prop · GO031D2 · 2001-01-01 00:00:00 — Bilaga 2 Svensk ekonomi Bilaga 2 Svensk ekonomi Förord 9 1 Inledning 9 1.1 Sammanfattning 9 1.2 Utvecklingen inom olika områden 12 2 Internationell utveckling 19 2.1 Utvecklingen i 19 2.2 21 2.3 Utvecklingen i och 22 2.4 Utvecklingen i , och de baltiska länderna 23 2.5 Den svenska världsmarknadstillväxten 23 3 Kapitalmarknaderna 25 3.1 25 3.2 Euroområdet 26 3.3 27 3.4 27 3.5 Ränte- och valutakursantaganden 28 4 Utrikeshandeln 30 4.1 Varuexport 30 4.2 Varuimport 32 4.3 Tjänstehandel 33 4.4 Bytesbalansen 33 5 Näringslivets produktion 35 5.1 Industrin 35 5.2 Byggnadsverksamhet 38 6 Arbetsmarknad 39 7 Löner 44 8 Inflation 46 9 Hushållens ekonomi och konsumtionsutgifter 50 9.1 Hushållens inkomster 50 9.2 Hushållens konsumtionsutgifter 51 10 Investeringar 54 10.1 Näringslivet 54 10.2 Bostäder 57 10.3 57 11 Den offentliga sektorn 59 11.1 Den konsoliderade offentliga sektorn 59 11.2 Den statliga sektorn 64 11.3 Ålderspensionssystemet 65 11.4 Kommunsektorn 66 12 Utvärdering av konjunkturprognoser 70 12.1 prognoser 70 12.2 Jämförelse med andra prognosmakare 72 Fördjupningsrutor Oljeprisutvecklingen 24 Statens finansiella sparande och budgetsaldo 69 1.1 Prognosförutsättningar 11 1.2 Nyckeltal 12 1.3 Finanspolitikens inriktning, förändring av justerat primärt sparande 12 1.4 Försörjningsbalans 15 1.5 Bidrag till BNP-tillväxt 17 1.6 Sparandets sammansättning 17 1.7 De offentliga finanserna 18 2.1 BNP-tillväxt, KPI och arbetslöshet 20 3.1 Betalningsbalansens finansiella poster 28 3.2 Ränte- och valutakursantaganden 29 4.1 Export och import av varor och tjänster 31 4.2 Bytesbalansen 33 4.3 Bruttonationalinkomsten 34 5.1 Näringslivets produktion 35 5.2 Nyckeltal för industrin 35 5.3 Byggnadsverksamhet 38 6.1 Nyckeltal inom arbetsmarknadsområdet 39 6.2 Sysselsättning, branschfördelat 41 6.3 Öppen arbetslöshet och sysselsättningsgrad i olika regioner 42 7.1 Timlöner 44 8.1 Konsumentprisutveckling 46 8.2 Effekter på KPI och UND1X av skatteförändringar enligt budgetpropositionen 49 9.1 Hushållens disponibla inkomster och konsumtionsutgifter 50 9.2 Hushållens sparande 51 10.1 Bruttoinvesteringar efter näringsgren 54 10.2 Övriga näringslivets investeringar 56 11.1 Den offentliga sektorns finanser 59 11.2 Skatter och avgifter 61 11.3 Den offentliga sektorns utgifter 62 11.4 Beräkning av finanspolitikens inriktning 63 11.5 Statens finanser (exkl. statliga affärsverk och aktiebolag) 65 11.6 Ålderspensionssystemet 66 11.7 Kommunsektorns finanser 67 11.8 Konsumtionsutgifter i kommuner och landsting 67 12.1 prognosfel avseende 1999 71 12.2 och genomsnittlig publiceringstidpunkt för utvalda prognoser 1990 99 73 12.3 Genomsnittliga medelfel (bias) och genomsnittliga absoluta medelfel avseende 1990 1999 75 12.4 Genomsnittligt absolut prognosfel avseende BNP-tillväxten 75 1.1 BNP-utveckling 9 2.1 BNP-tillväxt i EU, och 19 2.2 Arbetskraftskostnader i 21 2.3 Produktivitetsutvecklingen i 22 3.1 10-åriga räntor i , och 25 3.2 Kreditspread 26 3.3 Börsutvecklingen i och 26 3.4 Dollar mot euro 27 3.5 10-årig räntedifferens mot 27 3.6 Kronans växelkurs gentemot euron och ett vägt genomsnitt av valutor 28 4.1 Svensk export till 31 4.2 Export av bearbetade varor 32 5.1 Produktivitetstillväxt i industrin 36 5.2 Industrins arbetskostnad per producerad enhet i relativt 14 OECD- länder 37 5.3 Industrins bruttoöverskottsandel 37 6.1 Nyanmälda lediga platser och