prop · GP031d23 · 2001-09-20 00:00:00 — Av samtliga GSM-kunder är kon- tantkortskunder, en ökning . Den mycket kraftiga tillväxttakten vad gäller antalet kontantkort har därmed avtagit. Diagram 12.3 Antal abonnemang och kontantkort för mobila teletjänster 1994-2000 Diagrammet visar att antalet abonnemang kraftigt stigit och att andelen kontantkort ökat. Det finns fortfarande endast tre operatörer med egna mobilnät: , /Tele2 och Europolitan. hade vid det senaste årsskiftet en marknadsandel avseende marknadsomsättning på , /Tele2 och Europolitan . Diagram 12.4 Utveckling marknadsandelar (procent) mobiltelefoni 1994-2000 Diagrammet visar att Telias marknadsandel avseende antal abonnemang sjunkit från (NMT, GSM) till (NMT, GSM).) PTS konstaterar att en relativt tydlig attitydförändring skett . Nätägarna förefaller vara mer öppna för att acceptera andra tjänstetillhandahållare i sina nät. Så erbjuder t.ex. , AB, , HemEl, Dial nSmile AB samt tjänster. Det finns dessutom tre företag som erbjuder mobil kommunikation mellan maskiner. Regeringen menar att en bidragande orsak till denna attitydförändring kan vara den ändring i telelagen som trädde i kraft och som kräver att innehavare av mobila telenät säljer överkapacitet i näten till företag som efterfrågar detta. PTS har påbörjat en utredning för att utarbeta definitioner på begreppet tillgänglig nätkapacitet och ta fram metoder för mätning av denna. Utredningen beräknas slutföras då PTS också kommer att presentera en utredning om hur inträdet av nya tjänstetillhandahållare har och kan komma att påverka konkurrensen och utvecklingsförhållanden på mobilmarknaden. Vad gäller prisutvecklingen så finns det tecken på sjunkande priser vilket regeringen anser är glädjande. På mobilmarknaden finns det dock många olika abonnemangsformer och det är svårt att göra prisjämförelser. Emellertid kan man konstatera att den genomsnittliga intäkten per abonnent har sjunkit som det är rimligt att anta att den genomsnittliga förbrukningen av antalet trafikminuter ökat. Diagram 12.5 Genomsnittlig intäkt (kr) per GSM-kund 1995-2000 Bilden visar att den genomsnittliga intäkten per abonnent sjunkit från 1995 till 2000. skedde också en mycket kraftig ökning av användningen av SMS. Ungefär 494 miljoner SMS sändes från mobiltelefoner vilket kan jämföras med 141 miljoner . Priset sjönk men PTS bedömer att priset är allt för högt. SMS stod för av den to- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 tala omsättningen för mobila teletjänster . Ett viktigt steg mot att kunna erbjuda mobila datatjänster är införandet av GPRS, . Med denna teknik kan operatörerna uppdatera GSM-näten och möjliggöra en högre överföringskapacitet (upp till 115 kbp/s). I GSM-näten är överföringskapaciteten upp till 14,4 kbp/s. Samtliga tre mobiloperatörer har uppgraderat sina nät men endast Europolitan erbjuder sina kunder tjänster. En orsak till detta är att tillgången till terminaler som kan hantera GPRS är begränsad. GPRS betraktas i allmänhet som ett steg på vägen mot UMTS. Antalet operatörer som tillhandahåller nätkapacitet på marknaden har ökat . fanns ca 120 företag som var anmälda eller hade tillstånd (8 stycken) att tillhandahålla nätkapacitet. I begreppet inbegrips allt från oförädlad nätkapacitet till hyrda förbindelser avsedda för slutanvändare. Det är inte helt enkelt att värdera marknaden eftersom försäljning sker i flera led och beräkningsmetoden leder till att viss dubbelräkning sker. är den största nätoperatören och har en marknadsandel för nätkapacitet på . (5,) utgörs av försäljning av hyrda förbindelser. Resten utgörs av svart fiber och annan oförädlad nätkapacitet. Hyrda förbindelser säljs både till andra teleoperatörer och till slutanvändare. Marknaden för hyrda förbindelser direkt till slutanvändaren motsvarar ca och den del som går till teleoperatörer motsvarar . PTS skall enligt sin instruktion redovisa arten och omfattningen av de klagomål från allmänheten som framförts till teleoperatörer och till myndigheten. I egenskap av sektorsmyndighet får PTS ta emot klagomål från allmänheten. PTS har emellertid inte något uttalat uppdrag att hantera allmänhetens klagomål. Klagomålen kan dock vara av principiell natur och då kan PTS agera inom ramen för sin tillsyn. Vidare utgör klagomålen en viktig informationskälla för myndigheten. Många klagomål faller dock utanför ramen och i sådana fall hänvisas till respektive operatör, den kommunala konsumentvägledaren eller till annan instans som berörs av frågan. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 principfrågor om abonnemangsvillkor, marknadsföring m.m. hänvisas till . tvister hänvisas till () eller till allmän domstol. skedde en markant ökning av klagomålen och ökade antalet med . Totalt inkom 230 skriftliga klagomål till myndigheten, ett tiotal gällde mobiltelefoni, övriga fast telefoni. Av naturliga skäl riktas flest klagomål mot . Olika faktorer har enligt PTS bedömning sannolikt påverkat det ökade antalet klagomål: förvalsreformen, PTS ökade exponering i media samt telesektorns generellt sett ökade betydelse. Den största andelen klagomål rör förval. Många abonnenter anser att de blivit anslutna till en förvalsoperatör mot sin vilja. har tagit emot ungefär 490 skriftliga anmälningar. Anmälningarna rör bl.a. bristande eller felaktig information i marknadsföring, tvister om fakturor och ifrågasatta avtalsvillkor. har också haft fortsatt översyn av avtalsvillkor för mobiltelefonabonnemang. Verket vann en dom i mot om att avtalsvillkoret Abonnenten äger inte rätt till återbetalning av periodisk avgift i vissa allmänna abonnemangsvillkor är ett oskäligt villkor. Domen har medfört att både och Europolitan har beslutat att återbetala de inbetalda potterna till abonnenterna när avtalen upphör. har haft 153 ärenden som rör köp av mobiltelefoner och 109 ärenden som rör köp av mobilteletjänster, t.ex. abonnemang. PTS redovisar också arten och omfattningen av de klagomål som inkommer till teleoperatörerna. har PTS valt att inhämta information från , Tele2 och Europolitan. Knappt 2 400 klagomål har inkommit till dessa tre operatörer från hushållskunder. Ungefär 1 000 av dessa rör fakturaärenden. PTS konstaterar att det är svårt att dra några slutsatser av antalet klagomål, bl.a. beroende på att operatörerna definierar klagomålen på olika sätt. PTS menar att det är viktigt att fortsätta att utveckla myndighetens arbete med att hantera klagomål. pekade i sitt betänkande (bet 1999:2000:TU9) särskilt på betydelsen av att den fortsatta utbyggnaden av IT-infrastrukturen följs upp och redovisas för . Det gällde såväl hur snabbt utbyggnaden sker som kostnaderna för denna. En sådan redovisning skulle lämpligen kunna ske i budgetpropositionen enligt utskottet. Nedan följer en redovisning av vad som skett inom området. Den ändring som skett av ledningsrättslagen har enligt uppgift från en av de större elnätsägarna betydligt underlättat utbyggnadsarbetet. Stöden till kommunerna har trätt i kraft. har fått i uppdrag att följa utvecklingen och användningen av stöden. Två kommuner hade fram lämnat in bidragsansökningar till en länsstyrelse. En skattning tyder på att det kommun- och kommunbolagsägda nätet uppgår till . Detta innebär en ökning med . Enligt en redovisning från ett forskningsprojekt vid om bredbandsutbyggnaden finns olika tendenser varav i huvudsak två är av intresse. Det ena är att kommuner med glesbygdsstöd och tillgång till EU- strukturfondsstöd kan använda sådana stöd som offentlig motfinansiering för att nyttja infrastrukturbidragen. Kommuner som inte har andra stöd har därmed mindre gynnsamma förutsättningar. Den andra tendensen är att det i många kommuner råder ett vänta och se läge mellan dem som bygger infrastruktur och tjänsteleverantörerna. Båda parter avvaktar vem som skall betala. har påbörjat sin utbyggnad. Om man räknar de kommuner som nås av , regionnätägare, STO- KAB och , nåddes , eller 159 kommunhuvudorter. Detta motsvarar av invånarna i landets kommunhuvudorter. Skattereduktionen avser 2001 och 