prop · GP0330 · 2001-10-16 00:00:00 — lade kommissionen fram ett förslag till direktiv om tillnärmning av de rättsliga ordningarna för bruksmodellskydd för uppfinningar (KOM (97) 691 slutlig). Syftet med direktivförslaget är att de nationella lagstiftningarna skall tillnärmas varandra så att en enklare uppfinning skall kunna få samma skydd inom hela gemenskapen. De stater som saknar regler om bruksmodellskydd skall införa sådana. Sedan hade yttrat sig över förslaget lade kommissionen fram ett reviderat förslag (KOM (1999) 309 slutlig). Arbetet med direktivförslaget avbröts emellertid . Skälen för detta var att oenighet rådde kring centrala frågor i direktivet (bland annat hur kravet på uppfinningshöjd skall utformas och skyddstidens längd) samt att det framstod som angeläget att prioritera annat arbete på det immaterialrättsliga området. meddelade dom i mål C-355/96, . KG mot Hartlauer Handels- gesellschaft mbH. Målet gällde tolkningen av artikel 7.1 i rådets första direktiv /104/EEG av om tillnärmningen av Domstolens dom innebär ett tydligande av vad som gäller vid parallellimport av varor som under ett varumärke förts ut på marknaden i ett land utanför EES. skall en varumärkesinnehavare kunna hindra sådan import till ett EES- Som en följd av dom infördes en ny bestämmelse i varumärkeslagen. Bestämmelsen, som trädde i kraft den 1 , överensstämmer med artikel 7.1 såsom denna tolkats av EG- Regeringen verkar för att få till stånd en ändring inom EU så att parallellimport blir tillåten även från länder utanför EES. har vid samråd enhälligt ställt sig bakom regeringens Mönsterskydd är ett immaterialrättsligt skydd för varors utseende. rent funktionell formgivning som utsmyckningar kan skyddas. inledde kommissionen ett arbete för att dels tillnärma medlemsstaternas lagstiftning om mönsterskydd till varandra, dels skapa ett gemensamt registreringssystem. och rådets direktiv /71/EG om mönsterskydd (EGT L 289, 28.10.1998, s. 28). Direktivets syfte är tillnärmning av medlemsstaternas lagar om mönsterskydd vad gäller de bestämmelser som har störst inverkan på den inre marknadens funktion. 1999:07) har i ett delbetänkande lämnat förslag till hur direktivet skall genomföras i svensk rätt (SOU:2000:79). Betänkandet har remissbehandlats. 31.5.2 Förslag till förordning om gemenskapsmönster lämnade kommissionen ett ändrat förslag till en förordning om gemenskapsmönster (KOM (1999) 310 slutlig). förordningen innebär att ett gemensamt system för registrering av Genom en enda ansökan till en gemenskapsmyndighet skall ett mönsterskydd som gäller i samtliga medlemsstater vara möjligt De nationella systemen för registrering av mönster skall finnas kvar även , bl.a. för dem som önskar få mönsterskydd i endast en eller vissa medlemsstater. De materiella bestämmelserna i den föreslagna förordningen som rör registrerade gemenskapsmönster har samma innehåll som de materiella bestämmelserna i direktivet. finns dessutom även bestämmelser om skydd för oregistrerade gemenskapsmönster vilka inte har någon motsvarighet i direktivet. har förordningen behandlats i rådsarbetsgruppen immaterialrätt (mönster). Behandlingen resulterade i att rådet Skr. 2001/02:30 2000 kunde enas i samtliga frågor utom språkregimen vid registrerings- 32 Informationsteknik och samhället Europeiska rådets möte i har som mål satt upp att skall vara den mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomin i världen. Informationstekniken pekas ut som en viktig faktor för att uppnå detta mål. Inom EU drivs därför ett aktivt arbete för att främja IT-utvecklingen och öka dess användning hos medborgare, näringsliv och förvaltning. lanserade kommissionen initiativet e-Europa. Syftet var att driva på utveckling till ett informationssamhälle, så att medborgarna och företagen tar till vara de nya möjligheter som IT ger. Vid Europeiska rådets möte i uppmanades kommissionen att göra en handlingsplan för e-Europa. Handlingsplanen e-Europa 2002 ett informationssamhälle