prop · GO031D10 · 2001-01-01 00:00:00 — 1 Förslag till riksdagsbeslut 7 2 Lagförslag 9 2.1 Förslag till lag om ändring i 9 3 Rättsväsendet 11 3.1 Vad utgiftsområdet omfattar 11 3.2 Utgiftsutvecklingen 11 4 Politikområde Rättsväsendet 13 4.1 Politikområdets omfattning 13 4.2 Utgiftsutvecklingen 14 4.3 Mål för rättsväsendet inklusive kriminalpolitiken 15 4.3.1 Mål 15 4.3.2 Mål som resultatbedömningen vilar på 16 4.4 Politikens inriktning 16 4.4.1 Prioriteringar 16 4.4.2 Rättsväsendet skall utvecklas och verksamheten skall bedrivas med ett medborgarperspektiv 17 4.4.3 Kriminalpolitiken utvecklas för att minska brottsligheten och öka människors trygghet 20 4.4.4 Kriminalvården 29 4.4.5 Reformeringen av domstolsväsendet 33 4.5 Insatser 35 4.5.1 Statliga insatser inom politikområdet 35 4.5.2 Insatser utanför politikområdet 39 4.6 Resultatbedömning 39 4.6.1 Polisväsendet 39 4.6.2 Åklagarväsendet 61 4.6.3 Domstolsväsendet 70 4.6.4 Kriminalvården 76 4.6.5 Rättsväsendet i övrigt 87 4.7 Revisionens iakttagelser 87 4.7.1 Polisväsendet 87 4.7.2 Åklagarväsendet 87 4.7.3 Domstolsväsendet 87 4.7.4 Kriminalvården 88 4.8 Budgetförslag 88 4:1 88 4:2 Säkerhetspolisen 90 4:3 90 4:4 91 4:5 Domstolsväsendet m.m. 91 4:6 Kriminalvården 100 4:7 101 4:8 104 4:9 107 4:10 108 4:11 Ersättning för skador på grund av brott 111 4:12 Rättshjälpskostnader m.m. 112 4:13 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. 113 4:14 Avgifter till vissa internationella sammanslutningar 113 4:15 Bidrag till brottsförebyggande arbete 114 5 Politikområde Skatt, tull och exekution 117 5.1 Politikområdet 117 5.2 Utgiftsutvecklingen 117 5.3 Budgetförslag 118 3:1 Kronofogdemyndigheterna 118 Bilaga 1 Nya anslagsbenämningar 119 Anslagsbelopp 7 3.1 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet 11 4.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet 1999 2003 14 4.2 Resursförstärkningar 15 4.3 Förslag till fördelning av de nya resurserna 15 4.4 Antalet rapporterade trafikbrott 1999 45 4.5 Antal ärenden som redovisats till åklagare 1999 46 4.6 Andelen ärenden som redovisades till åklagare av det totala antalet inkomna inom de prioriterade områdena 46 4.7 Genomströmningstid 1997 1999 50 4.8 Antalet anställda inom polisen vid utgången av åren 1996 1999 fördelat på poliser och civilanställda 57 4.9 Sjukfrånvaro 58 4.10 Tingsrätternas, hovrätternas, länsrätternas och kammarrätternas samlade resultat 70 4.11 Högsta domstolens och Regeringsrättens måluppfyllelse 71 4.12 Dygnskostnad (totalt) per producerat vårddygn på anstalt åren 1997 1999 77 4.13 Sysselsättningstimmar vid anstalt 1997 1999 78 4.14 Fördelningen av frivårdsklienter dömda i medeltal och dygnskostnad för frivård åren 1997 1999 81 4.15 Avvikelser direkt från anstalt (rymningar) åren 1995 1999 82 4.16 Sysselsättningstimmar vid häkte 1997 1999 85 4.17 Utgiftsutvecklingen 2000 88 4.1 Antal anmälda brott 1950 (1975) 1999 21 4.2 Tingsrätternas målutveckling 1999 72 4.3 Hovrätternas målutveckling 1999 72 4.4 Högsta domstolens målutveckling 1999 73 4.5 Länsrätternas målutveckling 1999 73 4.6 Kammarrätternas målutveckling 1999 74 4.7 Regeringsrättens målutveckling 1999 74 4.8 Frivårdsklienter (i medeltal) 81 4.9 Medeltal tillgängliga platser och beläggning (i %), häkte 85 4.10 Antalet årsarbetskrafter vid anstalt, häkte och frivård 86 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. antar regeringens förslag till lag om