prop · GP0312 · 2001-09-20 00:00:00 — Regeringens skrivelse2001/02:12Redogörelse för verksamheten inom m.m. under år2000 och första halvåret 2001Skr.2001/02:12Regeringen överlämnar denna skrivelse till riksdagen.Stockholm den 20 september 2001Göran ()Skrivelsens huvudsakliga innehållI skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse för verksamheten inom m.m. och första halvåret 2001.Innehållsförteckning1 under det svenska ordförandeskapet i EU 42 Verksamheten i ministerkommittén 52.1 Samarbetsprogrammen för demokratisk utveckling 72.2 och budgeten 83 och dess övervakningsorgan 83.1 83.2 Ratifikationsläget 93.3 Det löpande arbetet 104 Arbetet inom ramen för verksamhetsprogrammen 124.1 Mänskliga rättigheter och demokratifrågor 124.1.1 Mänskliga rättigheter 124.1.2 kommissarie för mänskliga rättigheter 134.1.3 Europeiska konventionen mot tortyr 144.1.4 Nationella minoriteter 144.1.5 Kamp mot rasism och främlingsfientlighet 164.1.6 Jämställdhet mellan kvinnor och män 164.1.7 Sociala stadgan 174.1.8 Massmedier 184.1.9 Asyl-, flykting- och medborgarskapsfrågor 184.1.10 Lokal demokrati och gränsöverskridande samarbete 194.1.11 Bioetik 204.1.12 Rättsligt samarbete 204.1.13 Folkrättsfrågor 214.2 Sociala frågor 224.2.1 Social sammanhållning 224.2.2 Barnfrågor 224.2.3 Invandrares integration 234.2.4 Befolkningsstudier 234.2.5 Hälso- och sjukvård 244.2.6 Miljö och regional planering 244.3 Kulturfrågor och kulturell mångfald 254.3.1 Utbildning 254.3.2 Kultur och kulturarv 264.3.3 Idrott 274.3.4 Ungdomsfrågor 285 Arbetet inom ramen för partsavtalen 295.1 på social- och hälsoområdet 295.2 295.3 utvecklingsbank 305.4 Pompidougruppen för narkotikafrågor 305.5 Filmstödsfonden "Eurimages" 315.6 Kommissionen för demokrati genom lag 315.7 Det europeiska audiovisuella observatoriet 325.8 Nord-Sydcentrum 325.9 Europeiskt centrum för moderna språk i 325.10 Partsavtal för uppföljning på korruptionsområdet 336 Förteckning över medlems- och kandidatländer 34Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 351 under det svenska ordförandeskapet i har en central uppgift när det gäller att främja respekt för demänskliga rättigheterna, demokrati och rättsstatens principer och därmed ocksåför att förebygga väpnade konflikter. Stöd till den fortsatta demokratiskautvecklingen i samt på är en viktig uppgift förEuroparådet. och EU verkar för en starkare inriktning på dessaEuroparådets kärnområden.Dagens Europaråd med 43 medlemmar är ett annat än med 25 medlemmarför . Utmaningarna är annorlunda och större. Därmed är ocksåmedlemsstaternas ansvar att möta dessa nya utmaningar större. Europarådetsverksamhet måste anpassas. Prioriteringar måste definieras. Verksamheter förnedprioriteringar och besparingar i den traditionella verksamheten måste ocksådefinieras.Under det svenska ordförandeskapet har EU gemensamt presenterat sin syn påEuroparådets reformarbete. Generalsekreterare ansträngningar attreformera och prioritera i verksamheten har EU:s fulla stöd. Hög prioritet skall ges åt främjande och försvar av pluralistiska demokratier, mänskligarättigheter och rättsstatens principer. Särskilda ansträngningar skall ägnas åtde områden där har sin traditionella styrka: normskapande,övervakning och uppföljningsmekanismer. effektiva funktionssätt måste säkerställas. Såväl frågan om domstolens arbetssätt som dess finansiering behöver behandlas. Hög prioritet ges också åt samarbete med OSSE.Ett av de prioriterade områden som EU definierat inom ramen för sitt arbete påkapaciteter för civil krishantering är främjandet av rättsstatens principer.Detta är ett område där ytterligare samarbete och samverkan mellan EU ochEuroparådet bör bli centralt.I det program för förebyggande av väpnade konflikter som förhandlades fram under det svenska ordförandeskapet och bekräftades av i slås fast att EU måste bygga effektiva partnerskap med internationellaorganisationer och att informationsutbyte och praktiskt samarbete mellan EU ochbl.a. därför skall intensifieras.Det svenska EU-ordförandeskapet har också i det praktiska arbetet främjat ökadsamverkan mellan EU, och . Det trojkabesök som utrikesministernledde till de tre länderna i södra visade EU:s målsättningatt stärka vår politik gentemot regionen och att stärka samarbete mellan EU,och . EU har också stött det arbete som experterutför i och ställt krav på att utredningarna om övergrepp mot demänskliga rättigheterna leder till lagföring av de ansvariga. EU har också stött arbete på mediesidan i bl.a. . På västra harsamarbetet mellan EU, och utökats.Armenien och har upptagits som nya medlemmar i . Itakt med att utvidgats och vikten av samordning och samarbete mellan internationella aktörer alltmer betonas har behovet av EU-samordning i deutrikespolitiska frågorna också i ökat. Det