antal sysselsatta 40 6.2 Sysselsättning och arbetskraftsutbud 41 6.3 Öppet arbetslösa och personer i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program 42 7.1 Nominell och real timlöneutveckling 44 8.1 Bruttoöverskottsandel i övrigt näringsliv exklusive fastighets- och småhusverksamhet 48 8.2 Konsumentprisutveckling 48 9.1 Hushållens disponibla inkomst och konsumtionsutgifter 51 9.2 Hushållens nettosparkvot exklusive sparande i avtalspensioner 52 9.3 Hushållens konsumtionsutgifter för bilar och övriga varaktiga varor 53 9.4 Hushållens skuldkvot 53 10.1 Kapitalkvoten i industrin 55 10.2 Fastighetsprisstatistik 55 10.3 Kapitalkvoten i övrigt näringsliv exklusive småhus och fastighetsverksamhet 56 10.4 Antalet outhyrda respektive påbörjade lägenheter 57 12.1 Tillförsiktsindikatorer 71 12.2 prognosfel avseende 1999 71 12.3 genomsnittliga absoluta prognosfel avseende 3 prognosvariabler 72 12.4 genomsnittliga absoluta prognosfel avseende försörjningsbalansens poster 72 12.5 genomsnittliga absoluta prognosfel avseende BNP- tillväxten vid olika horisonter 1990 99 72 12.6 Revideringar från föregående prognostillfälle av BNP-tillväxten 1999 74 12.7 Genomsnittliga absoluta prognosfel 74 12.8 Genomsnittligt absolut prognosfel avseende BNP-tillväxten, vissa prognosmakare 75 12.9 genomsnittliga prognosfel (bias) avseende BNP- tillväxten 1970 99 76 12.10 Preliminärt och reviderat utfall avseende BNP-tillväxten 76 Förord I denna bilaga till budgetpropositionen redovisas en bedömning av den internationella och den svenska ekonomins utveckling t.o.m. . Bedömningen baseras på underlag från (), och (). Ansvaret för bedömningarna åvilar dock helt . Beräkningarna har gjorts med stöd av modell och är betingad av att ett antal förutsättningar är uppfyllda. För beräkningarna av volymutvecklingen har använts som fast basår i prognosen fram . Ansvarig för bilagan är departementsrådet . Beräkningarna baseras på information t.o.m. . 1 Inledning 1.1 Sammanfattning Den svenska ekonomin fortsätter att utvecklas mycket gynnsamt. Sysselsättningen stiger och den öppna arbetslösheten faller, vilket stärker den inhemska efterfrågan och de offentliga finanserna. Inflationstrycket är måttligt. Det internationella konjunkturläget har förbättrats ytterligare. Svensk export växer därför i snabb takt. Industrins behov av att bygga ut produktionskapaciteten ökar. En hög efterfrågan, stigande sysselsättning och en industriledd uppgång i produktivitetstillväxten bidrar till att bruttonationalprodukten (BNP) väntas öka med . Den underliggande inflationen är låg även om det senaste årets oljeprisuppgång har bidragit till att höja konsumentpriserna något. Det låga pristrycket tyder på att det fortfarande finns lediga resurser i ekonomin. Vissa tecken finns dock på att resursläget har skärpts. som anger brist på arbetskraft som en expansionshämmande faktor har stigit enligt industri- och tjänstebarometrar. Nivåerna på bristtalen är dock, generellt sett, fortfarande låga i ett historiskt perspektiv. Diagram 1.1 BNP-utveckling Procent bedöms resursläget på arbetsmarknaden vara något mer ansträngt varför sysselsättningsuppgången förutses bli mindre än . Den globala tillväxten väntas vara fortsatt stark, men mattas något i förhållande till den höga ökningstakten . Mot denna bakgrund förutses BNP i öka med . bedöms det s.k. produktionsgapet, dvs. skillnaden mellan faktisk och potentiell produktion, vara