ändring i , 2. godkänner att sjöfartsregistret förs över från till och att inskrivning enligt lagen (1984:649) om företagshypotek förs över från till (avsnitt 4.8), 3. godkänner att en advokat skall ingå i och att ordföranden i nämnden skall ansvara för ärendenas beredning (avsnitt 4.8), 4. bemyndigar regeringen att närmare ange detaljer och tidsfrister för de obligatoriska momenten i domarbanan (avsnitt 4.8), 5. för anvisar anslagen under utgiftsområde 4 Rättsväsendet enligt följande uppställning: Anslagsbelopp Tusental kronor Anslag Anslagstyp 4:1 ramanslag 12 298 318 4:2 Säkerhetspolisen ramanslag 534 382 4:3 ramanslag 729 777 4:4 ramanslag 304 285 4:5 Domstolsväsendet m.m. ramanslag 3 515 117 4:6 Kriminalvården ramanslag 4 148 078 4:7 ramanslag 42 405 4:8 ramanslag 189 386 4:9 ramanslag 2 842 4:10 ramanslag 16 852 4:11 Ersättning för skador på grund av brott ramanslag 74 500 4:12 Rättshjälpskostnader m.m. ramanslag 730 000 4:13 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. ramanslag 10 399 4:14 Avgifter till vissa internationella sammanslutningar ramanslag 7 956 4:15 Bidrag till brottsförebyggande arbete ramanslag 7 200 3:1 Kronofogdemyndigheterna ramanslag 1 361 669 Summa 2 Lagförslag Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1 Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 1 kap. 5 § skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 kap. 5 § En tingsrätt skall ha sitt kansli på den ort som regeringen bestämmer. Tingsrätten skall ha tingsställe på den orten, om regeringen inte bestämmer annat, och får ha tingsställe också på annan ort som regeringen bestämmer. En tingsrätt skall ha kansli på den eller de orter som regeringen bestämmer. Tingsrätten skall ha tingsställe på den eller de orterna om regeringen inte bestämmer annat. Tingsrätten får också ha tingsställe på annan ort som regeringen bestämmer. Denna lag träder i kraft . 3.1 Vad utgiftsområdet omfattar Utgiftsområdet är indelat i två politikområden, Rättsväsendet och Skatt, tull och exekution. Tabell 3.1 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet Miljoner kronor Utfall 1999 Anslag 2000 1 Utgifts- prognos 2000 Förslag anslag 2001 Beräknat anslag 2002 Beräknat anslag 2003 Politikområde Rättsväsendet 20 912,9 21 391,6 22 101,2 22 611,5 23 691,7 24 304,2 Politikområde Skatt, tull och exekution 1 346,5 1 341,7 1 405,1 1 361,7 1 390,7 1 421,6 Totalt för utgiftsområde 4 22 259,4 22 733,3 23 506,3 23 973,2 25 082,4 25 725,8 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. Som framgår av tabell 3.1 omfattar politikområde Rättsväsendet . Ca 12,8 miljarder används för polis- väsendet, 1 miljard för åklagarväsendet, 3,5 miljarder för domstolsväsendet och 4,1 miljarder för kriminalvården. Den övriga verksamheten inom rättsväsendet , , , , er- sättning för skador av brott och rättshjälpen förbrukar sammantaget 1,1 miljard, varav huvudparten (730 miljoner) avser kostnader för rättshjälpen (se tabell 4.1). Politikområde Skatt, tull och exekution omfattar inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet Kronofogdemyndigheterna, 1,4 miljarder. 