prop · GO031D15 · 2001-01-01 00:00:00 — personer som har väsentliga och varaktiga förflyttningssvårigheter och som motsvarar kraven i definitionerna av de olika grupperna i personkretsen. Av de iakttagelser RRV gjort om bilstödets effekter för brukarna är en utbredd uppfattning att tillgång till bil har mycket positiva effekter för personer med funktionshinder och att bilstödet är ett värdefullt bidrag. Jämfört med färdtjänst betyder tillgång till egen bil ofta större frihet och flexibilitet i resandet, kortare restider och sannolikt också bättre försörjnings- möjligheter. Frågan om eventuella regelförändringar bereds i . Antalet studerande vid folkhögskola som har haft stöd via vårdartjänst har ökat avsevärt . Antalet deltagar-veckor har ökat från 11 1997 till 14 1999. Det gäller främst långa kurser. 2 575 deltagare erhöll stöd jämfört med 2 1997. Den ge- nomsnittliga kurslängden har också ökat. Antal studenter inom universitet och högskola med vårdartjänst var 64 personer (48 studenter och 34 studenter ). Det utbetalade statsbidraget till riksgymnasieverksamheten för omvårdnadsinsatser ökade mellan budgetåren 1997 och 1998 och . Antalet elever inom riksgymnasieverksamheten har ökat från 165 elever /98 till 178 elever /2000. De fyra befintliga riksgymnasieorterna kan i viss utsträckning expandera sin verksamhet. Skillnaden i kostnader per avtalad elevhemsplats mellan de olika riksgymnasieorterna är relativt stor. Det kan till stor del förklaras med att personaltätheten per plats varierar. Det finns inget enkelt svar på om insatserna inom vård och omsorg bygger på den enskilda människans delaktighet och självbestämman- de. Utredningen om bemötande av personer med funktionshinder (S 1997:04) beskrev i olika rapporter att funktionshindrade upplever misstro och kontroll från samhällsorganens sida. Den enskildes möjligheter till inflytande över stödinsatserna är betydligt större om de ges med stöd av LSS än med stöd av SoL. Det gäller särskilt insatsen personlig assistans, men även andra insatser enligt LSS. fick 64 500 personer ett eller flera beslut om stöd enligt LSS. De har större möjlighet till delaktighet och självbestämmande inom vården och omsorgen än de 20 400 personer som en viss dag () fick stöd enligt SoL inom ramen för kommunernas äldre- och handikappomsorg. 6.6.2 Analys och slutsatser Bilden av situationen för funktionshindrade personer är i vissa avseenden motsägelsefull. Å ena sidan framgår av statistik att funktionshindrade personer som grupp har sämre levnadsförhållanden än övriga befolkningen. Å andra sidan finns allt fler exempel på att enskilda personer med stora funktionshinder lever under goda villkor med utbildning, arbete och familj, ofta med stöd av personlig assistans eller andra insatser. Allt fler personer med funktionshinder skaffar sig högre utbildning och allt fler får arbete. Det innebär ökade möjligheter att påverka sitt liv på alla områden. Personlig assistans har medfört att friheten och kontrollen över den egna livssituationen har ökat. Regeringen föreslår i en särskild (prop. 2000/2001:5) proposition att rätten till personlig assistans utvidgas till att omfatta personer som fyllt och har haft denna insats tidigare. Insatsen personligt ombud kan medföra liknande fördelar för personer med psykiska funktionshinder. Vårdartjänst gör det möjligt för personer med stora funktionshinder att studera på folkhögskola, högskola och universitet. Reglerna för statsbidrag till vårdartjänst för elever inom folkhögskolan skall ändras så att samtliga studerande i folkhögskolan kan omfattas av statsbidraget oavsett diagnos. Kommunernas och landstingens insatser för vård, stöd och service är avgörande för att personer med funktionshinder skall kunna fungera i samhället. De ökade statsbidragen till vård, skola och omsorg bidrar till förbättringar på detta område. Den satsning på åtgärder för tillgänglighet och ökade medel för att bygga upp ett nationellt