slutet. och sker en nedtrappning av och antalet deltagare i arbetsmarknadspolitiska program. Nedtrappningen frigör resurser i ekonomin och minskar risken för överhettning. Under kalkylåren 2002 och 2003 kan därför BNP öka , vilket är något högre än vad som bedöms vara den långsiktiga tillväxttakten, utan att inflationstrycket ökar. I stort överensstämmer denna prognos med den bild som tecknades i vårpropositionen. Tillväxten har dock reviderats upp med . Ett skäl till detta är att ledande indikatorer och utfallsstatistik tyder på en starkare internationell konjunkturutveckling än vad som tidigare antagits. Därtill har den svenska exporten inom vissa segment fortsatt att överraska positivt. Detta gäller särskilt teleproduktindustrin där exportökningen i jämförelse med uppgick till . Den viktigaste anledningen är dock att de i denna proposition föreslagna skattesänkningarna m.m. nu är explicit beaktade. Tillväxten i hushållens konsumtionsutgifter har därigenom reviderats upp . Den positiva utvecklingen har även bekräftats av nationalräkenskaperna. Enligt det preliminära utfallet steg BNP i jämförelse med . Tillväxten var mycket stark i näringslivet där produktionen ökade med . Statistiken visade dock på en oväntat svag utveckling i den offentliga sektorn. Bredden i konjunkturuppgången illustreras av att samtliga efterfrågekomponenter, förutom offentlig konsumtion, visade höga tillväxttal. Trots att sysselsättningen har ökat med nästan 250 000 personer har löneökningarna varit måttliga och uppgick till . Den preliminära lönestatistik som inkommit ger inget stöd för att löneökningstakten eller löneglidningen är stigande. Den betydande produktionsuppgången och och den därmed sammanhörande uppgången i sysselsättningen innebär dock att situationen på arbetsmarknaden snabbt kan förändras. Det är svårt att bedöma om eller när bristsituationer som kan hota en hållbar löneutveckling kommer att uppstå. Ett särskilt osäkerhetsmoment är avtalsrörelse som kommer att genomföras i ett ekonomiskt läge med lägre arbetslöshet och högre sysselsättningsnivå jämfört med de förhållanden som rådde vid och avtalsrörelser. Positiva faktorer för lönebildningen är att inflationsförväntningarna ligger stabilt på en nivå och att reallönerna har visat en god utveckling trots att de senaste årens nominella löneökningar har varit historiskt sett låga. De förändringar som har genomförts vad avser de institutionella ramarna för lönebildningen, exempelvis den nya förhandlingsordningen inom industriområdet och införandet av ett medlingsinstitut, förbättrar förutsättningarna för måttliga nominella löneökningar. För att undvika en situation där en omläggning av den ekonomiska politiken i en åtstramande riktning blir nödvändig, är det av stor vikt att de avtalsmässiga löneökningarna begränsas och att löneglidningen hålls tillbaka. En viktig förutsättning för prognosen är att de totala löneökningarna begränsas till . De internationella tillväxtutsikterna är mycket gynnsamma och har överträffat förväntningarna. Den tilltagande aktivitetsnivån i världsekonomin har förenats med fortsatt låg inflation och låga räntor. De offentliga finanserna har under utvecklats positivt i och i EU:s medlemsländer. Dessa sundhetstecken bör bidra till att stärka den ekonomiska stabiliteten i världen. Ett av de få undantagen från den positiva utvecklingen är den japanska ekonomin där tillväxten är låg, den inhemska