4.1 Politikområdets omfattning Huvuddelen av resurserna inom politikområdet avser kriminalpolitiskt inriktad verksamhet. I övrigt är rättsväsendets verksamhet främst inriktat på att bedöma och avgöra rättsliga tvister mellan enskilda och mellan enskilda och det allmänna samt att handlägga andra rättsliga ärenden. Den kriminalpolitiskt inriktade verksamheten syftar framför allt till att upprätthålla allmän ordning och säkerhet, att förebygga brott, att utreda och avgöra brottmål, att se till att den som begått brott lagförs, att verkställa påföljder och rättsanspråk och att ge stöd till dem som drabbats av brott. Det internationella samarbetet utgör en ökande andel av utgiftsområdets verksamhet. Politikområdet innefattar myndigheter inom domstols-, polis-, och åklagarväsendena, kriminalvården samt , , och . Polisväsendet är central förvaltningsmyndighet för polisväsendet och har tillsyn över detta. Till hör Säkerhetspolisen, och . Styrelsen är chefsmyndighet för . är också ansvarig myndighet för totalförsvarsfunktionen Ordning och säkerhet m.m. vilken redovisas under utgiftsområde 6 Totalförsvaret. I varje län finns en polismyndighet som ansvarar för polisverksamheten där. För ledningen av polismyndigheten finns en polisstyrelse. Den består av myndighetens chef och det antal övriga ledamöter som regeringen bestämmer. Regeringen utser de ledamöter som utöver polischefen skall ingå i styrelsen. Åklagarväsendet Central förvaltningsmyndighet för åklagarväsendet är Riksåklagaren. Åklagarväsendets organisation i övrigt består av åklagarmyndigheterna i , , , , och , var och en under ledning av en överåklagare. Vid dessa myndigheter finns åklagarkamrar. är en åklagarmyndighet inom åklagarväsendet med uppgift att bekämpa ekonomisk brottslighet. svarar för ekobrottsbekämpningen i , län, , samt . Domstolsväsendet är central förvaltningsmyndighet för de allmänna domstolarna, de allmänna förvaltningsdomstolarna, arrendenämnderna, hyresnämnderna och . Allmänna domstolar är tingsrätterna, de sex hovrätterna och . Allmänna förvaltningsdomstolar är länsrätterna, de fyra kammarrätterna och Regeringsrätten. /1999 inrättades miljödomstolar vid , , , och tingsrätter samt en miljööverdomstol i . Miljödomstolarna och handlägger mål enligt . Kriminalvården är central förvaltnings- myndighet för all kriminalvårdsverksamhet. Styrelsen är chefsmyndighet för 36 lokala kriminalvårdsmyndigheter och för Transporttjänsten. I administrativt hänseende är styrelsen chefsmyndighet även för och de 30 övervakningsnämnderna. Övriga myndigheter () är ett stabsorgan under regeringen och ett expertorgan inom rättsväsendet. Rådets huvudsakliga uppgifter är utveckling, utvärdering, tillämpad forskning och information inom det kriminalpolitiska området. huvudsakliga uppgifter är att främja brottsoffers rättigheter, att bevaka deras behov och intressen samt att verka för att den som är berättigad till brottsskadeersättning får sådan. Vid myndigheten finns en särskild nämnd som prövar vissa ärenden om brottsskadeersättning och ett råd som prövar frågor om bidrag från brottsofferfonden. ansvarar för genomförandet av rättspsykiatrisk, rättsmedicinsk, rättskemisk och rättsgenetisk verksamhet i den utsträckning sådana frågor inte handläggs av någon annan statlig myndighet. skall bl.a. följa den nationella och internationella utvecklingen på genteknikområdet, bevaka de etiska frågorna samt bedriva rådgivande och upplysande verksamhet. 4.2 Utgiftsutvecklingen Tabell 4.