prop · GO031D28 · 2001-01-01 00:00:00 — Regeringen föreslår vidare att lånen för , övriga lånefinansierade Stockholmsprojekt samt lånefinansierade projekt inom ramen för Göteborgsöverenskommelsen skall vara återbetalda efter det att projekten öppnats för trafik. Regeringen bedömer, med ut- gångspunkt från sitt förslag om hur lånen skall återbetalas, att skulden för kommer att uppgå till 2008 och att motsvarande belopp för övriga Stockholmspro- jekt kommer att uppgå till och för Göteborgspaketet till . I tabellen nedan redovisas nettoupp- låningen med utgångspunkt från nu fattade be- slut och förslag om anslag för amortering av lånen. Tabell 4.19 Beräknad nettoupplåning för vägar åren Objekt2 Skuld 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 Skuld omsättningstillgångar1 1 377 Broinvesteringar1 172 10 25 -8 -12 -11 -11 -11 -12 -11 131 Väg E61 928 -29 -29 -29 -29 -29 -29 -29 -29 -29 667 Fyra vägobjekt (E4, E18/E20, E22)1 0 580 1 -41 -51 -63 -75 5 757 Övriga Stockholmsprojekt 2 558 -954 149 62 21 0 -26 -31 -35 -40 1 704 Göteborgspaketet 264 311 793 738 731 634 292 66 -22 -29 3 778 Summa 6 408 1 537 1 880 1 423 818 1 585 213 -27 -132 -154 13 551 1Lån i . 2Tabellen inkluderar ej lån för kapitaltillskott till . I tabellen nedan redovisas acku- mulerade skuld 1999 2008, vilken är en konsek- vens av nettoupplåningen ovan. Även värdena i denna tabell utgår från nu fattade beslut och för- slag om anslag för amortering av lånen. Tabell 4.20 Beräknad låneskuld för vägar åren Objekt2 Skuld 1999 Skuld 2000 Skuld 2001 Skuld 2002 Skuld 2003 Skuld 2004 Skuld 2005 Skuld 2006 Skuld 2007 Skuld 2008 omsätt- ningstillgångar 1 377 Broinvesteringar 172 182 207 199 187 176 165 154 142 131 Summa 535 1 475 1 526 1 544 1 558 1 574 1 591 1 609 1 626 1 645 Förslag låneram 800 1 600 1 600 1 600 1 600 1 600 1 600 1 600 1 600 1 600 Väg E61 928 899 870 841 812 783 754 725 696 667 Fyra vägobjekt (E4, E18/E20, E22)1 0 Summa lån hos 2 312 580 1 619 3 161 4 461 5 023 5 987 5 946 5 895 5 832 5 757 Övriga Stockholmsprojekt 2 558 1 604 1 753 1 815 1 836 1 836 1 810 1 779 1 744 1 704 Göteborgspaketet 264 575 1 368 2 106 2 837 3 471 3 763 3 829 3 807 3 778 Totalt 6 408 7 945 9 825 11 248 12 066 13 651 13 864 13 837 13 705 13 551 1Lån i . 2Tabellen inkluderar ej lån för kapitaltillskott till . De lån som har i skall återbetalas genom att anslag belastas med kostnader för räntor och återbetal- ning av skuld. I nedanstående tabell redovisas det årliga anslagsbehovet 2000 2008 för räntor och amortering av dessa lån. Räntan i denna tabell är bedömd till . För , Övriga Stockholmsprojekt och Göteborgspaketet redo visas den anslagsbelastning som krävs för att ränta och amortering i form av annuitet för projekten skall vara återbetalda efter det att de tas i bruk. För Övriga lån i tabellen nedan redovisade regeringen i Vårpropositionen /98:150 sin avsikt att beträffande anslagen 36:2 Väghållning och statsbidrag samt 36:4 Banhållning inom utgiftsområde 22 redovisa i vilken utsträckning som framtida anslagsut- rymme intecknas av redan fattade beslut. För verksamhet görs det i tabellen nedan. Tabell 4.21 Anslagsbehov för räntor och återbetalning av lån för vägar åren 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 Lån i Riksgäldskontoret1 räntor 127 174 200 269 138 138 138 138 138 138 amorteringar 35 55 681 706 521 40 40 40 40 40 Summa anslagsbelastning Riksgäldslån 391 399 407 415 423 Övriga Stockholmsprojekt 1 100 1 100 119 122 124 127 129 132 134 Göteborgspaketet 500 500 245 250 255 261 Total anslagsbelastning 2 162 2 229 1 027 994 781 693 949 964 980 996 1Tabellen inkluderar ej lån för kapitaltillskott till . Av tabellen nedan framgår hur stor del av an- slaget 36:2 Väghållning och statsbidrag som kommer att behöva användas för räntor och återbetalning av lån . Tabell 4.22 Anslagsbehovet för räntor och återbetalning av lån för vägar, finansierade med 36:2-anslaget, 1999 2003 i mkr som andel av anslaget 36:2 Väghållning och statsbi- drag 1999 