svenskaEU-ordförandeskapet har verkat för att stärka denna samordning.2 Verksamheten i ministerkommitténVid den behandlade artonmånadersperiodens inträde innehades ordförandeskapet iministerkommittén av , för att följas av som i sin tur ersattes av . Vid periodens slut innehadesordförandeskapet av , som tillträdde vid ministermötet i maj 2001.När övertog ordförandeklubban vid ministermötet i i november1999 stod främst Kosovo och utvecklingen i sydöstra i fokus. Denna region har sedan löpande återkommit på dagordningen . bidrag till arbetet inom stabilitetspaktenför sydöstra uppmärksammades särskilt . Den nytillträddejugoslaviske presidenten framträdde . Utvecklingen iMakedonien stod i fokus . och FörbundsrepublikenJugoslaviens ansökningar om medlemskap behandlas f.n. av den parlamentariskaförsamlingen men följs också noga av ministerkommittén.En annan återkommande fråga på ministrarnas agenda har varit situationen iKaukasus, såväl situationen i de tre länder i södra som samtliga ärmedlemmar, som läget i . Även frågor om EU/EG:s anslutning tillEuropakonventionen om de mänskliga rättigheterna, domstolens situation vadgäller arbetsbelastning och budget, den allmänt prekära budgetsituationen ochdärmed sammankopplade frågor har återfunnits påministrarnas dagordning.Situationen i har följts noga och behandlats vid ett flertaltillfällen i ministerkommitténs löpande arbete i ställföreträdarkretsen, bl.a. i samband med kommissarien för mänskliga rättigheter, Gil-Robles, besök där. Treexperter på mänskliga rättigheter från arbetar vid den ryskeombudsmannens för mänskliga rättigheter, Kalamanov, kontor i staden . Europarådsexperterna har till uppgift att biståden ryska personalen med att följa upp anmälningar om brott mot de mänskligarättigheterna och att rapportera om kontorets verksamhet till . av dess närvaro mottog Kalamanovs kontor över 15 000 muntligaklagomål och registrerade över 6 000 skriftliga klagomål, varav 2 000 rörpåstådda övergrepp av de ryska federala styrkorna. Den internationella kritiken, inte minst från EU, mot en alltför långsam uppföljning av dessa anmälningar och straffrihet för militärer har varit omfattande. Denna närvaro i hargivit en särställning, då man utgjorde den enda internationella närvaron i området.Såsom nämnts var även södra flitigt förekommande på ministerkommitténsdagordning. upptogs som medlem av 1999, medan ochAzerbajdzjan inträdde . Med hänsyn till den betydelsemedlemskapet bedömdes kunna ha för regional stabilitet och för en lösning avNagorno-Karabachkonflikten bestämdes att de båda länderna skulle upptassamtidigt i . En särskild övervakningsmekanism tillskapades för attövervaka att de båda länderna uppfyller ländernas åtaganden beträffandedemokrati och rättsstatens principer, mänskliga rättigheter och fredligkonfliktlösning. övervakar och följer nu noga utvecklingen iländerna inom dessa angelägna områden. Bl.a. har mediesituationen och politiskafångar i uppmärksammats. EU har varit och är starkt drivande vadavser uppföljning av ländernas åtaganden. assisterar sedan flera årtillbaka , och genom projekt som berörorganisationens kärnområden och fortsätter nu med dessa särskilda åtgärder. av dessa aktiviteter sker inom ramen för samarbetsprogram medan andra ingår i det gemensamma program som tagits fram av är även delaktig i beslut om inriktning och innehåll i dessaolika samarbets- och utvecklingsprogram. Nya gemensamma projekt mellanEuroparådet och initierades avseende samtinom områden som kamp mot dödsstraffet, rasism och intolerans respektive underden sociala stadgan och för demokrati genom lag. har haft flera aktiviteter i , för att assistera myndigheterna i strävandena att uppnå de normer på områdendemokrati och mänskliga rättigheter som man förbundit sig till vid medlemskapet. Bl.a. har man ägnat sig åt utbildning i mänskliga rättigheter för jurister isyfte att göra de europeiska konventionerna på den straffrättsliga sidan kända i rättssystemet. Dessa aktiviteter utförs genom gemensamma program medEU-kommissionen. Även samverkan med sker på området. Frågan om ev.uteslutning av väcktes i den parlamentariska församlingen efter ettbesök i landet av dess rapportör då politiska kriser skakadelandet. Situationen i behandlades vid ministermötet och nyaaktiviteter för att stödja en demokratisk utveckling i landet utarbetades.Europarådets sekretariat har utarbetat en aktionsplan för mediaområdet i landet, vilken bl.a. innehåller förslag om konferenser, utbildningsaktiviteter ochinternationell översyn av relevant lagstiftning. har upprepade gånger uppmanats av ministerkommittén att uppfylla domarmot sig i . Dessa har gällt såväl yttrandefrihetsfrågor, där enrad liknande domar i domstolen inte uppfyllts av och vars uppfyllandeövervakas av ministerkommittén, som