (1999:332) om ersättning till steriliserade i vissa fall finns bestämmelser om beräkning av förmögenhet för den som har fått ersättning enligt den lagen. I denna paragraf och i 17 § anges att tillägg skall göras till den bidragsgrundande inkomsten på visst sätt för förmögenhet. Till skillnad från nuvarande regler skall förmögenheten beräknas utifrån skatterättsliga regler. Anknytningen till den statliga förmögenhetsbeskattningen skall ske på så sätt att beräkningen av förmögenhet i princip grundas på skattepliktig förmögenhet per året före det år bostadstillägget avser. Liksom enligt nuvarande bestämmelser om bostadstillägg skall inte värdet av privatbostadsfastighet eller privatbostadsrätt som utgör den sökandes permanentbostad räknas med som förmögenhet och till följd härav inte heller skulder med säkerhet i denna egendom. Om den sökande har sin bostad i särskild boendeform skall inte heller värdet av privatbostad som bebos permanent av den sökandes make tas upp som förmögenhet (jmf. 1997/98:1, utg.område 11). En motsvarighet till bestämmelserna i andra stycket finns i 5 § andra stycket lagen om bostadsbidrag. Enligt bestämmelserna i 3 a § lagen (1999:332) om ersättning till steriliserade i vissa fall skall tillgångar som uppgår till anses som förmögenhet och inte beaktas vid tillämpning av bl.a. BTPL för den som har fått ersättning enligt den först nämnda lagen. Sista stycket i paragrafen är endast en upplysning om att dessa bestämmelser finns och innebär därför ingen ändring i sak i förhållande till vad som gäller enligt nuvarande regler. 17 § Tillägg till den bidragsgrundande inkomsten skall göras av den sammanlagda förmögenhet som överstiger för den som är ogift och för makar. Det framräknade förmögenhetsbeloppet avrundas nedåt till helt tusental kronor. I fråga om makar skall värdet av förmögenhet för var och en av dem beräknas utgöra hälften av deras sammanlagda förmögenhet efter avdrag enligt första stycket. I paragrafens första stycke anges att tillägg till den bidragsgrundande inkomsten skall göras av den sammanlagda förmögenhet som överstiger för den som är ogift och för makar. Det är makarnas gemensamma förmögenhet som skall beräknas innan avdraget görs. Därefter skall förmögenhetsbeloppet avrundas nedåt till närmaste helt tusental kronor. Av andra stycket framgår att det enligt första stycket framräknade förmögenhetsbeloppet skall delas lika mellan makarna. Beräkning av reduceringsinkomst 18 § Reduceringsinkomsten utgörs av summan av - pension, sjukersättning eller aktivitetsersättning enligt 2 §, - pension eller invaliditetsförmån som utges enligt utländsk lagstiftning, - inkomst av kapital enligt 12 § första stycket 3, - tillägg till den bidragsgrundande inkomsten enligt 16 och 17 §§, och - av övriga delar av den bidragsgrundande inkomsten, minskad med ett fribelopp enligt 19 §. I denna paragraf och den följande anges hur den framräknade bidragsgrundande inkomsten skall räknas om till en reduceringsinkomst. Omräkning av den bidragsgrundande inkomsten till en reduceringsinkomst görs bl.a. för att neutralisera olikheter i marginaleffekter som annars skulle uppstå för olika inkomsttyper beroende på om de ingår i avräkningen av garantipension eller sjuk- eller aktivitetsersättning i form av garantiersättning eller inte. Paragrafen har i huvudsak formulerats i enlighet med Lagrådets förslag, vilket bl.a. innebär att 18 § i lagrådsremissen kan utgå. Lagrådet lämnade två alternativa förslag till utformning av denna paragraf, varefter delar av dessa förslag har följts. Lagrådets intention torde dock ha efterföljts. I princip är det den del av den bidragsgrundande årsinkomsten som reducerat garantipensionen eller garantiersättningen som skall tas upp i reduceringsinkomsten. Även avkastning av kapital och inkomsttillägget för förmögenhet skall dock tas upp med hela beloppet, dvs. Övriga inkomster (t.ex. tjänstepension, privata pensionsförsäkringar, arbetsinkomster och inkomster av näringsverksamhet) skall tas av det belopp som ingår i den bidragsgrundande inkomsten. Tjänstepension skall alltså tas upp även i de fall tjänstepensionen har reducerat garantipensionen i det nya ålderspensionssystemet. Sådan pension eller invaliditetsförmån som utges enligt utländsk lagstiftning skall precis som motsvarande svenska förmåner alltid tas upp oavsett om dessa minskat garantipension eller garantiersättning. 