2000 2001 2002 2003 Anslaget 36:2 Väghållning och statsbidrag 14 472 Total anslags- belastning för räntor och återbetalning av lån 781 Andel anslags- belastning för räntor och återbetalning av lån Budget för avgiftsbelagd verksamhet bedriver uppdrags-, uthyrnings- och försäljningsverksamhet som är förenlig med ver- kets uppgifter i övrigt. utför också uppdrag inom mark- och anläggningsområdet. Utgångspunkten är att full kostnadstäckning skall uppnås i uppdragsverksamheten. beslutar själv efter samråd med ESV om beräk- ningsgrunderna om prissättningen för upp- dragsverksamheten. uppdragsverk- samhet omfattar följande tjänster. - Försäljning av informationsuttag ur bil- registret. - Administration av felparkeringsavgifter. - Försäljning av personliga skyltar. - Försäljning av informationsuttag ur natio- nell vägdatabas. - Försäljning av bygg- och anläggningsarbe- ten (). - Försäljning av konsulttjänster (). - Försäljning av vägfärjetjänster (Färjerederiet). - Tillhandahållande av fordon vid förarprov. - Försäljning av utbildning (Vägsektorns ut- bildningscentrum VUC). - Försäljning av Trafikdata. En del av myndighetsutövning skall finansieras av de offentligrätts- liga avgifterna för denna verksamhet, i enlighet med beslut. Prissättningen för avgif- terna beslutas dock av regeringen. Tabell 4.23 Intäkter som disponerar Tusental kronor (löpande priser) 2001 2002 2003 , Kon- sult och Färjerederi efter finansnetto Resultat efter finansnetto Kostnadstäckning 1 501 1 486 15 101 1 577 1 561 16 101 1 655 1 638 17 101 VUC Intäkter Kostnader efter finansnetto Resultat efter finansnetto Kostnadstäckning i % 7,0 6,5 0,5 108 7,0 6,5 0,5 108 7,0 6,5 0,5 108 Offentligrättsliga avgifter Avgifter Kostnader Resultat Kostnadstäckning i % 414 526 -112 79 490 562 -72 87 725 653 72 111 2002 kommer uppdragsverksamheten som finansieras med offentligrättsliga avgifter som disponerar, att visa negativa re- sultat. Utgångspunkten är dock att full kost- nadstäckning skall uppnås i uppdragsverksam- heten, sett . De offentlighetsrättsliga avgifter som Vägver- ket inte disponerar är ansökningsavgifter främst för transportdispenser. De redovisas nedan. Tabell 4.24 Intäkter som inte disponerar Tusental kronor (löpande priser) 2001 2002 2003 Offentligrättsliga avgifter Avgifter 13 13 13 Kostnader 13 13 13 Resultat 0 0 0 Kostnadstäckning i % 100 100 100 Investeringsplan verksamhetsvolym bestäms av an- visade anslag, de lån tar upp och de tillskott som erhålls via externa bidrag. Investe- ringsverksamheten omfattar i princip de investe- ringar som fastställts av regeringen i nationell väghållningsplan och av länsstyrelserna i regio- nala planerna. Därutöver omfattar investeringar broar som ersätter färjor, tidigare- lagda vägprojekt och andra särskilt godkända vägprojekt som helt eller delvis finansieras med lån och/eller externa bidrag. beräknar att genomföra investeringar för . Tabell 4:25 Investeringsplan Miljoner kronor Totalt Utfall 1999 Prognos 2000 Budget 2001 Budget 2002 Budget 2003 Investeringar i statliga vägar, nationell plan 14 183 3 169 2 346 2 682 2 784 3 202 Investeringar i statliga vägar, regional plan 9 910 2 443 1 652 1 735 1 856 2 224 Utökad trafiksäkerhet 2 000 400 400 400 400 400 Anläggningstillgångar brutto 1 852 372 370 370 370 370 Summa investeringar 27 945 6 384 4 768 5 187 5 410 6 196 Finansiering Anslag 23 946 4 805 3 828 4 607 4 930 5 776 Lån 2 789 1 079 600 370 370 370 Myndighetsinterna resultat 180 180 Externa bidrag och Förskottering 1 Summa finansiering 27 945 6 384 4 768 5 187 5 410 6 196 Den del av investeringarna som finansieras med lån sker huvudsakligen genom upplåning via statens investeringsaktiebolag och Banin- vests dotterbolag () och trafikleder AB (GTLAB) för nyinvesteringar i vägar i och , men även av . Upp- låningen i övrigt avser huvudsakligen investe- ringar i tidigarelagda väginvesteringar enligt särskilda bemyndiganden, men även anlägg- ningstillgångar. Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser Den verksamhet som bedriver innebär ofta att ingår långsiktiga avtal med externa parter om ekonomiska förpliktelser . Det gäller såväl avtal om investeringar som avtal gällande drift och under- håll av vägnätet. Drift- och underhållsverksam- heten har till följd av statsmakternas önskemål om konkurrensutsättning kommit att bli regle- rad i fleråriga entreprenörsavtal. har även regeringens uppdrag att ge ut bidrag från olika ändamål. För dessa bidrag måste bidragsmottagaren veta i förväg att bidra- get kommer till avsedd nytta. sluter även fleråriga . Regeringen bör därför ges bemyndigande att ingå sådana ekonomiska förpliktelser. Detta bemyndigande bör avse all upphandlad verksamhet och bidrag där fleråriga avtal sluts, som inte faller under 13 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten, oavsett om avtalen avser interna resultatenheter eller externa leverantörer. För bemyndigandet föreslår regeringen att det avser det totalbelopp som regeringen får ha bundit upp i avtal vid bud- getårets utgång. Den föreslagna omfattningen för bemyndi- gandet framgår av tabellen nedan. Tabell 4.26 Bemyndiganden och ekonomiska förpliktelser Miljoner kronor Beräknad 2001 Bidrag 1 875 Drift och underhåll 7 100 Investeringsverksamhet 19 255 Övrigt 170 Summa erhållen/föreslagen bemyndiganderam 28 400 4.9 Delområde Järnväg 4.9.1 Omfattning Verksamheten omfattar järnvägsinfrastruktur och järnvägstrafik. Verksamheten syftar till att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för med- borgarna och näringslivet i hela landet. Statens företrädare på central nivå för frågor inom järn- vägsinfrastrukturområdet är . Flera operatörer trafikerar spåren. Regeringen har genom att etablera den nya myndigheten uppdragit denna att trafiken får en bättre samordning. är en i huvudsak anslagsfinansierad myndighet med ett helhetsansvar, sektorsansvar, för hela järnvägstransportsystemet i . Verkets huvuduppgifter är att driva och förvalta statens spåranläggningar, handha säkerhetsfrågor för spårtrafik, främja en miljöanpassad järnvägs- trafik samt initiera, planera och stödja sam- hällsmotiverad forskning och utveckling inom sitt delområde. I uppdraget ingår också att främja järnvägens utveckling. Bilderna visar transportarbete , fördelat på operatörer, i en logaritmisk skala. Diagram 4.1 Transportarbete på järnväg godstrafik Diagram 4.2 Transportarbete på järnväg persontrafik organisation bygger på en tydlig rollfördelning mellan förvaltande och produce- rande enheter. Den förvaltande delen, som är uppdelad i fem geografiska regioner, ansvarar för bannätet och svarar för kontakterna med järn- vägens kunder och intressenter. Förvaltarna be- ställer arbeten av såväl egna produce- rande enheter som av externa leverantörer. Den sammanlagda verksamhetsvolymen inklusive externa intäkter och lånefinansierad verksamhet uppgick till ca för . Inom finns två självstän- diga enheter, Tågtrafikledningen och Järnvägsin- spektionen. Banhållning innebär förvaltning av statens spåranläggningar, dvs. drift och underhåll samt ombyggnad och nybyggande. Finansiering sker med anslag, lån, trafikavgifter och i vissa fall bi- drag. Produktions- och uppdragsverksamheten be- drivs i huvudsak av pro- ducerande enheter. har ett sektorsansvar för att aktivt driva och följa utvecklingen inom hela järnvägs- sektorn. Inom sektorsuppgiften förekommer bl.a. uppgifter av utrednings- och policykaraktär. Vid utgången av uppgick antalet tillsvida- reanställda till 6 774 personer, vilket är en minskning med 218 personer (3,) jämfört med föregående år. Minskningen är i huvudsak ett resultat av rationaliseringar inom och Industridivisionen. Antalet anställda vid vid slutet av 1999 var 1 044 personer, varav 244 kvinnor (). Tågtrafikledningen har rekryterat och utbildat personal för operativ tjänst. Antalet anställda vid vid utgången av 1999 var 29 tillsvidareanställda, varav 4 kvinnor (). ökade antalet nyanställningar. De flesta rekryteringar gjordes till