prop · GP0350 · 2001-11-12 00:00:00 — 3.11Europeiska unionens arbete för hållbar utveckling och integrering av miljö 3.11.1Sveriges ordförandeskap i EU Utvidgningen, sysselsättningen och miljön var de högst prioriterade frågorna under ordförandeskap i EU från till . Ambitionen under ordförandeskapet var att fördjupa EU-samarbetet på området för miljö och hållbar utveckling. Vid Europeiska rådets möte i antogs en strategi för hållbar utveckling, som syftar till att anpassa EU:s politik till en långsiktig ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar utveckling. Till toppmötet i redovisades också arbetet med att integrera miljöhänsyn inom alla , den s.k. Cardiff-processen. främsta prioritering i miljörådet var behandlingen av det sjätte miljöhandlingsprogrammet som lägger upp riktlinjerna för EU:s miljöpolitik . Under ordförandeskapet beslutades även om riktlinjer för en ny framtida kemikaliestrategi för EU som blev mycket bra sedda ur en svensk synvinkel. Även klimatfrågan var central under ordförandeskapet. EU är en viktig partner i det globala miljösamarbetet. Under det svenska ordförandeskapet var centrala frågor förberedelserna inför om hållbar utveckling i , inklusive frågan om global miljöförvaltning och beslut om framtagande av en global kemikaliestrategi samt undertecknandet av Stockholms- konventionen om långlivade organiska föroreningar ( POP:s) . 3.11.2EU:s strategi för hållbar utveckling Hållbar utveckling att tillgodose vår generations behov utan att ge avkall på kommande generationers är ett grundläggande mål för EU. har under förberedelserna och genomförandet av ordförandeskapet i EU haft som en del av sina huvudprioriteringar att fördjupa samarbetet när det gäller att främja en hållbar utveckling. I enlighet med beslut på toppmötena i () och () skulle en strategi som syftar till att långsiktigt anpassa EU:s politik till en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar utveckling på grundval av ett förslag från kommissionen antas vid i . har haft ett nära samarbete med kommissionen, Skr. 2001/02:50 och intresserade organisationer under arbetet med hållbarhetsstrategin. Bl.a. hölls i ett seminarium med de Europeiska Miljöorganisationers sekretariat, EEB, ett större möte för samt ett möte med on Environment and Sustainable Development. hölls överläggningar i alla EU:s huvudstäder på hög politisk nivå. Kommissionen antog ett förslag till strategi (A Sustainable Europe for a Better World: A European Union Strategy for Sustainable Development The Commission's proposal to the ) med utgångspunkt i kommentarer från alla intresserade institutioner och organisationer på ett konsultationsdokument som tagits fram . Bl.a. hade miljöminister skickat synpunkter till ordföranden i på vägnar av EU:s miljöministrar. Kommissionens förslag utgick från de ohållbara trender som identifierats inom EU vad gäller bl.a. klimatförändringar, långsiktiga effekter av farliga kemikalier, försämring av biologisk mångfald, trafikstockningar, fattigdom och en åldrande befolkning. Förslaget från kommissionen innehöll en rad konkreta förslag till hur denna utveckling skall kunna vändas för att uppnå en långsiktigt hållbar utveckling. Det gäller exempelvis att begränsa utsläppen av växthusgaser, förbättra livsmedelsäkerheten och användningen av kemikalier, att hushålla med naturresurserna, samt att förbättra transportsystemen. Ett nytt element av sektorsövergripande karaktär nämligen värdet av kunskapsutveckling och utbildningens roll i arbetet för hållbar utveckling betonades. Vid toppmötet i enades regeringschefer om en strategi för hållbar utveckling som syftar till att kunna garantera EU:s medborgare ekonomisk stabilitet, social trygghet och en ren och hälsosam miljö. Strategin är en del av ordförandeskapets slutsatser (paragraferna 1932). Alla nya viktiga förslag till beslut inom större politikområden i EU skall bedömas med avseende på deras ekonomiska, sociala och miljömässiga effekter. Miljödimensionen läggs till den