prop · GO03101d2 · 2001-04-17 00:00:00 — Detta avser exempelvis avgifter för tillstånd till typbesiktning av fordon och för linjetrafik, prov för taxiförarlegitimation och för yrkeskompetens för förare av buss eller lastbil samt avgifter för förarprov, körkort och vid trafikskolor. Avgift tas även ut för finansiering av bilregistret, vilken debiteras i samband med uppbörd av fordonsskatt. redovisar avgiftsintäkter vid patent-, bolags- och varumärkesregistreringar. offentligrättsliga avgifter omfattar banavgifter för trafik på statens spåranläggningar. tar t.ex. ut avgift vid beviljning av studiestöd och återbetalning av studielån. Affärsverkens verksamhet har klassificerats som offentligrättslig enligt följande. infrastrukturintäkter har hänförts till offentligrättsliga avgifter och omfattar bl.a. landningsavgifter och passageraravgifter. intäkter omfattar främst farleds- och lotsavgifter. säljer överföringskapacitet för transport av elektricitet via stamnätet och utlandsförbindelserna. Totalt redovisar omkring 100 myndigheter offentligrättsliga. De avgiftsintäkter som hänförts till uppdragsverksamhet ökade . Drygt 200 myndigheter bedriver avgiftsbelagd uppdragsverksamhet. uppdragsverksamhet omfattar projekteringsverksamhet, anläggnings-, underhålls- och driftproduktion samt färjeverksamhet. Dessutom ingår trafikrelaterad informationsförsörjning, utbildningsverksamhet och annan upp- 2000/01:101 Bilaga 3 tillhandahåller också informationsuttag från bilregistret mot avgift. stödjer svensk exportindustri genom att erbjuda företagen garantier som bland annat skyddar mot risken att göra kundförluster utomlands. Premieintäkterna (avgifterna) skall täcka garantitagarnas eventuella framtida kundförluster. Garantin är frivillig för företagen och premiens storlek fastställs på marknadsmässiga grunder. med de allmänna försäkringskassorna erhåller ersättning för administration av ålderspension/ATP m.m. uppdragsverksamhet omfattar drift- och underhållstjänster samt nybyggnad av järnvägsanläggningar. Vidare bedrivs konsultverksamhet avseende projektering, byggstyrning av järnvägsanläggningar, tekniska tjänster för underhåll och investeringar, rådgivning m.m. hyr även ut data- och teleförbindelser till externa kunder samt förmedlar elförsäljning. svarar bl.a. för att de som behöver vård vid särskilt ungdomshem enligt lagen om vård av missbrukare bereds vård. Den del av verksamhetens kostnader som inte täcks av myndighetens ramanslag skall finansieras med avgifter från kommuner. Intäkterna i uppdragsverksamhet består bl.a. av avgifter vid bilparkeringar på affärsverkets flygplatser, uthyrning av lokaler och avgifter från s.k. ground handling, vilket inkluderar ramp- och expeditionstjänster, biljettkontor, flygplansstädning och flygplanstankning. intäkter från uppdragsverksamhet härrör bl.a. från försäljning av sjökort, sjömätning och från konsultuppdrag inom affärsverkets kompetensområde. Statens järnvägars intäkter består i huvudsak av avgifter för transporter av människor och gods. Övriga myndigheter som har stora intäkter från uppdragsverksamhet är t.ex. . Avgifter tas ut vid försäljning av landskaps- och fastighetsinformation samt genom att tillhandahålla lantmäteriservice på uppdragsbasis. Bland gruppen övriga finns också många universitet och högskolor som erhåller intäkter genom att bedriva uppdragsutbildning och uppdragsforskning. De andra ersättningar som redovisas av Ar- betsmarknadsverket omfattar huvudsakligen fi- 2000/01:101 Bilaga 3 nansieringsavgift från arbetslöshetskassor. Av- giften syftar till att finansiera utbetalda arbetslöshetsersättningar och för finansiering av ett för kassorna gemensamt utjämningsbidrag. redovisade andra ersättningar består bl.a. av vägavgifter. Dessa infördes och gäller för trafik med lastbilar och lastbilsekipage som har totalvikt på . För svenskregistrerade lastbilar gäller vägavgift på hela vägnätet och avgiften tas ut i taget. reduceras fordonsskatten för berörda lastbilar. För utländska