prop · GO03140 · 2001-01-01 00:00:00 — Regeringen anser inte att det finns tillräckliga skäl att göra avsteg från de förmögenhetsskatterättsliga bestämmelserna när det gäller behandlingen av det kapitaliserade värdet av privata pensionsförsäkringar eller IPS-sparande, vid beräkningen av bostadstillägget. Dessa bör därför inte ingå i beräkningen av inkomsttillägget för förmögenhet. Som framgått kommer erlagda inte heller att påverka den beräknade inkomsten av tjänst. När väl utbetalning sker från privata pensionsförsäkringar och IPS-konton, kommer emellertid utbetalningen att ingå i den beräknade inkomsten av tjänst som skall ligga till grund för beräkningen av bostadstillägget. Värdet av den bostadsfastighet eller bostadsrättslägenhet m.m. som ansökan om bostadstillägget avser Enligt de skatterättsliga reglerna för förmögenhet skall fastighet tas upp till taxeringsvärdet. Enligt nuvarande regler om bostadstillägg, skall värdet av den privatbostadsfastighet eller bostadsrättslägenhet, för vilken bostadstillägg söks, inte tas med vid förmögenhetsberäkningen. Regeringen delar remissinstansernas uppfattning och anser att värdet av permanentbostaden inte till någon del skall ingå när inkomsttillägget för förmögenhet skall beräknas. Om taxeringsvärdet skulle ingå, skulle det få konsekvenser som inte kan anses vara acceptabla. Regeringen föreslår därför att nuvarande särbestämmelser skall föras över till den nya lagen om bostadstillägg till pensionärer m.fl. Följaktligen skall inte heller skulder, för vilka sådan egendom utgör säkerhet, påverka förmögenheten. Motsvarande föreslås gälla för sökande som har sin bostad i särskild boendeform i fråga om värdet av privatbostadsfastighet eller bostadsrättslägenhet som utgör permanentbostad för den andre maken. Hemmavarande barns kapitalinkomster och förmögenhet Inom det nuvarande bostadstilläggssystemet påverkar varken ett hemmavarande barns inkomst eller förmögenhet inkomstunderlaget, när en förälder ansöker om bostadstillägg. Däremot gäller inom bostadsbidragssystemet att till den bidragsgrundande inkomsten läggs barns inkomst av kapital och barns förmögenhet. Med barn avses den som är eller som får förlängt barnbidrag eller studiehjälp. Som framgått ovan skall det reformerade bostadstillägget, liksom det nuvarande, vara ett individinriktat bostadsstöd av grundskyddskaraktär. Genom att låta hemmavarande barns kapitalinkomst och förmögenhet påverka bidragstagaren rätt till bostadstillägg, torde detta mer få karaktären av ett hushållsinriktat bostadsstöd. En sådan ordning kan, enligt regeringens uppfattning, framstå som svår att förklara med hänsyn till de grundläggande motiven bakom det reformerade bostadstilläggssystemet. Till följd av att bostadstillägget är individinriktat påverkar inte heller hemmavarande barn beräkningen av bostadskostnaden. Med hänsyn till det anförda, anser regeringen, att övervägande skäl talar för att inte låta hemmavarande barns kapitalinkomster eller förmögenhet påverka förmånstagarens bostadstillägg. Vi förslår således att barns kapitalinkomster och förmögenhet skall behandlas på samma sätt i det reformerade bostadstilläggssystemet som i det nuvarande systemet. 8.4 Skall den sammanlagda bidragsgrundande inkomsten grundas på uppskattad eller faktisk inkomst? Regeringens förslag: Den bidragsgrundande inkomst, som skall ligga till grund för beräkningen av bostadstillägget, skall grundas dels på uppskattad inkomst av tjänst och inkomst av näringsverksamhet för bidragsperioden, dels på faktisk inkomst såvitt avser inkomst av kapital och inkomsttillägg för förmögenhet. Utredningens förslag: Utredningen föreslog att beräknad inkomst för det kommande kalenderåret skall ligga till grund för inkomstprövningen. Remissinstanserna: Endast två remissinstanser, som båda tillstyrker förslaget, har yttrat sig över förslaget i denna del. Skälen för regeringens förslag: Som framgått i avsnitt 5 föreslår regeringen att bostadstillägget, i likhet med nuvarande bostadstillägg till