prop · GO03101 · 2001-04-17 00:00:00 — Utfallet för anslaget A4 Europeiska socialfon- den m.m. för blev 441 mil- joner kronor högre än anvisat i statsbudgeten. Detta beror på att anslagssparade har använts. Däremot blev utfallet för anslaget A5 Europeiska socialfonden m.m. för perioden lägre än beräknat i statsbudge- ten, beroende på att programmen fastställdes av senare än vad som tidigare antagits viss tröghet med utbetalningar i början av en programperiod. Utfallet för anslaget D2 Statliga tjänstepensio- ner m.m. blev , vilket är lägre än anvisat i statsbud- geten. Utgiftsområdet omfattar utgifter för studiehjälp till gymnasiestuderande i form av studiebidrag, inackorderingstillägg m.m. och studiemedel samt olika former av vuxenstudiestöd . Tabell 4.43 UO 15 Studiestöd Utfallet uppgick till och var därmed (6,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Skillnaden mellan utfallet och statsbudgeten hänför sig främst till anslaget A3 Vuxenstudiestöd m.m. vars utfall blev lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Det lägre utfallet förklaras främst av att efterfrågan på det särskilda utbildningsbidraget har minskat kraf- tigt, bl.a. till följd av fortsatt sjunkande arbets- löshet. Tabell 4.44 Antal personer som mottog vuxenstudiestöd Utfallet för anslaget A2 Studiemedel m.m. blev högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Det beror på att Centrala stu- diestödsnämnden (CSN) tillämpat en utgiftsmässig redovisning medan en kassa- mässig redovisning tillämpades 1999. Denna för- ändring innebar att anslaget belas- tades kassamässigt med räntefakturor på ca , avseende fjärde kvartalet 1999 och utgiftsmässigt med samtliga räntefakturor avseende 2000. I statsbudgeten 2000 antogs att CSN skulle avräkna anslaget helt kassamässigt. innebar därför att utfallet blev ca 1 miljard kro- nor högre jämfört med statsbudgeten. blev antalet studerande lägre än vad som antogs i statsbudgeten, vilket bidrog till lägre ut- gifter. Tabell 4.45 Antal studerande med studiemedel ökade antalet högskolestuderande i som hade studiemedel med 6 364 perso- ner. har antalet studiemedelstagare på grundskolenivå och gymnasial nivå minskat, medan utlandsstudier har ökat marginellt. Tabell 4.46 Utbetalda studiemedel Utgiftsområdet omfattar skola och barnomsorg, vuxenutbildning, kvalificerad yrkesutbildning, högskoleutbildning och forskning samt centrala myndigheter inom ansvarsområde. Tabell 4.47 UO 16 Utbildning och universitetsforskning Utfallet uppgick till och var därmed (-3,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Utgiftsområdet omfattades av en utgiftsbe- gränsning på . Utfallet blev lägre än ut- giftsbegränsningen. Universitet och högskolor svarar för av utgiftsområdets utgifter. Utgifter- na som avser utbildning och forskning vid uni- kronor, vilket är 797 miljoner kronor lägre än anvisat i statsbudgeten. Utfallet på anslaget A5 Förstärkning av utbildning i stor- stadsregionerna blev lägre än budgeterat. Medlen skulle ha använts till försko- lor i socialt utsatta bostadsområden, språkut- veckling i skolan och praktikantanskaffning för vuxna invandrare. Det har tagit än be- räknat att ta fram lokala utvecklingsavtal mellan staten och kommunerna, vilket är en orsak till att utgifterna är lägre än anvisat i statsbudgeten. Utfallet på anslaget A 15 Särskilda utbild- ningsinsatser för vuxna blev lägre än anvisade medel i statsbudgeten. Anslaget består av två delar, det s.k. och försöksverksamhet med viss kvalificerad yrkes- utbildning. Skillnaden förklaras främst av att medlen avseende den kvalificerade yrkesutbild- ningen inte förbrukades helt . Av de ursprungligen planerade 12 000 platserna har utnyttjats. Kultur, medier, trossamfund och fritid Utgiftsområdet omfattar kultur och medier, stöd till folkbildning, ungdomsfrågor samt folk- rörelse- och idrottsfrågor. Tabell 4.48 UO 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Teater, dans och mu- Bild och form samt Utfallet uppgick till och var därmed (0,) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Skillnaden mellan utfallet och statsbudgeten är liten inom samtliga verksamhetsområden. 