s.k. Lissabonstrategin för social och ekonomisk utveckling. Detta innebär att EU kommer att besluta om hur vissa långsiktigt ohållbara trender skall kunna vändas. Ett exempel på en sådan ohållbar trend är klimat- förändringarna. EU vill arbeta för att Kyoto-protokollet träder i kraft senast . för hållbar utveckling grundas på principen att de ekonomiska, sociala och miljömässiga verkningarna av all politik bör behandlas på ett samordnat sätt och beaktas när beslut fattas. kommer vid sina årliga vårmöten att i enlighet med slutsatserna från toppmötena i och gå igenom vilka framsteg som gjorts vid utarbetandet och genomförandet av strategin. anmodade även rådet att ta vederbörlig hänsyn till energi, transport och miljö i det sjätte . 2001/02:50 ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling. sägs att skall ge nödvändig politisk vägledning för att främja hållbar utveckling i unionen. valde som ett första steg ut ett antal primära mål och åtgärder som en allmän riktlinje för utvecklingen av den framtida politiken på fyra prioriterade områden, nämligen klimatförändringar , transporter, folkhälsa och naturresurser, vilket alltså innebär en komplettering av slutsatserna om sociala och ekonomiska frågor från i . I slutsatserna från ingår ett antal konkreta mål som skall uppfyllas. Exempel på detta är att av elanvändningen inom EU skall komma från förnyelsebara energikällor. Andra exempel handlar om miljövänliga transportmedel, en ny kemikalie- strategi, att jordbrukspolitiken skall främja bl.a. hälsosamma kvalitets- produkter och produktionsmetoder som är ekologiskt hållbara och att fiskepolitiken skall anpassas till fiskevattnens förmåga. Flera mål finns i kommissionens förslag till strategi samt i det blivande sjätte miljöhandlingsprogrammet. Regeringscheferna uppmanar rådet att vid genomförandet av strategin uppmärksamma förslagen i dessa dokument, särskilt om övergripande mål och åtgärder, liksom strategier- na för integrering av miljö i EU:s olika sektorer. i slog fast att strategin för hållbar utveckling skall gå ut på att en miljöpolitisk dimension tillförs Lissabonstrategin och EU:s målsättningar för sociala och ekonomiska reformer, vilka senast diskuterades vid i . Den miljöpolitiska dimensionen koncentreras till ovan nämnda fyra teman: klimat, transporter, folkhälsa och naturresurser. I slutsatserna från fastställs bland annat följande mål och åtgärder på det ekologiska eller miljöpolitiska området. EU:s medlemsländer står fast vid att uppfylla sina åtaganden enligt Kyotoöverenskommelsen som innebär att EU skall minska sina utsläpp av växthusgaser jämfört med . EU fortsätter nu arbetet för att snabbt ratificera Kyoto-protokollet så att det också blir juridiskt bindande. skall EU visa påvisbara framsteg med att leva upp till åtagandena från Kyoto. av elproduktionen inom EU skall komma från förnyelsebara energikällor. Transportpolitiken skall innefatta åtgärder mot ökade trafikvolymer, trängsel, buller och föroreningar och uppmuntra miljövänliga transport- sätt. Rådet och uppmanas att anta reviderade riktlinjer för transeuropeiska transportnätverk. miljövänliga transportmedel, dvs. spårbundna transporter som tåg och Skr. 2001/02:50 tunnelbanor, samt sjötransporter skall prioriteras i EU:s riktlinjer för Kommissionen skall föreslå en ram så att transportavgifter bättre speglar trafikens miljö- och samhällskostnader. skall det vara klart. Den nya kemikaliepolitiken för EU (en strategi för kemikaliepolitiken antogs på miljöministrarnas möte ) skall utarbetas . En handlingsplan för att begränsa eller helst eliminera utbrott av smittsamma sjukdomar och antibiotikaresistens skall läggas fram av kommissionen . Rådet och parlamentet bör snabbt enas om beslut om den europeiska livsmedelsmyndigheten. Jordbrukspolitiken skall främja hälsosamma produkter av god kvalitet, från miljösynpunkt hållbara tillverkningsmetoder inklusive ekologisk produktion, förnybara råmaterial och skydd av den biologiska mångfalden. Åtgärder