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet . Utfall 1999 Anslag 2000 1 Utgifts- prognos 2000 Förslag anslag 2001 Beräknat anslag 2002 Beräknat anslag 2003 4:1 11 401,6 11 607,3 12 028,0 12 298,3 13 180,5 13 548,7 4:2 Säkerhetspolisen 512,9 540,7 - 534,4 578,0 591,2 4:3 609,0 695,0 719,0 729,8 745,9 794,2 4:4 219,8 264,4 277,0 304,3 310,3 316,9 4:5 Domstolsväsendet m.m. 3 113,1 3 359,0 3 402,5 3 515,1 3 590,5 3 670,4 4:6 Kriminalvården 3 957,4 3 820,3 3 932,0 4 148,1 4 127,9 4 218,6 4:7 44,0 50,0 59,1 42,4 43,3 44,2 4:8 169,7 183,5 188,0 189,4 193,4 197,6 4:9 2,4 2,6 3,0 2,8 2,7 2,8 4:10 14,3 14,9 16,2 16,9 17,2 17,6 4:11 Ersättning för skador på grund av brott 67,2 74,5 80,0 74,5 74,5 74,5 4:12 Rättshjälpskostnader m.m. 755,4 754,8 785,0 730,0 802,0 802,0 4:13 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. 28,5 21,0 14,0 10,4 10,4 10,4 4:14 Avgifter till vissa internationella sammanslutningar 6,4 6,6 6,0 7,9 7,9 7,9 4:15 Bidrag till brottsförebyggande arbete 14,1 7,6 11,4 7,2 7,2 7,2 Totalt för politikområde Rättsväsendet 20 915,8 21 402,2 22 101,2 22 611,5 23 691,7 24 304,2 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. Politikområde Rättsväsendets ekonomi har liksom varit stabil. Den stabila ekonomin har kunnat upprätthållas genom att rättsväsendet tillförts resursförstärkningar , som framgår av tabell 4.2. Tabell 4.2 Resursförstärkningar Miljoner kronor 1998 1999 2000 2001 2002 Budgetpropositionen för 2001 Budgetpropositionen för är 1999 150 1Den ramhöjning som beslutades för ligger kvar och framöver. 2I beloppet ingår engångsvisa resurser till polisväsendet om . 3Den ramhöjning som beslutades för ligger kvar och framöver. Vidare har rättsväsendet fortfarande ett anslagssparande som gör det möjligt för myndigheterna att förbruka mer än anvisade medel. Anslagssparandet har fortsatt att minska och uppgick till vid utgången av , vilket innebär en minskning med sedan utgången av 1998. Det är framförallt kriminalvården som förbrukar mer än anvisade anslag. drogs kriminalvårdens anslag ner för att kriminalvårdens tidigare stora anslagssparande skulle förbrukas. Medlen omfördelades inom rättsväsendet. förbrukas rättsväsendets anslagssparande och vissa av rättsväsendets myndigheter kommer vid slutet av året att utnyttja anslagskrediten. Regeringen har därför på tilläggsbudget ekonomiska vårproposition utökat bl.a. polisens ekonomiska ramar med engångsvis , varav är inkomster från passavgifter. Detta minskar polisens och rättsväsendets sammanlagda behov av att utnyttja anslagskrediten. Enligt myndigheternas prognoser kommer de, trots detta, att bygga upp en skuld (utnyttjande av anslagskrediten) motsvarande totalt ca , framför allt polisen och kriminalvården kommer att behöva utnyttja anslagskrediten. Mot bakgrund av rättsväsendets ekonomiska läge har regeringen ekonomiska vårproposition tillfört rättsväsendet , och , varav avser avgiftsinkomster som polisen får disponera, för att fullfölja statsmakternas intentioner för utvecklingen av rättsväsendet. Den ansträngda ekonomiska situationen inom rättsväsendet gör att utgifterna kan komma att överstiga anslagsramarna . Det betyder att vissa myndigheters nuvarande anslagskrediter kan vara otillräckliga. skall förändrings- och rationaliseringsarbetet fortsätta för att åstadkomma ett effektivt rättsväsende. Regeringen har därför ekonomiska vårproposition uttalat sin avsikt att noga följa rättsväsendets verksamhet och resultat och att återkomma till om de ytterligare insatser som erfordras för att fullfölja statsmakternas intentioner för utvecklingen av rättsväsendet. Regeringen föreslår att de nya resurserna fördelas