prop · GO0316 · 2001-01-01 00:00:00 — Det förutsätts dock här att kassan informerar den sökande om konse- kvenserna vid ansökningstillfället eller när ansökan kommit in så att denne, om han eller hon så önskar, har möjlighet att återta sin ansökan om förändrat uttag. 7.2 Senarelagd utsändning av pensionsbeskeden Regeringens förslag: Underrättelse om pensionsgrundande inkomst, pensionsgrundande belopp samt beslut om fastställd pensionsrätt som gäller inkomster m.m. för skall meddelas den försäkrade . Skälen för regeringens förslag: En viktig princip i det reformerade ålderspensionssystemet är att den försäkrade underrättas om de pensionsrätter som har tjänats in så att han eller hon ges underlag för att kunna förutse nivån på sin framtida pension. Enligt 15 kap. 4 § lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension (LIP) skall sådan under- rättelse lämnas året efter fastställelseåret. () har också lämnat underrättelse i enlighet med detta senast avseende bl.a. inkomster för . RFV har i en skrivelse till regeringen (/5422/SF) begärt en tillfällig lagändring vad gäller senaste tidpunkt för underrättelse. Som skäl för sin begäran anför RFV att arbetet med de retroaktiva pensions- rätterna för åren 1960 1998 har varit mer omfattande och komplext än vad man från början räknat med. Det finns därför en risk att man inte hinner med justeringar och rättelser av de retroaktiva pensionsrätterna före . Eftersom RFV anser att dessa retroaktiva rättelser bör prioriteras föreslår verket att datum för underrättelse till den försäkrade senareläggs till . Detta bör enligt RFV vara en tillfällig ändring som enbart skall avse utskicket . Regeringen delar RFV:s bedömning att det är väsentligt att de retroak- tiva pensionsrätterna blir justerade . Detta för att förutsättningarna för att bedöma sin framtida pension skall bli så goda som möjligt. Regeringen föreslår därför att en lagändring görs som ger möjlighet att fördröja utsändandet . Eftersom detta är en tillfällig åtgärd som dessutom hänger samman med införandet av det reformerade ålderspensionssystemet bör ändringen göras i lagen (1998:675) om införande av lagen om inkomstgrundad ålderspension istället för i LIP. Regeringen gör den bedömningen att en tillfällig senareläggning av underrättelsen med upp har begränsade praktiska konse- kvenser. Senareläggningen påverkar inte leveransen av intjänad premie- pensionsrätt som kommer att levereras till . Därmed påverkas inte heller placeringen av premiepensionsmedlen. Förslaget medför inte några ekonomiska konse- kvenser. 7.3 Bortseende från pensionsgrundande belopp Regeringens förslag: När andra pensionsgrundande belopp än pen- sionsgrundande inkomst fastställs enligt 3 kap. 3 § lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension (LIP) skall man bortse från i första hand pensionsgrundande belopp enligt 3 kap. 10 § LIP, s.k barnår, och i andra hand från pensionsgrundande belopp för studier enligt 3 kap. 24 § LIP. Detta gäller i de fall de pensionsgrundande beloppen till- sammans med den pensionsgrundande inkomsten för inkomståret överstiger det förhöjda prisbasbeloppet. Skälen för regeringens förslag: Enligt lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension (LIP) skall det bortses från pensionsgrundande inkomst och pensionsgrundande belopp som överstiger det för intjänandeåret förhöjda prisbasbeloppet när pensionsgrundande inkomst och pensionsgrundande belopp fastställs. De nuvarande bestämmelserna i innebär att man vid fastställande av pensionsgrundande belopp i första hand bortser från pensionsgrundande belopp för studier och i andra hand från pensionsgrundande belopp för s.k. barnår. I en skrivelse (S2000/5422/SF) har () föreslagit en förändring av bestämmelserna i 3 kap 3 § LIP. RFV föreslår att man i första hand ska bortse från pensionsgrundande belopp för s.k. barnår en- ligt 3 kap. 10 § LIP, och i andra hand från pensionsgrundande belopp för studier enligt 3 kap. 24 § LIP. RFV anför administrativa skäl för föränd- ringen. Regeringens bedömning är att en lagändring av det innehåll som RFV har föreslagit inte får några egentliga materiella effekter. Förslaget un- derlättar för administrationen och innebär inte någon förändring av storleken på den enskildes totala pensionsgrundande belopp. Regeringen föreslår därför att 3 kap. 3 § LIP ändras på det sätt som RFV har föreslagit. 