2002 vilket innebär att ansökningar inte lämnas förrän vid taxeringen 2002. Någon redovisning om utfallet kan därför inte lämnas . Den skyldighet att ge tillträde till accessnätet som träde i kraft vid årskiftet (LLUB) har gett ett begränsat resultat. Endast i ett fåtal fall har tillträde enligt förordningen beviljats. Enligt använde av den svenska befolkningen i åldrarna Internet . Av dessa hade besökt en shoppingwebbplats. tiskt handlade på Internet var 509 000 personer vilket är en ökning med 42 000 personer jämfört med . ligger tillsammans med i frontlinjen vad gäller beställning av varor och tjänster via Internet. av den svenska befolkningen hade beställt varor och tjänster via Internet vilket kan jämföras i hela . Musik, böcker och programvaror tycks fortfarande vara de varugrupper som är de mest köpta via Internet av svenskarna. Det är betydligt fler män än kvinnor som gör sina inköp på nätet. Skillnaden är särskilt stor när det gäller inköp av CD-skivor, av männen mot av kvinnorna. Även när det gäller beställning av mat och dagligvaror leder männen statistiken. Endast när det gäller resebeställningar och bokning av hotell är det kvinnorna som överväger. Skillnaden är störst i åldrarna där av männen men av kvinnorna beställer varor och tjänster via Internet. Den samlade hushållsinkomsten har betydelse vid inköp över Internet. Hos hushåll med i samlad inkomst är det förhållandevis många som använt Internet till att beställa biljetter, resor och boka hotell samt sköta sina bankaffärer. Köpbeteendet varierar också efter bostadsortens storlek. Stortstadsbor utnyttjar oftare Internet för bokningar av biljetter osv. än de som bor i resten av landet. Däremot utmärker sig inte storstadsborna när det gäller inköp av fackhandelsvaror via Internet. bedrev knappt hälften av alla företag handel via Internet. Omsättningen var dock låg och endast för av dessa företag kom av omsättningen från elektronisk handel. har andelen företag, som har någon omsättningsandel från elektronisk handel, ökat till . Dessutom har andelen företag med över hälften av sin omsättning från Internet ökat till . Internetmarknaden fortsätter att bli en allt mer betydelsefull delmarknad på den svenska telemarknaden. Det är dock en fragmenterad marknad som är svår att analysera. PTS intryck är att marknaden för Internetanslutning generellt präglas av hård konkurrens med ett flertal aktörer, en mångfald i utbudet samt en sjunkande prisnivå. fanns mer än 100 Internet- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 leverantörer som erbjöd Internättjänster. Av dessa riktar flera sina tjänster till hushållen. De största Internetleverantörerna är , , och /BIP. Tillsammans innehade dessa av den svenska Internetabonnemangsmarknaden vid slutet av 2000. PTS undersökning visar att de större operatörerna tappar marknadsandelar. En- ligt PTS finns det sannolikt utrymme för fler typer av aktörer på marknaden, både helhetsleverantörer som specialiserade aktörer. De flesta kunder som ansluter sig till Internet har gjort det via någon form av uppringd anslutning, även om olika former av höghastighetsabonnemang nu börjat tillta. Marknaden för uppringd Internetanslutning (modem upp till 56 kbit/s) uppgick till 2,1 miljoner abonnemang, vilket motsvarar av det totala antalet In- ternetkunder. Internetoperatörerna är för förmedlingen av denna trafik i stor utsträckning beroende av Telias accessnät. Telias prissättning blir därmed styrande för viken debiteringsmodell dessa operatörer kan tillämpa mot slutkunderna. Efter att antalet Internetabonnemang i ökat snabbt , kan nu en viss avmattning anas. ökade antalet abonnemang med till 2 020 000 st. ökade antalet abonnemang . fanns det totalt 2 530 000 Internetabonnemang. Antalet privata Internetkunder var vid slutet av 2000 ca 2 158 000 och antalet företagskunder ca 369 000. Enligt PTS undersökning beräknas av samtliga Internetkunder vid slutet av 2000 vara uppkopplade till Internet via uppringt modem och via ISDN. var uppkopplade via GSM och var