center för tillgänglighet hos , som föreslås i den nationella handlingsplanen för handikappolitiken kommer att öka möjligheterna till delaktighet i samhället. I enlighet med handlingsplanen tillförs medel för alternativ telefoni och kompetensutveckling för personal inom vård- och omsorg. Länsstyrelsernas personal får extra resurser för utbildning med anledning av lagändringar för att förhindra s.k. domstolstrots. I överensstämmelse med inriktningen i den nationella handlingsplanen för handikappolitiken föreslås även ökade resurser till för att genomföra och utvidga handlingsprogrammet för ökad tillgänglighet. nyhetsinformation och litteratur () och Talboks- och (TPB) föreslås få medel för att öka tillgängligheten till litteraturen. En höjning föreslås av statsbidragen till handikapporganisationerna. I den nationella handlingsplanen föreslås att en särskild utredare skall tillsättas för att se över och lämna förslag till hur hjälpmedelsförsörjningen skall utformas för alla studeranden med funktionshinder. har den tekniska utvecklingen gått kraftigt framåt och det är vissa grupper av funktionshindrade som av olika skäl inte kunnat tillgodogöra sig de nya rönen och få del av de nya produkter som utvecklats på hjälpmedelsområdet. Regeringen överväger nu att tillsätta en sär- skild utredning för att på ett bättre sätt tillgodose dessa gruppers behov av hjälpmedel. Mer forskning behövs för att vi skall få en fördjupad bild av levnadsvillkoren för funktionshindrade. Det saknas tillräcklig kunskap om förhållandet mellan behoven av vård, stöd och service och tillgången på insat- ser. Vi behöver också veta varför vissa personer med funktionshinder klarar sig bra medan andra inte tycks få det stöd som de behöver. Det behövs även mer kunskap om skillnader mellan situationen för kvinnor med funktionshinder och män med funktionshinder. Den långsiktiga utformningen och utveck- lingen av handikappforskningen skall läggas fast i ett nationellt forskningsprogram som utarbetas av det nya för arbetsliv och socialvetenskap. Handikappforskning är ett prioriterat område och den socialvetenskapligt inriktade handikappforskningen föreslås få ytterligare medel i överensstämmelse med inriktningen i den nationella handlingsplanen för handikappolitiken. 6.7 Budgetförslag 6.7.1 16:1 Personligt ombud 6.2 Anslagsutveckling 16:1 Personligt ombud kronor 30 000 2001 Förslag 60 000 2002 Beräknat 90 000 2003 Beräknat 90 000 1 Inklusive en minskning med 15 000 tkr kronor på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen. Ändamålet med anslaget är att utveckla verk- samhet med personliga ombud för personer med psykiska funktionshinder. De personliga ombuden skall bl.a. företräda den enskilde i olika situationer, ge råd och stöd samt stärka den enskildes egen initiativförmåga. Verksamheten skall grundas på ett kommunalt ansvar och huvudmannaskap men olika verksamhetsformer kan prövas beträffande det praktiska utförandet. har tillsammans med länsstyrelserna fått regeringens uppdrag att arbeta för att verksamheten blir rikstäckande, definiera vilka arbetsuppgifter som bör innefattas i stödet samt utforma kriterier för vilka personer som bör omfattas av insatsen. skall också utvärdera utvecklingen av verksamheten samt vilka effekter den får såväl för psykiskt funktionshindrade som på utnyttjandet och utformningen av andra näraliggande insatser och verksamhetsområden. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att skall anvi- sas under anslaget 16:1 Personligt ombud . beräknas anslaget till vardera . 