4.4.18Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Utgiftsområdet omfattar plan-, bygg- och bo- stadsväsendet, geotekniska frågor, länsstyrelser- na, lantmäteriverksamhet samt stöd till ekolo- gisk omställning och utveckling. Tabell 4.49 UO 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Plan-, bygg- och Utfallet uppgick till och var därmed (23,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Skillnaden hänför sig främst till att anslaget : Garantiverksam- het redovisade ett lågt utfall. Anslagets utfall un- derskred budgeterade medel med . Orsaken till detta är bla att antalet ska- deärenden inom statens bostadskreditnämnds områden blev också lägre än väntat, vilket har minskat utgifterna. Utfallet för anslaget A10 Bostadsbidrag blev lägre än anvisat i stats- budgeten. Orsaken till detta är att färre hushåll fått bostadsbidrag än beräknat i statsbudgeten. Dessutom har återbetalningsgraden stigit för återbetalningsskyldiga hushåll. Anslag E1 Stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet anvisades i statsbudgeten med . Utfallet blev lägre än budgeterat. I vår- propositionen angav regeringen att ett begräns- ningsbelopp på skulle in- föras på anslaget. Utfallet blev lägre än begränsningsbeloppet. Utfallet för anslaget A2 Räntebidrag m.m. blev högre än anvisat i statsbudgeten. Regional utjämning och utveckling Utgiftsområdet omfattar bl.a. olika former av regionalpolitiska företagsstöd och medel som länsstyrelserna och självstyrelseorganen samt förfogar över för regional projektverksamhet samt för en del av medfinansieringen av EG:s strukturfonds- program. Vidare ingår medel för utbetalningar från samt medel för Gles- bygdsverket och forskning. Tabell 4.50 UO 19 Regional utjämning och utveckling Utfallet uppgick till och var därmed (9,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Den största skillnaden hänför sig till anslaget A9 Europeiska regionala utvecklingsfonden perio- den ,vilket inte belastades . Anledningen till detta var att anslaget får dispo- neras först då programdokumenten har fast- ställts av . Utfallet för anslaget A4 Ersättning för nedsätt- ning av socialavgifter blev lägre än anvisat i statsbudgeten. Detta beror på att ingen ersättning betalades ut i avvaktan på granskning av stödformen, vilket innebar att årets anslag endast belastades med retroaktiva ersättningar. beslutade EG-kommisionen att inte godkänna stödformen i dess nuvarande utformning. Utfallet för anslaget A8 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden -1999 blev , vilket är högre än anvisat i statsbudgeten. Skillnaden täck- tes av anslagssparande. Allmän miljö- och naturvård Utgiftsområdet omfattar frågor rörande biolo- gisk mångfald och naturvård, sanering och åter- ställning av förorenade områden, vatten- och luftvård, avfallsfrågor, bilavgasfrågor, miljö- skydd, miljö- och kretsloppsforskning, kemika- liekontroll, strålskydd och säkerhetsfrågor kopp- lade till kärnkraften samt internationellt miljö- samarbete. Tabell 4.51 UO 20 Allmän miljö- och naturvård Utfallet uppgick till och var därmed (1,) läg- re än vad som anvisades i statsbudgeten. Den främsta förklaringen till de lägre utgifter- na är att reservationsanslaget A9 Investeringsbi- drag för främjande av omställning i ekologiskt hållbar riktning belastades med 39 miljoner kro- nor, vilket är lägre än anvisat i statsbudgeten. Däremot blev det genom ut- nyttjande av tidigare års anslagsbehållningar hög- re utgifter på äldreanslaget A10 Miljö- insatser i . Utgiftsområdet omfattar insatser för omställ- ning och utveckling samt insatser för att främja utvecklingen av effektiva energimarknader. Tabell 4.52 UO 21 Energi Utfallet uppgick till och var därmed (19,) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. I vårpropositionen redovisade regeringen ett begränsningsbelopp på hela utgiftsområdet på . Utfallet blev lägre än