prop · GO0380 · 2001-01-01 00:00:00 — Bestämmelsen i 8 kap. 9 § första stycket 1 mervärdesskattelagen skall dock inte tillämpas i fråga om sådana boendeformer som anges i 20 § andra stycket och 21 § tredje stycket socialtjänstlagen (1980:620) samt 9 § 8 och 9 lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. Vid utbetalning av ersättning enligt 5 § tillämpas bestämmelserna i 8 kap. 9, 10, 15 och 16 §§ mervärdesskattelagen (1994:200). Bestämmelsen i 8 kap. 9 § första stycket 1 mervärdesskattelagen skall dock inte tillämpas i fråga om sådana boendeformer som anges i 5 kap. 5 § andra stycket och 5 kap. 7 § tredje stycket socialtjänstlagen (2001:000) samt 9 § 8 och 9 lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. Denna lag träder i kraft . 2.24 Förslag till lag om ändring i lagen (1997:191) med anledning av tillträde till om skydd av barn och samarbete vid internationella adoptioner Härigenom föreskrivs att 3 § lagen (1997:191) med anledning av tillträde till om skydd av barn och samarbete vid internationella adoptioner skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3 § Ansökningar som avses i artikel 14 i konventionen skall göras hos socialnämnden i sökandens eller sökandenas hemkommun. skall a) sammanställa rapporter enligt artikel 15.1. i konventionen, b) pröva frågor om samtycke enligt artikel 17.c i konventionen, c) vidta åtgärder enligt artikel 21 i konventionen. I 25 § socialtjänstlagen (1980:620) finns bestämmelser om att socialnämnden prövar frågor om medgivande att i adoptionssyfte ta emot barn med hemvist utomlands. I 6 kap 12-15 §§ socialtjänstlagen (2001:000) finns bestämmelser om att socialnämnden prövar frågor om medgivande att i adoptionssyfte ta emot barn med hemvist utomlands. Denna lag träder i kraft . 2.25 Lag om ändring i lagen (1997:192) om internationell adoptionsförmedling Härigenom föreskrivs att 8 och 11 §§ lagen (1997:192) om internationell adoptionsförmedling skall upphöra att gälla vid utgången av juni månad 2001. 2.26 Förslag till lag om ändring i lagen (1997:297) om försöksverksamhet med samtjänst vid medborgarkontor Härigenom föreskrivs att 8 § lagen (1997:297) om försöksverksamhet med samtjänst vid medborgarkontor skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 8 § En arbets- eller uppdragstagare som omfattas av ett särskilt avtal enligt 5 § får i den kommunala myndighetens namn. 1. bereda ärenden om bistånd enligt 6 § socialtjänstlagen (1980:620) till den som fyllt för dennes försörjning, 2. ta emot ansökningar om plats i förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg, fördela sådana platser och lämna erbjudanden om plats enligt 14 a § socialtjänstlagen, 3. lämna ekonomiskt stöd till inackordering för elever i gymnasieskolan och vuxenutbildning enligt skollagen (1985:1100), 1. bereda ärenden om bistånd enligt 4 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:000) till den som fyllt för dennes försörjning, 2. ta emot ansökningar om plats och, med undantag för barn som behöver särskilt stöd enligt 2 a kap. 9 § skollagen (1985:1100), fördela platser och lämna erbjudanden om plats för barn som skall tillhandahållas förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg enligt 2 a kap. skollagen, 3. lämna ekonomiskt stöd till inackordering för elever i gymnasieskolan och vuxenutbildning enligt skollagen, 4. ge tillstånd till att inrätta annat slag av toalett än vattentoalett enligt en föreskrift, eller 5. i enklare fall bevilja parkeringstillstånd för handikappade. Denna lag träder i kraft . 