anslutna till Internet via någon form av access med högre bandbredd såsom kabel-TV, ADSL eller annan fast access. Internetmarknaden omsatte ca vilket är en ökning med från föregående år. Den högsta årsomsättningen har med en årsomsättning om och en marknadsandel på . uppskattar PTS att det fanns cirka 100 000 bredbandsuppkopplade hushåll, vari inkluderas alla former av accesstekniker med en kapacitet högre än ISDN. Den i princip enda bredbandstjänst som funnits att tillgå för hushåll 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 har dock varit en bastjänst innefattande höghastighets-Internet. Karakteristiskt för marknaden har varit att tillgången varierat över landet. Tillgången styrs i hög grad av platsens befolkningstäthet. erbjöd ADSL på 25 större orter. I en del större städer finns en relativt väl utbyggd IT-infrastruktur i form av s.k. statsnät. finns även en kabel-TV-infrastruktur som kan användas för höghastighets-Internet. har en skyldighet att erbjuda andra operatörer tillgång till sitt accessnät. Det gör att flera operatörer kan erbjuda bl.a. ADSL-tjänster. har erbjudit en sådan accesstjänst. Det har emellertid visat sig att ett antal operatörer funnit att priset för tjänsten är för högt och att det därför inte finns något reellt utrymme för konkurrens. trädde EG- förordningen om tillträde till accessnätet i kraft. Förordningen syftar till att öka konkurrensen när det gäller produkter och tjänster inom accessnätet såsom abonnemang, ISDN, lokaltelefoni och bredandsaccess till Internet genom s.k. xDSL-teknik. Förordningen innebär att påförs en skyldighet att under vissa villkor hyra ut sitt accessnät intill dess att marknaden för accessnät bedöms vara tillräckligt konkurrensutsatt. Vidare ska tillgodose varje rimlig begäran om tillträde till accessnätet, tillämpa likvärdiga villkor mot den egna organisationen som mot externa operatörer samt tillhandahålla tillträde till kostnadsbaserade prissättning. Analysföretaget rankar som IT- land nummer ett i världen, tätt följt av och övriga nordiska länder (ingick inte i undersökningen). IDC:s analys, som jämför ett 50- tal länder med avseende på hur långt de kommit i utnyttjandet av informationstekniken, visar att har ett gott utgångsläge i den nya ekonomin. Svenska företag har legat i frontlinjen när det gäller utnyttjande av informationstekniken och är ledande på vissa teknikområden. har också en relativt bra IT- infrastruktur. Men kanske största styrka ligger i det goda användarkunnandet både i företagen och bland hushållen. Informationsteknikens spridning kan mätas med hushållens och företagens konsumtion av IT-produkter och IT-tjänster. (EITO) presenteras statistik över IT- utgifter i , och . Enligt denna statistik är det bara som har en högre IT-konsumtion som andel av BNP än . Gapet mellan och har dock krympt . Enligt Eurobarometern var av befolkning Internetanvändare . Detta placerar på första plats bland EU-länderna före , där av befolkningen uppgav att de använde Internet. Annan statistik på tillgång till och användning av Internet tyder på att och de övriga nordiska länderna ligger före . Även när det gäller användning av dator på arbetsplatsen ligger i absoluta toppen bland EU-länderna. Enligt Eurobarometern använde tre av fyra av de sysselsatta i dator i arbetet. var av svenskarna användare av mobiltelefon. Enligt var andelen mobiltelefonanvändare högre i endast fem länder, bl.a. i och . Utbyggnaden av bredband går långsammare än vad man förväntade sig . Enligt en OECD-studie ligger på sjunde plats när det gäller spridning av bredband (kabelmodem, ADSL och fiberoptik/), efter , , , , och . Enligt studien fanns i 107 000 bredbandsabonnemang . Detta motsvarar 1,2 abonnemang per 100 invånare. siffror bör dock tolkas med försiktighet eftersom studien enbart inbegriper de stora kommersiella operatörernas abonnenter. Här ingår inte kommunernas och de kommunala bolagens abonnenter. Kommunala bolag som erbjuder access kan vara såväl kommunala bostadsbolag som energibolag och