huvudkontoret, banregionerna samt och avsåg både ersättningsrekryteringar och rekryte- ringar till nya befattningar. Andelen kvinnor har ökat . uppgick andelen kvinnor till . Andelen chefer var vid samma tillfälle . Av det totala antalet chefer var kvinnor. Bristen på arbetskraft kan förväntas öka inom för viktiga yrkesinriktningar såsom naturvetenskap och teknik. Den framtida arbets- kraftsbristen beror på ovanligt stora pensionsav- gångar i och i omvärlden under den när- maste 10 15 årsperioden, att framtidens jobb kräver mer utbildning och att effekten av nya högskoleplatser dröjer. Kraven på ökad produk- tivitet och effektivitet samt förväntad arbets- kraftsbrist på teknisk kompetens har ökat beho- vet att långsiktigt arbeta med strategisk kompetensförsörjning. ökade Ban- verket sitt fokus på de strategiska kompetensför- sörjningsfrågorna. Arbetet har resulterat i medarbetareutveckling för verksamhet i föränd- ring , ett introduktionsprogram för nyanställda, profilering och kontakter med studenter och ar- betssökande, t.ex. genom deltagande på arbetsmarknadsdagar, ny hemsida, deltagande i branschråd på högskolor och universitet samt genom samarbete med aktörer inom järnvägs- sektorn. Verksamhet i bolagsform förvaltar tillsammans med andra in- tressenter aktier i tre av staten helägda aktiebo- lag, (), (A-Banan) och Tunnelpersonalen i . är också bolagsman i Citytunnelkonsortiet, som är ett enkelt bolag. () ägs av staten. Aktierna förvaltas av och var- dera. Bolagets uppgift är att förvalta de svenska intressena i det hälftenägda som svarar för kust- till kustförbindelsen samt att svara för genomförandet av väg- och järnvägsan- slutningarna på den svenska sidan av Öresunds- förbindelsen. Bolaget skall dessutom bidra till finansieringen av i . Finansi- eringen av kust- till kustförbindelsen sker med lån som garanteras av både den svenska och danska staten. Finansieringen av anslutningarna sker genom lån i . För byggande av i med till- hörande stationer och anslutande spåranlägg- ningar mot och /har ett konsortium bildats av , , kommun och . planeras att vara klar , var- efter den skall ingå i statens spåranläggningar och förvaltas av . Konsortieparterna är också delägare vardera i Tunnelpersonalen i . Bolagets uppgift är att tillhandahålla perso- nal för Citytunnelkonsortiet. är ett helstatligt bolag vars aktier till lika delar förvaltas av och . Bolaget har till uppgift att be- vaka statens rättigheter och skyldigheter enligt avtal samt att följa och övervaka utbyggnaden av . skall vidare övervaka driften av och den del av anläggningen som byggs för intercitytrafik samt följa återbetalningen av det statliga villkorslånet. har uppförts av ett konsortium bestående av Ahlstrom, Construction och NCC. Konsortiet har bildat ett särskilt bolag, , för att genomföra och driva anläggningen. Vid färdigställandet överlämnades anläggningen till som i sin tur hyr ut den till . har som ersättning erhållit rätt att bedriva flygpendeltrafik mellan och . kommer att vara spårinnehavare på järnvägssträckan samt har rätt att bedriva persontrafik på sträckan . bedriver trafiken under namnet Express. 4.9.2 Utgiftsutveckling Anslagsförbrukningen på anslag 36:3 Admi- nistration tidigare benämnt A3 Sektorsuppgifter uppgick till , vil- ket medförde ett anslagssparande på . Anslagssparandet hänför sig till och Tågtrafikled- ningen. Övriga sektorsuppgifter överskred an- slaget med . Anslagsförbrukningen på anslaget 36:4 Ban- hållning och sektorsuppgifter tidigare benämnt A4 Banhållning var ca , vilket medförde att anslagskrediten fick utnyttjas med . drift och underhåll av statliga järnvägar över- skreds med ca och delpos- ten investeringar i stomjärnvägar med . regionala järnvägsinvesteringar hade ett anslagssparande på och delposten kost- naderna för lån avseende järnvägsinvesteringar . Regeringen har beslu- tat att får disponera sitt anslagsspa- rande för delposterna. Prognosen för anslaget 36:3 Administration visar kostnader som