prop · GO031D23 · 2001-01-01 00:00:00 — Inte minst sådana kan ge viktiga signaler om nya behov i samhället och om hur de kan tillgodoses. Folkrörelsepolitiken omfattar generella frågor kring bidragsprinciper, bidragssystem samt uppföljning och utvärdering av statsbidrag till föreningar och folkrörelser. En förutsättning för att såväl den sociala eko- nomin som den lokala demokratin skall kunna utvecklas och stärkas är att det erbjuds goda möjligheter för människor att sluta sig samman och mötas i lokala föreningar och grupper. Ett viktigt inslag i regeringens folkrörelsepolitik är därför att bidra till att skapa tillgång till bra och ändamålsenliga samlingslokaler för förenings- engagemang och för möten i övrigt mellan män- niskor. En viktig uppgift inom politikområdet är vidare att medverka till att lagstiftning och finan- siella villkor för föreningslivet och folkrörelserna utformas på ett ändamålsenligt sätt. Detta görs genom initiativ till utredningar samt i det interna beredningsarbetet i . Ett viktigt komplement är att sprida information inom statsförvaltningen om föreningarnas och folk- rörelsernas villkor samt stimulera diskussion om de olika departementens och myndigheternas hållning. Här ingår också att föra dialog i lämp- liga former med föreningarna och folkrörelserna kring dessa frågor. Grundläggande värden för folkrörelsepoli- tiken är sammanslutningarnas självständighet och oberoende, såväl gentemot det offentliga som gentemot det privata näringslivet. Rege- ringen vill bidra till att värna och stärka dessa värden genom att inom ramen för folk- rörelsepolitiken bevaka villkoren för och möjlig- heterna till självfinansiering samt tillgången till externt kapital. Villkoren för insamlingsverksam- het och problemet med oseriösa insamlingar är här ett viktigt bevakningsområde. Detsamma gäller den ökade betydelsen av så kallade ideella fonder och möjligheterna för föreningslivet att dra nytta av sådana. När det gäller den del av föreningslivet som får inkomster från spelmarknaden gjorde rege- ringen i propositionen Kasinospel i m.m. (prop. 1998/99:80) bedömningen att en utred- ning borde tillsättas med uppdrag att föreslå hur föreningslivets ställning på den svenska spel- och lotterimarknaden kan stärkas. Den nya spel- och lotteriutredningen har lämnat sina förslag i slut- betänkandet Föreningslivet på Spel- och lotteri- marknaden (SOU 2000:9). Betänkandet remiss- behandlas . Staten samverkar och samråder med före- ningar och folkrörelser, i deras roll av företrädare för medborgargrupper och som aktörer med verksamhet som svarar mot olika politikom- råden. En del av folkrörelsepolitikens uppgift är att utveckla och stärka formerna för detta sam- arbete vad gäller möten och referensgrupper samt representation i statliga utredningar, kom- mittéer och delegationer. En annan uppgift för folkrörelsepolitiken är att bidra till att kunskaperna i statsförvaltningen och samhället om föreningar, folkrörelser och liknande sammanslutningar ökar. Politiken skall syfta till att föreningarnas och folkrörelsernas samhällsroll uppmärksammas och erkänns. I detta sammanhang är det enligt regeringens uppfattning grundläggande att ut- veckla en statistik som synliggör verksamheterna och erbjuder relevanta kvantitativa mått på deras betydelse i samhället. Inom ramen för folkrö- relsepolitiken pågår arbete med att utveckla system och metoder för en rättvisande statistik över den tredje sektorn, vilken, utöver ideella föreningar, även inkluderar stiftelser, kooperativ och liknande sammanslutningar. Detta ger också förutsättningar för utökad forskning på området. Regeringen anser att begreppen "den sociala ekonomin", "det civila samhället" och "den tredje sektorn" är viktiga för att i olika sammanhang fokusera och diskutera samhällsrollen. Begrep- pen kan inom folkrörelsepolitiken användas som utgångspunkt för att identifiera, beskriva och analysera sådana delar av samhället och ekono- min som faller utanför såväl den privata som den