fordon betalas vägavgift för färd på motorvägar samt på vissa europavägar som inte är motorvägar. () intäkter omfattar främst s.k. återvinningar. Dessa utgör ersättningar som EKN drivit in från gäldenärer eller gäldenärsländer som fallerat med betalningar till exportföretagen. I posten Övriga ingår bl.a. avgifter från kärnkraftsindustrin som betalas till . Avgifterna betalas för att finansiera omhändertagandet av använt kärnbränsle och annat radioaktivt avfall. Struktur- och regionalstöd från Länsstyrelserna, bidrag från , bidrag till transeuropeiska , bidrag från fiskefonden , bidrag till transeuropeiska Övriga EU-bidrag bl.a. till länsstyrelser - assistansersättning från kommuner Bidrag till universitet och högskolor Bidrag till övriga myndigheter Intäkter av bidrag är intäkter som inte är relaterade till utförda prestationer. Intäkter av bidrag har minskat med jämfört med föregående år. Förändringen beror i huvudsak på att AP- fonderna inte lämnat något nettobidrag till finansieringen av utbetalda ålderspensioner. understeg löpande inbetalda socialavgifter m.m. till ATP-systemet de utbetalda pensionerna. Återstoden finansierades från AP- fonderna, vilket redovisades som en bidragsintäkt. har avgifterna överstigit utbetalda pensioner och ett netto överförts till AP- fonderna, vilket redovisas som transferering (se not 4). EU-bidragen till har minskat med på grund av att regeringen beslutat att arealersättning skall utbetalas . redovisar bidragen från EU som intäkter i samband med att bidrag betalas ut till den slutliga bidragsmottagaren. Den redovisning av bidrag från EU som redovisas i statsbudgeten, 2000, är kassamässiga inkomster på inkomsttitel grupp 6 Bidrag från EU. Transfereringar: Lämnade bidrag m.m. Ersättning vid ålderdom, pensioner Ersättning vid sjukdom och handikapp Bidrag via Styrelsen för internationellt Summa bistånd och invandring Generella bidrag och utjämnings- bidrag till kommuner och landsting Nedskrivning av fordran i Studiestöd, inklusive av- och avgift till EU m.m. Bidrag till näringslivet m.m. via Bidrag till investeringar i infrastruktur Bidrag till enskilda och kommunala Transfereringar utgörs av medel som staten via myndigheterna, främst i form av bidragsutbetalningar, förmedlar till olika mottagare. I huvudsak görs transfereringarna från statsbudgeten. Transfereringarna kännetecknas av att staten inte erhåller någon direkt motprestation. Många transfereringar är dock förknippade med någon form av villkor. Ett exempel är utbildningsbidrag, där kravet är att mottagaren genomgår någon form av utbildning. Transfereringarna är därmed mer än enbart egentliga bidrag. Även pensioner och vissa andra omfördelningstransaktioner redovisas som transfereringar. De totala kostnaderna för transfereringar i form av lämnade bidrag m.m. har ökat med . Kostnaderna för socialförsäkring ökade med , medan kostnaderna för arbetsmarknad minskade med . 2000/01:101 Bilaga 3 Dessutom finns förskjutningar mellan de olika typerna av transfereringar. Med socialförsäkring avses avgränsning av begreppet vilket innebär att utöver ålderspensionssystemet ingår bl.a. stöd till barnfamiljer, sjukpenning, förtidspensioner, visst handikappstöd samt bidrag till landstingen för främst läkemedelsförmånen. De största ökningarna inom området socialförsäkring gäller sjukförsäkringen och läkemedelsförmånen. Kostnaderna för sjukpenning ökade med eller . Detta kan inte förklaras av enstaka orsaker, utan beror av en mängd samverkande faktorer. De långa sjukfallen har blivit fler, vilket lett till att antalet ersatta dagar ökat. Antalet pågående sjukfall som varat minst ökade kraftigt . Dessutom har medelsjukpenningen hos mottagarna av sjukpenning ökat mer än den allmänna löneutvecklingen. Kostnaderna för läkemedelsförmånen har stigit med p.g.a. ökad efterfrågan på läkemedel i kombination med ökat utbud av nya dyrare läkemedel. är dock hänförligt till slutreglering av statsbidrag till landstingen. Kostnaden för ålderspensionerna har