som uppmuntrar till överfiske skall upphöra i samband med översynen av den gemensamma fiskeripolitiken år 2002.EU:s integrerade produktpolitik (som miljöministrarna fattade beslut om vid rådsmötet ) bör genomföras i samarbete med näringslivet. Syftet med en integrerad produktpolitik är miljöanpassade produkter, och en effektivare användning av naturresurser.Kommissionen har lagt fram aktionsplaner för biologisk mångfald som bl.a. innebär att utarmningen av hotade djur- och växtarter skall upphöra inom EU . Hållbar utveckling kräver globala lösningar. EU arbetar för att uppnå en global överenskommelse på detta område. Unionen avser vidare att göra hållbar utveckling till ett mål i utvecklingssamarbetet och i alla internationella organisationer. EU avser också främja frågor om styrningen av det globala miljösamarbetet samt att säkerställa att den internationella handels- och miljöpolitiken stödjer varandra. Strategin är en del av EU:s förberedelser till i om hållbar utveckling. Kommissionen kommer senast att föreslå hur EU ytterligare kan bidra till global hållbar utveckling. EU bekräftar sitt åtagande att nå FN-målet om att av ländernas bruttonationalprodukt skall användas för utvecklingsbistånd. Kommissionen presenterade en vitbok med en strategi för den framtida kemikaliepolitiken. Den föreslår en genomgripande förändring av den nuvarande kemikaliepolitiken med krav på att kunskap Skr. 2001/02:50 om egenskaperna hos alla kemikalier som tillverkas över en viss volym Mot bakgrund av vitboken antog miljörådet vid sitt möte slutsatser som skall styra kommissionens fortsatta arbete med den detaljerade lagstiftning som behövs för att den nya politiken skall kunna genomföras. 3.11.4Produkter och avfall inom EU presenterade en grönbok om den produktrelaterade miljöpolitikens bidrag till hållbar utveckling (KOM (2001)68 slutlig). Produktionen och användningen och omhändertagandet av produkter och tjänster har stor betydelse för förbrukningen av energi och andra naturresurser samt för utsläpp av skadliga substanser. Initiativ har därför tagits på nationell nivå och EU- nivå för att minska den negativa påverkan på människa och miljö från produktion och konsumtion. behandlades under det svenska ordförandeskapet och rådsslutsatser antogs vid ministermötet . Kommissionen avser att presentera en vitbok /02. presenterade två direktiv på elektronikområdet. Det ena behandlar s.k. producentansvar för elektriska och elektroniska produkter och det andra rör krav på ersättning av farliga ämnen i nytillverkad elektrisk och elektronisk utrustning. Direktiven behandlades i rådets miljöarbetsgrupp och fortsatte under det svenska ordförandeskapet. Vid miljörådsmötet i beslutade miljöministrarna om en gemensam ståndpunkt. och rådet har beslutat om ett nytt direktiv för skrotbilar. Direktivet syftar till att få bort farliga ämnen ur bilar, att öka återvinningen av bilar samt att ställa högre miljökrav vid bilskrotning. 3.11.5Sektorsintegrationen (Cardiffprocessen) har sedan EU-medlemskapets början varit pådrivande i arbetet med att integrera miljöhänsyn och hållbar utveckling i all EU-politik. Med Amsterdamfördraget, som trädde i kraft , har förutsättningarna för detta arbete stärkts väsentligt. Frågan prioriterades under det svenska ordförandeskapet vilket ledde till beslut i berörda sektorsråd . Detta arbete ledde fram till en samlad uppföljning och beslut om fortsatt arbete vid toppmötet i . På svenskt förslag tog Europeiska kommissionen 1998 fram en särskild rapport om hur miljöfrågorna bättre skall integreras i EU:s sektorer. Huvudlinjerna i kommissionens rapport antogs vid i . Vid toppmötet i uppmanades de olika sektorsråden att utforma särskilda strategier för att integrera miljöhänsyn och hållbar utveckling inom sina verksamhetsområden. Transportsektorn, energisektorn och jordbruks- sektorn inbjöds att påbörja detta arbete. tre nya rådskonstellationer inre marknad, industri och biståndsfrågor Skr. 2001/02:50 att delta i arbetet med