efterfrågan är svag och de offentliga finanserna visar stora underskott. Det finns dock vissa tecken på att den japanska ekonomin har nått en vändpunkt. Den förväntade avmattningen i har ännu inte synts i nationalräkenskapsutfall, även om vissa framåtblickande indikatorer tyder på dämpad tillväxt framöver. väntas tillväxten uppgå till . I EU-området är tillväxtutsikterna goda. Den europeiska exportindustrin har återhämtat sig och den inhemska efterfrågan är stark, bl.a. till följd av en gynnsam arbetsmarknadsutveckling. I , exklusive , breddas återhämtningen efter krisåren till att även omfatta de inhemska delarna av ekonomin. Årets fördelaktiga globala tillväxt hänger delvis samman med att den europeiska konjunkturuppgången har realiserats innan den amerikanska ekonomin har mattats av. Scenariot i prognosen är dock att tillväxten i anpassas mot den underliggande tillväxttrenden och att konjunkturen i EU-området fortsätter att utvecklas väl trots något mindre draghjälp från omvärlden. Ett betydande osäkerhetsmoment i världsekonomin är den fortsatta oljeprisutvecklingen. har priset på Brentolja legat per fat och i genomsnitt på . I prognosen antas att oljepriset faller till mot slutet av detta år och till . Om den starka globala tillväxten och den därmed sammanhörande efterfrågan på olja inte kan mötas med produktionsökningar kan detta leda till ett stigande inflationstryck och en mer dämpad tillväxt än vad som har antagits i prognosen. 1998 1999 2000 2001 2002 2003 BNP världen1 2,5 3,2 4,5 4,1 3,7 3,7 HIKP EU2 1,3 1,2 2,0 1,8 1,8 1,7 Timlön i , kostnad1 3,5 Dollarkurs (SEK)2 8,0 8,3 8,9 8,4 8,0 7,6 TCW-index2 123,2 124,8 123,1 121,9 120,5 119,5 Tysk långränta3 4,6 4,5 5,3 5,3 5,1 5,0 Svensk långränta3 5,0 5,0 5,4 5,4 5,3 5,2 Svensk kortränta4 4,2 3,3 4,2 4,6 4,7 4,6 1 Procentuell förändring 2 Årsgenomsnitt 3 10-års statsobligation, årsgenomsnitt 4 6-månaders statsskuldsväxel, årsgenomsnitt Källor: , och Det starka internationella konjunkturläget innebär att utsikterna för svensk exportindustri är mycket ljusa. Uppgången i industrikonjunkturen i EU-området kommer att kräva att kapaciteten i den europeiska industrisektorn byggs ut. Eftersom investeringsvaror utgör en stor andel av den svenska varuexporten gynnas svensk exportindustri. Även de svenska industriföretagen kommer att behöva bygga ut kapaciteten relativt kraftigt för att kunna tillgodose den allt högre efterfrågan. Uppgången i industrikonjunkturen, den gynnsamma utvecklingen inom teleproduktindustrin och omfattande industriinvesteringar stärker produktivitetstillväxten i näringslivet, som väntas stiga från 1999 till och till . Investeringarna i övriga näringslivet och i offentliga myndigheter väntas öka i måttligare takt framöver. Bostadsinvesteringarna har visat blygsamma ökningstal. Olika indikatorer tyder dock på att tillväxten i bostadsinvesteringarna ökar markant från ett lågt utgångsläge. Lagerbidraget väntas bli svagt positivt . Detta är bl.a. ett uttryck för att lagertunga delar av ekonomin (exempelvis industrin) väntas växa snabbare än BNP. Hushållens konsumtionsutgifter väntas fortsätta växa i snabb takt. Sysselsättningsuppgången, den låga inflationen och skattesänkningar har bidragit till att de disponibla inkomsterna väntas visa höga tillväxttal och . Detta tillsammans med en förbättrad förmögenhetsställning stärker hushållens köpkraft. Effekterna av de senaste årens förmögenhetstillväxt