pensionärer, skall meddelas genom slutligt beslut. För att ett relevant beslut om bostadstillägg skall kunna meddelas är det av vikt att de uppgifter på vilket beslutet grundar sig, på ett så tillförlitligt sätt som möjligt, speglar bidragstagarens aktuella ekonomiska situation. För att uppnå detta finns två vägar att utgå från när det gäller att bestämma den bidragsgrundande inkomsten, nämligen uppskattad inkomst eller faktiskt fastställd inkomst. Uppskattad inkomst innebär att en beräkning görs av vilken skattepliktig inkomst bidragstagaren kommer att ha under den aktuella bidragsperioden. Inkomstprövningen görs med ledning av bl.a. senast tillgängliga uppgifter om faktiskt fastställda inkomster under tidigare bidragsperiod eller under tid som föregått den tid ansökan avser. Ett sådant beräkningssätt kan vara behäftat med stor osäkerhet beroende på hur den bidragsberättigades inkomstförhållanden ser ut. Om förmögenheten består av t.ex. enbart aktier på Stockholmsbörsens A-lista är det inte möjligt att i förväg ange varken aktiernas värde över tiden, eller vilken aktieutdelning som kan erhållas. För ett bostadstilläggssystem som renodlat bygger på uppskattad inkomst, torde fordras att bostadstillägget beviljas genom preliminära beslut som stäms av mot den sedermera faktiskt taxerade inkomsten. Eftersom regeringen, som framgått i avsnitt 5, föreslår att det reformerade bostadstillägget, liksom det nuvarande, skall meddelas genom slutliga beslut, är det inte lämpligt att använda ett renodlat sådant beräkningssystem. Faktiskt fastställd inkomst innebär att den taxerade inkomsten läggs till grund för inkomstprövningen. Bostadstillägget kommer därmed att prövas mot inkomster. Ett system som är uppbyggt på detta sätt skulle i och för sig vara enkelt att förklara för den enskilde bidragstagaren, och det skulle även vara enkelt att administrera. Ett system som renodlat bygger på faktiskt fastställd inkomst kommer dock inte att återspegla bidragstagarnas ekonomiska situation han eller hon får bostadstillägg. Även om den ekonomiska situationen för många bidragstagare kommer att vara stabil över tiden, kommer ändå en del att ha stora variationer i inkomstförhållandena. Enligt regeringens uppfattning är det därför inte lämpligt att använda ett underlag som bygger på ett renodlat system av faktiskt fastställd inkomst som beräkningsunderlag för bostadstillägget. Enligt regeringens uppfattning är det naturligt att grunda årsinkomstberäkningen på den uppskattade inkomsten, när det gäller inkomst av tjänst och näringsverksamhet enligt skattelagstiftningen, med ovan angivna tillägg. Den dominerande inkomstkällan för de som kommer att kvalificera sig för bostadstillägg kommer att vara ålderspension, aktivitetsersättning eller sjukersättning. När det gäller inkomst av kapital och förmögenhetstillägget gör sig andra skäl gällande. Eftersom banksparandet minskar och sparande i olika typer av värdepapper och värdepappersfonder ökar, kommer antalet personer som har svårt att på ett rimligt sätt i förväg kunna uppskatta dels sin inkomst av kapital, dels värdet på sin skattepliktiga förmögenhet, att öka. I stället för en i högsta grad osäker uppskattning, kan det då vara lämpligare att använda de uppgifter som ändå finns att tillgå. Istället för att använda den faktiskt fastställda inkomsten, dvs. den taxerade inkomsten, bör istället utgångspunkten vara de faktiska inkomstuppgifterna som skall ligga till grund för taxeringen det år för vilket ansökan om bostadstillägg avser. Med andra ord avser vi deklarationsuppgifterna per året före den tidsperiod ansökan om bostadstillägg avser. 