sektorsintegration. ytterligare tre råd, med ansvar för ekonomiska och finansiella frågor, fiskefrågor och utrikesfrågor, att rapportera om integration av miljö och hållbar utveckling till . Inför toppmötet i hade i vissa fall enbart preliminära sektorsstrategier tagits fram inom sex rådskonstellationer (transport, energi, jordbruk, inre marknad, industri och utvecklingssamarbete). Till hade kommissionen också tagit fram en rapport med en bedömning av läget i arbetet med att integrera miljöhänsyn inom de olika områdena. Kommissionen pekade bl.a. på att det över lag saknades tydliga tidtabeller och målsättningar för strategierna. Vid toppmötet i beslutades att nästa större översyn av sektorsintegrationen skulle göras vid toppmötet i . Inför skulle samtliga berörda rådskonstellationer ha färdigställt och påbörjat genomförandet av sina respektive strategier. På basis av arbetet i sektorerna gjorde det svenska ordförandeskapet en syntesrapport om sektorsarbetet som presenterades inför toppmötet i och låg till grund för överläggningarna där. Sektorsrapporten utarbetades i samråd med kommissionen och var föremål för diskussioner i miljörådsarbetsgruppen och på COREPER samt diskuterades av miljöministrarna på deras möte . På Europeiska rådets möte i uppmanades rådet att färdigställa och ytterligare utveckla sektorsstrategierna för integrering av miljöhänsyn i alla gemenskapens relevanta politikområden så att de kan genomföras möjligt och att lägga fram resultatet av detta arbete för Europeiska rådets vårmöte . Relevanta mål enligt det kommande sjätte miljöhandlingsprogrammet och strategin för hållbar utveckling bör beaktas enligt toppmötets beslut. Arbetet i de olika råden Sammanfattningsvis är läget följande för de olika råden. EU:s transportministrar antog en strategi för integrering av miljö och hållbar utveckling i transportpolitiken. har som ordförandeland arbetat aktivt med den första uppföljningen och översynen av strategin. Uppföljningen resulterade i att EU:s Skr. 2001/02:50 transportministrar antog en rådsresolution om integrering av miljö och hållbar utveckling i transportpolitiken (7329/01 TRANS 48 ENV 136). Genom resolutionen har transportministrarna enats om en definition av ett hållbart transportsystem. Definitionen lyfter fram de sociala, ekonomiska och ekologiska krav som måste ställas på ett hållbart transportssystem. Transportministrarna betonar också att integrationen av miljöhänsyn kan och bör ske på ett sätt som skapar nya affärsmöjligheter, stimulerar ekonomisk tillväxt och bidrar till nya arbetstillfällen. Resolutionen lyfter också fram ett antal prioriteringar för de närmaste årens arbete. Till prioriteringarna hör bl.a. att analysera målstyrning som ett medel för att uppnå hållbara transporter samt att utarbeta en EU-strategi för introduktion av förnybara drivmedel i transportsystemet. Under det svenska ordförandeskapet drev frågan om ett fortsatt arbete med strategin för integration av miljö och hållbar utveckling inom energiområdet. Energiministrarna antog en resolution avseende detta område. Exempel på frågor som skall prioriteras i rådets fortsatta arbete är den inre marknaden för energi, förnybara energikällor, energieffektivisering, forskning och utveckling, Kyoto-protokollets flexibla mekanismer samt andra ekonomiska styrmedel och finansiella åtgärder. verkar för en jordbruks- och livsm edelspolitik inom EU vars övergripande mål bl.a. är att främja en hållbar produktion. antog en strategi för att integrera miljöhänsyn och hållbar utveckling i den gemensamma jordbrukspolitiken. Under det svenska ordförandeskapet antog jordbruksrådet ett antal rådsslutsatser. Några av de viktigaste slutsatserna är att kommissionen 20022003 i samband med halvtidsutvärderingen av Agenda 2000 skall bedöma politikens effekter för miljön och hållbar utveckling och revidera strategin. Kommissionen uppmanas också att för nya förslag bedöma miljökonsekvenserna och konsekvenserna för hållbar utveckling och att vidareutveckla