19 § Det fribelopp som avses i 18 § skall motsvara 2,17 gånger prisbasbeloppet för den som är ogift och 1,935 gånger prisbasbeloppet för den som är gift. Uppbär den bidragsberättigade sjukersättning eller aktivitetsersättning enligt 7 kap. lagen (1962:381) om allmän försäkring eller motsvarande utländsk förmån skall i stället för vad som anges i första stycket ett avdrag göras med ett belopp som motsvarar garantinivån för hel sådan ersättning enligt 9 kap. 8 och 9 §§ lagen om allmän försäkring. Detta gäller dock längst till och med månaden före den då den bidragsberättigade fyller . Om den bidragsberättigade uppbär mer än en förmån som enligt 2 § berättigar till bostadstillägg, skall avdrag enligt ovan göras med det belopp som är mest förmånligt för den bidragsberättigade. Inkomsten efter reducering enligt första eller andra stycket är den bidragsberättigades reduceringsinkomst. I fråga om makar skall reduceringsinkomsten för var och en av dem beräknas utgöra hälften av deras sammanlagda reduceringsinkomst. Från den sökandes inkomst enligt föregående paragraf skall avräknas ett fribelopp. Detta skall i princip motsvara de basnivåer som gäller för garantipension respektive garantiersättning som gäller inom pensionssystemen och de nya aktivitets- och sjukersättningarna. Paragrafen har formulerats i enlighet med Lagrådets förslag dock med vissa tillägg i andra stycket. Som huvudregel gäller enligt första stycket att fribeloppet för den som är ogift skall motsvara av prisbasbeloppet och av prisbasbeloppet för den som är gift. I andra stycket anges att fribeloppet för den som uppbär aktivitets- eller sjukersättning skall motsvara garantinivån för hel sådan garantiersättning som kan utges till respektive förmån. Fribeloppet skall alltid utgöra hela garantinivån även om den bidragsberättigade uppbär partiell ersättning. Efter Lagrådets granskning har tillagts dels "eller motsvarande utländsk förmån" dels en ny sista mening. Detta innebär att för den som har en utländsk invaliditetsförmån som berättigar till BTP skall fribeloppet utgöra samma belopp som gäller för den som uppbär sjuk- eller aktivitetsersättning. Från och med den månad den bidragsberättigade fyller skall dock fribeloppet alltid motsvara något av de belopp som anges i första stycket. I tredje stycket anges att avdrag med fribelopp skall göras med det belopp som är förmånligast för den bidragsberättigade i de fall han eller hon uppbär två eller flera ersättningar som var och en för sig berättigar till bostadstillägg, t.ex. halv sjukersättning och änkepension. I fjärde stycket anges att den sökandes reduceringsinkomst är den inkomst som återstår efter reducering enligt första eller andra stycket. Om den sökande är gift skall dock sökandens och makens reduceringsinkomster läggas samman för att sedan fördelas lika mellan dem. Beräkning av särskilt bostadstillägg 20 § Särskilt bostadstillägg skall utges med det belopp som den bidragsberättigades inkomster efter avdrag för skälig bostadskostnad understiger en skälig levnadsnivå, allt räknat . En skälig levnadsnivå enligt första stycket skall anses motsvara en tolftedel av 1,294 gånger prisbasbeloppet för den som är ogift och en tolftedel av 1,084 gånger prisbasbeloppet för den som är gift. En bostadskostnad som uppgår till högst för den som är ogift och för den som är gift, skall anses som skälig bostadskostnad enligt första stycket. I princip skall samma inkomstprövningsregler gälla vid beräkning av det särskilda bostadstillägget (SBTP) som vid inkomstprövningen för BTP. Första stycket motsvarar 7 § första stycket andra meningen i den gamla lagen med vissa redaktionella ändringar. Första meningen har slopats eftersom en ansökan om BTP automatiskt innebär en prövning av om rätt till SBTP föreligger (se 4 §). Andra stycket motsvarar 7 § tredje stycket i den gamla lagen, som anger nivån på vad som skall anses vara en skälig levnadsnivå. Någon ändring beträffande denna nivå har inte gjorts. Enligt sista stycket skall en bostadskostnad