8.5 Tidsperioder för inkomstberäkningen Regeringens förslag: Storleken av det reformerade bostadstillägget skall vara beroende av sökandens årsinkomst. Inkomstunderlaget för bostadstillägg skall, såvitt avser inkomst av tjänst och näringsverksamhet beräknad enligt inkomstskattelagstiftningen jämte föreslagna tillägg och ändringar, beräknas med utgångspunkt i vad den sökande kan antas få i inkomst . När det gäller inkomst av kapital, beräknad enligt inkomstskattelagstiftningen, och inkomsttillägget för förmögenhet beräknat enligt förmögenhetsskattelagstiftningen, skall inkomstunderlaget för bostadstillägg beräknas till deklarationsvärdena per året före det år ansökan om bostadstillägg avser. Utredningens förslag: Utredningen föreslog att inkomstunderlaget för bostadstillägg skall beräknas per kalenderår och omprövas . Remissinstanserna: Ett par remissinstanser tillstyrker förslaget och ett par avstyrker förslaget. () påpekar att det i utredningens förslag till författningstext saknas uppgift om vilket kalenderår som avses. Skälen för regeringens förslag: Det nuvarande bostadstilläggssystemet innebär att pensionären kan lämna in en ansökan om bostadstillägg. I ansökan anges de vid ansökningstillfället aktuella uppgifterna om bostadskostnad och inkomster. När beslutat i ärendet gäller beslutet löpande till dess en ny ansökan lämnas in eller av annan anledning finner att förhållandena ändrats i något avseende. En automatisk omräkning av bostadstillägg görs dock alltid fr.o.m. januari månad , med hänsyn till att pensionen då som regel höjs. Då beaktas även ändringar av kommunala och statliga tjänstepensioner, men inte höjningar av privata tjänstepensioner. Om bidragstagaren inte anmäler ändrade förhållanden, eller inte gör någon efterkontroll, fortsätter bostadstillägget att betalas ut enligt det tidigare beslutet. Bostadstillägg kan således, enligt nuvarande bestämmelser, utbetalas , utan att andra inkomster än allmän pension och viss tjänstepension justeras till aktuell nivå. Regeringen anser att det reformerade bostadstillägget, liksom det nuvarande, skall bestämmas slutligt för att det skall kunna anses utgöra ett grundskydd i ordets rätta betydelse. Dock anser vi, liksom , att det inte är lämpligt, att ett beviljat bostadstillägg utges tills vidare. Vi föreslår därför i avsnitt 11 att räckvidden av ett beslut om bostadstillägg skall begränsas i tiden. När det gäller tidsperioden, under vilken den bidragsgrundande inkomsten skall beräknas, är följande att beakta. Inkomst av kapital och inkomsttillägg för förmögenhet, skall bygga på faktisk inkomst. Regeringen anser det rimligt att bestämma sådan faktisk inkomst med utgångspunkt i kapitalinkomsten och förmögenhetsvärdet per året före det år ansökan om bostadstillägget avser. av olika slag skickar ut uppgifter om deklarationsvärde på bl.a. aktier och värdepappersfonder per . Den som ansöker om bostadstillägg kommer alltså att kunna använda de uppgifter som ligger till grund för taxeringen för inkomståret före det år bostadstilläggsansökan avser. Det bör därför bli enkelt att ta reda på dessa uppgifter. Med hänsyn till att bostadstillägget, vilket utvecklas närmare i avsnitt 11, vanligen kommer att beviljas för en period från ansökningstillfället, bör inkomsten uppskattas för en tidsrymd framåt i tiden. Emellertid föreslår vi i avsnitt 11 att det även skall vara möjligt att meddela beslut om bostadstillägg för förfluten tid, dvs. för tid före ansökningstidpunkten. I avsnitt 11 lämnar vi även förslag om att det skall vara möjligt att meddela beslut om bostadstillägg som såväl överstiger som understiger . Vi föreslår därför att inkomstunderlaget för bostadstillägget, såvitt avser inkomst av tjänst och näringsverksamhet, skall beräknas med utgångspunkt i uppskattade inkomster . 