arbetet med indikatorer. Industriministrarna antog slutsatser om en strategi för integration av hållbar utveckling i näringspolitiken. Det svenska ordförandeskapet var drivande för att frågan skulle tas upp. tog också fram ett underlag som utgjorde utgångspunkt för rådsslutsatserna. Slutsatserna omfattar ekonomiskt, socialt och ekologiskt hållbar utveckling. I slutsatserna betonas bl.a. betydelsen av dialog mellan stat och näringsliv och betydelsen av balans mellan olika styrmedel. Strategin för integrering av hållbar utveckling och miljöskydd på den inre marknaden är ett viktigt delmoment till den övergripande hållbarhetsstrategin (SDS). Strategin för den inre marknaden bygger på Skr. 2001/02:50 den rapport som lämnades till i som i sin tur bygger på kommissionens meddelande om inre marknaden och miljön. I strategin har identifierats ett antal instrument som redan finns på den inre marknaden och som kan användas för att uppnå ett bättre miljöskydd och en hållbar utveckling. Exempel på de instrument som anges i strategin är standardisering, miljömärkning, offentlig upphand- ling och ömsesidigt erkännande. Mål, indikatorer och förslag till åtgärder finns kopplade till de flesta instrumenten och till strategin och möjliggör en adekvat och överskådlig uppföljning. Vid sidan av konkreta instrument och mål innehåller även strategin ett avsnitt om de grundläggande principer som måste vara vägledande vid utformandet av all politik samt de speciella miljöprinciper som skall appliceras. Det skall ses mot bakgrund av att den inre marknaden är en av grundstenarna i EU-samarbetet och dess effektivitet och funktion måste säkerställas. Strategin är som ett första steg till största delen inriktad mot varuområdet. artikel 6 liksom EG:s utvecklingspolitik föreskriver att miljöhänsyn skall integreras i gemenskapens insatser i syfte att främja en hållbar utveckling. fick av i i uppdrag att slutföra arbetet med en sektorsstrategi för integrering av miljö och hållbar utveckling och presentera det till i . drev mot denna bakgrund aktivt denna fråga under sitt ordförandeskap. En strategi för integrering av miljöhänsyn i utvecklingssamarbetet antogs av . Strategin presenterar hur miljöhänsyn kan b idra till fattigdomsbekämpning och hur EG bäst kan stödja utvecklingslä nderna att själva verka för en hållbar utveckling. Miljöhänsyn bör integreras i alla instrument och program, i synnerhet i landsstrategierna och i de sex prioriterade områdena inom den nya utvecklingspolitiken. Vidare understryks vikten av att stödja utvecklings- länderna genom ökad samstämmighet mellan olika politikområden, t.ex. handel, fiske och jordbruk. Strategin skall regelbundet revideras med början 2004. Kommissionen uppmanas att fördela nödvändig kapacitet och kompetens för att genomföra de planerade förändringarna. Viktigare insatser är att miljöprofiler och integrering av miljö genomförs i alla landprogram för AVS-länderna och att miljökonsekvensbedömningar görs för alla relevanta biståndsprojekt. Interna utvecklingsinsatser och utbildningar pågår inom kommissionen. bör aktivt verka särskilt i verkställighetskommittéerna för att strategin genomförs på alla nivåer av EG:s utvecklingssamarbete. Det överordnade målet om hållbar utveckling inom fiskepolitiken syftar till att bl.a. främja en hållbar produktion. Genom rådsslutsatserna från Kölnmötet utpekades bl.a. fiskesektorn som en sektor där en strategi om integrering av miljöhänsyn i sektorspolitiken skulle utvecklas. presenterade sin första rapport för det Denna rapport gav en god bild av hur fiskesektorn Skr. 2001/02:50 arbetar med integrering av miljöhänsyn i fiskepolitiken. Under det svenska ordförandeskapet antog fiskerådet slutsatser, som syftar till ett förvaltningssystem som grundas på ekosystemen samt ett förbättrat skydd för den biologiska mångfalden. Nästa steg i processen innebär att en strategi skall utarbetas. Vidare presenterade kommissionen en strategi för att integrera miljöskyddskrav i den gemensamma