offentliga sektorn och där föreningar, folkrö- relser och liknande sammanslutningar är centrala aktörer. Inom EU diskuteras och bereds frågor som på olika sätt har eller kommer att få betydelse för föreningarnas och folkrörelsernas villkor i . I den svenska folkrörelsepolitiken ingår att delta aktivt i detta EU-arbete. arrangerar regeringen i samverkan med svenska och europeiska organisationer den sjunde europeiska konferensen om social eko- nomi. Regeringen har inrättat en nationalkom- mitté (Ku 1999:07) med uppgift att vara sam- ordnande organ för förberedelser och genomförande av konferensen. I nationalkom- mitténs arbetsplan anges konferensens syfte vara att öka kunskapen om den sociala ekonomins roll i det europeiska samhället, att ge tillfälle till kontakt, erfarenhetsutbyte och kunskapsin- hämtning, att följa upp tidigare konferenser samt att diskutera den sociala ekonomins utveckling . Konferensen bör en- ligt arbetsplanen samla 800 1000 deltagare från EU-länder samt kandidatländer. är FN:s internationella frivilligår. Inom folkrörelsepolitiken kommer detta att an- vändas som en utgångspunkt för att på olika sätt uppmärksamma villkoren för det ideella arbetet och de enskilda personer som gör ideella insatser. Idrottspolitiken Ett verksamhetsområde inom folkrörelsepoli- tiken är idrottspolitiken. Regeringen har överlämnat propositionen En idrottspolitik för 2000-talet (1998/99:107) till . Riks- dagen har fattat beslut av- seende de förslag som regeringen presenterat i propositionen (bet. 1999/2000:KrU3, rskr. 1999/2000:52). En god folkhälsa är i många avseenden en be- tydelsefull komponent för välfärden i vårt sam- hälle. Det är viktigt att barn och ungdomar tidigt skaffar sig motionsvanor som varar hela livet. Vidare är det väsentligt att äldre människors och funktionshindrades behov av motion uppmärk- sammas. Det är hela samhällets ansvar och in- tresse att möjligheter skapas för alla människor att utöva motion och idrott regelbundet. Förut- sättningar måste finnas för hela befolkningen att bedriva olika former av idrott och motion och förutsättningarna måste anpassas till olika män- niskors intressen och fysiska förmåga. Staten, kommunerna och idrottsrörelsen måste i samverkan pröva nya former för att bryta den utveckling i samhället som innebär att många människor i olika åldrar inte motionerar i tillräcklig omfattning, vilket leder till sämre hälsa. Regeringen anser att det är av stor vikt att i samhällsplaneringen, i skolans arbete och i andra sammanhang uppmuntra och ge möjligheter till människors motion och idrott. Den svenska folkrörelseidrotten med dess många lokala föreningar och omfattande ideella engagemang har lagt grunden för idrottens ut- veckling i vårt land. För de flesta människor och för samhället i sin helhet, har idrotten sitt stora värde genom att skapa sunda motionsvanor, bi- dra till en god folkhälsa och en demokratisk fost- ran. Det statliga stödet till idrotten har motiverats främst utifrån behovet av att stödja idrottens breddverksamhet. En fri och självständig idrottsrörelse byggd på ideellt enga- gemang och som bedriver en bred verksamhet bör även ges ett aktivt stöd. Detta bör vara inriktat på sådan verksamhet som främjar bredd- och motionsidrott, värnar om god etik och ger lika förutsättningar för kvinnor och män med olika social bakgrund och ekono- miska förutsättningar. Syftet skall också vara att främja demokrati, aktivt eftersträva integration och god tillgänglighet för funktionshindrade samt en god folkhälsa. Underhållningsidrotten har sitt värde främst genom att den skapar förströelse och glädje för många idrottsintresserade människor i vårt land. Elitidrottsutövare är betydelsefulla förebilder för många unga människor och kan därigenom in- spirera dem till att börja idrotta. Underhållningsidrotten agerar på en marknad i konkurrens med annan underhållning och bör därför bedrivas på konkurrensneutrala villkor, dvs. inte bli föremål för offentliga bidrag eller andra subventioner. Idrotten