7.4 Övriga ändringar i lagen om inkomstgrundad ålderspension Regeringens förslag: Vid beräkning av pensionsgrundande belopp för barnår enligt 3 kap. 17 § lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension (LIP) skall hänsyn även tas till pensionsgrundande belopp för studier. Pensionsrätt för premiepension får föras över till make som om- fattats av socialförsäkringslagen (1999:799) under intjä- nandeåret. Ålderspension enligt lagen om inkomstgrundad ålderspension skall räknas om från och med månaden efter det att anledningen till omräk- ningen uppkom. Pension enligt LIP skall även i andra fall än dödsfall utges till och med den månad som rätten till pension har upphört. Skälen för regeringens förslag: I 3 kap. 17 § lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension (LIP) finns tre alternativa bestämmelser för hur pensionsgrundande belopp för barnår skall beräknas. Alternativ 1 och 2 innebär att den försäkrades pensionsgrundande inkomst och andra pensionsgrundande belopp som skall tillgodoräknas den försäkrade för ett visst år fylls ut till en viss inkomstnivå, en jämförelseinkomst. Eftersom lagstiftningen , i samband med reformeringen av studiestödssystemet, har kompletterats med pensionsgrundande belopp för studier (3 kap. 24 § LIP) görs nu en konsekvensändring som innebär att även pensionsgrundande belopp för studier skall beaktas vid beräkningen av den utfyllnadsinkomst som skall utgöra pensionsgrundande belopp för barnår. Vid ikraftträdandet av socialförsäkringslagen (1999:799)(SofL) upphör bestämmelserna i om vem som är försäkrad (1 kap. 4 §) att gälla. I stället görs en hänvisning till bestämmelserna i . Enligt SofL omfattas den som arbetar i av LIP. I 4 kap. 7 § LIP anges att överföring av pensionsrätt endast får göras till make som antingen var försäkrad enligt den lagen under intjänandeåret eller har tillgodoräknats pensionsrätt för premiepension. För att en make som inte arbetar men är bosatt i också skall kunna ta emot pensionsrätt för premiepension krävs att en ändring görs i paragrafen. I propositionen Inkomstgrundad ålderspension m.m. (prop. 1997/98:151) anförs bl.a. att överföring av pensionsrätt för premiepension bör göras möjlig även i situationer där den mottagande maken oavsett försäkring varit bosatt i under intjänandeåret. Regeringen föreslår därför att överföring av pensionsrätt för premiepension får göras till make som omfattats av socialförsäkringslagen under intjänandeåret. Det har också framkommit att ett förtydligande är önskvärt när det gäller från och med vilken tidpunkt pensionen ska räknas om när det uppkommit anledning till omräkning. En rättelse görs även avseende från och med vilken tidpunkt pensionen ska upphöra vid annan anledning än dödsfall. 8 Ändringar i socialförsäkringslagen (1999:799) Regeringens förslag: Den s.k. hemmamakeförsäkringen skall gälla även efter ikraftträdandet av socialförsäkringslagen för den som är bosatt i och som då är hemmamakeförsäkrad. läns allmänna försäkringskassa skall avgöra ärenden som gäller pension för sjömän som bor utomlands. Skälen för regeringens förslag: Enligt den s.k. hemmamakeförsäk- ringen enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring kunde hemmava- rande makar som inte var sjukpenningförsäkrade under vissa förutsätt- ningar få en viss ersättning vid sjukdom. Ersättningsformen avskaffades men kvarstår enligt övergångsbestämmelser för dem som omfattades av försäkringen. Vid utgången av var 11 862 personer registerade för hemmamakeförsäkringen. När socialförsäkringslagen (1999:799) (SofL) träder i kraft anges i denna lag vem som omfattas av de olika