fiskeripolitiken. Under det svenska ordförandeskapet antogs även en aktionsplan med slutsatser för biologisk mångfald på fiskets om råde. Aktionsplanen innehåller flera avgörande konkreta åtgär der för att fisket skall bli mer miljövänligt och långsiktigt hållbart. Vidare antogs också slutsatser om tillämpningen av försiktighets principen och fleråriga förfarand en för fastställandet av TAC (Total Allowable Catch). Genom detta möjliggörs beslut om mer långsiktiga TACer vilket kommer att innebära ekonomisk stabilitet för fiskerinäringen och har klargjorts hur försiktighetsprincipen skall tillämpas inom den gemensamma fiskeripolitiken. Ekonomiska och finansiella frågor fick av i i uppdrag att leverera en sektorsstrategi för integrering av miljö och hållbar utveckling till . drev mot denna bakgrund aktivt denna fråga i . På basis av en rapport från kommissionen utarbetade kommittén för ekonomisk politik ett första steg mot en fullständig sektorsstrategi. Efter diskussion i antogs strategin i . Sektorsstrategin noterades därefter av i . I strategin betonas vikten av att införa och tillämpa prismekanismer samt att använda ekonomiska styrmedel för att främja en effektiv resurshushållning. Det framhålls också att konkurrensfrågor måste beaktas särskilt och att gradvisa förändringar skall införas där detta är nödvändigt. I strategin betonas även att det inte finns någon naturlig motsättning mellan ekonomisk tillväxt och en ekologiskt hållbar utveckling. Strategin slår fast att miljö skall integreras ytterligare i de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken, att fördjupade ansträngningar skall göras för att komma överens om ett energiskattedirektiv och att miljö och hållbar utveckling skall inkluderas som ett tema i något av kommande års multilaterala ländergranskningar i kommittén för ekonomisk politik. Utrikesfrågor och horisontella frågor Vid Europeiska rådets möte i fick Allmänna rådet ( GAC) i uppdrag att ta fram en sektorsstrategi för integrering av miljö och hållbar utveckling. Strategien skulle tillsammans med övriga sektorsstrategier rapporteras till Göteborgstoppmötet. Enligt uppdraget från skulle Allmänna rådets rapport ha antagits . Antagandet försenades dock. det svenska ordförandeskapet i nära kontakt med kommissionen ett Skr. 2001/02:50 underlag till rapport. Rapporten innehåller en beskrivning av i vilken utsträckning miljöhänsyn är integrerad i samt målsättningar och förslag till framtida åtgärder. Kommissionen fick i uppdrag att lämna förslag till en vidareutvecklad strategi som även innehåller indikatorer. Vidare skall strategin ses över regelbundet. Nästa översyn skall göras . Bland de områden som uppmärksammas i rapporten finns bl.a.: behovet av att engagera i en konstruktiv dialog i implementeringen av Kyoto-protokollet, ett paket av åtgärder för att förebygga och hantera miljörelaterade orsaker till väpnade konflikter (och migration), bl.a. genom att identifiera hotspots i tredje land, att prioritera avslutandet av arbetet med metoder för hållbarhetsbedömningar ( Sustainability Impact Assessments) av bl.a. handelsavtal, att bjuda in intresserade att undersöka potentialen för att välja ett redan existerande tredjelandsavtal som "case study" för miljöanalyser, behovet av att, i samband med bilaterala förhandlingar och en ny WTO-runda, söka sina partners stöd för att prioritera förbättrat marknadstillträde för miljörelaterade varor och tjänster, att miljöbestämmelser skall integreras i EU:s gemensamma strategier och regionala program, att framtida orienteringsdebatter om prioriteringar i unionens externa relationer också skall ta upp miljöfrågor. har prioriterat framtagandet av ett sjätte miljöhandlingsprogram för den Europeiska unionen. Miljöhandlingsprogrammet skall systematiskt främja en hållbar utveckling samt bidra till för hållbar utveckling, bland annat genom att ange miljöprioriteringar för strategin. Kommissionens förslag förelåg . arbetade som ordförande i för en snabb behandling av detta.