8.6 Gifta och sammanboende i bostadstilläggssammanhang Regeringens förslag: Är den som är berättigad till bostadstillägg gift, skall makarnas gemensamma ekonomi vara avgörande för rätten till bostadstillägg. Den bidragsgrundande inkomsten skall emellertid beräknas för makarna var för sig. Vid beräkningen av inkomsttillägget för förmögenhet skall vardera makes erhållna förmögenhet läggas samman. Från den erhållna totalsumman av förmögenheten skall avdrag göras om , varefter den erhållna differensen fördelas med hälften på vardera maken. De erhållna kvotdelarna skall utgöra vardera makes underlag för beräkning av inkomsttillägg för förmögenhet. En bidragsberättigad som är gift och som stadigvarande lever åtskild från sin make eller maka, skall likställas med ogift person, om inte särskilda skäl talar emot det. Med gift bidragsberättigad likställs den som stadigvarande bor ihop med någon som han eller hon varit gift med eller har eller har haft barn tillsammans med. Om inte skäl visas för annat, skall detsamma gälla i fråga om en vuxen person som lever tillsammans med en annan vuxen person, utan att de är gifta med varandra, om de är folkbokförda på samma adress. Utredningens förslag: Stämmer i huvudsak överens med regeringens förslag. Utredningen lämnade dock inte något förslag om att två vuxna personer av samma kön som lever tillsammans i bostadstilläggssammanhang skall behandlas på samma sätt som två vuxna personer av motsatt kön som lever tillsammans. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har särskilt yttrat sig över förslaget. Skälen för regeringens förslag: Enligt nuvarande bestämmelser om bostadstillägg till pensionärer är storleken av det bostadstillägg som lämnas beroende av pensionärens årsinkomst, beräknad på visst sätt. I fråga om makar skall årsinkomsten för var och en av dem beräknas utgöra hälften av deras sammanlagda årsinkomst. Tillräckliga skäl att helt ändra på denna ordning finns inte, enligt regeringens uppfattning. Enligt 6 kap. 1 § skall makar, var och en efter sin förmåga, bidra till det underhåll som behövs för att deras gemensamma och personliga behov skall tillgodoses. En naturlig följd av detta är, enligt regeringens mening, att makarnas samlade ekonomi skall påverka rätten till bostadstillägget för den make som kvalificerat sig för förmånen, även om inte den andre maken också har gjort det. För att få ett nytt bostadstilläggssystem som i stort sett är neutralt i förhållande till det nuvarande, bör emellertid den bidragsgrundande inkomsten beräknas för makarna var för sig. Med hänsyn till detta föreslås att det är makarnas gemensamma ekonomi som skall vara avgörande för rätten till bostadstillägg. Dock föreslår vi att den bidragsgrundande inkomsten skall beräknas för makarna var för sig. Vad som sagts om makar gäller, enligt lagen (1994:1117) om registrerat partnerskap, även för två personer av samma kön som låtit registrera sitt partnerskap. Regeringen anser att ett avsteg från denna regel måste göras. Vi föreslår att när inkomstillägget för förmögenhet beräknas för vardera maken, skall förmögenheten, exklusive avdrag om , beräknas separat för vardera maken. Därefter skall vardera makens förmögenhet läggas samman. Från deras totala förmögenhet skall sedan avdrag göras med , varefter differensen skall fördelas med hälften på vardera maken. Vi föreslår slutligen att de erhållna kvotdelarna skall utgöra makes underlag för beräkning av inkomsttillägg för förmögenhet. Det föreslagna undantaget är föranlett av att makar, i förhållande till ensamstående, i många fall annars inte kommer att ha möjlighet att fullt ut utnyttja det föreslagna avdraget om för envar av två makar. Makar skulle generellt sett komma att missgynnas jämfört med ensamstående bidragstagare, om inte denna särreglering införs. Även de nya regler som föreslås för makar kommer att gälla för registrerade partner i enlighet med lagen (1994:1117) om registrerat partnerskap. Enligt 3 § lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer () skall en bidragsberättigad pensionär som är gift, och som stadigvarande lever åtskild från sin make eller maka, likställas med ogift person, om inte särskilda skäl talar mot detta. Om en gift pensionär skall likställas med ogift sådan pensionär, skall hans eller hennes årsinkomst beräknas endast med hänsyn till egen inkomst eller förmögenhet. (Angående sistnämnda förhållande, se även Regeringsrättens dom i mål 3617-1997.) Med makar likställs personer som varit gifta med varandra eller har eller har haft barn tillsammans och som stadigvarande bor tillsammans. Dessutom