för alla beslutades sedan vid toppmötet i . arbetade rådet med uppföljning av handlingsplanen. Bland annat enades rådet om en lista på indikatorer för e-Europa. Vid Europeiska rådets möte i avrapporterade kommissionen och ordförandeskapet arbetet med att driva handlingsplanen framåt. Ett mål inom e-Europa är att stimulera utvecklingen av innehåll. Rådet (telekommunikationer) fattade beslut om att inrätta ett program, (eContent), för att främja utvecklingen av ett europeiskt digitalt innehåll på nätet samt främja den språkliga mångfalden. Programmet skall genomföras (20012004), med en total budget på . Programmet skall stimulera det kommersiella utnyttjandet av information från den offentliga sektorn, öka den språkliga och kulturella anpassningen av det digitala innehållet, samt stödja skapandet av bättre marknadsförutsättningar för den europeiska multimedieindustrin. Ett annat förslag inom e-Europa är inrättandet av en särskild toppdomän för EU, .EU. Domänen är tänkt att ge enskilda och företag inom unionen möjlighet att registrera domännamn i ett alternativ till de befintliga toppdomänerna. lämnade kommissionen ett förslag till förordning om införandet av en ny toppdomän på Internet, .EU (KOM (2000) 827 slutlig). och rådets direktiv /31/EG om vissa rättsliga aspekter på informationssamhällets tjänster, särskilt elektronisk handel på den inre marknaden (e-handelsdirektivet), antogs . 2001/02:30 tillsattes en interdepartemental arbetsgrupp för att förbereda genomförandet av detta direktiv. och rådets direktiv /93/EG om ett gemenskapsramverk för elektroniska signaturer har genomförts i genom lagen (2000:832) om kvalificerade elektroniska signaturer, vilken trädde i kraft . Lagen innehåller regler om krav på, tillsyn över och skadeståndsansvar för den som utfärdar certifikat för elektroniska signaturer till allmänheten, om certifikaten anges ha viss säkerhetsnivå. Sådana certifikat kallas i lagen för kvalificerade certifikat. En särställning ges vidare åt elektroniska signaturer med viss säkerhets- nivå, s.k. kvalificerade elektroniska signaturer. Lagens regler omfattar inte certifikat som utfärdas inom s.k. slutna system. Lagen reglerar inte heller frågor om ingående av eller giltighet av avtal. Inom ramen för handlingsplanen e-Europa 2001 finns ett delmål Säkra nätverk och smartkort som syftar till att öka konsumenternas förtroende för informationstekniken, vilket skall leda till en ökad utveckling av e-handeln. e-Europa har lagt förslag på koncentrerade åtgärder inom följande tre huvudområden: Förbättrad tillgång till säkerhetslösningar för Internet, bättre samordning i kampen mot IT- relaterad brottslighet, och ökad säkerhet vid tillträde till elektroniska tjänster genom att användning av alla slag av smarta kort uppmuntras. har valt att prioritera arbetet med informationssäkerhet under sitt ordförandeskap i rådet. Internet är en viktig del av informationssamhällets globalisering. En resolution om Internets organisation och förvaltning antogs av rådet (telekommunikationer) vid dess möte (11318/00). I resolutionen konstateras att framsteg har gjorts för att internationalisera Internets förvaltning men att olösta frågor kvarstår, t.ex. vad gäller förvaltningen av rotserversystemet som styr trafiken på Internet. Medlemsstaterna uppmanas bl.a. att samråda med varandra för att utarbeta gemensamma ståndpunkter och därigenom säkerställa en verklig globalisering av förvaltningen av Internet. Kommissionen uppmanas att fortsätta koordinera medlemsstaternas aktiviteter på området. Medlemsstaterna och kommissionen har träffats regelbundet i en informell grupp för att diskutera olika Internetrelaterade frågor. The Global Business Dialogue (GBD) är resultatet av ett meddelande, Globaliseringen och informationssamhället, som kommissionen presenterade . anordnades ett runda- bordssamtal för att diskutera behovet av förstärkt internationell samordning och globala lösningar på olika frågor som är av betydelse för