begränsningsbeloppet. Den största skillnaden hänför sig till anslaget B10 Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av en reaktor i Barsebäcksverken som blev 439 högre än anvisat i statsbudge- ten. På tilläggsbudget anvisades för detta ändamål. Däremot blev anslaget B6 Introduktion av ny energiteknik lägre än beräk- nat i statsbudgeten. Utgiftsområdet omfattar väghållning och ban- hållning, vägtrafik och järnvägstrafik, sjöfart, luftfart, postbefordran, telekommunikationer och övergripande informationsteknikfrågor. I utgiftsområdet ingår även sektorsforskning och miljöfrågor. Tabell 4.53 UO 22 Kommunikationer Utfallet uppgick till och var därmed (0,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. De stora skillnaderna mellan utfall och stats- budget återfinns på Anslaget A4 : Ban- hållning blev lägre än beräknat i statsbudgeten. Anslaget A1 : Administration blev lägre än anvisat i statsbudgeten. Anslaget A2 Väghållning och statsbidrag blev högre än anvisat i statsbudgeten. De högre utgifterna hän- för sig bl.a till kostnader för att återställa vägnä- tet till följd av sommarens översvämningar. Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Utgiftsområdet omfattar jordbruk och träd- gårdsnäring, fiske, rennäring, djurskydd och djurhälsovård, livsmedelskontroll, viss utbild- ning och forskning samt skogsnäring. Tabell 4.54 UO 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslu- tande näringar Utfallet uppgick till och var därmed (0,) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Skillnaden förklaras bland annat av anslaget B8 Miljö-, struktur- och regionala åtgärder vars utfall blev högre än anvisat i statsbudgeten. De högre utgifterna beror på att de resterande utbetalningarna för ingår i utfallet samt vallstöd . Däremot blev utfallet på anslaget B11 In- terventioner och exportbidrag för jordbruksproduk- ter lägre än anvisat i statsbudgeten. Det lägre utfallet förklaras bland annat av skördeutfallet och prisutvecklingen. Utgiftsområdet omfattar verksamheterna när- ingspolitik, teknologisk infrastruktur, konkur- rensfrågor, teknisk forskning och utveckling, ut- rikeshandel, export och investeringsfrämjande, konsumentfrågor och övriga åtaganden. Tabell 4.55 UO 24 Näringsliv Utfallet uppgick till och var därmed (28,) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. För anslaget D1 Teknisk forskning och utveck- ling blev utfallet högre än anvisade medel i statsbudgeten. De högre utgif- terna täcktes av ingående anslagsbehållningar . Antalet forsknings- och utvecklings- projekt som beviljats medel under budgetåret har ökat något jämfört med . Allmänna bidrag till kommuner Utgiftsområdet omfattar merparten av statens bidrag till kommuner och landsting. Tabell 4.56 UO 25 Allmänna bidrag till kommuner Utfallet uppgick till och var därmed (0,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Lägre utgifter i förhållande till anvisat i stats- budgeten uppvisade anslaget A2 Bidrag till sär- skilda insatser i vissa kommuner och landsting vars utfall blev lägre. I vårpropo- sitionen redovisade regeringen att anslaget om- fattades av ett begränsningsbelopp på 1 300 mil- joner kronor. Utfallet blev lägre än begränsningsbeloppet. För anslaget A3 Statligt utjämningsbidrag till kommuner och landsting blev utfallet 619 miljo- ner kronor högre än anvisat i statsbudgeten blev slutliga beräkning av ut- jämningsbidraget till kommuner och landsting var högre än den preliminära beräkningen. Ut- giftsökningen motsvaras av en lika stor ökning av utjämningsavgiften på statsbudgetens in- komstsida. 