bedöms dock gradvis klinga av. I prognosen har de av regeringen föreslagna skattesänkningarna beaktats. Den offentliga konsumtionen förutses öka något . För finns ett finansiellt utrymme för fortsatt expansion i kommunsektorn om kommunalskatten bibehålls på nuvarande nivå. Den svenska arbetsmarknaden fortsätter att överraska positivt med snabb sysselsättningstillväxt och måttliga löneökningar. väntas sysselsättningen öka med ca 80 000 personer. Det är den privata tjänstesektorn som står för nästan hela uppgången. I takt med att arbetsmarknadsläget har förbättrats har antalet personer i arbetsmarknadspolitiska program sjunkit. deltog 184 000 personer i olika program. antas antalet deltagare uppgå till 115 000. Trots detta har den öppna arbetslösheten minskat. I slutet av innevarande år väntas den öppna arbetslösheten i säsongsrensade termer ligga . En viktig indikator för den framtida sysselsättningen är utvecklingen av nyanmälda lediga platser. Dessa ligger på en hög nivå men ökningstakten har mattats av. har antalet kvarstående platser stigit relativt mer än de nyanmälda platserna, vilket kan vara ett tecken på tilltagande matchningsproblem. Detta tyder på en något svagare sysselsättningstillväxt framöver. Det långsiktiga målet för de offentliga finanserna är ett överskott på i genomsnitt över en konjunkturcykel. Ett uppfyllande av målet skapar ett finansiellt utrymme som behövs när den demografiska utvecklingen leder till ökade resurskrav. väntas de offentliga finanserna visa ett överskott på , vilket är klart över målet. Även förutses överskottet överstiga . Om hela utrymmet över målet skulle utnyttjas fullt ut skulle finanspolitiken kunna få en alltför expansiv inriktning, vilket ökar överhettningsriskerna. Regeringen föreslår därför att saldomålet för höjs till . Överskottet i de offentliga finanserna efter föreslagna skattesänkningar och utgiftsreformer beräknas till . Skillnaden mellan det förväntade överskottet och det målsatta är en säkerhetsmarginal som inte kommer att utnyttjas för reformer. Vid beslutade och föreslagna regler väntas de offentliga finanserna och visa överskott på av BNP respektive av BNP. I beräkningarna av den offentliga sektorns ränteutgifter och av statsskulden har emellertid överskott utöver av BNP i de redovisade kalkylerna beräkningstekniskt överförts till hushållen. Överföringens beräkningstekniska karaktär skall dock understrykas. Något ställningstagande finns inte till om det överskjutande överskottet skall användas till reformer eller till amorteringar av statsskulden. 1998 1999 2000 2001 2002 2003 KPI, dec dec 0,6 1,2 1,1 1,7 2,0 2,0 UND1X, dec dec 0,6 1,9 1,0 1,3 Disponibel inkomst1,2,3 1,2 3,3 3,4 4,2 4,9 2,3 Sparkvot (nivå)3 3,1 2,1 2,2 2,9 5,6 5,7 Industriproduktion1 4,3 4,2 6,6 5,2 3,0 2,8 Relativ enhetsarbets- kostnad i industrin1 Antal sysselsatta1 1,5 2,2 2,0 1,3 0,5 0,5 Öppen arbetslöshet4 6,5 5,6 4,6 3,8 3,9 4,0 Arbetsmarknads- politiska program4 78,0 Handelsbalans6 134 130 142 171 184 197 Bytesbalans7 2,8 2,5 2,6 3,6 4,0 4,2 Offentligt överskott före beräknings- teknisk överföring7 3,6 Offentligt överskott efter beräknings- teknisk överföring7 2,0 1 Årlig procentuell förändring 2 Utvecklingstalet för disponibel inkomst redovisas här exklusive effekten av att fr.o.m. ingår i hushållssektorn. 3 2003 redovisas utvecklingen inklusive effekter av beräkningsteknisk överföring. Sparkvot inklusive avtalspension. 