främjandet av elektronisk handel. Samtalet ledde till att det bildades en styrgrupp bestående av representanter för näringslivet. Det fortsatta Skr. 2001/02:30 arbetet sker inom ramen för GBD. Inom ramen för GBD hölls en konferens i . Vid denna konferens presenterades om frågor som bland annat konsumenters tillit, alternativa tvistlösningssystem, integritet och märkesordningar. GBD arbetar nu vidare på frågor om IT- säkerhet, e-förvaltning, betalningar över Internet, skatter och handel m.m. beslutade kommissionen om en grönbok, Information från den offentliga sektorn: En värdefull resurs för (KOM (98) 585). tar upp ett antal olika frågeställningar som rör innehållet i grundläggande rättskällor (rättsinformation). Av den grundläggande offentliga informationen har rättsinformationen en särställning. Inom EU arbetas det med att ta fram en integrerad tjänst för åtkomsten till juridiska dokument. Publikationsbyrån har arbetat fram en portal som ger användaren tillgång till tre befintliga system, Celex, och . Portalen öppnades för gemenskapsinsti-tutionerna. beräknas portalen öppnas för allmänheten. arbetar för att innehållet i databaserna skall tillhandahållas utan avgift. 33.1 Harmonisering av statistik Statistik har blivit ett allt viktigare underlag för EU:s politik. har statistiken en central roll när det gäller beslut om gemenskapens budget och dess fördelning. I och med införandet av den gemensamma valutan är statistiska uppgifter om inflation och offentliga finanser viktiga kriterier på hur medlemsstaterna klarar sina åtaganden. Statistiska uppgifter krävs också för att upprätta en betalningsbalans för Andra politiska beslut som ställer krav på de statistiska underlagen är sysselsättnings- och miljömålen. Som en följd av Lissabon- mötet och de ambitiösa mål som sattes för unionen har en ny metod att följa upp EU:s politik införts, den s.k. öppna samordningsmetoden. innebär att man med stöd av kvalitativa och kvantitativa indikatorer på en rad områden skall kunna följa i vilken utsträckning de politiska Flera av de kvantitativa indikatorerna kan förväntas ställa nya krav på harmonisering av statistiken. har harmoniseringsarbetet framför allt präglats av arbetet med att genomföra redan beslutade ramförordningar. många fall inneburit stora ansträngningar för medlemsstaterna, och Skr. 2001/02:30 många medlemsstater klagar och resurser. detta har stora framsteg gjorts. En rapport över hur förordningen om harmoniserade konsumentprisindex genomförts lämnades (KOM (2000) 742 slutlig). Här konstateras att förordningen nu omfattar många områden där det tidigare varit svårt att åstadkomma jämförbar statistik mellan medlemsstaterna. Det gäller t.ex. hur man skall mäta och definiera områden som hälsa, utbildning, sociala stödåtgärder samt försäkringar och finansiella tjänster. En rapport har också överlämnats till rådet om hur medlemsländerna genomfört ett företagsregister för statistiska ändamål (KOM (2000) 3 slutlig). Kommissionen konstaterar att erfarenheterna i stort sett varit positiva men att det fortfarande återstår en del arbete. Kommissionen framhåller att ett väl fungerande företagsregister kan användas som ett effektivt verktyg när det gäller att minska uppgiftslämnande från företagen. Vidare understryks att det är en stor utmaning för framtiden att utveckla företagsregistret för global statistik men att detta förutsätter att förordningen genomförs skyndsamt. På kort sikt finns dock ännu inga förslag till ändringar av reglerna för företagsstatistik, (EEG) nr 2186/93. 33.2Beslut på statistikområdet fattade Som en följd av Amsterdamfördraget tas beslut om regler på statistikområdet nu gemensamt av rådet och (artikel 285). Detta har fått till följd att beslutsprocessen tar och är mer oförutsägbar. har rådet och beslutat om en ändring av förordningen om det europeiska national- och regionalräkenskaps- systemet (95) när det gäller beräkning av skatter och sociala avgifter. Beslutsprocessen på statistikområdet har dock främst varit inriktad på att genomföra de rambeslut som tagits av rådet. Flertalet beslut har därför tagits av kommissionen med stöd av kommittéväsendet. har sådana detaljföreskrifter beslutats för harmoniserade konsumentindex, nationalräkenskaper, arbetskraftsundersökningar, statistik över löner och arbetskraftskostnader samt över företag. 