har varit föremål för ett kraftigt ökat kommersiellt intresse. Dess- utom har det uppdagats flera fall av tvivelaktigt agerande i fråga om skatter och sociala avgifter. Det är därför bl.a. en avgörande trovärdighetsfråga för idrotten att det ideella perspektivet kan balansera det kommersiella så att folkrörelsens karaktär inte går förlorad. Det är vidare angeläget att idrotten hanterar mötet mellan det ideella och det kommersiella på ett sådant sätt att det är tydligt vilken verksamhet som är ideell respektive kommersiell. En sam- manblandning riskerar att skada såväl idrottens egen identitet som dess relationer med om- världen. Gentemot olika aktörer i samhället, främst bidragsgivande myndigheter och lokala skattemyndigheter, bör det vara tydligt om den aktuella sammanslutningen uppträder som antingen en huvudsakligen ideell eller kommer- siell aktör. Om detta inte kan tillgodoses riskeras möjligheten till offentliga bidrag, eftersom rätten att ge statsstöd till verksamheter som skall kon- kurrera på en marknad är begränsad. En av idrottens mest självklara ideal handlar om rent spel och tävling på lika villkor. har denna bild skadats av problem med dopning. Den svenska idrottsrörelsen gör omfattande insatser för att bekämpa dop- ningen inom idrotten. Även internationellt har gått i spetsen för ett mer aktivt samarbete i kampen mot dopning, senast genom engagemang inom IADA (the International Anti-Doping Arrangement). Regeringen gav i uppdrag att vara genomförande instans för detta avtal. Idrottens förmåga att komma till rätta med problemen med dopning är av helt avgörande betydelse för främst elitidrottens framtida tro- värdighet. Detta gäller såväl på nationell nivå som på det internationella planet. Regeringen sätter stort värde på idrottsrörelsens egna insatser mot dopning och är beredd att öka stödet till dessa bl.a. inom ramen för anslaget Stöd till idrotten. Regeringen avser vidare att tillsammans med idrottsrörelsen upprätta en handlingsplan för att motverka dopning inom idrotten. Dessutom av- ser regeringen att vidta behövliga åtgärder för att främja utvecklingen av ett ökat internationellt samarbete i kampen mot dopning inom idrotten såsom genom (). Idrotten är i många avseenden en spegling av samhället i övrigt. De förändringar av normer och attityder som sker påverkar även idrotten. förknippas idrottsverksamhet i hög grad med god moral och positiv normbildning genom begrepp som rent spel. I och med att idrotten tydligt tar avstånd från fusk i alla dess former blir det en viktig signal också till andra delar av samhället. Inom idrotten skapas många förebilder för främst barn och ungdomar. Supportervåld i samband med idrottsevene- mang har utgjort ett allvarligt hot mot idrottens trovärdighet och ställning som positiv familjeunderhållning. Även om proble- met i första hand berör ett fåtal föreningars elit- verksamhet kastar incidenter av detta slag en skugga över hela idrottsrörelsen. Det är en viktig uppgift för idrottsrörelsen att fortsätta det arbete som har lett till minskade ordningsstörningar i samband med idrott. Svensk idrott handlar i stor utsträckning om allas rätt att vara med. visar såväl ut- redningar som en rad erfarenheter att vi ännu inte uppnått att exempelvis flickor har lika stora möjligheter som pojkar att delta i organiserad idrottsverksamhet utifrån sina olika intressen och förutsättningar. Utan tvekan har idrotts- rörelsen gjort åtskilliga framsteg när det gäller strävan efter jämställdhet, inte minst tack vare ett eget offensivt program, men alltjämt är det en viktig trovärdighetsfråga att idrotten lyckas ta ytterligare ett antal steg mot jämställdhet, såväl i styrelserummen som i den praktiska vardagsverksamheten. Regeringen vill även understryka vikten av att idrotten kan ut- föras jämlikt. Detta innebär exempelvis att män- niskor med funktionshinder bör ges bästa möj- liga förutsättningar till motion och social samvaro. Idrotten är även en viktig resurs för integra- tion. Idrotten