social- försäkringsförmånerna. För att hemmamakeförsäkringen fortfarande skall gälla förutsätts att denna försäkring också omfattas av socialförsäkringslagen. Lagen bör därför kompletteras på så sätt att även hemmamakeförsäkringen skall gälla för den som är bosatt i . Enligt nu gällande bestämmelser handläggs pensionsärende för utom- lands bosatta utländska sjömän av läns allmänna för- säkringskassa. Enligt 5 kap. 5 § SofL skall läns allmänna försäk- ringskassa avgöra ärenden avseende sjömän som bor utomlands, med undantag för pensionsärenden. Försäkrings- kassan har i två skrivelser (S2000/4308/SF) och (S2000/5729/SF) till begärt att handläggningen av pensionsärenden skall ligga kvar hos kassan. Med hänsyn till att det reformerade ålders- pensionssystemet med följdreformer (främst reformeringen av förtids- pensionssystemet) skall vara genomfört i sin helhet anser regeringen, att det är lämpligt att pensionsärenden för sjömän som bor utomlands avgörs av läns allmänna försäkrings- kassa även . Regeringen föreslår därför att en bestämmelse med denna innebörd införs i socialförsäkringslagen. 9 Utbetalning av handikappersättning som tillägg till pension vid bosättning utomlands Regeringens förslag: Den som får handikapp- ersättning som tillägg till pension utbetald till utlandet skall även efter ha rätt att få handikappersättning utbetald på detta sätt utan hinder av bestämmelserna i socialförsäkringslagen (1999:799). Handikappersättningen skall i dessa fall beräknas enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Om handikappersättningen beviljats för begränsad tid eller om den skall omprövas enligt 6 § lagen (1998:703) om handikappersättning och vårdbidrag skall de nya reglerna om handikappersättning och reglerna i socialförsäkringslagen tillämpas vid en förnyad prövning av handikappersättningen. Skälen för regeringens förslag: Rätten till handikappersättning som tillägg till pension upphör när lagen (1998:703) om handikappersättning och vårdbidrag träder i kraft . Handikappersättning betalas endast ut som en självständig förmån och enligt socialförsäkringslagen (1999:799) omfattas endast den som är bosatt i av den nya lagen om handikappersättning. Den som uppbär handikappersättning vid bosättning i kan dock i undantagsfall få behålla ersättningen även vid bosättning utomlands. Härvid gäller den dispensregel i 4 kap. 4 § socialförsäkringslagen som omfattar samtliga bosättningsbaserade förmåner. Enligt dispensregeln får en bosättningsbaserad förmån fortsätta att utges även vid bosättning utomlands om det skulle vara uppenbart oskäligt att dra in förmånen. Regeln kräver således en individuell prövning och är tänkt att tillämpas restriktivt. För de personer som bor utomlands och har handikappersättning som tillägg till pension utbetald till utlandet skulle således vara tvungen att bedöma varje enskilt fall och besluta om det i ett sådant fall är uppenbart oskäligt att dra in handikappersättningen . Med hänsyn till att många av dem som på detta sätt uppbär handikappersättning vid bosättning utomlands kan ha gjort det och har anpassat sin tillvaro utifrån att ersättningen skulle utges är det sannolikt att bedömningen i de flesta fall skulle resultera i att handikappersättning även fortsättningsvis skulle komma att utbetalas. Mot en sådan bakgrund kan det te sig naturligare att införa en särskild övergångsbestämmelse för denna grupp. Härigenom skulle mycket administrativt arbete kunna undvikas, ett arbete som till stor del troligen inte skulle ge annat resultat än vad som skulle följa av en övergångsbestämmelse som innebär att de som uppbär handikappersättning vid bosättning utomlands för behålla den även . En fördel med en sådan lösning skulle också vara att dispensregeln i socialförsäkringslagen inte då kommer att användas på det schablonartade sätt som troligen skulle bli följden om denna regel skulle prövas på ca. 300 likartade ärenden. Regeringen ser det som väsentligt att inte dispensregeln urholkas utan att den kommer