renodlade IT-infrastrukturbolag. PTS uppskattar att det totalt fanns mellan 380 000 och 420 000 hushåll som är bredbandsabonnenter i . Detta ger en penetration bland hushållen på mellan . Enligt PTS innebär detta mer än en fördubbling under loppet av . kompetens inom IT-området höjs kontinuerligt genom insatser på flera olika nivåer, t.ex. i , på högskolan och i arbetslivet. Det största initiativet för IT-användning i skolan är den nationella satsningen ITiS, IT i skolan. har ca 3 500 arbetslag, tillsammans mer är 25 000 lärare, påbörjat och/eller genomfört kompetensutveckling som syftar till att ge kunskaper i hur IT kan användas som ett pedagogiskt verktyg. Närmare 900 seminarieserier, där ett antal arbetslag från olika skolor deltar, genomfördes . En särskild satsning för funktionshindrade har utformats och initierats . Satsningen består av tre delar; produktion av läromedel för döva och gravt hörselskadade, resurspersoner till stöd för arbetslag och särskild utbildning för specialpedagoger. I en internationell jämförelse framstår svenska lärare som aktiva användare av datorer i undervisningen. Enligt en EU-undersökning, Eurobarometern, använde av svenska lärare minst i icke datorrelaterad undervisning. Endast , och visade högre andelar, och EU-genomsnittet var av lärarna. Tillgång till personer med specialiserad IT- kompetens är av stor vikt för utveckling som kunskapsnation. Utbud och efterfrågan på IT-specialister mäts ofta med arbetsmarknads- och utbildningsstatistik. Ett problem är dock att statistikens indelning inte alltid följt med i utvecklingen av yrken och utbildningar inom IT-området. () har studerat arbetsgivares efterfrågan på IT-kompetens, och konstaterar att efterfrågan är störst på personer med både akademisk examen och arbetslivserfarenhet. SCB visar i arbetskraftsbarometern för liknande resultat. Rapporten visar att arbetsgivarna upplever stor brist på yrkeserfarna civilingenjörer inom teknisk fysik och elektronik och på yrkeserfarna högskoleingenjörer inom datateknik. Även för programmerare och systemerare bedömer SCB att efterfrågan på personer med IT som huvudämne kommer vara större än tillgången. anser också att det råder brist på kvalificerad IT- kompetens och att bristen är särskilt stor vad gäller yrken som kräver längre högskoleutbildningar. Däremot har det utbildats relativt många personer inom kortare IT-utbildningar bl.a. inom det nationella IT-programmet SwIT och tillgången bedöms där som relativt god. Universitet och högskolor har varit lyhörda för arbetsmarknadens behov. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 på IT-utbildningar har ökat kraftigt och många nya tvärvetenskapliga utbildningar har startats. /00 antogs 11 521 personer till programutbildningar inom IT, enligt Verket för Högskoleservice (VHS). Detta var en ökning /95. ökade det totala antalet antagna . HSV pekar också på viss skillnad mellan arbetsgivarnas önskemål på utbildning och på kunskap och kompetens. I första hand efterfrågar arbetsgivare traditionella utbildningar, medan kompetenskraven stämmer väl överens med innehållet i nya utbildningar. Slutsatsen är att arbetsgivarna är i behov av mer kunskap om de nya högskoleutbildningarna. Folkbildningen och vuxenbildningen har bidragit till att höja IT-kompetensen hos allmänheten. Inom kvalificerad yrkesutbildning anordnas 69 utbildningar med sammanlagt 7 377 platser med IT-inriktning. Ett förändringsarbete berörande Statens skolor för vuxna har inletts. Det syftar till att utveckla ett nationellt centrum för flexibelt lärande och distansutbildning inom vuxenutbildningen och folkbildningen. För kunna ta del av de möjligheter som IT ger behöver alla ha en bred IT-kompetens. Av stor betydelse för den grundläggande IT- kompetensen är tillgången till datorer och Internet. En stor del av befolkning har dator i hemmet, vilket bl. a. den den så kallade personaldatorreformen har bidragit till. Enligt Eurobarometern hade högst datorpenetration i hemmet. Detta kan ses som en indikation på