inom politikområdet enligt tabell 4.3. Tabell 4.3 Förslag till fördelning av de nya resurserna Miljoner kronor 2001 2002 2003 4:1 5751 1 1801 1 2501 4:3 15 15 45 4:4 10 10 10 4:5 Domstolsväsendet 120 120 120 4:6 Kriminalvården 271 166 166 4:8 7 7 7 4:10 2 Summa 1 000 1 500 1 600 1Varav avser avgiftsinkomster från passhanteringen. Vidare föreslås i denna proposition omfördelning av medel inom utgiftsområdet respektive mellan utgiftsområde 4 och andra utgiftsområden. Omfördelningen redovisas under respektive anslagsavsnitt. 4.3 Mål för rättsväsendet inklusive kriminalpolitiken 4.3.1 Mål Målet för rättsväsendet är den enskildes rätts- trygghet och rättssäkerhet. Målet för kriminalpolitiken är att minska brottsligheten och öka människors trygghet. Verksamheten skall utgå från ett medborgarperspektiv. Det övergripande målet för domstolsväsendet är att avgöra mål och ärenden på ett rättssäkert och effektivt sätt. Det övergripande målet för polisväsendet är, förutom att tillförsäkra den enskildes rättstrygghet och rättssäkerhet, att förebygga och upptäcka brott och att se till att den som har begått brott identifieras och lagförs. Det övergripande målet för åklagarväsendet är att se till att den som har begått brott lagförs. Det övergripande målet för kriminalvården är att vidta åtgärder som påverkar den dömde att inte återfalla i brott. Verksamheten skall präglas av en human människosyn, god omvårdnad och ett aktivt påverkansarbete med iakttagande av en hög grad av säkerhet samt respekt för den enskildes integritet och rättssäkerhet. 4.3.2 Mål som resultatbedömningen vilar på Målen överensstämmer i sak med de mål vilka resultatbedömningen i avsnitt 4.6 grundas på. Det förhållandet att medborgarper- spektivet uttryckligen införts i målformuleringen innebär ett förtydligande. 4.4 Politikens inriktning 4.4.1 Prioriteringar Rättsväsendet och medborgarperspektivet Rättsväsendet skall målmedvetet utvecklas mot bakgrund av medborgarnas behov och samhällets utveckling så att det även i morgondagens samhälle kan fungera som rättsstatens garant för medborgarnas rättstrygghet och rättssäkerhet. Rättstryggheten och rättssäkerheten kräver ett kvalificerat och effektivt rättsväsende. Verksamheten skall liksom tidigare utgå från ett medborgarperspektiv och en helhetssyn. Medborgarperspektivet innebär att det alltid är nyttan för den enskilde medborgaren av tilltänkta förändringar och reformer som skall stå i fokus. Helhetssynen ställer krav på en långtgående samverkan mellan rättsväsendets myndigheter. Samverkan skall ske med respekt för den grundläggande rollfördelningen. I detta sammanhang förtjänar domstolarnas och domarnas oberoende och särskilda roll att framhållas. Den genomgripande reformeringen av rättsväsendet utifrån ett medborgarperspektiv, som påbörjades , skall fortsätta. Medborgarperspektivet skall vara en ledstjärna i reformarbetet för att uppfylla medborgarnas berättigade krav på snabbhet, rättssäkerhet och kvalitet. Det skall ske genom verksamhetsutveckling hos myndigheterna, kontinuerlig fortbildning av personalen, främjande av jämställdhet samt etnisk och kulturell mångfald, en fortsatt utveckling av organisationsstrukturer anpassade till dagens krav och en ständigt pågående översyn och anpassning av lagstiftningen så att den fungerar som ett effektivt verktyg för myndigheterna i arbete för att uppnå målen för rättsväsendet. Polisen Inom polisväsendet