ökat med , vilket beror på att antalet ATP-pensionärer och den genomsnittliga pensionspoängen ökar. Stödet till barnfamiljer ökade på grund av att kostnaderna för barnbidrag har ökat med . Detta som följd av att barnbidragen höjts . För området arbetsmarknad har arbetslöshetsersättning och arbetsmarknadspolitiska åtgärder minskat kraftigt som följd av minskad arbetslöshet. Inom arbetsmarknadsprogram är det främst kostnaden för arbetsmarknadsutbildning som minskat med . Inom området bistånd och invandring har biståndet via ökat med . Ökad verksamhet inom infrastrukturområdet orsakad av satsningar på återuppbyggnad efter katastrofer och krig har varit den största posten. Bidragen till FN:s ekonomiska och sociala verksamhet samt multilaterala utvecklingsbanker har också ökat med . Under rubriken övrigt redovisar en kostnad på för nedskrivning av statens fordran till följd av underskott i det s.k. kommunkontosystemet för mervärdesskatt enligt regeringsbeslut. 2000/01:101 Bilaga 3 ringar till premiepensionssystemet minskade med som effekt av dels förändrade regler om vilka andelar av inbetalda socialavgifter som förs till premiepensionssystemet, dels på grund av en engångseffekt 1999 när pensionsrätter i det nya ålderspensionssystemet fastställdes . Överföring till AP-fonderna avser mellanskillnaden mellan de socialavgifter och allmänna pensionsavgifter som inbetalats till staten och överförts till AP-fonderna, och de medel som rekvirerats från fonderna för utbetalning av pensioner. Fram understeg de inbetalda avgifterna utbetalningarna av pensioner, och mellanskillnaden redovisades då som ett bidrag från AP-fonderna (se not 3). Som följd av att ålderspensionsavgiften som förs till AP-fonderna höjdes 2000, överstiger avgifterna de löpande utbetalningarna av pensioner, och mellanskillnaden redovisas som en transferering till AP-fonderna. Jordbruksstödet minskade främst beroende på att arealbidrag som tidigare utbetalades i slutet av respektive år, efter regeringens beslut avseende 2000 utbetalades först . Räntebidragen från har minskat med . bidrag till investeringar i infrastruktur ökade med vilket främst fördelas mellan bidrag till drift och byggande av enskilda vägar, och bidrag inom ramen för de s.k. storstadsöverenskommelserna om utbyggnad av vägar och trafikanläggningar i , och . Posten Övrigt som uppgår till nära är summan av ett stort antal övriga bidrag som betalas ut av bl.a. , länsstyrelserna, , , Rymdstyrelsen och Rikstrafiken. Avsättning till / upplösning av fonder Huvuddelen av förändringen av posten Avsättning till/upplösning av fonder avser medel för kompetenssparande som reserverats av enligt regeringens beslut. Vilka myndigheter som redovisar olika fonder framgår i övrigt av not 40. Summa lönekostnader efter eliminering av Eliminering av premieintäkt för statliga Statens kostnader för personal ökade med . Lönekostnader inklusive lagstadgade arbetsgivaravgifter ökade med . Lagstadgade arbetsgivaravgifter uppgår till cirka 33 pro- 2000/01:101 Bilaga 3 cent av lönesumman, men påverkas även av åldersfördelningen hos personalen vid respektive myndighet. Myndigheternas inbetalda arbetsgivaravgifter, löneskatter m.m. är statsinterna transaktioner och således inga kostnader för staten och har därför eliminerats. ökade lönekostnader förklaras av att kostnader för har redovisats som övriga personalkostnader. Statens pensionskostnader utgörs av för avtalsförsäkringar, pensionskostnader inklusive Kåpan (kompletterande ålderspension inom staten) m.m. för avtalsförsäkringar betalas till och elimineras. Dessa är till skillnad beräknade att täcka årets faktiska kostnader för upparbetad pensionsrätt och är därför betydligt större. Ökningen förklaras av att de försäkringstekniska riktlinjerna har ändrats, bl.a. har ränteantagandet sänkts. Försvarsmakten har ökat sina avsättningar dels med hänsyn till kommande förtidspensioneringar, dels med anledning av förändringarna i de försäkringstekniska riktlinjerna. Erbjudan om förtida