är till sin karaktär starkt interna- tionell och dessutom en vardaglig mötesplats för personer med olika etnisk och kulturell bak- grund. Idrotten är också unik i sin förmåga att underlätta kommunikation mellan människor som har erfarenhet av idrottsverksamhet i olika kulturer men inte lika enkelt behärskar varandras språk. Även på detta område har idrotten redan visat sig kunna bidra med positiva insatser och värden. Det är viktigt att detta fortsätter och ges goda möjligheter att utvecklas ytterligare. Under det svenska ordförandeskapet i EU första halv- kommer regeringen att anordna ett högnivåmöte för idrottsansvariga direktörer och ett utvidgat expertmöte om dopning. 7.5 Insatser 7.5.1 Statliga insatser inom politik- området Inom politikområdet stödjer staten idrotten ge- nom bidrag och lotterimedel. Vidare ges bidrag till kvinnoorganisationer, friluftsorganisationer och allmänna samlingslokaler. Regeringen avser att upp- dra åt en särskild utredare att kartlägga hur lag- stiftning inom olika områden specifikt påverkar de ideella föreningarna. Avsikten är att ge en samlad bild och bedömning av de rättsliga vill- koren för föreningarna. Ett utvecklingsarbete om gemensamma prin- ciper för statlig bidragsgivning till föreningar och folkrörelser avses inledas . Inom politikområdet har medel som anslogs av regeringen för statistikutveckling inom () kompletterats med medel från ett antal myndigheter. Detta har möjliggjort SCB:s del- tagande i ett internationellt projekt som syftar till att utveckla en gemensam standard för stati- stik över den sektor av samhället där folkrö- relserna och föreningslivet hör hemma. En arbetsgrupp för samråd kring frågor om folkrörelser och social ekonomi, med repre- sentanter för berörda departement, avses inrättas . Gruppen kommer även att ges till uppgift att organisera och följa vissa ge- mensamma insatser inom området. SCB genomför inom ramen för Undersökningarna om levnadsförhållanden () och med finansiering från en särskild kartläggning av svenskarnas engagemang i ideella och ekonomiska föreningar. redovisar i rapporten för ungdomsverksamhet att de flesta ungdomsföreningarna har tillgång till en lokal som är lämplig för verksamheten. I storstäderna är det dock bara hälften som har tillgång till lämplig lokal som vänte- tiden för att få lokal är lång. Genomsnittligt sex av tio ungdomsföreningar slipper att betala lokalhyra medan endast var tionde förening för ungdomar med invandrarbakgrund har hyresfria lokaler. av ung- domsföreningarna har sin verk- samhet i en allmän samlingslokal. En särskild utredare har sett över statsbidraget till kvinnoorganisationerna och överlämnades betänkandet Statligt stöd till kvin- noorganisationer och jämställdhet (SOU 2000:18) till regeringen. Utredarens förslag remissbehandlas och skall beredas vidare . Regeringen avser att åter- komma till i dessa frågor. Intill dess bedömer regeringen att fördelning av medlen för bör ske enligt nuvarande principer. har en arbetsgrupp inom genomfört en översyn av statens stöd till friluftsorganisationer. Arbetsgruppens förslag redovisas i betänkandet Statens stöd till friluftsliv och främjandeorganisationer (Ds 1999:78). Arbetsgruppen föreslår bland annat att statligt friluftsstöd i fortsättningen skall kunna utgå till ideella organisationer som bedriver eller främjar friluftsliv och i övrigt fyller de villkor som ställs. Det statliga stödet bör i första hand ges i form av organisationsbidrag. Organisatio- nerna skall själva lägga fast målen för sin verk- samhet. I de fall staten och organisationerna är överens om att viss verksamhet är särskilt ange- lägen att driva bör staten även kunna ge verk- samhetsbidrag. Arbetsgruppen föreslår vidare att bidrag också skall kunna utgå till samarbetsorgan bildat av sådana organisationer som kan komma i fråga för stöd. Bidragen till de berörda organisationerna föreslås fördelas av . Natur- vårdsverkets beslut i bidragsfrågor bör beredas av ett för ändamålet särskilt inrättat