2.27 Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsregisterlagen (1997:934) Härigenom föreskrivs att 7 § socialförsäkringsregisterlagen (1997:934) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 7 §1 Som särskilda ärendeuppgifter får inte registreras sådana uppgifter som avses i 13 och 21 §§ personuppgiftslagen (1998:204) eller som utgör omdöme eller annan värderande upplysning om den registrerade. Utan hinder av första stycket får följande uppgifter registreras: 1. förekomsten av ansökan eller anmälan i ärenden som omfattas av 1 § första stycket, 2. tidpunkter, tidsperioder och belopp dels för ersättningar, dels för ersättningsgrundande förhållanden, i ärenden som omfattas av 1 § första stycket, 3. grad av nedsatt arbetsförmåga, 4. förekomsten av intyg och utlåtande av läkare eller annan intygsgivare, 5. förekomsten av rehabiliteringsutredning eller annan utredning i rehabiliteringsärende samt av fastställd rehabiliteringsplan, 6. arten av och tidpunkter för föreslagna, planerade och vidtagna rehabiliteringsåtgärder, 7. förekomsten av sådan särskild grund för beaktande av högre bostadskostnad som avses i 14 § tredje stycket och 17 § tredje stycket lagen (1993:737) om bostadsbidrag, 8. om den registrerade får eller har fått vård eller försörjning helt eller delvis på det allmännas bekostnad, 9. om den registrerade är häktad, intagen i kriminalvårdsanstalt eller i övrigt har tagits om hand på det allmännas bekostnad, 10. om den registrerade vistas eller bor i en särskild boendeform enligt socialtjänstlagen (1980:620) eller vistas eller bor på annat liknande sätt, 10. om den registrerade vistas eller bor i en särskild boendeform enligt socialtjänstlagen (2001:000) eller vistas eller bor på annat liknande sätt, 11. om fråga om återbetalningsskyldighet har uppkommit 12. vilken personkrets enligt 5 § förordningen (1988:890) om bilstöd till handikappade som den bilstödsberättigade hör till, 13. att godmanskap eller förvaltarskap är anordnat enligt , 14. att en förälder på grund av sjukdom eller handikapp varaktigt saknar förmåga att vårda barn, 15. att den registrerade får aktivitetsstöd enligt 5 § tredje stycket förordningen (1996:1100) om aktivitetsstöd, 16. att den registrerade har rätt till ersättning enligt 16-22 §§ förordningen om aktivitetsstöd, 17. bevakningsanledning, samt 18. anledningen till att ett ärende avslutats. som förs för handläggning av ärenden om ersättning för tandvård enligt 2 kap. 3 § lagen (1962:381) om allmän försäkring och förordningen (1998:1337) om tandvårdstaxa får dessutom, i fråga om vårdgivare, registreras uppgift om namn på praktik. I sådana register får vidare registreras uppgift om 1. förekomsten av begäran om förhandsprövning enligt förordningen om tandvårdstaxa samt kod för behandlingsförslag som begäran avser, 2. kod för behandling som avses i förordningen om tandvårdstaxa, 3. att den registrerade har rätt till ersättning enligt 9, 13 eller 14 § förordningen om tandvårdstaxa, 4. förhållanden som anges i 15 § andra stycket förordningen om tandvårdstaxa, 5. förekomsten av remiss, remitterande vårdgivares namn och namnet på den vårdgivare till vilken remiss har skett, samt 6. patientavgift och tandvårdsersättning. Denna lag träder i kraft . 2.28 Lag om ändring i lagen (1998:603) om verkställighet av sluten ungdomsvård Härigenom föreskrivs att det i lagen (1998:603) om verkställighet av sluten ungdomsvård skall införas en ny paragraf, 18 a §, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 18 a § Den dömde är, om inte annat föranleds av medicinska eller liknande skäl, skyldig att efter uppmaning vid ankomsten till det särskilda ungdomshemmet samt inför vistelse utanför hemmet enligt 18 § lämna blod-, urin- eller utandningsprov för kontroll av om han eller hon är påverkad av narkotika, alkoholhaltiga drycker, andra berusningsmedel, sådana medel som avses i 1 § lagen (1991:1969) om förbud mot vissa dopningsmedel eller sådana medel som omfattas av lagen (1999:42) om förbud mot vissa hälsofarliga varor, om det kan misstänkas att den dömde är påverkad av något sådant medel. Denna lag träder i kraft . 2.29 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:1656) om patientnämndsverksamhet m.m. Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1998:1656) om patientnämndsverksamhet m.m. skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 § I varje landsting och kommun skall det finnas en eller flera nämnder med uppgift att stödja och hjälpa patienter inom 1. den hälso- och sjukvård enligt hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) som bedrivs av landsting eller enligt avtal med landsting, 2. den hälso- och sjukvård enligt hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) som bedrivs av kommuner eller enligt avtal med kommuner och den allmänna omvårdnad enligt socialtjänstlagen (1980:620) som ges i samband med sådan hälso- och sjukvård, samt 2. den hälso- och sjukvård enligt hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) som bedrivs av kommuner eller enligt avtal med kommuner och den allmänna omvårdnad enligt socialtjänstlagen (2001:000) som ges i samband med sådan hälso- och sjukvård, samt 3. den tandvård enligt tandvårdslagen (1985:125) som bedrivs av landsting. För sådana nämnder gäller vad som är föreskrivet i kommunallagen (1991:900). Denna lag träder i kraft . 2.30 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension Härigenom föreskrivs att 12 kap. 8 § lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 12 kap. 8 § Om en person som är berättigad till pension enligt denna lag i väsentlig omfattning har fått sin försörjning genom ekonomiskt bistånd enligt socialtjänstlagen (1980:620) utan villkor om återbetalning, får retroaktivt beviljad sådan pension betalas ut till socialnämnden till den del den motsvarar vad socialnämnden sammanlagt har betalat ut till den pensionsberättigades och dennes familjs försörjning för den tid som den retroaktiva pensionen avser. Om en person som är berättigad till pension enligt denna lag i väsentlig omfattning har fått sin försörjning genom ekonomiskt bistånd enligt socialtjänstlagen (2001:000) utan villkor om återbetalning, får retroaktivt beviljad sådan pension betalas ut till socialnämnden till den del den motsvarar vad socialnämnden sammanlagt har betalat ut till den pensionsberättigades och dennes familjs försörjning för den tid som den retroaktiva pensionen avser. Denna lag träder i kraft . 2.31 Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Härigenom föreskrivs att 8 kap. 11 § inkomstskattelagen (1999:1229) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 8 kap. 11 § Bistånd enligt socialtjänstlagen (1980:620) och liknande ersättningar är skattefria. Bistånd enligt socialtjänstlagen (2001:000) och liknande ersättningar är skattefria. Denna lag träder i kraft . 2.32 Förslag till lag om ändring i lagen (1999:332) om ersättning till steriliserade i vissa fall Härigenom föreskrivs att 3 a § lagen (1999:332) om ersättning till steriliserade i vissa fall skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3 a §1 För den som har fått ersättning enligt denna lag skall tillgångar uppgående till ett belopp om etthundrasjuttiofemtusen (175 000) kr anses som förmögenhet och inte beaktas vid tillämpning av 1. 5 § lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer, 2. 5 § lagen (1993:737) om bostadsbidrag, 3. 6 och 35 §§ socialtjänstlagen (1980:620), 3. 4 kap. 1 § och 8 kap. 2 § socialtjänstlagen (2001:000), 4. 26 § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), 5. 19 § lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, samt 6. 16 § lagen (1962:382) angående införande av lagen om allmän försäkring. Anmälan enligt 8 § första stycket lagen om bostadstillägg till pensionärer behöver inte göras på grund av ersättning som har utgetts enligt denna lag. Denna lag träder i kraft . 