likställs, , man och kvinna som, utan att vara gifta med varandra, lever tillsammans och är folkbokförda på samma adress, om inte skäl visas för annat. Enligt förarbetena till den nämnda lagändringen (prop. 1997/98:1 volym 6 utgiftsområde 11) finns det situationer när en man och kvinna sammanbor, utan att det är motiverat att betrakta dem som makar. Exempel på detta är när mor och son, syskon eller andra som är nära släkt bor tillsammans. Likaså kan det finnas fall när en man och en kvinna sammanlever men ändå inte är att betrakta som gifta. Ett sådant fall kan, enligt nämnda förarbeten, vara när en man och en kvinna visserligen sammanlever, men där det av omständigheterna visas att den ena personen också kan ses som inneboende. Det får då ankomma på bidragstagaren att visa att det inte är fråga om ett samboförhållande. För att undvika att tillämpningen upplevs som stötande, bör det inte ställas alltför stora krav på den enskilde för att visa detta. Då det inte är aktuellt med någon genomgripande förändring, anser regeringen, att det i den nya lagen bör införas en bestämmelse som i stort motsvarar 3 § BTPL. Dock bör sambor av samma kön likställas med sambor av motsatt kön. Regeringen föreslår således att en för bostadstillägg kvalificerad person som är gift, och som stadigvarande lever åtskild från sin make eller maka eller därmed likställd person skall likställas med ogift person, om inte särskilda skäl talar mot detta. Dessutom föreslår vi att med gift, bidragsberättigad likställs den som stadigvarande bor ihop med någon som han eller hon varit gift med eller har eller har haft barn tillsammans med, om inte särskilda skäl talar däremot. Detsamma bör - under förutsättning att skäl inte visas för annan bedömning - gälla i fråga om en vuxen person som lever tillsammans med en annan vuxen person, utan att de är gifta med varandra, om de är folkbokförda på samma adress. När det gäller personer av samma kön bör detta, som Lagrådet föreslagit, komma till uttryck direkt i den nya lagen och inte som en hänvisning från lagen (1987:813) om homosexuella sambor. 9 Bestämmande av reduceringsinkomst 9.1 Inledning Regeringen har i avsnitt 8 lämnat förslag till hur den bidragsgrundande inkomst som skall ligga till grund för det reformerade bostadstillägget skall beräknas. För att anpassa den bidragsgrundande inkomstens påverkan på bostadstillägget till de nya allmänna pensionsbestämmelserna, de nya allmänna sjukförsäkringsbestämmelserna om aktivitets- respektive sjukersättning samt de nya skattereglerna, behöver dock den bidragsgrundande inkomsten räknas om till en reduceringsinkomst innan den påverkar storleken på bostadstillägget. Detta behövs även för att fördelningsprofilen i det nya systemet skall var likartad med fördelningsprofilen i det nuvarande bostadstilläggssystemet. Regeringen lämnar i detta avsnitt förslag till hur en sådan reduceringsinkomst skall bestämmas. Vi har tidigare föreslagit att för makar som lever tillsammans, och för personer som likställs med makar, skall makarnas gemensamma ekonomi vara avgörande för rätten till bostadstillägg. Vi lämnar i detta avsnitt förslag om hur den för vardera maken framräknade bidragsgrundande inkomsten skall konverteras till reduceringsinkomst. Regeringens förslag till hur reduceringsinkomsten skall bestämmas för var och en av makarna kan åskådliggöras enligt följande schematiska skiss, vilken även åskådliggör hur reduceringsinkomsten skall bestämmas för ensamstående bidragstagare. Make 1 Make 2 Avsnitt 8 Avsnitt 8 + Inkomst av tjänst + Inkomst av tjänst + Inkomst av näringsverksamhet + Inkomst av näringsverksamhet + Inkomst av kapital + Inkomst av kapital + Inkomsttillägg för förmögenhet + Inkomsttillägg för förmögenhet -------------------- -------------------- = Bidragsgrundande inkomst = Bidragsgrundande inkomst -------------------- -------------------- Avsnitt 9 B. Avsnitt 9 Viktning av bidrags- Viktning av bidrags- grundande inkomst grundande inkomst - Fribelopp - Fribelopp --------------------- --------------------- = Differens = Differens Totalsumma delas på vardera maken Reduceringsinkomst Reduceringsinkomst 9.2 Utgångspunkten för inkomstprövning av bostadstillägg till pensionärer m.fl. Regeringens förslag: Inkomstprövningen av bostadstillägget skall utgå från den sökandes bidragsgrundande inkomst så som den beräknas enligt 12-17 §§ i den föreslagna lagen om bostadstillägg till pensionärer m.fl. Inkomstprövningen av bostadstillägget för en sökande som är gift skall, under förutsättning att makarna lever tillsammans, i princip utgå från makarnas gemensamma bidragsgrundande inkomst. Utredningens förslag: Stämmer överens med regeringens förslag. Remissinstanserna: Flera remissinstanser tillstyrker förslaget. () anför att utredningens förslag gör det lättare att förstå hur inkomsten beräknas, som det underlättar administrationen vid försäkringskassorna. Kammarrätten i anser att de föreslagna reglerna inte medför att det blir lättare för den enskilde att själv kunna beräkna storleken på bostadstillägget. Skälen för regeringens förslag: I ålderspensionssystemet har det betydelse för pensionens storlek vid vilken ålder som den enskilde börjar ta ut sin pension. Pensionen blir lägre ju tidigare den tas ut. Först då personen fyller kan garantipension börja utbetalas. Den som har låg ålderspension som en följd av tidigt uttag kan dock korrigera detta genom att begära uppehåll i pensionsutbetalningarna eller genom att tjäna in pensionsrätt genom förvärvsarbete. De nya pensionsbestämmelserna, tillsammans med de nya beskattningsreglerna, medför att inkomstförändringar, av bl.a. den karaktär som beskrivits för ålderspensionärer, får något större betydelse i det nya bostadstilläggssystemet än i det nuvarande systemet. Detta beror på att garantipension, eller aktivitets- eller sjukersättning i form av garantiersättning, till skillnad mot folkpension i det nuvarande bostadstilläggssystemet, räknas in i den bidragsgrundande inkomsten för det reformerade bostadstillägget. Regeringen menar dock att den påverkan av pensionsinkomsten som följer av tidigt eller sent uttag av ålderspension inte är av sådant slag att den ger anledning till att införa några särskilda regler vid inkomstberäkningen. Sådana regler skulle göra redan komplexa regler ännu mer komplexa och komplicerade. Enligt vår uppfattning bör inkomstprövningen av bostadstillägget, med vissa justeringar och tillägg, utgå från den bidragsgrundande inkomsten oberoende av vilka omständigheter som påverkat denna. Med en sådan utgångspunkt kan dessutom regelverket för det nya bostadstilläggssystemet konstrueras på ett enklare sätt som gör det lättare att förstå för den enskilde och lättare att administrera. Det som har anförts om effekterna av tidigt eller sent uttag av ålderspension bör även gälla effekterna av de omdebiteringar som görs för egenföretagare som inte betalat sin egenavgift. Sådana omdebiteringar leder till att den framtida ålderspensionen blir lägre än den skulle ha blivit om avgiftsskyldigheten fullgjorts. I avsnitt 8 har regeringen, för makar som lever tillsammans, föreslagit att det skall vara makarnas samlade ekonomiska situation som skall vara avgörande för rätten till det reformerade bostadstillägget. Med hänsyn härtill föreslår vi att inkomstprövningen av bostadstillägget för sammanlevande makar skall utgå från deras gemensamma bidragsgrundande inkomst. 9.3 Reduceringsinkomst och särskild viktning av vissa inkomster Regeringens förslag: Före reduceringen av bostadstillägget skall den beräknade bidragsgrundande årsinkomsten räknas om (viktas) till en reduceringsinkomst. Vid omräkningen till en reduceringsinkomst skall den del av den bidragsgrundande inkomsten som utgörs av allmän pension, sjukersättning eller aktivitetsersättning tas upp . Detsamma skall gälla för utländsk pension eller invaliditetsförmån enligt utländsk lagstiftning. Även kapitalinkomst och förmögenhetstillägg skall tas upp . Övriga delar av den bidragsgrundande inkomsten tas upp .