4 Andel av arbetskraften 5 Antalet sysselsatta i åldern 20 , exklusive sysselsatta i arbetsmarknadspolitiska program, i procent av befolkningen i denna åldersgrupp. 7 Procent av BNP Källor: , , riksbank och En indikator på finanspolitikens diskretionära inriktning är förändringen av den offentliga sektorns finansiella sparande, där sparandet bl.a. har justerats för konjunkturens inverkan. Som framgår av tabell 1.3 förutses finanspolitiken bli expansiv såväl som . Vid en bedömning av de samlade effekter och överhettningsrisker som kan uppstå till följd av den expansiva inriktningen bör även beaktas att det av allt att döma fortfarande finns lediga resurser i ekonomin och att hushållens sparkvot (exklusive sparande i avtalspensioner) under har fallit och är negativ. Det är därför rimligt att utgå från att en del av hushållens inkomster kommer att användas för att gradvis anpassa sparkvoten till en högre nivå. Före beräkningstekniska överföringar bedöms finanspolitiken bli restriktiv . Med beräkningstekniska överföringar blir finanspolitiken dock expansiv även 2002 och i praktiken neutral . För detaljer avseende beräkningen av den finanspolitiska inriktningen hänvisas till kapitel 11. Tabell 1.3 Finanspolitikens inriktning, förändring av justerat primärt sparande Procent av BNP 1999 2000 2001 2002 2003 Före beräkningsteknisk överföring 0,2 Efter beräkningsteknisk överföring 0,1 Källor: och 1.2 Utvecklingen inom olika områden Den internationella utvecklingen Den globala tillväxten väntas uppgå till för att falla tillbaka något till . En ökad global integration, avregleringar, en ekonomisk politik inriktad på stabilitet och stigande produktivitetstillväxt är några av de faktorer som sannolikt bidragit till de historiskt sett höga tillväxttalen. I har en snabbt stigande produktivitet stärkt tillväxten. steg produktiviteten med i jämförelse med året innan. Särskilt inom IT-området har produktionen under legat på mycket höga nivåer. Detta har krävt omfattande investeringar och höjt produktivitetstillväxten i hela ekonomin. Trots den goda produktivitetstillväxten har inflationstrycket i den amerikanska ekonomin ökat. En viktig delförklaring till den inflations- uppgång som har kunnat registreras är dock det stigande oljepriset. Därutöver har ett ansträngt arbetsmarknadsläge resulterat i stigande arbetskraftskostnader. I syfte att förhindra att den amerikanska ekonomin hamnar i ett överhettningsläge har i ett antal steg höjt sin styrränta till . Effekterna av denna relativt strama penningpolitik börjar nu synas i en avmattning av hushållens konsumtion, framför allt av varaktiga konsumtionsvaror, och en mer dämpad utveckling på bostadsmarknaden. En central fråga är i vilken utsträckning produktivitetsuppgången är cyklisk, varaktig eller innebär en långsiktig uppgång i produktivitetstillväxten. Vilken bedömning som är den riktiga har stor betydelse för i vilken utsträckning den starka dollarn, det stora bytesbalansunderskottet och de högt värderade aktiepriserna utgör allvarliga obalanser i ekonomin eller ej. I prognosen antas att tillväxten avtar till och att den amerikanska ekonomin "mjuklandar". Osäkerheten beträffande produktivitetsutvecklingen, överhettningsriskerna och oljeprisets fortsatta utveckling är dock betydande. I den japanska ekonomin syns nu vissa tecken på att en återhämtning har inletts. Det är framför allt industrisektorn som utvecklas väl och i den