2.33 Förslag till lag om ändring i lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn Härigenom föreskrivs att 7 kap. 9 § lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 7 kap. 9 § Om en person som är berättigad till efterlevandepension eller efterlevandestöd till barn i väsentlig omfattning har fått sin försörjning genom ekonomiskt bistånd enligt socialtjänstlagen (1980:620) utan villkor om återbetalning, får retroaktivt beviljad sådan pension eller efterlevandestöd betalas ut till socialnämnden till den del ersättningen motsvarar vad socialnämnden sammanlagt har betalat ut till den ersättningsberättigades och dennes familjs försörjning för den tid som den retroaktiva ersättningen avser. Om en person som är berättigad till efterlevandepension eller efterlevandestöd till barn i väsentlig omfattning har fått sin försörjning genom ekonomiskt bistånd enligt socialtjänstlagen (2001:000) utan villkor om återbetalning, får retroaktivt beviljad sådan pension eller efterlevandestöd betalas ut till socialnämnden till den del ersättningen motsvarar vad socialnämnden sammanlagt har betalat ut till den ersättningsberättigades och dennes familjs försörjning för den tid som den retroaktiva ersättningen avser. 2.34 Förslag till lag om ändring i lagen (2000:625) om arbetsmarknadspolitiska program Härigenom föreskrivs att 4 § lagen (2000:625) om arbetsmarknadspolitiska program skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4 §1 Den som är berättigad till ersättning enligt lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring har vid deltagande i verksamhet som anordnas av kommunen enligt 3 § rätt till aktivitetsstöd. Kommunen skall till den som tar del av verksamhet enligt 3 § och som uppbär försörjningsstöd enligt 6 och 6 b §§ socialtjänstlagen (1980:620) när han eller hon börjar delta i verksamheten utge ersättning med ett belopp som motsvarar försörjningsstödet. Detsamma skall gälla beträffande den för vilken fattas beslut om sådant försörjningsstöd som avses i första stycket under tid som han eller hon deltar i verksamheten. Kommunen skall till den som tar del av verksamhet enligt 3 § och som uppbär försörjningsstöd enligt 4 kap. 1 och 2 §§ socialtjänstlagen (2001:000) när han eller hon börjar delta i verksamheten utge ersättning med ett belopp som motsvarar försörjningsstödet. Detsamma skall gälla beträffande den för vilken fattas beslut om sådant försörjningsstöd som avses i första stycket under tid som han eller hon deltar i verksamheten. Kommunen skall till deltagare som inte erhåller ersättning enligt första eller andra stycket betala ut ersättning med . Ersättningen enligt andra och tredje stycket skall benämnas utvecklingsersättning. Denna lag träder i kraft . 3 Ärendet och dess beredning Genom beslut bemyndigade regeringen dåvarande statsrådet att tillkalla en särskild utredare med uppgift att göra en översyn av vissa frågor om socialtjänstlagen (1980:620). Utredaren skulle analysera och lämna förslag som bl.a. berör lagens konstruktion och struktur, finansiering, uppgift att främst bistå vid tillfälliga sociala eller ekonomiska problem samt formerna för tillsynen över (dir. 1997:109). Utredningen antog namnet . Regeringen beslutade om tilläggsdirektiv till utredaren att lämna förslag till hur den ekonomiska tryggheten för vissa äldre invandrare ska utformas (dir. 1998:70). Utredningen har avgett slutbetänkandet Socialtjänst i utveckling (SOU 1999:97). En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 1. Utredningens lagförslag finns i bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (dnr S1999/7149/ST). Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare för att utarbeta ett förslag till särskild författningsreglering av behandlingen av personuppgifter inom . Utredningen, som antog namnet (S 1997:15), har avlämnat betänkandet Behandling av personuppgifter inom (SOU 1999:109). En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 4. Utredningens lagförslag finns i bilaga 5. Betänkandet har remissbehandlats och en förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 6. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (dnr S1999/8114/ST). I propositionen behandlas vidare framställningar från SiS om ändringar i vissa lagar och författningar inom SiS ansvarsområde. Förslagen har remissbehandlats. En sammanställning över remissyttrandena finns tillgänglig i (dnr S1996/3966/IFO). Dessutom behandlas ett förslag ur betänkande Det gäller livet (SOU 1998:31). Förslaget har remissbehandlats. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgängliga i (dnr S1998/987/HS). Slutligen behandlas också en skrivelse från om gallringsregler i , dnr S98/6675/ST. Lagrådet Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 8. Lagrådets yttrande finns i bilaga 9. Lagrådet har föreslagit vissa förtydliganden och justeringar i lagförslagen. Regeringen har i allt väsentligt följt Lagrådets förslag. Lagrådets yttrande kommenteras närmare under avsnitt 6.2, 7.2, 13.2-5 samt i författningskommentaren. Övriga lagändringar har, på grund av att de enbart är av enkel beskaffenhet, inte underställts Lagrådets granskning. 4 Allmänna utgångspunkter utgör en central del av välfärdspolitiken. Genom att tillgodose individuella behov hos socialt och ekonomiskt utsatta grupper utgör insatser ett viktigt komplement till de generella ekonomiska stödsystemen. Någon form av rättslig reglering för den enskildes rätt till stöd för överlevnad har funnits . Denna rätt har ytterst sin ideologiska grund i uppfattningen att staten har plikt att vårda medborgarna och att medlemskap i samhället innebär att ha vissa rättigheter som kräver motprestationer. Denna uppfattning om relationen mellan staten och individen utvecklades . Det ideologiska synsättet men även ekonomiska orsaker har föranlett ändringar i den lagstiftning som avsett att skydda den enskildes försörjning. Bl.a. har omfattningen av rätten till stöd för försörjning samt rätten till domstolsprövning av beslut om socialbidrag i vissa tider begränsats med hänsyn till samhällets bristande resurser. Ett rättighetsbegrepp finns alltså i socialrätten . Som lagstiftningsstrategi har det använts till att förverkliga och bygga upp välfärdsstaten. Begreppet har i dessa sammanhang dels betecknat behovet av samhällelig resursfördelning, dels varit ett verktyg för att lösa konflikter när enskildas intressen kolliderar med offentliga myndigheters. Genom socialtjänstreform lades de grundläggande målsättningarna och värderingarna som gäller för fast. Det gäller principerna om helhetssyn, frivillighet, det förebyggande perspektivet och att den enskildes egna resurser skall tas tillvara. Individens delaktighet och egna ansvar skall beaktas. skall också präglas av frivillighet och självbestämmande, kontinuitet, flexibilitet, normalisering, närhet och valfrihet. Det finns anledning att betona att de grundläggande värderingar som präglade socialtjänstreform alltjämt skall gälla. Principerna ger inte bara vägledning för praktiska verksamhet, utan för den människosyn som alltjämt skall prägla reformarbetet inom . Det är emellertid angeläget att påpeka att begreppen måste konkretiseras och manifesteras i det dagliga arbetet, så att de inte utvecklas till tomma honnörsord utan konkret innehåll. Utvecklingen har i flera avseenden påverkat förutsättningar för arbete. har kommunerna stor möjlighet att själva utforma sin nämnd- och förvaltningsorganisation som ansvarsfördelningen mellan kommuner och landsting har förändrats. Det har på sina håll påverkat helhetssynen i det praktiska arbetet. Den djupa ekonomiska kris som präglade 1990-talets första hälft, med en femdubbling av arbetslösheten, förde med sig stora nedskärningar i statsbudgeten för att komma tillrätta med obalansen i statens finanser. För medborgarna innebar nedskärningarna bl.a. sänkta nivåer eller ändrade förutsättningar i sjuk-, arbetslöshets- och föräldraförsäkringarna samt höjda kommunala taxor och avgifter. Detta drabbade inte minst barnfamiljerna hårt. Allt fler människor hamnade under s.k. skälig levnadsnivå och blev därmed berättigade till socialbidrag. Med en fördubbling av socialbidragskostnaderna innebar utvecklingen för kommunernas del kraftigt ökade kostnader. Utvecklingen sammanföll med en rekordstor flyktinginvandring samt flera olika reformer som innebar nya uppgifter för kommunerna och ett vidgat ansvar för dem som bor eller vistas i