6.7.2 16:2 Vissa statsbidrag inom handikappområdet Tabell 6.3 Anslagsutveckling 16:2 Vissa statsbidrag inom handikappområdet Tusental kronor 280 333 2001 Förslag 277 000 2002 Beräknat 275 000 2003 Beräknat 275 000 1Inklusive en minskning med 55 000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2000. Från anslaget lämnas statsbidrag till landstingen för vissa handikappinsatser som avser: - statsbidrag till råd och stöd () samt - statsbidrag till tolktjänst () Medlen fördelas av till lands- tingen. Bidraget till rådgivning och annat stöd lämnas i enlighet med finansieringsprincipen för de ökade åtaganden landstingen fick genom införandet av lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. Syftet med bidraget till tolktjänsten är att ge landstingen förutsättningar att bygga ut tolktjänsten för döva och dövblinda m.fl. Regeringens överväganden ansåg i sin slutrapport angående uppföljningen av handikappreformen att insatsens benämning borde ändras från råd och stöd till särskilt expertstöd . Utredningen om bemötande av personer med funktionshinder föreslog i sitt slutbetänkande att ett förtydligande bör göras av lagstiftningen. Enligt regeringens bedömning bör ett förtydligande göras avseende syftet med råd och stöd, förutsättningar för att erhålla insatsen och på vilket sätt den kan komplettera andra åt- gärder. Regeringen avser därför att tillkalla en särskild utredare för detta ändamål. I enlighet med regeringens proposition (1999/2000:79, bet. 1999/2000:SOU14, rskr. 1999/2000:240) Från patient till medborgare en nationell handlingsplan för handikappolitiken tillförs anslaget engångsvis för att tillgodose länsstyrelsernas behov av utbildning med anledning av kommande lag- ändringar i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 16:2 Vissa statsbidrag inom handikappområdet för . beräknas anslaget till vardera . 6.7.3 16:3 Statsbidrag till vårdartjänst m.m. Tabell 6.5 Anslagsutveckling 16:4 Statsbidrag till vårdar- tjänst m.m. 186 759 2001 Förslag 172 470 2002 Beräknat 163 786 2003 Beräknat 167 820 1 Inklusive en minskning med 24 450 tkr i samband med den ekonomiska vår- propositionen 2000. Syftet med statsbidraget till vårdartjänst m.m. är dels att ge studerande med rörelsehinder sådant stöd att de kan vistas på studieorten och genomföra studier vid folkhögskola, universitet och högskola, dels att göra det möjligt för ungdomar som antagits till riksgymnasium för svårt rörelsehindrade ungdomar, s.k. rh-anpassad gymnasieutbildning, att genomföra studierna. De utgifter som belastar anslaget är kostnader för vårdartjänst åt studerande med rörelsehinder samt för omvårdnadsinsatser, dvs. habilitering och boende med tillgång till personlig omvårdnad, i anslutning till rh- anpassad gymnasieutbildning. De huvudsakliga faktorer som styr utgifterna på riksgymnasieområdet är dels antalet elever med rörelsehinder vid utbildningsställena, dels dessa elevers individuella behov av stödinsatser i anslutning till utbildningen. utbildningsstöd (Sisus) administrerar anslaget enligt bestämmelserna i förordningen (1996:1536) med instruktion för utbildningsstöd. Regeringen har i prop. 1998/99:105 Elever med funktionshinder ansvar för utbildning och stöd, bl.a. föreslagit att kostnadsansvaret för verksamheten skall delas mellan stat, kommun och landsting. De nya bestämmelserna träder i kraft . Anslaget har reducerats med och som en följd av att kost- nadsansvaret delas mellan stat, kommuner och landsting. Antalet folkhögskoleelever har ökat i långsammare takt än beräknat, vilket resulterat i att det uppstått överskott på anslaget. Anslaget sänktes därför tillfälligt i samband med ekonomiska vårproposition. Sisus räknar med en fortsatt måttlig ökning av riksgymnasieverksamheten och elever vid universitet- och högskolor medan antalet folkhögskoleelever förväntas plana ut. Regeringens överväganden I enlighet med regeringens proposition (1999/2000:79, bet. 1999/2000:SoU14, rskr. 1999/2000:240)) Från patient till medborgare en nationell handlingsplan för handikappolitiken skall anslaget fr.o.m 2001 kunna omfatta assi- stansinsatser för samtliga studerande inom folkhögskolan, oavsett diagnos. Mot bakgrund av ovanstående förslår rege- ringen att anvisas under anslaget 16:2 Statsbidrag till vårdartjänst m.m. för . beräknas anslaget till och respektive Tabell 6.6 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 183 019 1 Pris- och löneomräkning 1 951 Minskat resursbehov 12 500 Förslag 2001 172 470 1 Exkusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten . Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser Tabell 6.5 Bemyndigandetabell om ekonomiska förpliktelser Tusental kronor 1999 utfall prognos 2001 beräknat 2002 beräknat 2003 beräknat Utestående förpliktelser vid årets början 0 60 000 60 000 Nya förpliktelser 60 000 60 000 50 000 Infriade förpliktelser* 0 60 000 60 000 50 000 Utestående förpliktelser 60 000 60 000 50 000 Erhållen/föreslagen bemyndiganderam 60 000 60 000 60 000 * Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. 6.7.4 16:4 Bidrag till viss verksamhet för personer med funktionshinder Tabell 6.7 Anslagsutveckling 16:4 Bidrag till viss verksam- het för personer med funktionshinder Tusental kronor 79 394 2001 Förslag 79 394 2002 Beräknat 79 394 2003 Beräknat 79 394 1 Inkusive en ökning med 1 000 tkr i samband med den ekonomiska vårpropositionen Bidraget är avsett att öka organisationernas möjligheter att själva bedriva vissa verksamheter av betydelse för personer med funktionshinder. En del organisationer som får bidrag från detta anslag har fått statsbidrag medan andra tillkom så sent som . Statsbidrag lämnas till följande organisationer och verksamheter: - () för verksamhet för synskadade hantverkare. - SRF för inköp och tilldelning av ledar- hundar för synskadade m.m. - SRF för viss övrig verksamhet, bl a utgiv- ning av ersättningstidningar för synskadade, individinriktad verksamhet för synskadade med ytterligare funktionsnedsättning, stöd till synskadades sysselsättning, punktskrift- projekt och skrivtjänst. - Föreningen () för utgivning av tidningar (ej medlems- tidningar) för dövblinda och för utveckling av databasen . - () för dess teckenspråksavdelning. - Stiftelsen för rikstolktjänst. - /palynologiska laboratoriet för bl.a. pollenmätningar och rapportering av pollenhalt i luften. - Föreningen för trä- nings- och rehabiliteringsverksamhet. - Neurologiskt () för . - Riksverksamhet för små och mindre kända handikappgrupper vid Mo Gård och . - Stöd till handikapporganisationer för att driva riksomfattande rekreationsanlägg- ningar för personer med funktionshinder. Regler för fördelning av bidraget finns i förordningen (1994:950) om statsbidrag till rekreationsanläggningar. Regeringens överväganden Organisationerna redovisar sin verksamhet och lämnar in sina ansökningar till som följer upp och utvärderar de verksamheter som bedrivs med bidrag från anslaget. Regeringen bedömer att organisationerna genom sina verksamheter svarar för insatser som är av stor betydelse för personer med funktionshinder. En del av anslaget används för bidrag till vissa handikapporganisationer som driver egna rekreationsanläggningar av rikskaraktär. Organisationerna har med dessa tagit på sig ett ansvar för att ge personer med omfattande funktionshinder möjlighet till rekreation i tillgänglig miljö och med särskild personal och service. Anslaget tillfördes på tilläggsbudget ytterligare för att tillgodose utökade behov av rikstolktjänst för handikapporganisationer på riksnivå. Motsvarande ökning föreslås . Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att skall anvisas under anslaget 16:4 Bidrag till viss verksamhet för personer med funktionshinder . beräknas anslaget till vardera . Tabell 6.8 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 78 394 1 Ökat resursbehov 1 000 Förslag 2001 79 394 1 Exklusive beslut till följd av förslag till tiläggsbudget till statsbudgeten . 