33.3Svenskt agerande på statistikområdet Samarbetet på statistikområdet sker huvudsakligen mellan kommissionens statistikkontor () och statistikansvariga myndig- heter i medlemsstaterna. Det är i kommittéer och arbetsgrupper som huvuddelen av det statistiska utvecklingsarbetet sker. Arbetet styrs av prioriteringar inom löpande femårsprogram. har mycket aktivt arbetat för att få till stånd tydliga prioriteringar och för att förbättra kvaliteten i statistikproduktionen. har bl.a. lett en arbetsgrupp för att öka inslag av systematiskt kvalitetsarbete. Arbetet har varit ett led i förberedelserna för en internationell konferens om kvalitet i officiell Skr. 2001/02:30 statistik i under det svenska ordförandeskapet. områden där varit aktivt är förslag på förbättringar när det gäller den kortperiodiska ekonomiska statistiken. Nya initiativ på statistikområdet tas dock allt oftare även inom andra delar av kommissionen och rådet. Det gäller t.ex. förslagen om förbättringar av EMU-statistiken där Ekonomiska och finansiella kommittén varit pådrivande. Detta har resulterat i att tillsammans med tagit fram en handlingsplan för att förbättra denna statistik. Planen antogs på Ekofin-mötet . Även om inte deltar i har vi aktivt stött de åtgärder som föreslagits vilka har stor betydelse för kvaliteten i och användbarheten av den ekonomiska statistiken. Stora ansträngningar har också gjorts inom för att klara av de ökade kraven. Förbättrad statistik och gemensam analys på asyl- och migrations- området har varit en annan prioriterad fråga för både nationellt och inom EU-samarbetet. Sådana förbättringar ses som en förutsättning och som ett stöd för den rättsliga harmoniseringen på området som skall äga rum i enlighet med Amsterdamfördraget och Tammerforsslutsatserna. antog rådet en handlingsplan för att förbättra utbytet av statistik och information om asyl och migration. Detta utbyte avsåg innefatta såväl statistik som information om nationell lagstiftning och politik. En del av detta utbyte har ägt rum med målsättningen att etablera ett europeiskt observationsorgan för migration. har arbetat aktivt med förberedelserna inför det svenska ordförandeskapet i EU i avsikt att prioritera dessa frågor. Arbetet intensifierades därför i de rådsarbetsgrupper som normalt utbyter information och statistik i syfte att visa för EU:s medlemsstater att det finns behov av förbättrad och mer jämförbar statistik, att stärka roll som statistikinsamlare och central databas, att utveckla en gemensam analyskapacitet, att öka öppenheten och offentliggörandet av statistik, samt att utveckla en tydlig roll för EU gentemot omvärlden på statistikområdet. Också på en rad andra områden har både i rådet och kommissionen arbetat för att få till stånd bättre statistiska underlag. Miljöområdet är ett sådant område där aktivt stött förslagen i en ny förordning över avfallsstatistik (KOM (1999) 31 slutlig). Det gäller även flera av de områden som berörs av de strategiska målen från Lissabon-mötet liksom andra områden där EU-samarbetet ökar, t.ex. när det gäller brottsförebyggande åtgärder. EU:s budget omfattar Europeiska unionens samtliga förväntade inkomster och utgifter. EU:s gemensamma budgetpolitik utgör ett instrument för dess politiska verksamhet. 