att tilläm- pas på det sätt som var avsett. Övergångsbestämmelsen bör utformas på så sätt att den som får handikappersättning som tillägg till pension utbetald till utlandet även efter skall ha rätt att få handikappersättning utbetald till utlandet utan hinder av be- stämmelserna i socialförsäkringslagen (1999:799). Ersättningen skall då beräknas enligt de äldre bestämmelser om sådan ersättning i lagen (1962:381) om allmän försäkring, dvs. ersättningen skall 30-dels eller 40-dels-beräknas. Om handikappersättningen har beviljats för begränsad tid eller av annan anledning skall omprövas enligt reglerna i 6 § lagen om handikappersättning och vårdbidrag, bör dock de nya reglerna i socialförsäkringslagen tillämpas och ersättningen beräknas enligt de nya reglerna om handikappersättning. Ersättningen skall då inte längre betalas ut till utlandet om det inte föreligger skäl för detta enligt dispensregeln. Det fanns 298 personer som uppbar handikappersättning som tillägg till pension och bodde utomlands. Det totala beloppet som betalades ut i handikappersättning till dem uppgick till . Regeringens bedömning är att den föreslagna förändringen endast har marginell betydelse för kostnaderna för försäkringen. 10 Teknisk justering i lagen (1998:710) med vissa bestämmelser om förslag: Livförsäkringsbolagens placeringsregler för tillgångar som svarar mot villkorad återbäring och fondförsäkrings- åtaganden skall även gälla för . Skälen för regeringens förslag: Rörelsereglerna för försäkringsbolag har ändrats (prop. 1998/99:87 bet. 1998/99:FiU28, SFS 1999:600-601). En av nyheterna för konven- livförsäkringar är att försäkringstekniska avsättningar skall göras för sådan återbäring som försäkringstagaren står en finansiell eller försäkringsteknisk risk för (s.k. villkorad återbäring). I försäkringsbolag gäller ett allmänt placeringskrav för de tillgångar som täcker avsättningar för villkorad återbäring. Sådana tillgångar om- fattas inte av de mer detaljerade begränsningarna för bl.a. tillgångsslag och värdet av en enskild placering (prop. 1998/99:87 s. 249 ff). Till- gångar som svarar mot villkorad återbäring skall placeras på ett sätt som är lämpligt med hänsyn till åtagandets karaktär (7 kap. 13 § försäkrings- rörelselagen (1982:713, FRL). Samma allmänt hållna placeringsregel gäller för fondförsäkringsåtaganden. De nya försäkringsrörelsereglerna trädde i kraft . De ändrade rörelsereglerna innebär att livförsäkringsbolag kan med- dela konventionella livförsäkringar och fondförsäkringar i en och samma juridiska person. Som ett led i förändringen har lagen (1989:1079) om livförsäkringar med anknytning till värdepappersfonder upphävts och de särbestämmelser som skall gälla för fondförsäkringar har inordnats i FRL. skall enligt 7 kap. 2 § lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension (LIP) bedriva sin verksamhet enligt försäkringsmässiga principer. Det innebär att sådana frågor som är av försäkringsteknisk karaktär och som inte har reglerats särskilt skall lösas i enlighet med de principer som är allmänt vedertagna inom försäkringsväsendet (prop. 1997/98:151 s. 807). Vid sidan om be- stämmelserna i LIP finns det regler för försäkringsverksamhet i 2 § lagen (1998:710) med vissa bestämmelser om . Följdändringar till de reformerade försäkringsrörelsereglerna har gjorts i lagen med vissa bestämmelser om (prop. 1998/99:98 bet. 1998/99:SfU 12, SFS 1999:393). Ändringarna i försäkringsrörelsereglerna i fråga om försäkringstekniska avsättningar för villkorad återbäring och fondförsäkringsåtaganden har gjorts tillämpliga på myndigheten. Bestämmelserna om placering av tillgångar som svarar mot avsättningar för villkorad återbäring och fondförsäkringsåtaganden gjordes dock av förbiseende inte tillämpliga på . Bestämmelserna i 2 § lagen med vissa bestämmelser om Premiepen- sionsmyndigheten bör därför ändras så att samma placeringsregler som gäller för försäkringsbolagen även gäller för myndigheten. 