4.4.26Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Utgiftsområdet omfattar utgifter för räntorna på statsskulden, oförutsedda utgifter samt Riks- gäldskontorets provisionskostnader i samband med upplåning och skuldförvaltning. Utgiftsom- rådet statsskuldsräntor m.m. ingår inte under ut- giftstaket eftersom regeringen och i mycket begränsad omfattning kan påverka dessa utgifter på kort sikt. Tabell 4.57 UO 26 Statsskuldsräntor m.m. Utfallet uppgick till och var därmed (10,) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Statsskuldsräntorna påverkas främst av stats- skuldens storlek, räntenivåer och växelkurser. Tekniska faktorer till följd av Riksgäldskonto- rets upplånings- och skuldförvaltningsteknik på- verkar också ränteutgifterna. Anslagsavräkning- en görs enligt utgiftsmässiga principer och är nettot av både inkomster och utgifter i upplå- ningsverksamheten. har rätt att vid behov överskrida anslaget A1 Räntor på statsskulden. I statsbudgeten beräknades statsbudgetens saldo till . högre än beräknat. A1 Räntor på statsskulden högre än anvisat i stats- budgeten. En bidragande orsak till detta är att den långa räntan blev högre än vad som antogs i stadsbudgeten. Skillnaden vad gäller årgenom- snittet för femårsräntan uppgick till enheter. Effekten på anslagsutfallet av de högre inhemska räntenivåerna kan beräknas till ca . Vidare medförde andra faktorer, främst hän- förliga till låneplaner vad gäller lån i svenska kronor, att anslagsbelastning- en för blev högre, bl.a som en följd av större kursförluster. Kursförlusterna har främst uppkommit vid uppköp av statsobligationer med anledning av statens för- säljning av har kursförlus- terna även uppkommit till följd av att Riksgälds- kontoret emitterade ett nytt obligationslån och i samband därmed erbjöd by- ten mot andra lån med lägre kupongräntor. Tabell 4.58 Räntor på statsskulden Räntor på lån i Räntor på lån i Räntor på in- och -3,9 -2,4 -1,5 Över-/underkurser vid -5,7 -2,4 -6,3 -6,2 -0,8 4.4.27Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen Utgiftsområdet avser avgift till EU- budgeten. Tabell 4.59 UO 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen Utfallet uppgick till och var därmed (3,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. EU-budgeten beslutas inom ramen för ett fastställt flerårigt budgettak (det s.k. finansi- ella perspektivet). Den inbetalda avgiften kan förändras och avvika från budget be- roende på ett flertal olika faktorer såsom faktisk uppbörd avseende tullar och importavgifter, ut- fallet av EU-budgeten , tilläggs- budgetar på gemenskapsnivå och valutakursför- ändringar. Skillnaden hänförs till anslaget A 1 Avgiften till Europeiska gemenskapens budget. De lägre ut- gifterna beror framför allt på en retroaktiv ut- fallskorrigering avseende BNI-avgiften , vilket minskade den BNI-baserade delen av EU-avgiften. Utfallet för den del av EU-avgiften som base- ras på bruttonationalinkomsten blev 1 642 mil- joner kronor lägre än beräknat, den mervärdes- skattebaserad avgiften blev högre än beräknat, de särskilda jordbrukstullarna blev lägre än beräknat och beräknat blev högre än bud- geterat. I statsbudgeten var förbrukningen av anslagsbehållningar inte fördelade per utgiftsom- råde, utan redovisades under posten Minskning av anslagsbehållningar. Posten är ett netto mellan förbrukning av kvarstående medel från föregående budgetår och sparade me- del från innevarande budgetår samt utnyttjande av anslagskredit. Minskning av anslagsbehåll- ningar ingår i de utgifter som omfattas av det statliga utgiftstaket. I redovisningen av det slut- liga utfallet ingår förbrukningen av anslagsbe- hållningar och utnyttjande av anslagskredit i ut- gifterna för respektive anslag och utgiftsområde. Minskningen av anslagsbehållningar 2000 av- seende ram- och reservationsanslag exkl. stats- skuldsräntor framgår av tabell 4.60. Tabell 4.60 Minskning av anslagsbehållningar 2000¹ Ingående reservationer och ramöverföringsbelopp + Anvisat i statsbudgeten - Indragningar p.g.a. överstigande maximalt an- = Utgående reservation och ramöverföringsbelopp 1 Avseende ram- och reservationsanslag exklusive statskuldsräntor Anslagsbehållningarna uppgick vid utgången av 2000 till . Anslaget 7A, Biståndsverksamhet redovisar den största behåll- ningen på . I tabell 4.61 re- dovisas de anslag som uppvisade utgående an- slagsbehållningar 2000 överstigande . Tabell 4.61 Specifikation av anslag med