friluftsråd, med bl.a. företrädare för berörda myndigheter. Arbetsgruppen hänvisar vidare till budgetpro- positionen /94 där regeringen angav att friluftsorganisationernas lokala ungdomsverk- samhet är att jämställa med annan ungdomsverk- samhet på idrottens område. Av främst admi- nistrativa skäl valde dock regeringen att inkludera bidraget till lokal ungdomsverksamhet i organisationsbidraget. När sedan AB Svenska Spels värdeautomatspel infördes med syfte att överskottet främst skulle gå till det lokala föreningslivets barn- och ungdomsverksamhet så borde, enligt arbetsgruppens bedömning, även friluftsorgani- sationernas barn- och ungdomsverksamhet kunna avses med detta. Arbetsgruppen ser det som angeläget att friluftsorganisationer i detta sammanhang får samma ställning som idrotts- och ungdomsföreningar. Gruppen föreslår där- för att det föreslagna vinstdelningssystemet bör utformas så att även de friluftsorganisationer som är berättigade till stöd över anslaget Stöd till friluftsorganisationer kan få del av AB Svenska Spels totala överskott. Genom detta tillskott av medel bedömer arbetsgruppen att det inom ramen för anslaget Stöd till friluftsorganisationer kan skapas utrymme för att finansiera Natur- vårdsverkets merkostnader för administrationen av bidragsfördelningen samt ett särskilt organi- sationsbidrag till FRISAM. Förslagen från arbetsgruppen har remissbe- handlats . Frågorna bereds vidare inom . Fördelningen av medel för skall ske enligt nuvarande principer. Den nya Spel- och lotteriutredningen har i sitt slutbetänkande Föreningslivet på Spel- och lotte- rimarknaden (SOU 2000:9) föreslagit att över- skottet från värdeautomatspelet och kasinoverk- samheten hos AB tillförs folkrörelserna. Dessa medel bör kunna fördelas till fler ideella organisationer som t.ex. främ- jande- och friluftsorganisationer. Utredningens förslag remissbehandlas . Färre ungdomar deltar aktivt i frilufts- livet. Regeringen har därför, i sin skrivelse till med redovisning av fördelning av medel från Allmänna arvsfonden under budget- , angivit att man avser att ägna särskild uppmärksamhet åt projekt som skapar nya former för aktiviteter som når och engagerar de ungdomar som normalt inte deltar i frilufts- och främjandeverksamheten. Regeringen angav i den idrottspolitiska propo- sitionen (1998/99:107) att ett antal frågor av stor betydelse för idrottens trovärdighet har aktuali- serats . Frågor om bredd- och elitverksamhet, ideellt engagemang i relation till kommersiella intressen, dopning, etik och moral samt jämställdhet, jämlikhet och integration har avhandlats i framtidsseminarier som har arrangerat i samarbete med regeringen. Regeringen har 1999 och 2000 beslutat att till betala ut som ett bidrag till en talangsats- ning inom svensk idrott som sträcker sig . En förutsättning för att medlen betalas ut är att näringslivet ställer upp med ett bidrag av minst samma storlek. () har ansvaret för genomföran- det av satsningen. I idrottspropositionen uttalade regeringen vidare att inom EU bör verka för en större medvetenhet om idrottens sociala, kultu- rella och demokratiutvecklande betydelse. På re- geringens uppdrag har en arbetsgrupp inrättats med uppgift att bistå i frågor som kan bidra till att stärka idrottens sociala, kulturella och demokratiutvecklande betydelse inom EU-samarbetet. Regeringen har gett i uppdrag att göra en kartläggning av olika kamp- sporter och dess eventuella skadliga inverkan. kartläggning har därefter översänts till ett antal kampsportsorganisationer inom och utanför . För att få en allsidig belysning av frågor rörande olika kampsporter och kartläggningen har genomfört en hearing med bl.a. dessa organisationer. I idrottspropositionen angav regeringen att man övervägde att tillsammans med främst och Riksidrottsför- bundet bilda ett gemensamt råd som skulle verka för en rättvis fördelning av fritidsresurser. Rege- ringen har därefter gett i uppdrag att leda ett planerat treårigt projekt vars övergripande syfte