6.7.5 16:5 Bidrag till handikapporganisationer Tabell 6.9 Anslagsutveckling 16:5 Bidrag till handikapp- organisationer Tusental kronor 152 694 2001 Förslag 157 248 2002 Beräknat 157 248 2003 Beräknat 157 248 1 Inklusive en ökning med 20 500 tkr i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2000. Statsbidrag lämnas till handikapporganisationer. Bidraget regleras fr.o.m. enligt förordningen (2000:7) om statsbidrag till handi- kapporganisationer. Enligt den nya förordningen ansvarar fr.o.m. för såväl beslut om fördelning som administration av bidraget till handikapporganisationerna. Det tidigare anslaget B5 Bidrag till handikapp- och pensionärsorganisationer har delats. Bidragen till pensionärsorganisationerna ingår i anslaget 17:1 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken. Regeringens överväganden Handikapporganisationerna fyller en central funktion bland folkrörelserna i genom att följa och rapportera om livsvillkoren för funktionshindrade. Organisationerna bidrar också genom sitt intressepolitiska arbete till att förverkliga de politiska målen för handikappolitiken. I tilläggsbudgeten i samband med ekonomiska vårproposition tillfördes anslaget att fördelas till handikapp- organisationerna . Därutöver har anslaget tillförts ett engångsbelopp om för att underlätta övergången till ett nytt bidragssystem. I enlighet med den nationella handlingsplanen för handikappolitiken tillförs anslaget sammanlagt . Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 16:5 Bidrag till handikapporganisationer . beräknas anslaget till vardera . 6.7.6 16:6 Alternativ telefoni Tabell 6.10 Anslagsutveckling 16:6 Alternativ telefoni Tusental kronor 15 826 2001 Förslag 21 476 2002 Beräknat 22 228 1 2003 Beräknat 22 893 1 1 Motsvarar 21 476 tkr prisnivå. Syftet med ersättningen för alternativ telefoni är att ge personer som är döva, gravt hörselskadade, dövblinda och talskadade möjlighet att kommunicera över telefonnätet. De utgifter som belastar anslaget är ersättning till landstingen för inköp av texttelefoner, bildtelefoner m. m. till dessa personer samt för s.k. anhörigtelefoner. Ersättningen utbetalas av till landstingen som förskriver sådan utrustning. Verksam- heten har reglerats i förordningen (1992:621) om statsbidrag till texttelefoner. De huvudsakliga faktorerna som styr utgif- terna under anslaget är antalet personer som har behov av alternativ telefon, utbyte av föråldrad utrustning och prisutvecklingen på framför allt ny teknik. Antalet förskrivna texttelefoner har varierat år , varför det är svårt att göra säkra prognoser. Regeringens överväganden har bedrivit försöksverksamhet med bildtelefoni och dokumenterat erfarenheterna i rapporten av försöksverksamhet med bildtelefoner erfarenheter av förskrivning. har också gjort en översyn av konstruktionen av statsbidraget till texttelefoner m.m. för att hitta en lämplig och hållbar finansiering. Utredningens resultat presenterades i rapporten till texttelefoner m.m. en översyn (). kommer att få i uppdrag att utveckla bidragsregler för en ny anslagskonstruktion i enlighet med förslagen i regeringens proposition (1999/2000:79, bet. 1999/2000:SoU14, rskr. 1999/2000:240) Från patient till medborgare en nationell handlingsplan för handikappolitiken. Detta medför också en förordningsändring. I enlighet med förslag i handikappropositionen tillförs anslaget . Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 16:6 Alternativ telefoni för . beräknas anslaget till respektive . Tabell 6.11 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 16 285 Pris- och löneomräkning 191 Ökat resursbehov 5 000 Förslag 2001 21 476 6.7.7 16:7 Bilstöd till handikappade Tabell 6.12 Anslagsutveckling 16:7 Bilstöd till handi- kappade Tusental kronor 209 500 2001 Förslag 227 000 2002 Beräknat 164 000 2003 Beräknat 164 000 Syftet med anslaget är att lämna bidrag till funktionshindrade personer och föräldrar med funktionshindrade barn för anskaffning och anpassning av motorfordon m. m. Bestämmelser om bilstöd finns i lagen (1988:360) om handläggning av ärenden om bilstöd till handikappade. och de allmänna försäkringskassorna ansvarar för bilstödet. Stöd kan lämnas i form av grundbidrag, inkomstprövat anskaffningsbidrag och an- passningsbidrag. Fr.o.m. kan, under