34.1 Budgetens inkomster och avgift till EU- EU-budgeten finansieras huvudsakligen av de s.k. egna medlen, vilka utgörs av avgifter från medlemsstaterna. Övriga inkomster ger bidrag till finansieringen och utgörs av eventuellt överskott från föregående år, diverse gemenskapsskatter, räntor på böter, EES-ländernas bidrag och diverse övriga inkomster. Denna ordning regleras i fördragets artikel 269 som också anger att bestämmelser om egna medel skall fastställas i Det nu gällande beslutet om egna medel fattades 1994, rådets beslut om systemet för gemenskapernas egna medel (94/728/EG, Euratom). detta beslut fastställs vad som skall innefattas i egna medel. sammanlagda avgiften från medlemsstaterna till gemenskapsbudgeten består som en följd av detta av tullar, särskilda jordbrukstullar och sockeravgifter, mervärdesskattebaserad avgift samt en avgift beräknad på I egna medelsbeslutet ges också en budgetreduktion, vilken finansieras av övriga medlemsstater. Inkomsterna från den gemensamma tulltaxan utgör egna medel för Europeiska gemenskapen och tillfaller därför gemenskapsbudgeten. Medlemsstaterna får dock behålla av uppburna medel för att täcka administrativa kostnader i samband med uppbörden. Särskilda tullar på jordbruksprodukter och de särskilda avgifterna på sockerproduktionen vilka tas ut i enlighet med utgör i likhet med tullarna enligt den gemensamma tulltaxan gemenskapsbud- getens egna medel. Även för dessa avgifter gäller att medlemslandet får behålla av uppbörden för att täcka administrativa kostnader kopplade till uppbörden. Den mervärdesskattebaserade komponenten i avgiften till EU:s budget beräknas som en procentuell andel av en prognos av medlemslandets mervärdesskattebas budgeten avser. korrigeras härvid för (godkända) avvikelser från och variationer inom EU:s sjätte mervärdesskattedirektiv så att en enhetlig skattebas erhålles. Uttaget var högst satt till av momsbasen. faktiska uttaget påverkas av den brittiska budgetreduktionen och dess finansiering och fastställs i EU-budgeten . budgetår beräknas avgiften på momsbasen enligt utfall, och korrigerande betalningar görs vid behov. Avgiften baserad på bruttonationalinkomsten (BNI-avgiften) beräknas på en prognos av medlemsstatens BNI till marknadspriser för Uttaget beräknas som en procentuell andel av gemenskapens samlade BNI mot bakgrund av återstående finansierings- behov sedan övriga medelsslag beräknats. efterhand med hänsyn till utfall på samma sätt som momsbasavgiften. Vid Europeiska rådets möte i träffades en överenskommelse om gemenskapsbudgetens utveckling och finansiering Överenskommelsen har därefter formaliserats i en budgetplan, s.k. finansiellt perspektiv och ett nytt rådsbeslut om gemenskapernas egna medel. Det finansiella perspektivet reglerar det totala utrymmet för de årliga budgetarna . om systemet för gemenskapernas egna medel ((2000/597/EG, Euratom) Skr. 2001/02:30 fattades . För att beslutet skall bli giltigt krävs enligt fördraget nationellt godkännande. Denna process pågår . För vidkommande godkände det nya rådsbeslutet . Beslutet innehåller fyra viktiga komponenter som påverkar den svenska avgiften. För det första ökar den andel medlemsstaterna får behålla av tulluppbörden från till , som den mervärdesskattebaserade avgiften minskar, dels som en följd av sänkt uttagsprocent, dels som en följd av metoden för finansiering av budgetreduktion. Dessa förändringar innebär att en större del av EU-budgetens finansiering tas ut via BNI-avgiften. För det andra modifieras taket för uttag av egna medel totalt från av BNI enligt nationalräkenskapssystemet ENS 79 till motsvarande belopp uttryckt i procent av BNI enligt det nya nationalräkenskapssystemet ENS 95. Syftet med modifieringen av taket är att övergången till nytt nationalräkenskapssystem inte skall leda till ökade resurser för EU- budgeten. För det tredje införs en reducering av finansieringsansvaret för den brittiska budgetreduktionen till av nuvarande andel för , , och . För det fjärde justeras den brittiska budgetreduktionen med anledning av de ovan beskrivna ändringarna vad gäller tullavgifter och mervärdesskattebaserad avgift samt för effekter med anledning av kommande utvidgning av unionen. Det nya beslutet gäller och träder i kraft 1 månad efter det att samtliga medlemsstater godkänt beslutet. Avgiften uppgick enligt utfall för statsbudgeten till . 