att den svenska befolkningens grundläggande IT-kompetens är hög internationellt sett. Tillgång till och användning av Internet är också omfattande i . Även användningen av dator i arbetet är utbredd. I använde av de sysselsatta datorer i arbetet enligt Eurobarometern från . Detta placerar i täten, följt av och . Inom EU var genomsnittet . För de personer som saknar den baskompetens som arbetslivet förutsätter finns i bl. a. den kommunala gymnasiala vuxenutbildningen. Denna innehåller ett stort utbud av kurser med IT-inriktning på olika nivåer. är en del av den kommunala vuxenutbildningen, och omfattade drygt 120 000 heltidsplatser. av deltagarna studerade ämnet datakunskap. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Det finns många olika sätt att undersöka tillit till IT. Ett är att titta på den elektroniska handelns utbredning som måttstock även på konsumenternas förtroende för Internet och den nya tekniken. är utvecklingen av elektronisk handel förhållandevis långsam. Köpmönstren verkar motsvara dem hos traditionella postorderkunder, där det främst är personer i glesbygd som utnyttjar e-handel för att komma åt varor och tjänster på ett enklare sätt. I en Demoskopundersökning sade av de tillfrågade att de ansåg att säkrare alternativ för betalning skulle göra att de handlade mer över Internet. Färre av de tillfrågade ansåg att lägre priser var det som skulle öka deras e-handlande. En utförd Sifoundersökning visade att endast Internetanvändare i åldersgruppen 18 känner sig relativt trygga från eventuella hot på Internet. I övriga åldersgrupper finns en betydande oro för virus, elektroniska spår, dataintrång, avlyssning m.m. En europeisk jämförelse pekar på att användare i i vissa avseenden finner det svårare att lita på Internet än övriga européer. Trots att Internetpenetrationen är hög i och att andelen som handlar on-line ligger över medelvärdet i , kan av Internetkunderna i tänka sig att också betala direkt över Internet. Detta är den lägsta andelen i . I är motsvarande siffra , i och i . Som skäl för tveksamheten att sköta betalningar över Internet nämns särskilt integritetsaspekter och oro för e-handelsföretag med finansiella problem och att dessa skall släppa vidare känslig information om kunderna. Företagen möter också allvarliga hot mot IT- säkerheten. har hotet från externa aktörer ökat, men de interna hoten är fortfarande de som överväger. Småföretagarna är en grupp som inte känner sig tillräckligt informerade om säkerhetsfrågor trots att dessa ofta kan vara centrala för verksamheten. Bristen på kompetent personal är ett problem. Enligt inom IT är det enligt de tillfrågade arbetsgivarna inte brist på utbildad personal, utan snarare på personal som också har praktisk erfarenhet av informationssäkerhetsfrågor. Myndigheter och andra offentliga organisationer beskriver hotbilden som mångfasetterad, där allt från hot mot system och känslig information till Internetberoende nämns. Ett ökat internationellt samarbete rörande informationssäkerhet är nödvändigt, inte minst på grund av Internets gränsöverskridande natur. Aktuella områden är virus, informationsoperationer och IT-relaterad brottslighet. Här har varit aktivt under ordförandeskapet i EU vilket resulterat t.ex. i en rådsresolution om In- formations- och nätsäkerhet och att arbetet på cyberbrottsområdet drivits vidare. Resultatbedömningen av insatser vidtagna inom detta område görs inom ramen för resultatbedömningen av IT-tillgänglighet. Enligt ett avtal om särskilda åtaganden mellan staten och (publ) (Posten) åtog sig Posten att tillhandahålla daglig kassaservice, i normalfallet , till alla fasta hushåll, företag och organisationer. Ett antal avlägset belägna hushåll har emellertid inte haft tillgång till daglig kassaservice. /01 uppgick antalet hushåll med tillgång till kassaservice två till till 1 153 stycken. Antalet är oförändrat i förhållande till föregående år. Det totala antalet kassatransaktioner har minskat kraftigt under de senaste 10 - 15 åren och sjunker med .