pension är en åtgärd då Försvarsmakten skall reducera sin personalstyrka. Avsättningen görs innan den verkliga pensioneringen. Den stora förändringen hos med de allmänna försäkringskassorna beror på en ny framtidsbedömning vad gäller den räntesats som skall användas vid beräkning av försäkringskassornas personalpensionsskuld. Övriga personalkostnader utgörs av kostnader för personalutbildning, traktamenten m.m. Dessa kostnader har minskat något. Antalet anställda inom staten , enligt avgränsning i kapitel 4 och bilaga 4, var 235 500 personer, vilket kan jämföras med 240 400 året innan, vilket innebär en minskning med 4 900 personer eller . 2000/01:101 Bilaga 3 Källa: SCB Statistiska meddelanden AM 17 . SCB:s månadsstatistik, tjänstlediga ingår inte. Omräknat till årsarbetskrafter var antalet anställda 210 500, vilket är en minskning med 2 . Försvarsmakten har minskat med 1 100 heltids yrkesofficerare och med 500 heltids tillsvidareanställda civila, som antalet tidsbegränsat anställda ökat. Inom arbetsmarknadsområdet har en minskning skett med ca 1 000 heltidspersoner och inom har minskningen varit 1 200 heltidspersoner. Ökningen av anställda inom staten har till stor del skett inom område. Ökningen där är 800 heltidspersoner. Även inom utbildningsområdet har det skett en ökning, med 600 heltidspersoner. Elimineringarna utgörs av myndigheternas lokalkostnader som betalas till och . Övriga driftkostnader - varor 2000/01:101 Bilaga 3 med de allmänna försäkringskassorna Summa Aktivering utveckling av anläggningstillgångar i egen regi , övrig drift varor och tjänster Summa , övrig drift varor Övriga driftkostnader - reparationer, diverse m.m. Summa Övriga driftkostnader - reparationer, diverse m.m. Aktivering utveckling av anläggningstillgångar i egen regi Övriga driftkostnader består till största delen av förvaltningskostnader. Elimineringarna avser köp av varor och tjänster mellan myndigheterna. Som övriga driftkostnader avseende tjänster redovisas förändring i avsättningar för försäkringstekniskt beräknad risk i engagemang. Dessa kostnader har uppgått till . Produktionen av nya garantier vid steg med . minskade köp av tjänster förklaras av minskat byggande av bananläggningar och ökade köp av varor främst vad avser telemateriel. Frånsett dessa förändringar har inga större förändringar skett avseende kostnader för tjänster, varor eller reparationer m.m. på totalnivå. Däremot har och aktiverat betydligt mindre än föregående år för investering i anläggningstillgångar i egen regi. Aktiveringen innebär att kostnaden för investeringar i främst järnvägsanläggningar och väganläggningar inte redovisas i resultaträkningen, utan tas upp som investering i balansräkningen. Minskningen hänförs till minskad investeringsvolym 2000. 2000/01:101 Bilaga 3 Förändringen av avskrivningar mellan åren uppgår till . står för av denna ökning, vilken avser avskrivningar i järnvägsanläggningar. Bl.a. har tagits i bruk i vilken omfattande investeringar gjorts. avskrivningar har ökat med mellan åren, vilket beror på att pågående nyanläggningar tagits i bruk och avskrivning därmed har påbörjats. Försvarsmaktens avskrivningar avser främst beredskapsinventarier. har i princip avyttrat samtliga transportmedel och en stor del av sina maskiner och inventarier inför bolagiseringen. Av- skrivningar har dock gjorts på underlaget före försäljningen eftersom transportmedel m.m. innehafts . avskrivningar avser främst byggnader och fältanläggningar. Resultat av andelar i dotterföretag och intresseföretag Resultat från andelar i dotterföretag (tidigare AMU-gruppen) Summa resultat från andelar i Resultat från andelar i intresseföretag Summa resultat från andelar i Resultat från andelar i dotter- och intresseföretag totalt Resultat från andelar i Resultat från andelar i Resultat från andelar i dotterföretaget har minskat med på grund av att 1999 redovisade realisationsvinsten från försäljningen av aktier i . redovisade ett negativt resultat på ca . har Nordiska