skall utvecklingen med en koncentration av den lokala polisverksamheten till närpolisområdena fortsätta. Verksamheten skall omfatta de uppgifter som framgår av polislagen och tydligare präglas av ett långsiktigt problemorienterat arbetssätt med ett brottsförebyggande syfte. Antalet poliser skall öka. Att förstärka och föryngra poliskåren är en viktig faktor för att fullfölja närpolisreformen. Det problemorienterade arbetssättet skall utvecklas inom all polisverksamhet och särskilt genomsyra bekämpningen av de allvarligaste brottstyperna våldsbrott, narkotikabrott och ekonomisk brottslighet. En problemorienterad ansats är nödvändig för att göra verksamhetsmålen tydliga och skapa förutsättningar för en effektiv styrning och uppföljning av verksamheten. Polisen skall utveckla sin förmåga att förebygga och bekämpa brott med rasistiska eller främlingsfientliga, antisemitiska och homofobiska inslag. Detta är särskilt viktigt när det gäller att kartlägga och analysera hotbilder. Brottsutredningar Utredningsverksamheten skall förstärkas så att fler brott kan upp. Verksamheten skall bedrivas snabbt och säkert samt präglas av hänsyn till brottsoffer och vittnen. Polis och åklagare skall i nära samverkan finna optimala former för samarbete och ansvarsfördelning. Miljöbrottsbekämpningen skall förstärkas och utvecklas genom fördjupad samverkan med polisen och andra myndigheter inom ramen för den nya miljöbrottsorganisationen. Arbetet skall leda till nya och rationellare arbetssätt och utredningsmetoder för att bekämpa brott mot miljön. Åklagarväsendet Åklagarväsendet skall ytterligare förstärka och utveckla åklagarrollen. Åklagarväsendet skall medverka i polisväsendets kompetens- och verksamhetsutveckling för att säkerställa en effektiv och snabb brottsutredningsverksamhet med högt ställda krav på rättssäkerhet och kvalitet. Fler brott skall upp. Åklagarna skall i ännu större utsträckning ges utrymme att kunna koncentrera sig på de mera kvalificerade brottmålsärendena och utöva aktiv förundersökningsledning i dessa. Domstolsväsendet Domstolsväsendet skall utvecklas för att motsvara högt ställda krav på verksamheten. Reformarbetet skall inriktas på renodling av arbetsformer och arbetsuppgifter. Det processuella regelverket skall förbättras. Säkerheten för personalen och dem som besöker en domstol skall förbättras. Tingsrätternas organisation skall reformeras för att förbättra möjligheterna till utbildning och specialisering av personal. Ökad samordning av ledningsfunktioner och administration mellan tingsrätter och länsrätter skall eftersträvas där det är lämpligt. Försök med gemensam för tingsrätt och länsrätt har på ett framgångsrikt sätt bedrivits i och . De satsningar som genomförs skall noga följas upp och utvärderas. Kriminalvården Kriminalvården skall fortsätta det rationaliseringsarbete som påbörjats och ges förutsättningar att möta ett ökat platsbehov. Verksamheten skall fortsätta att utvecklas mot de mål som prioriterats i förra årets budgetproposition. Åtgärder som bidrar till att den dömde inte återfaller i brott skall ha fortsatt hög prioritet. Vidare skall frigivningsförberedelserna förstärkas och alternativen till fängelse utvecklas. Fortsatta satsningar skall göras för att ge frivårdspåföljderna och intensivövervakningen ett tydligt och konsekvent innehåll. Arbetet med att bekämpa narkotikamissbruket skall bedrivas med ökad intensitet. Internationellt