som uppgår till högst för den som är ogift och för den som är gift anses som skälig bostadskostnad. Som en följd av de nya bestämmelserna i 9 § om hälftendelning av bostadskostnaden för makar skall en sådan hälftendelning också göras vid beräkning av SBTP. 21 § Vid tillämpning av 20 § skall följande inkomster beaktas: 1. Den del av den bidragsgrundande inkomsten som avses i 12 § första stycket 1 och 2 efter avdrag för den skatte- och avgiftssats som följer av tillämplig skattetabell enligt 11 kap. 6 § skattebetalningslagen (1997:483). Om det för den bidragsberättigade inte kan beslutas någon tillämplig skattetabell skall den skatte- och avgiftssats användas som följer av den skattetabell som skulle ha varit tillämplig om sådant beslut hade kunnat fattas. Den del av den bidragsgrundande inkomsten som avses i 12 § första stycket 3 efter avdrag . Den del av den bidragsgrundande inkomsten som avses i 15 §. Den del av den bidragsgrundande inkomsten som avses i 16 och 17 §§. Bostadstillägg enligt 11 §. Inkomsterna enligt första stycket 1-3 skall sammanlagda alltid anses utgöra lägst en tolftedel av det för den bidragsberättigade gällande beloppet enligt 19 § efter avdrag för beräknad preliminär skatt enligt första stycket 1. I första stycket anges vilka inkomster som skall beaktas vid beräkningen av särskilt bostadstillägg. Förändringarna i förhållande till motsvarande bestämmelser i den gamla lagen är en följd av de nya inkomstprövningsreglerna för bostadstillägg. I princip är det den bidragsgrundande inkomsten efter avdrag för preliminär skatt på inkomst av tjänst och näringsverksamhet och avdrag för skatt på kapitalinkomster som skall beräknas. Därutöver skall bostadstillägget enligt 11 § läggas till. Även bestämmelserna i andra stycket har anpassats på grund av de nya inkomstprövningsreglerna (7 § fjärde stycket i den gamla lagen). Det är den bidragsberättigades inkomster enligt punkterna 1-3 i första stycket som alltid skall anses utgöra lägst en tolftedel av det fribelopp som gäller för den enskilde enligt 19 § efter det att preliminär skatt för inkomst av tjänst och näringsverksamhet har dragits av. Ansökan 22 § Bostadstillägg betalas ut efter ansökan. Sådan ansökan skall göras skriftligen hos den allmänna . Ansökan skall innehålla de uppgifter som behövs för att bedöma sökandens rätt till bostadstillägg. Uppgifter om faktiska förhållanden skall lämnas på heder och samvete av sökanden och, om han eller hon är gift, av hans eller hennes make. Paragrafen motsvarar i princip bestämmelserna i 11 § första stycket första och andra meningarna i den gamla lagen. Endast redaktionella ändringar har gjorts. Utbetalning av bostadstillägg 23 § Bostadstillägg utges från och med den månad som anges i ansökan. Bostadstillägg får dock inte utges tillbaka än före ansökningsmånaden. Bostadstillägg får beviljas för av . Om det finns särskilda skäl får bostadstillägg beviljas , dock längst för av 36 månader. I paragrafens första stycke anges att bostadstillägg utges från och med den månad som anges i ansökan. Vidare anges att bostadstillägg inte får utges tillbaka än före ansökningsmånaden. Dessa bestämmelser innebär att inte schablonmässigt skall bevilja bostadstillägg med tre månaders retroaktivitet. Det krävs att den sökande i ansökningen anger att han eller hon vill ha en sådan prövning. Vad nu sagts innebär en viss förändring i förhållande till vad som tidigare gällt (11 § andra stycket i den gamla lagen), då BTP mer eller mindre regelmässigt beviljades retroaktivt, dvs. Naturligtvis under förutsättning att den sökande uppfyllde villkoren för rätt till BTP. I andra stycket, som saknar motsvarighet i den gamla lagen, anges att BTP får beviljas för av och att det får beviljas om det finns särskilda skäl. BTP får dock inte beviljas än 36 månader. Ett beslut om BTP skall alltså alltid tidsbegränsas och som huvudregel beviljas för av . Som särskilda skäl att bevilja BTP bör det räcka med att den sökande har okomplicerade inkomst- och boendeförhållanden och att det inte bedöms att några större förändringar kommer att ske under den tiden som BTP beviljas. 