investeringsbanken invärderats som ett intresseföretag. redovisades detta innehav som Andra långfristiga värdepapper. har innehavet i sålts. Finansiella intäkter för förvaltning av statsskulden Ränteintäkter avseende upplåning i Ränteintäkter avseende upplåning i Överkurs vid emissioner (netto) Orealiserade valutavinster (netto) Realiserade valutavinster (netto) Summa finansiella intäkter för Summa övriga finansiella intäkter Finansiella intäkter för förvaltning av statsskulden innefattar även intäkter från skuldskötselåtgärder. Av finansiella intäkter utgör försäljningen av aktier i . Större delen av finansiella intäkter förklaras av redovisning av reavinster på värdepapper med från omläggning av fondförvaltningens aktieinnehav. 2000/01:101 Bilaga 3 Finansiella kostnader för förvaltning av statsskulden upplåning i utländsk valuta Underkurs vid emissioner (netto) Realiserade kursförluster (netto) Orealiserade valutaförluster (netto) Summa kostnader för förvaltning Finansiella kostnader för förvaltning av statsskulden innefattar även kostnader för skuldskötselåtgärder. Orealiserade valutaförändringar påverkar främst värdet av skuldskötselinstrumenten och den redovisade statsskulden i utländsk valuta. De orealiserade valutaförlusterna har uppkommit vid omvärderingen av skulder och fordringar i utländsk valuta. Utöver statsskulden och skuldskötselinstrument har fordringar och skulder omvärderats. finansiella kostnader består till stor del av valutakursförluster som ökat 2000. redovisar kursförluster på värdepapper med och nedskrivning av aktier med . med de allmänna försäkringskassorna redovisar kursdifferenser vid försäljning av värdepapper. 2000/01:101 Bilaga 3 redovisar bl.a. kostnader för räntesäkringsinstrument på och leasingkostnader på . Föregående år uppgick dessa poster till 259 miljoner respektive . Noter till balansräkningen (13-52) Balanserade utgifter för forskning och utveckling balanserade utgifter avser utveckling av IT-stöd för det nya pensionssystemet. balanserade utgifter avser utveckling av datorsystem. Bl.a. har utveckling av en teknisk plattform gemensam för hela polisväsendet bedrivits. Totalförsvarets pliktverks balanserade utgifter utgörs i huvudsak av utveckling av informationssystem. Centrala post utgörs av aktiverade utgifter för utvecklandet av ett verksamhetssystem. Rättigheter och andra immateriella anläggningstillgångar rättigheter avser licenser och liknande för programvaror. Svenska kraftnäts post avser markrättigheter i form av servitut och ledningsrätter. Förskott avseende immateriella anläggningstillgångar redovisar investeringar i statliga väganläggningar. Redovisade belopp är nettovärden efter avskrivning och avskrivningstiden är . Det svenska vägnätet omfattar allmänna vägar varav är statliga vägar. Förutom de allmänna vägarna finns enskilda vägar med statsbidrag samt ett stort antal vägar utan statsbidrag. har mellan och , inklusive motorvägsanslutningen på svenska sidan, invigts. Andra exempel på större investeringsprojekt som avslutats och öppnats för trafik är E18/E20 , E22 Söderåkra- Hossmo, E6 och E6 Sunningeleden med . redovisar investeringar i järnvägsanläggningar som tillgång i balansräkningen. An- skaffningskostnad för mark för järnvägsändamål ingår också i redovisat värde för järnvägsanläggningen. Avskrivningstiden för järnvägsanläggningar är . 2000/01:101 Bilaga 3 Exempel på större investeringsprojekt är med järnväg mellan och som har öppnats för tågtrafik, en ny sträckning på Ostkustbanan mellan och samt från till som har öppnats för fjärrtågtrafik. Byggnader, mark och annan fast egendom förvaltar för statens räkning det fastighetsbestånd som regeringen bestämmer. Större delen av fastigheterna tillhör det nationella kulturarvet. Exempel på fastigheter är de kungliga slotten, ett trettiotal fästningar, nationalteatrarna, museerna, regeringens byggnader, landshövdingarnas residens och ambassadbyggnader i utlandet. De markegendomar som redovisas av består till stora delar av markområden väster om odlingsgränsen i och samt renbetesfjällen i . I mellersta och förvaltas främst ett antal kungsgårdar som av kulturella skäl ägs av staten. förvaltar fastigheter avsedda för försvarsändamål. redovisar främst nationalparker och naturreservat. Dessa är dock ofta upptagna till ett lågt . 