samarbete Den internationella dimensionen inom rättsväsendets verksamhet och inom kriminalpolitiken ökar starkt i betydelse. Det gäller nu att kunna använda sig av, och att utveckla, de fördelar som ligger i ett internationellt samarbete där länder och folk tillsammans arbetar för att förebygga och bekämpa brottslighet och för att få samhällets rättsliga funktioner att fungera väl över gränserna. Bland aktuella frågor kan framhållas förbättringen av gränskontrollen och myndigheternas deltagande i det EU-relaterade arbetet. Resursförstärkningar Rättsväsendet tillförs , 1,5 miljarder och . Regeringen föreslår därmed den enskilt största satsningen på rättsväsendet . Regeringen avser att noga följa rättsväsendets verksamhet och resultat och att återkomma till om de ytterligare insatser som erfordras för att fullfölja statsmakternas intentioner för utvecklingen av rättsväsendet. Stöd till brottsoffer och till det lokala brottsförebyggande arbetet Stödet till brottsoffer skall stärkas. Det lokala brottsförebyggande arbetet skall stödjas och utvecklas för att skapa ökad trygghet i människornas närmiljö. Detta sker genom att rättsväsendets myndigheter fortsätter att utveckla kvalitetsarbetet, stödjer forsknings- och utvecklingsinsatser, arbetar med personal- och ledarskapsutveckling och genom samarbete med kommunerna, organisationer, näringsliv och enskilda. 4.4.2 Rättsväsendet skall utvecklas och verksamheten skall bedrivas med ett medborgarperspektiv Rättsväsendet, demokratin och den enskilde Rättsväsendet har en central roll i ett demokratiskt system. Att rättsväsendets myndigheter och domstolarna fungerar adekvat är en förutsättning för att minska brottsligheten och öka tryggheten. Ett väl fungerande rättsväsende är också en förutsättning för ett väl fungerande samhällsliv och för näringslivets utveckling. Rättsväsendet är således av mycket stor betydelse för hela vårt lands utveckling och välstånd. Den enskildes rättstrygghet och rättssäkerhet står i centrum för rättsväsendet Det överordnade målet för rättsväsendet är att garantera den enskilde rättstrygghet och rättssäkerhet. Med rättstrygghet avses människors skydd för liv, hälsa, integritet och egendom. Rättstrygghet uppnås främst genom en effektiv brottsförebyggande, brottsbeivrande och brottsofferstödjande verksamhet och genom att respekten för lag och ordning upprätthålls. Rättstryggheten förutsätter också en lättillgänglig och säker ordning för att lösa tvister, såväl mellan enskilda som mellan enskilda och det allmänna. Rättssäkerheten kräver likformighet och förutsebarhet i rättsskipning och myndighetsutövning. Den enskilde skall kunna lita på lagstiftningen och myndigheterna. Lagstiftningen skall vara modern och ändamålsenlig. Lagarna skall värna demokratin och garantera grundläggande fri- och rättigheter. De skall säkerställa en balans mellan olika intressen. Lagarna skall vara lätta att förstå och svåra att kringgå eller missbruka. De skall stå sig . Ett välfungerande rättsväsende är nödvändigt för att den politiska processen mot ökad demokrati, förstärkt rätt för den enskilde och tilltro till centrala samhällsfunktioner skall kunna utvecklas. Intensivare reformarbete med ett medborgarperspektiv Rättstryggheten och rättssäkerheten kräver ett kvalificerat och effektivt rättsväsende. Ett omfattande utvecklingsarbete har bedrivits inom rättsväsendets myndigheter och domstolar .