uppgår till och ett anslagssparande på . Prognosen för anslaget 36:4 Banhållning och sektorsuppgifter visar kostnader som uppgår till och ett utnytt- jande av anslagskrediten med . Tabell 4.27 Utgiftsutveckling Tusental kronor Utfall 1999 Anslag 2000 1 Utgifts- prognos 2000 Förslag anslag 2001 Beräknat anslag 2002 Beräknat anslag 2003 36:3 : Administration2 902 093 934 883 891 000 749 849 766 250 783 561 36:4 : Banhållning och sektorsuppgifter3 7 113 025 6 279 322 6 312 000 6 611 495 6 720 433 6 849 773 A6 Nationellt investeringsprogram för infrastruktur- utveckling, anslagsposten 3 Summa 8 054 703 7 264 205 7 264 992 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. 2 Anslagsstrukturen för är ändrad . Anslaget 36:3 : Sektorsuppgifter byter namn till 36:3 : Administration. 3 Anslaget 36:4: Banhållning byter namn till 36:4 : Banhållning och sektorsuppgifter, inkl. 11 992 tkr (: Investeringar samt drift och underhåll av statliga vägar) utfall . 4.9.3 Mål Det övergripande målet som styr verksamhet är att säkerställa en samhällsekono- miskt effektiv och långsiktigt hållbar transport- försörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. De delmål som skall leva upp till är ett tillgängligt transportsystem, en hög transportkvalitet, en säker trafik, en god miljö och en positiv regional utveckling. Regeringen har brutit ned delmålen till verksamhetsmål för . Nedan framgår resultat i förhållande till uppsatta mål. Ett tillgängligt transportsystem Faktorer som påverkar tillgängligheten till järn- vägstransportsystemet är bl.a.: - Närhet till järnvägsstationer. - Restid, turtäthet och antal byten. - Information om priser och betalning samt trafikutbud. - Den fysiska utrustningen, fordonen och den fysiska miljön. Verksamhetsmål med koppling till tillgänglighet: har haft följande verksamhetsmål och uppnått följande resultat . Mål: skall verka för att bankapaci- teten på det statliga järnvägsnätet utnyttjas på ett effektivt, trafiksäkert och miljöanpassat sätt. Resultat: Andelen av järnvägsnätet som har dubbelspår har ökat med och andelen fjärr- och radioblockering har ökat med . Mål: Samtliga plattformar på stationer av väsentlig betydelse för persontrafiken utmed det statliga järnvägsnätet skall vara tillgängliga för funktionshindrade 2000. Resultat: Målet har uppfyllts i och med att resecentrum i färdigställts. Mål: Den tidtabellslagda hastigheten för inter- regional snabbtågstrafik på dubbelspårssträckor skall mellan större städer i genomsnitt vara lägst . Resultat: På Västra och uppfylls målet för resande till och . Målet uppfylldes inte på delsträckorna () där banan är sämre och () där låg hastighet förbi och trängseln på spåren i motverkar målet. Målet nås inte för resande på Väst- och Ost- kustbanorna eller på . är till cirka hälften utbyggd till dubbelspår. På Ostkustbanan kan målhastigheten inte nås mel- lan , norr om är banan inte av tillräcklig standard. På delar av kan målet nås med införande av direkttåg när samt- liga arbeten utförts. Närmast är dock kapaciteten inte tillräcklig för att målet skall kunna nås. Mål: Den andel funktionshindrade, äldre och barn, som kan nyttja järnvägssystemet skall öka. Resultat: Målet har uppnåtts. En hög transportkvalitet En ökad bärighet och utökad lastprofil innebär att varje järnvägsvagn kan innehålla tyngre re- spektive större last. De skapar i sin tur förutsätt- ningarna för bättre transportekonomi. Ett av viktigaste bidrag till hög transport- kvalitet är att ha en god driftsäkerhet på sina an- läggningar. nya datorsystem för felavhjälpning och uppföljning av driftstörningar i infrastrukturanläggningarna togs i bruk . Verksamhetsmål med koppling till hög transport- kvalitet: Mål: Den totala mängden tågförseningar på stom- och länsjärnvägsnätet skall understiga . Resultat: Målet har inte nåtts utan en försäm- ring har skett (). Orsakerna är att bl.a. mycket dåligt väder men också att X2000-tåg med hjulaxelproblem tagits ur trafik. Mål: Godstransporter på