s.k. redovisas en viss gryende optimism bland storföretagen. De inhemska delarna av ekonomin fortsätter dock att utvecklas svagt. Hushållens konsumtion väntas öka . Arbetslösheten har ökat kraftigt och många företag anger att de har övertalig personal. Förutsättningarna för en mer expansiv ekonomisk politik är begränsade eftersom styrräntan ligger strax och underskotten i de offentliga finanserna är betydande. Bruttonationalprodukten väntas öka med och med . I övriga breddas den återhämtning som inleddes till att även omfatta de inhemska delarna av ekonomierna. Tillväxttal strax väntas och . I ligger länderna i olika konjunkturfaser. Tillväxten väntas dock bli betydande i ett flertal länder. I regionen som helhet bedöms produktionen växa med och ytterligare något mer . Konjunkturläget i har gradvis förbättrats. I euroområdet har valutans försvagning och en ökad efterfrågan från omvärlden stimulerat exporten. En gynnsam arbetsmarknadsutveckling och låga räntor är faktorer som bidrar till att stärka den inhemska efterfrågan. Även om framåtblickande indikatorer tyder på en viss dämpning av den mycket starka industrikonjunkturen är tillförsikten fortfarande hög inom såväl hushålls- som företagssektorn. Tillväxten väntas därför öka från fjolårets knappa till . En förväntad appreciering av euron, högre räntor och svagare omvärldsefterfrågan bidrar till att dämpa tillväxten . Dessa kontraktiva effekter motverkas i viss utsträckning av att finanspolitiken bedöms bli mer expansiv, bl.a. på grund av planerade skattesänkningar i och . Sammantaget förutses tillväxten bli några tiondelar lägre jämfört med . I och är resursläget i ekonomin mer ansträngt än i euroområdet. Detta markeras bl.a. av en avsevärt lägre arbetslöshetsnivå och en betydligt stramare penningpolitik i dessa två länder i jämförelse med euroområdet. Relativt höga löneökningar, framför allt i , har bidragit till att hålla upp hushållens konsumtion. förutses tillväxten uppgå till i såväl som . En förhållandevis stram penningpolitik i väntas innebära att tillväxten sjunker till . I bedöms tillväxten uppgå till . I är den inhemska efterfrågan fortfarande svag, bl.a. till följd av tidigare finanspolitiska åtstramningar. Den effektiva växelkursen har försvagats vilket har stärkt nettoexportens bidrag till tillväxten. väntas tillväxten bli och . Räntor, valutor och inflation I bedöms styrräntan kunna anpassas nedåt i takt med att tillväxten mattas. För att motverka de inflationstendenser som gör sig gällande kan det dock komma att krävas ännu en mindre skärpning av penningpolitiken. I prognosen förutsätts därför en höjning av den amerikanska styrräntan till i slutet av detta år och därefter en gradvis allt lättare penningpolitik. Inflationen i euroområdet steg och uppgick till , vilket är högre än den Europeiska () tak på . Högre oljepriser och effekter av den tidigare euroförsvagningen förklarar större delen av uppgången. Mot bakgrund av att lediga resurser successivt tas i anspråk och den hittillsvarande underliggande inflationsutvecklingen förutses ECB komma att höja styrräntan och . Den svenska och den tyska 10-åriga obligationsräntan förutses ligga kring samma nivå som , dvs. Den svenska kronan har inte förstärkts i den utsträckning som förutsattes i vårpropositionen. I föreliggande bedömning antas kronförstärkningen bli något mindre omfattande. Denna omprövning beror på den goda ekonomiska utvecklingen i .