2000/01:101 Bilaga 3 Av ökningen på svarar för . Värdet på deras fastigheter har skrivits upp med , som värdet på andra delar i posten skrivits ner. Förbättringsutgifter på annans fastighet Förbättringsutgifter på annans fastighet avser sådana utgifter som myndigheten har haft för att anpassa hyrda lokaler till den egna verksamheten, exempelvis om- och tillbyggnationer, kabeldragningar för nätverk och larmanordningar. Maskiner, inventarier, installationer m.m. Datorer med kringutrustning, möbler, maskiner, bilar och andra transportmedel är exempel på tillgångar som redovisas under denna post. Även tillgångar som innehas genom finansiell leasing ingår. Posten maskiner, inventarier, installationer m.m. har minskat med . Denna minskning beror till största delen på att inför bolagiseringen har överlåtit transportmedel, inklusive dem som innehas genom finansiell leasing, till bolag inom . Se även not 9 och not 25. Den stora förändringen hos beror på att omfattande investeringsarbeten färdigställts avseende . Exempel på pågående nyanläggningar är , Kust till kustbanan och Norra stambanan. slutförde ett stort projekt när Öresundsförbindelsen invigdes. Vidare har andra stora projekt öppnats för trafik på /20, E22 och E6. byggs i och i . pågående nyanläggningar avser beställningar på krigsmateriel från Försvarsmakten. Merparten av är byggnader som inte åsatts något taxeringsvärde. Anläggningarna har till en liten del finansierats med investeringsbidrag från Flygvapnet, kommuner m.fl. Svenska kraftnäts ökning förklaras av en utbyggnad av ledningssträckan i . Resten avser i huvudsak utbyggnad av optofibernätet. 2000/01:101 Bilaga 3 Båda typerna redovisas dock som anläggningstillgångar. Beredskapsinventarierna uppgår till . Exempel på sådana är flygplan, fartyg och stridsvagnar. Beredskapsvaror som t.ex. ammunition och drivmedel uppgår till . Förskott avseende materiella anläggningstillgångar tjänst och varningsmateriel m.m. metall, verkstads- och kemiska Beredskapstillgångar avser tillgångar både för civil- och militär beredskap. har Försvarsmakten invärderat sina beredskapstillgångar och posten omfattar därför främst tillgångar för militär beredskap. Tillgångar för civil beredskap kan omfatta t.ex. livsmedel, läkemedel, fordon samt medicinsk utrustning. Nästan hela förändringen av posten förklaras av Försvarsmaktens ökning. Nyanskaffningar av militära beredskapstillgångar uppgick till ca , medan avskrivningarna uppgick till (se not 9). Försvarsmakten delar in sina beredskapstillgångar i dels beredskapsinventarier, dels beredskaps- Andelar i dotter- och intresseföretag (tidigare AMU-gruppen) 2000/01:101 Bilaga 3 (i likvidation) Andelar i dotterföretag har minskat med . Den största förändringen avser Förvaltningsaktiebolaget , som minskat med på grund av att den redovisade försäljningen av aktier i gjorts likvid, dvs. utbetalats till staten. ökade med på grund av nyemission i samband med utförsäljning av av statens andel. avses företag där statens ägarandel överstiger . Nordiska investeringsbanken (NIB) Andelar i intresseföretag har ökat med ca främst på grund av att Nordiska investeringsbanken invärderats som intresseföretag enligt kapitalandelsmetoden. redovisades detta innehav som Andra långfristiga värdepappersinnehav (se not 25). har innehavet i sålts. avses företag där statens ägarandel uppgår till högst . Andelar i dotter- och intresseföretag totalt Summa andelar i dotterföretag Summa andelar i intresseföretag Förutom de ovan nämnda förändringarna är postens totala förändring en följd av förändringar i bolagens justerade egna kapital, utbetalda utdelningar samt förvärv och avyttringar. Allmänna arvsfonden, andelar i