11 Författningskommentar 11.1 Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:675) om införande av lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension 25 c § Denna paragraf är ny. Bestämmelserna i 15 kap. 4 § lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension (LIP) innebär bl.a. att den försäkrade skall underrättas om vissa beslut året efter fastställelseåret. För senareläggs denna tidpunkt nu till , vilket anges i denna paragraf. 26 § Bestämmelserna om ålderspension i lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL) upphör att gälla vid utgången av . Övergångs- bestämmelser gäller för personer som är födda eller tidigare (prop. 1999/2000:138). Denna paragraf innehåller bestämmelser om ålderspension fr.o.m. för den som är född eller 1939 och som vid utgången av uppbär ålderspension enligt AFL, dvs. för de personer som omfattas av det reformerade ålderspensionssystemet och som har gjort ett s.k. förtida uttag av ålderspension enligt AFL. I första stycket anges att tilläggspension enligt LIP skall betalas ut till dessa personer utan ansökan. Pensionen skall beräknas utan sådan minskning som avses i 6 kap. 8 § LIP vilket innebär att pensionen inte skall beräk- nas i tjugondelar. Den folk- och tilläggspension som betalats ut enligt AFL ersätts således av tilläggspension inklusive det s.k. folkpensionstillägget enligt LIP. Så länge tilläggspensionen beräknas utan tjugondelsinfasning får dock inkomstpension enligt 5 kap. 1 § LIP inte utges. Enligt paragrafens andra stycke gäller detta till dess pensionstagaren ändrar sitt uttag av ålderspension, dock längst till och med månaden före den då han eller hon fyller . Detta innebär att om pensionstagaren minskar eller ökar sitt uttag av ålderspension skall ålderspensionen beräknas helt enligt bestämmelserna i , dvs. tilläggspensionen skall utges i tjugondelar enligt bestämmelserna i 6 kap. 8 § LIP och inkomstpension skall betalas ut från samma tidpunkt. Bestämmelserna i denna paragraf hindrar inte att en pensionstagare åter- kallar sitt uttag av ålderspension och ansöker om ålderspension på samma nivå som tidigare men med tillämpning av bestämmelserna i fullt ut. 11.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1999:1408) om ändring i lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension Ändringen innebär att det vid fastställande av andra pensionsgrundande belopp än pensionsgrundande inkomst i första hand skall bortses från pensionsgrundande belopp för barnår. 11.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension 3 kap. 17 § Paragrafens första stycke ändras som en följd av att pensionsgrundande belopp också skall tillgodoräknas för studier. (prop.1999/2000:10 Ett reformerat studiestödssystem). Vid beräkning av pensionsgrundande belopp för barnår enligt alternativen 1 och 2 skall därför också hänsyn tas till pensionsgrundande belopp för studier vid utfyllnaden upp till jämförelseinkomsten. 4 kap. 7 § Ändringen är föranledd av att försäkringsbegreppet i LIP har ändrats i samband med införandet av socialförsäkringslagen (1999:799) (prop. 1998/99:119 Socialförsäkringens personkrets). Försäkringen för inkomstgrundad ålderspension kopplas där till förvärvsarbete och inte till medborgarskapet som sådant eller till bosättningen. För att en make som är bosatt här men som inte förvärvsarbetar eller har tillgodoräknats pensionsrätt skall kunna vara mottagare av pensionsrätt för premiepension anges nu att maken skall ha omfattats av socialförsäkringslagen under intjänandeåret. 12 kap. 6 § I paragrafens första stycke görs en rättelse. Pension skall utges till och med den månad då rätten till pension har upphört. Någon ändring i för- hållande till motsvarande bestämmelser i 16 kap. 9 § AFL har inte av- setts. I paragrafens andra stycke, som är nytt, anges att pension skall räknas om från och med månaden efter den då anledning till omräkning upp- kommit. En anledning att räkna om pension kan vara att en person har ändrat civilstånd. Omräkning av pensionen skall då göras från och med månaden efter civilståndsändringen. 