vissa förutsättningar, bidrag också lämnas till körkortsutbildning till den som beviljats bilstöd. De huvudsakliga faktorer som styr utgifterna inom området är personkretsens omfattning, inkomstutvecklingen och prisutvecklingen på fordonsmarknaden. Nytt bilstöd kan beviljas den som tidigare fått sådant om förflutit sedan beslut senast fattades. Någon tidsbegränsning finns inte beträffande anpassningsbidrag. ändrades reglerna så att bilstödet måste användas från det att den som beviljats bilstöd fått besked om att bidraget kan betalas ut. Genom en förordningsändring begränsades utbetalningarna för bilstöd så att de för respektive budgetår ryms inom ramen för de medel som anslås. Regeringens överväganden utbetalades bilstöd till 2 097 personer. Tilldelade medel för budgetåret var förbrukade . I enlighet med beräkningar ekonomiska vårproposition höjdes anslagsnivån . Mot bakgrund av ovanstående föreslår re- geringen att anvisas under anslaget 16:7 Bilstöd till handikappade för . beräknas anslaget till 164 000 000 respektive . 6.7.8 16:8 Kostnader för statlig assistansersättning Tabell 6.13 Anslagsutveckling 16:8 Kostnader för statlig assistansersättning Tusental kronor 5 350 000 2001 Förslag 6 640 000 2002 Beräknat 7 606 000 2003 Beräknat 8 759 000 Statlig assistansersättning lämnas till funktionshindrade personer som har behov av personlig assistans för sin dagliga livsföring under i genomsnitt mer än . Anslaget disponeras av . De allmänna försäkringskassorna administrerar och beslutar om ersättningen. Frågor om assi- stansersättning regleras i lagen (1993:389) om assistansersättning och i förordningen (1993:1091) om assistansersättning. Rätten gäller för svårt funktionshindrade personer som inte fyllt och som bor i eget boende, eller hos familj eller anhörig. Regeringen föreslår i en särskild proposition (prop. 2000/2001:5) att personer som beviljats assistansersättning skall få behålla denna rätt även därefter. Ändringen föreslås träda i kraft . Assistansersättning utgår med per beviljad timme. Om det finns särskilda skäl kan efter ansökan medge att schablonen får överskridas med de godkända faktiska kostnaderna dock högst . Kommunerna finansierar beviljad assistansersättning för de första . De faktorer som styr utgifterna på anslaget är personkretsens omfattning, antalet beviljade assistanstimmar och beviljad assistansersättning . Regeringens överväganden Utgifterna för den statliga assistansersättningen har ökat sedan reformen trädde i kraft . Utgiftsökningen består till största delen av att antalet assistanstimmar per person och vecka ökat väsentligt. hade 8 765 personer assistansersättning. I genomsnitt uppgick antalet assistanstimmar till 86. I genomsnitt utbetalades i assistansersättning. Som ett led i uppföljningen av reformen har regeringen givit i uppdrag att analysera de bakomliggande orsakerna till de ökade utgifterna för den statliga assistansersättningen. Syftet med uppdraget är bl.a. att förbättra underlaget för regeringens prognoser över utgifterna på anslaget. Prognoserna , 2002 och 2003 bygger på antaganden om att den hittillsvarande utgiftsutvecklingen fortsätter i det närmaste oförändrad takt. Dessutom tillkommer kostnader för assistansersättning till personer som fyllt och som enligt regeringens förslag har rätt att behålla sin assistans och assistansersättning. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 6 anvisas under anslaget 16:8 Kostnader för statlig assistansersättning . beräknas anslaget till 7 respektive 8 . Tabell 6.14 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 5 136 000 Makroekonomiska förutsättningar 180 000 Volymer 1 324 000 Förslag 2001 6 640 000 6.7.9 16:9 utbildningsstöd Tabell 6.15 Anslagsutveckling 16:9 utbildningsstöd Tusental kronor 10 219 2001 Förslag 20 781 2002 Beräknat 21 217 2 2003 Beräknat 21 684 2 1 Varav 1 500 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2000. 2 Motsvarar 20 781 tkr prisnivå.