sträckan skall kunna ske med 25 tons axellast. Resultat: Målet har uppnåtts. Andel av ban- nätet med axellast har ökat eller (). En säker trafik Järnvägstransportsystemet omfattas av nollvisio- nen ingen person skall dödas eller skadas all- varligt till följd av trafikolyckor. Omsorgen om människors liv och hälsa är ett grundläggande krav vid järnvägstransportsystemets utformning och funktion. trafik- och elsäker- hetsarbete inriktas därför mot att - Järnvägssystemet alltid skall vara säkert. - Starkströmsanläggningar inom järnvägs- systemet skall vara säkra för personer, djur och egendom. - El- och järnvägsolyckor skall förhindras. - Konsekvenserna av svåra olyckor skall lindras. Verksamhetsmål med koppling till en säker trafik: Mål: Antalet skadade och dödade i plankors- ningsolyckor samt antalet plankorsningsolyckor på statens spåranläggningar skall minska mätt som femårigt medelvärde. Resultat: Antalet plankorsningsolyckor var högre än , trots det har det femåriga medelvärdet sjunkit för såväl antalet dödade (14 i stället för 15) som antalet olyckor (36,0 i stället för 39,6). En god miljö För att nå målet en god miljö har bulleråtgärder vidtagits som i huvudsak bestått av anläggande av bullerplank, , fönsteråtgärder samt rälsslip- ning. genomförde en upphandling av el producerat med metoder som ger mycket små utsläpp, så kallad miljömärkt el. En mycket liten andel, , av trafikarbetet på järnväg utförs med dieseldrivna fordon. Dessa svarar för av järnvägstransportsystemets utsläpp av koldioxid. Ökad användning av diesel av mil- jöklass 1 har medfört att svavelutsläppen från nyttotrafik på spår har reducerats från 1999. Verksamhetsmål med koppling till en god miljö: Mål: Antalet bostadsfastigheter som utsätts för buller orsakat av järnvägstrafik på över (A) vid fler än fem tillfällen per natt skall minska med 1 500 stycken. skall inga fastigheter utsättas för buller orsakat av järn- vägstrafik på över (A) vid fler tillfällen än fem per natt. Nivån avser maximalt värde i sov- rum. Resultat: Målet har inte nåtts. Cirka 12 000 bo- städer har bullernivåer som överstiger (A) inomhus. Antalet bostadsfastigheter som utsätts för vibrationsnivåer orsakade av järnvägstrafik /s skall minska. skall inga fastigheter utsättas för vibrationer orsakade av järnvägstrafik /s. Nivån avser sovrum mätt som frekvent R/ms-värde. Resultat: Målet har nåtts . En positiv regional utveckling Järnvägstransportsystemet kan ge betydande po- sitiva regionala effekter, bl.a. genom att bidra till att skapa större geografiska arbetsmarknader. Särskilt stråk för tung godstrafik på järnväg kan också medverka till att industrier som ligger pe- rifert kan få de fördelar i transportkostnader som är nödvändig för att behålla konkurrenskraften. Övriga mål Mål: externa produktionsverksamhet skall i genomsnitt generera i beräknad avkastning utöver verksamhetens kostnader. Resultat: Målet har nåtts och den utpekade verksamheten har genererat 15,7 procents rörel- semarginal. Resultatet beror främst på högt re- sultat i förhållande till budget inom Telenät. Mål: Kostnaden för fjärrtågklarering och tåg- klarering skall per tågkilometer minska med . Resultat: Målet har inte uppnåtts utan en kost- nadsökning har skett . Skälet är att den försenade utbyggnaden av fjärrblocke- ringen inte möjliggjort avsedd teknikutveckling och personalbesparing. var dock kostnadsminskningen vilket gör att fördelat över de två åren har besparingen varit . Mål: Den tidtabellslagda hastigheten för inter- regional snabbtågstrafik på dubbelspårsträckor skall mellan större städer i genomsnitt vara lägst . Resultat: Målet är delvis uppnått. Genomförande av stomnätsplan Mål: skall, inom ramen för anvisade medel, genomföra investeringar och förbätt- ringsåtgärder på det statliga järnvägsnätet i enlig- het med stomnätsplanen och länsplaner för re- gional transportinfrastruktur. Resultat: Målet är uppfyllt. Tabell 4.28 Uppföljning av investeringar enligt stom- nätsplanen Miljoner kronor