11.4 Förslaget till lag om ändring i socialförsäkringslagen (1999:799) Punkterna 8 och 9 i övergångsbestämmelserna till socialförsäkringslagen (1999:799) En ny punkt 8 införs i övergångsbestämmelserna till socialförsäkrings- lagen. Av denna framgår att läns allmänna försäk- ringskassa övergångsvis skall avgöra ärenden om pension såvitt de avser sjömän som bor utomlands. För det fall regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer har föreskrivit att det hos en eller flera försäkringskassor skall finnas gemensamma enheter för alla försäkringskassor för vissa ärenden skall ärendet i ställer avgöras av en sådan försäkringskassa (5 kap. 5a §). Vidare införs en ny punkt 9 som anger att den som är bosatt i är hemmamakeförsäkrad enligt punkten 6 i övergångsbestämmelserna till lagen (1985:87) om ändring av AFL. Av den nämnda punkten 6 framgår att äldre bestämmelser om hemmamakeförsäkring ska gälla till dess den försäkrades förhållanden har ändrats så att rätten att tillhöra den försäkringen upphör eller den försäkrade tecknar en frivillig sjukpenningförsäkring enligt 21 kap. AFL. 11.5 Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:703) om handikappersättning och vårdbidrag Handikappersättning är enligt hittillsvarande bestämmelser i en folkpensionsförmån och kan utges som tillägg till pension även vid bo- sättning utomlands. Handikappersättningen blir i och med ikraftträdandet av lagen om handikappersättning och vårdbidrag helt och hållet en själv- ständig förmån som enligt bestämmelserna i socialförsäkringslagen är en bosättningsbaserad förmån. För de personer som vid utgången av får handikappersättning som tillägg till pension utbetald utomlands införs en ny punkt 6 i övergångsbestämmelserna som innebär att ersättningen inte skall dras in av den anledningen, dvs. vid tillämpning av reglerna i socialförsäkringslagen. Handikappersättningen skall dock beräknas enligt de äldre bestämmelserna i , dvs. ersättningen skall betalas ut med samma kvotdelar som huvudförmånen. När handikappersättningen skall omprövas, antingen på grund av att den är tidsbegränsad eller med anledning av bestämmelserna i 6 §, skall dock de nya bestämmelserna i förevarande lag och socialförsäkringslagen tillämpas. 11.6 Förslaget till lag om ändring i lagen (2000:199) om ändring i lagen (1998:710) med vissa bestämmelser om 2 § I paragrafen har en justering gjorts till följd av de reformerade försäk- ringsrörelseregler som trädde i kraft . I första stycket fjärde strecksatsen har en hänvisning till 7 kap. 13 § FRL tagits in. Hän- visningen innebär att skall tillämpa ett all- mänt placeringskrav för tillgångar som täcker avsättningar för villkorad återbäring och fondförsäkringsåtaganden, i stället för de mer detaljerade reglerna i 7 kap. FRL. Det allmänna placeringskravet innebär att till- gångarna skall placeras på ett sätt som är lämpligt med hänsyn till åtagandets karaktär. Vid tillämpningen skall självfallet hänsyn tas till att fullgör uppgifter inom det allmänna pensionssystemet och att individuella försäkringsavtal saknas. En närmare redogörelse för försäkringsrörelsereglerna finns i prop. 1998/99:87 s. 251 ff och 411 ff. Av det nuvarande andra stycket framgår att de detaljerade begräns- ningarna för tillgångsslag och värdet av en enskild placering samt valuta- kursrisker enligt 7 kap. 9*11 §§ FRL endast skall gälla för verksamhet som avser tillhandahållande av livränta och efterlevandeskydd. Bestäm- melsen i 7 kap. 13 § FRL får betydelse för tillgångar som skuldtäcker myndighetens avsättningar för villkorad återbäring och fondförsäkrings- åtaganden. Genom den nya hänvisningen till 7 kap. 13 § framgår direkt av bestämmelserna i första stycket när de detaljerade placeringsreglerna skall gälla. Till följd av detta har det andra stycket utgått. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsrådet , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition Vissa ålderspensionsfrågor, m.m. Senaste lydelse 1999:393.