34.2Budgetens utgifter och budgetarbetet 2000 EU:s budget omfattade ca i s.k. åtagandebemyndiganden (ca ) och ca (ca ) i betalningsanslag. Detta innebär en minskning i förhållande till budget för åtaganden och en ökning för betalningar. Ungefär hälften av utgifterna går till jordbruksstöd under utgiftskategori 1 och omkring en tredjedel till olika former av strukturstöd såsom regional- och arbetsmarknadsstöd under utgifts- kategori 2. EU-budgeten omfattar dessutom, inom ramen för utgifts- kategori 3, olika områden med flerårig eller ettårig tilldelning såsom forskning, miljöåtgärder, kulturstöd och investeringar i infrastruktur. Vidare finansieras utrikespolitiska åtgärder, främst i form av bistånd, inom ramen för utgiftskategori 4. Administrativa utgifter för EU:s olika institutioner finansieras genom utgiftskategori 5. Dessa tre utgifts- kategorier tar vardera av den totala budgeten i anspråk. EU-budgetens inriktning och nivå bestäms av tre faktorer. För det första har det finansiella perspektivet en avgörande betydelse genom att det anger ramar för varje enskild utgiftskategori samt ramen för de totala För det andra bestäms inriktningen i stor utsträckning av nivån på utgifterna inom ramen för EU:s ordinarie lagstiftningsprocess. För det Skr. 2001/02:30 tredje spelar EU:s egen årliga budgetprocess en viktig roll för att slutligt avgöra nivån på utgifterna. Budgetmakten delas mellan rådet och där har sista ordet om de flesta utgifterna, dock inte jordbruksutgifterna (CAP). Den årliga budgetprocessen för EU inleds med att kommissionen lägger fram sitt preliminära budgetförslag . Rådet upprättar, med detta som grund, budgetförslaget som sedan föreläggs . granskar budgetförslaget vid två behandlingar och därefter antas budgeten i dess slutliga form. När budgeten har fastställts genomförs den av kommissionen. Revisionsrätten kontrollerar budgetens genomförande och beslutar om den ekonomiska förvaltningen har varit sund. Budgeten är den första årsbudgeten under det nya finansiella perspektiv som fastställts för perioden 20002006 och som utgör en integrerad del av det nya interinstitutionella avtalet av . har i budgetprocessen 2000 verkat för att nå en EU-budget som är så restriktiv som möjligt som Edinburghöverenskommelsen gällande strukturfonderna respekteras, dvs. att tidigare gjorda åtaganden respekteras när de väl faller ut till betalning. driver generellt en återhållsam budgetpolitik inom EU. Förbättrad budgetdisciplin vid användningen av EU:s medel är en prioriterad fråga för . önskar genomföra mer strukturellt inriktade besparingar och då framför allt genom förändringar av jordbruks- och strukturfondspolitiken. Med återflöde brukar normalt avses de utgifter på EU:s budget som riktar sig mot en särskild medlemsstat. Det är inte möjligt att beskriva hela EU- budgeten i sådana termer. Redovisningen av EU-budgeten är inte heller upplagd på ett sådant sätt att återflödet för ett enskilt land är lätt avläsbart. Återflödet är intressant bl.a. som ett uttryck för hur man använder de resurser som medlemsstaterna genom sina betalningar till budgeten ställer till EU:s förfogande. I enlighet med gällande beslut om gemenskapens egna medel lämnar kommissionen till medlemsstaterna en redovisning av fördelningen av utgifterna per medlemsstat. Redovisningen för utfallet lämnades . I rapporten återges s.k. fördel- bara utgifter, exklusive utgifter för administration. Kommissionens årliga rapport över återflödet till medlemsstaterna visar att det totala återflödet till års EU-budget uppgick till , vilket vid kursen 8,50 motsvarar . Detta är en ökning i förhållande till budget om , motsvarande ca . Såväl jordbruksåterflödet som framför allt återflödet inom området Inre åtgärder ökade. Det senare området ökade med främst genom medel till forskning och utveckling samt utbyggnaden av det Däremot minskade återflödet inom struktur- Skr. 2001/02:30 fondsområdet förhållandevis kraftigt, eller med .