anslagsbehållning- ar Avgiften till Europeiska gemenskapen Särskilda insatser i vissa kommuner och Stöd lok invprogram eko hållbarhet Materiel, anläggningar, forskning 4.5.1Riksgäldskontorets nettoutlåning miepensionsinbetalningarna blev 5 531 miljoner För att statsbudgetens saldo skall överensstäm- ma med statens lånebehov redovisas Riksgälds- kontorets nettoutlåning samt en kassamässig kor- rigeringspost på statsbudgetens utgiftssida. blev utfallet för nettoutlåning . Beräk- ningen i statsbudgeten uppgick till 39 510 miljo- ner kronor. Skillnaden mellan utfall och stats- budget blev således -. I tabell 4.62 framgår de största skillnaderna. 1) Enligt Regeringsbeslut Enligt beslut om det reformerade ålderspen- sionssystemet placeras premiepen- sionsavgifter på konto i . En viss del av influtna ålderspensionsavgifter inbeta- las till detta konto. När pensionsrätt har fast- ställts skall, andra året efter inkomståret, insatta medel föras till Premiepensionssystemet för in- sättning på individuella pensionskonton enligt personligt val. Pensionsrätterna hänförliga , , har un- der betalats ut till PPM för vidare fördelning enligt det första fondvalet. I stats- budgeten beräknades statens utbetal- ningar av premiepensionsmedel uppgå till , vilket betyder att pre- miepensionsutbetalningen blev högre än beräknat i budgeten. I statsbudgeten beräknades inbetalningarna av premiepensionsmedel, inklusive ränta, uppgå till . Utfallet blev , vilket betyder att pre- kronor högre än budgeterat. ökade myndigheternas behållning- ar på räntekontona med . I statsbudgeten specificerades ingen prognos över förändringen på myndigheternas räntekon- ton. Försvarsmakten har ökat sin inlåning med . Inlåningen för individuella kompetenskonton har ökat med . Underskottet i kommunkontosystemet i slu- tet av 2000 har reglerats genom en skuldavskriv- ning på . Detta innebär en kassamässig korrigering på samma belopp. Kassamässig korrigering ingår i statsbudgeten för att statsbudgetens saldo skall motsvara statens lånebehov, med omvänt tecken. Posten utgör skillnaden mellan å ena sidan saldot mellan stats- budgetens anslag och inkomsttitlar och å andra sidan nettot av in- och utbetalningar över stats- verkets checkräkning. Utfallet av den kassamäs- siga korrigeringen framräknas residualt. I statsbudgeten beräknades den kas- samässig korrigeringen till 45 000 miljoner kro- nor. Korrigeringen avsåg en överföring av pen- sionsmedel från AP-fonden i enlighet med beslutet om det reformerade ålderspensionssy- stemet. Utfallet för denna överföring motsvara- de vad som budgeterats. Överföring till AP- fonden samt övriga poster redovisas i tabell 4.63. Tabell 4.63 Kassamässig korrigering 1) Enligt regeringsbeslut Ränteperiodiseringar är en periodiseringseffekt avseende anslaget för statsskuldsräntor, främst räntor på vissa delar av net- toutlåning. Posten Reglering kommunkontoskuld be- skrivs under avsnittet netto- utlåning. Posten Övrigt är en residualt beräknad post. Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten Utgifterna för inkomstrelaterad ålderspension, som finansieras ur AP-fonden och redovisas vid sidan av statsbudgeten, uppgick till . Dessa utgifter, som ingår i ut- giftstaket för staten, blev högre än beräknat i budgetpropositionen för . Skillnader mellan resultaträkningen och statsbudgeten 5 Skillnader mellan resultaträkningen och statsbudgeten 5.1Avgränsning, struktur och redovisningsprinciper Statsbudgeten och resultaträkningen skiljer sig åt vad gäller avgränsning, struktur och redovis- ningsprinciper. Ett exempel på skillnader i av- gränsning är affärsverken som ingår i resultat- räkningen men ligger utanför statsbudgeten. Ett annat exempel är att avgifter och bidrag som myndigheterna får disponera redovisas i resultat- räkningen men inte i statsbudgeten. Avseende strukturen har statsbudgeten en än- damålsstruktur där indelningen är utgiftsområ- den, verksamhetsområden och anslag3. Resultat- räkningen är däremot indelad i intäkts- och kostnadsslag. Jämförelser av poster i resultaträk- ningen och statsbudgeten låter sig därmed oftast inte göras utan dokumenten kompletterar i stäl- let varandra. När det gäller redovisningsprinciper upprättas statsbudgeten enligt de principer som anges i budgetlagen, dvs. redovisning av in- och utbetal- ningar (kassamässigt) eller av utgifter och in- komster. I resultaträkningen sker redovisningen i princip enligt bokföringsmässiga grunder, dvs. redovisning av intäkter och kostnader. I tabellen nedan exemplifieras både skillnader och likheter. 