24 § Bostadstillägg skall betalas ut . Årsbeloppet skall avrundas till närmaste hela krontal som är delbart med tolv. Bostadstillägg som understiger betalas inte ut. Om särskilt bostadstillägg ingår skall dock bostadstillägget alltid betalas ut. Paragrafen motsvarar i stort 6 § andra stycket i den gamla lagen. I andra stycket anges att bostadstillägg som understiger inte betalas ut. Bostadstillägg skall dock alltid betalas ut om särskilt bostadstillägg ingår. Andra meningen har ändrats efter Lagrådets granskning på grund av att den planerade propositionen om äldreförsörjningsstöd inte överlämnas till som denna proposition. 25 § Vid utbetalning av bostadstillägg för förfluten tid till en bidragsberättigad, vars make har uppburit bostadstillägg , skall bostadstillägget minskas på sådant sätt att det sammanlagda beloppet motsvarar de bostadstillägg som skulle ha utgivits om beslut om båda ersättningarna hade förelegat . Paragrafen motsvarar 9 § sista stycket i den gamla lagen. Paragrafen torde inte komma till användning i någon större omfattning med hänsyn till de nya reglerna om hälftendelning av bostadskostnaden. Det kan dock inte uteslutas att paragrafen kan fylla ett behov i vissa situationer, t.ex. om andra maken beviljas en sjukersättning för retroaktiv tid och detta påverkar inkomstberäkningen betydligt. Ändrade förhållanden 26 § Den som uppbär bostadstillägg enligt denna lag är skyldig att utan oskäligt dröjsmål anmäla till 1. om de inkomster som avses i 12 § första stycket 1 och 2 samt 15 § väsentligt har ökat för bidragstagaren eller dennes make, 2. om han eller hon byter bostad eller om boendeförhållandena ändras, eller 3. om han eller hon gifter sig eller äktenskapet upplöses. Motsvarigheten till denna paragraf finns i 8 § första stycket i den gamla lagen, dock med den ändringen att anmälningsskyldighet inte längre föreligger vid väsentligt ändrade förhållanden beträffande kapitalförändringar. Anledningen härtill är att beräkningen av bidragsgrundande inkomst av kapital alltid skall ske med utgångspunkt från överskott i denna inkomstkälla per året före det år bostadstillägget avser. Någon skyldighet att anmäla förändringar av förmögenhetstillgångar behövs därför inte längre. Bestämmelserna i 8 § andra stycket i den gamla lagen har inte överförts till den nya lagen. Den anmälningsskyldighet som enligt den gamla lagen åligger förmyndare, god man eller förvaltare har utmönstrats, eftersom de situationer där anmälningsskyldighet föreligger följer direkt av bestämmelserna i . Även den anmälningsskyldighet som förelåg för den myndighet eller person som tog emot bostadstillägget i stället för den bidragsberättigade har utmönstrats. Anledningen härtill är att bestämmelsen i 16 kap. 12 § lagen om allmän försäkring om utbetalning till annan än den pensionsberättigade upphävs fr.o.m. . 27 § Bostadstillägget skall omprövas när något förhållande som bestämmer tilläggets storlek har ändrats. Bostadstillägget får räknas om utan föregående underrättelse om den del av årsinkomsten ändras som utgörs av en förmån som betalas ut av den allmänna , pension enligt utländsk lagstiftning, avtalspension eller motsvarande ersättning som följer av kollektivavtal. Detsamma skall gälla när sådant belopp som avses i 19 § ändras. Paragrafens första stycke motsvarar 9 § första stycket i den gamla lagen. I andra stycket har en utvidgning skett i förhållande till vad som gäller enligt 9 § andra stycket i den gamla lagen. I stället för att räkna upp de förmåner som får föranleda omräkning av bostadstillägget utan föregående underrättelse anges nu att sådan omräkning får göras i de fall då den del av årsinkomsten ändras som utgörs av en förmån som betalas ut av . Omräkning får således göras även när någon annan ersättning som betalas ut av ändras än sådana basbeloppsanknutna pensioner och sjuk- eller aktivitetsersättningar som tidigare medfört omräkning . Bostadstillägget får också räknas om utan föregående underrättelse när fribeloppet (19 §) ändras. Eftersom garantiersättningen till den som uppbär aktivitetsersättning är åldersberoende förändras också det fribelopp som anges i 19 § andra stycket . 28 § En ändring av bostadstillägget skall gälla från och med månaden efter den månad då anledningen till ändring har uppkommit.