kommunen. genomfördes vissa förändringar i socialtjänstlagen. I förarbetena betonades att det inte fanns skäl att frångå grundtankarna reform, men att det mot bakgrund av samhällsutvecklingen sedan reformens införande fanns anledning att ompröva medlen för att uppnå målen. Ändringarna innebar bl.a. att en riksnorm för försörjningsstöd infördes, att rätten till bistånd därutöver preciserades samt att rätten att överklaga biståndsbeslut genom förvaltningsbesvär inskränktes. Utvecklingen sista och 2000-talets första år har dock gått i en annan och för landet positiv riktning. Den ekonomiska utvecklingen vände åter uppåt, och den svenska ekonomin har utvecklats positivt. Den tidigare åtstramningspolitiken har ersatts av en reformpolitik, med mer resurser till vård, skola och omsorg. Arbetslösheten har sjunkit, vilket inneburit att målet om att sänka den öppna arbetslösheten till har uppnåtts. Som en följd härav har antalet socialbidragshushåll minskat och därmed kommunernas kostnader för socialbidragen. Det finns emellertid människor grupper som oavsett arbetsmarknadsläget har svårt att hävda sig på arbetsmarknaden. Det kan bero på personliga problem eller sämre sociala förutsättningar. För dessa utgör insatser ett skyddsnät i utsatta situationer eller perioder i livet. Ett kompromisslöst mål är att välfärden skall omfatta samtliga medborgare. Det är därför angeläget att stärka det yttersta skyddsnätet, så att människor som av skilda anledningar utsätts för ekonomiska eller sociala påfrestningar ges förutsättningar att leva ett värdigt och självständigt liv. Principer för socialtjänstlagen Socialtjänstlagen är en välfärdslag. De övergripande målen för har definierats i lagens portalparagraf. Även om bestämmelsens juridiska status i den rättsliga processen kan diskuteras har den haft stor betydelse för inriktningen av det sociala arbetet. Den tydliggör och anger ambitioner med lagverket. Socialtjänstlagen avspeglar den lagstiftningsteknik som vann insteg . Ramlagstekniken ansågs vara det effektivaste sättet för regleringar som syftar till att uppnå välfärdsmålen. Den kom därför att användas både när socialtjänstlagen och hälso- och sjukvårdslagen utformades. Ramlagstekniken har också gjort det möjligt att anpassa dessa lagar till nya behov och på så sätt bidragit till att de överlevt trots de förändringar som skett i samhället . Men förändringar har gjorts och för socialtjänstlagens del har det inneburit att flera detaljerade regler har införts. Dess karaktär av ramlag har dock inte ifrågasatts. Ramlagstiftning, samt rättighets- och skyldighetslagstiftning är de lagstiftningsstrategier som används för att reglera det sociala arbetet. Ramlagstiftningen innehåller regler av flera olika slag. De varierar inom ett brett spektrum från mycket detaljerade regler till så generella bestämmelser, som anger mål eller operativa riktlinjer och som är avsedda att ge vägledning. Socialtjänstlagen har också kritiserats från flera håll för att ett spänningsförhållande mellan statens, kommunernas och den enskilde individens intressen finns inbyggt i den. Ramlagstekniken och det kommunala utjämningssystemet har varit de verktyg som riksdag och regering främst använt för att styra samhällsutvecklingen på det kommunala området. Dessutom tillkommer någon form av statligt kontrollsystem ofta utformat som en skyldighet för någon statlig myndighet att ha tillsyn över verksamheterna. Även möjlighet att genom lagstiftning föreskriva rätt till domstolsprövning kan anses vara statlig kontroll eller statligt styrmedel eftersom prövningen skall tillgodose den enskildes intressen ur de aspekter som staten anser väsentliga och som huvudmannen för verksamheten är skyldig att tillämpa. och den statliga tillsynen liksom formaliserade handläggningsregler kan också anses kompensera de brister som ramlagstekniken innebär med allmänt formulerade mål och riktlinjer i förhållande till en detaljerad/preciserad lagstiftning för olika verksamheter.