skall vara att verka för en rättvis fördelning av samhällets samlade resurser för olika idrottsverksamheter såväl inom som utom den organiserade idrotten. medverkar vid idrottsledarutbildning inom invandrarorgani- sationerna. har och i samarbete med övriga nordiska länder genomfört två konferenser på temat idrott- integration-storstad. Konferenserna hade som främsta syfte att genom erfarenhetsutbyte och nätverksuppbyggnad öka engagemanget för integrationsfrågorna inom den nordiska idrotten. och samverkar vidare kring olika integrationsprojekt som engagerar distrikten och många föreningar. Vid ett möte, på initiativ från , med de kommuner som medverkar i regeringens storstadssatsning har idrottens möjligheter diskuterats att bryta den sociala, etniska och diskriminerande segregationen i storstäderna. Regeringen har beslutat om att höja kvaliteten och omfattningen av det natio- nella antidopningsarbetet. Genom ökade resurser garanteras en fortsatt verksamhet vid Dop- ningslaboratoriet och Dopningsjouren vid . Regeringen beslöt att avsätta medel ur Allmänna arvsfonden för utveckling och förnyelse av idrottsverksamhet främst på lokal nivå. Satsningen vänder sig till förenings- livets idrottsverksamhet för barn, ungdomar och funktionshindrade. Regeringens avsikt är att ge- nomföra satsningen under tre projektår. 7.5.2 Insatser utanför politikområdet Ett stort antal statliga myndigheter samt några samarbetsorganisationer som tilldelats vissa myndighetsfunktioner delar ut bidrag till före- ningar och folkrörelser. En typ av bidrag, i regel kallad organisationsbidrag, syftar till att under- lätta för föreningar och folkrörelser att fungera just som sådana och främjar därmed målen inom folkrörelsepolitiken. En annan typ är renodlade projektbidrag, som används som instrument för att främja mål inom andra politikområden. Mel- lan dessa båda renodlade former finns bidrag som kan sägas främja mål både inom folkrö- relsepolitiken och inom andra politikområden. Kommunerna är viktiga som finansiärer av verksamhet i föreningar och folkrörelser. Bidrag och transfereringar samt betalning för köpta tjänster till föreningar och stiftelser omfattade 1999 enligt uppgifter från SCB 3,6 respektive . Ett betydande stöd ges också genom kommunernas lokalsubventioner, vars värde Statskontoret uppskattade till . Vid Svenska 2000 har beslut fattats om ett stöd till idrotten i form av ett bidrag på . Vid samma tillfälle fattades beslut om att av överskottet från det värdeautomatspel som AB har koncession på att driva be- talas ut till idrottsrörelsens lokala barn- och ung- domsverksamhet via och till ungdomsorganisationerna via . Totalt har av överskottet från värdeautomatspelet betalats ut till det lokala föreningslivets barn och ungdomsverksamhet. En reform som påverkar den ideella sektorns storlek och struktur är omvandlingen av relatio- nerna mellan och staten. /2000 kan ställ- ning närmast liknas vid en självständig folkrö- relse. Den nya associationsformen registrerat trossamfund är en form av ideell förening. Inom utbildningspolitiken avsätts för folkbildningsverk- samhet i folkhögskolor och studieförbund. Inom arbetsmarknads-, närings- och regional- politiken görs insatser bl.a. i samband med som har en inriktning mot att ut- veckla social ekonomi. I programmet för det nya mål 3 inom Europeiska socialfonden har nya möjligheter för lokal social ekonomi skapats inom ramen för så kallad lokal utveckling. Inom näringspolitiken fördelas statsbidrag till kost- nadsfri information och rådgivning om kooperativt företagande. och genomförde i sam- arbete med Föreningen i en särskild informationssatsning om den kooperativa företagsformen under namnet Starta eget tillsammans. Ett viktigt exempel på andra insatser är att cirka tjugofem ideella organisationer bildade för ledar- skaps- och organisationsutveckling. Ett annat exempel är projektet som drivs i samverkan mellan Svenska Kommunför- bundet, Forum för frivilligt socialt arbete, och Svenska Röda Korset.