3 I budgetpropositionen är statsbudgeten även indelad i politik- områden. Tabell 5.1 Jämförelse mellan resultaträkningen och statsbudgeten kostnad/(intäkt) Lön, varor, tjänster intäkt/kostnad enl. Skatter redovisas i princip när inbetalning sker både i resultaträkningen och på statsbudgeten. redovisas dock underskott på skattekontot (debiterade, obetalda belopp) som fordringar och överskott på skattekontot (odebiterade, betalda belopp) som skulder. Tidi- gare redovisades dessa skatter kassamässigt. bokslutet uppgick redovisade nettoskulder till . I resultat- och balansräkningen redovisas i prin- cip samtliga statens avgifter och bidrag enligt bokföringsmässiga principer, vilket bl.a. innebär att endast utgifter som har förbrukats redovisas som en kostnad i resultaträkningen. På statsbudgeten redovisas endast avgiftsinkomster som myndigheterna inte får behålla, vanligtvis offentligrättsliga avgifter. Därutöver redovisas avgiftsinkomster som myndigheter får ta ut en- ligt 4 § avgiftsförordningen (1992:191), dvs. av- gifter av tillfällig natur eller av mindre värde, i normalfallet som en utgiftsreduktion på anslaget. Med övriga avgifter avses avgifter från offent- ligrättslig verksamhet och avgifter från upp- dragsverksamhet som myndigheten får behålla. Avgifter och bidrag som myndigheterna får be- hålla och kostnader som har uppkommit i sådan verksamhet redovisas som intäkt/kostnad i re- sultaträkningen medan de i princip inte har nå- gon påverkan på utfallet på enskilda anslag och inkomsttitlar på statsbudgeten. Dock påverkar nettobetalningar från avgifts- och bidragsfinansi- erad verksamhet saldot på myndigheternas rän- tekonton i och därmed Riks- gäldskontorets nettoutlåning vilket i sin tur påverkar statsbudgeten och statens lånebehov. Transfereringar redovisas på statsbudgeten och i allt väsentligt i resultaträkningen när betalning sker (kassamässigt). Avsättning för framtida åtaganden I resultaträkningen redovisas förändringen av av- sättningar för framtida åtaganden, t.ex. pen- sionsavsättningar, som kostnad medan statsbud- geten belastas först när utgiften uppstår, dvs. i princip när betalning sker. Löner, varor, tjänster m.m. Löner, varor och tjänster redovisas utgiftsmäs- sigt, dvs. vid anskaffningstillfället, på statsbudge- ten medan endast utgifter som har förbrukats redovisas som en kostnad i resultat- räkningen. Andel av företags vinst/förlust Andelar i dotter- och intresseföretag redovisas enligt den s.k. kapitalandelsmetoden, vilket in- nebär att statens andel av företagens vins- ter/förluster redovisas som en intäkt/kostnad i resultaträkningen. På statsbudgeten redovisas en inkomst först när staten erhåller utdelning från företag. Orealiserad valutavinst/förlust och upplupen räntekostnad Räntor på statsskulden redovisas på olika sätt på statsbudgeten och i resultaträkningen. Orealise- rade valutaförluster och upplupna räntekostna- der på nollkupongobligationer påverkar exem- pelvis resultaträkningen men inte statsbudgeten. För att komma fram till statsbudgetens saldo, som motsvarar statens lånebehov, har två poster införts på statsbudgeten som inte har någon motsvarighet i resultaträkningen: Riksgälds- kontorets nettoutlåning och kassamässig kor- rigering. lånar bl.a. ut medel till statliga investeringar som inte finansieras via anslag. Dessutom placerar myndigheter överskottslikviditet i . Netto- betalningsströmmarna från denna verksamhet redovisas på en egen rad på statsbudgeten som benämns nettoutlåning.