mål om säkerhetsstyrkornas uppträdande. Ifallet Loizidou (om äganderättsförhållanden på norra ), antogministerkommittén respektive en andra och tredjeinterimsresolution med anledning av underlåtande att betala den utdömda ersättningen.Det tematiska arbetet med att övervaka medlemsstaternas uppfyllande av sinaåtaganden, s.k. monitoring, fortsätter. Ett aktuellt tema för detta arbete äryttrandefrihet. Andra ämnen som är föremål för denna övervakning är funktion och skydd av demokratiska institutioner, det judiciella systemets funktion,dödsstraffet, polis och säkerhetsstyrkor, samt lokal demokrati. Ettnyintroducerat tema gäller rättssystemets effektivitet.Arbete med att skapa en europeisk zon fri från dödsstraff fortsatte inom ramenför ministerkommitténs arbete, med bl a en deklaration i ämnet ,samt en kongress i under beskydd, benämnd "den förstavärldskongressen mot dödsstraff" i juni 2001.2.1 Samarbetsprogrammen för demokratisk utvecklingEn relativt omfattande del av verksamhet består av olika former avsamarbetsprogram, vilka har växt i takt med ökningen av medlemskretsen.Samarbetsprogrammen syftar till att främja en demokratisk utveckling och skallunderlätta uppfyllandet av de åtaganden som följer på medlemskap iorganisationen. Även kandidatländerna kommer i fråga för samarbetsprogram, vilka då är ägnade att underlätta för dessa länder att bli medlemmar iorganisationen.Ministerkommittén har verkat för att programverksamheten, där så är påkallat,planeras i nära samarbete med EU och internationella organisationer, särskiltOSSE. EU-medlemmar har varit drivande i detta sammanhang. En delsamarbetsprogram erhåller finansiellt stöd av . Andra programutförs inom ramen för och gemensammasamarbetsprogram, med delad finansiering.Exempel på nya aktiviteter är insatser till förmån för (inkl. norra ), och . Andra exempel ärinsatser för antagande av medielagstiftning i (FRJ) och insatser inomramen för den s.k. stabilitetspakten för att förbättra situationen för romer.För att underlätta genomförandet av samarbetsprogrammen har Europarådetupprättat ett mindre antal fältkontor, vilka samtliga återfinns på . Ettnytt kontor öppnades i i nära samarbete med är fortsatt aktivt inom den s.k. stabilitetspakten för sydöstraEuropa, där man har en samordnande roll främst inom arbetsborden I (demokratioch mänskliga rättigheter) och III (underbordet för rättsliga och andrainrikespolitiska frågor). Genom utvecklingsbank har man ävenbidragit till projekt inom arbetsbord II (ekonomisk utveckling).2.2 och budgetenEuroparådets budget uppgick till och 2001 till . De antagna ökningarna innebär som tidigare en reell nolltillväxt(0,och ). tillhör de länder som gärna hade sett en viss ökning av budgeten, främst mot bakgrund av vikten av attEuropadomstolen får tillräckliga resurser att möta den ökande tillströmningen av mål. Den budget som antagits har en högre uppräkningskoefficient äntidigare, , en siffra som dock ändå inte kompenserar t.ex. domstolen förden ökande anhopningen av mål. Man har kunnat inkludera ett antal extraordinärainsatser, bl.a. kostnaderna för och medlemskap, mendäremot inte en reservbudget för angelägna fältaktiviteter.Vid avvägningen av behoven för de olika sektorer där är verksamma är inställning i ministerkommittén att kärnverksamheten, dvs främjandetav de mänskliga rättigheterna och demokrati samt rättsstatens principer, skallprioriteras.Generalsekreterare lade fram ett papper med förslag på prioriteringar i verksamheten. Det finns dock svårigheter att blandmedlemsstaterna enas om nödvändiga besparingar och nedprioriteringar av vissaverksamhetsområden.Sveriges andel av budget uppgick till och 2001 till2,. I budgetpropositionen för de aktuella åren anslogs knappt 35 respektiveknappt för de olika obligatoriska bidragen till Europarådetsbudget, inklusive vissa partsavtal.På grund av otillräckliga reservationer i budget för snabba ochoförutsedda angelägna insatser i de nya medlemsländerna har under periodenfinansiering av sådana insatser i flera fall blivit beroende avfrivilligfinansiering från medlemsländer. Av budgetskäl har enbart kunnat lämna blygsamma bidrag till sådan projektverksamhet.3 och dess övervakningsorgan3.1 EuropadomstolenDen europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och degrundläggande friheterna () har ratificerats av 41 avEuroparådets numera 43 medlemsstater. Konventionen och dess tilläggsprotokollutgör ett av de mest effektiva internationella skydden för de mänskligarättigheterna i världen. Det unika med systemet, i förhållande till andraregelverk på området, är de organ som övervakar att staterna följerkonventionen, och . Den nya, permanenta , som inrättades 1998, har hunnitarbeta under närmare . Den reform som beskrivits i tidigare skrivelser har ännu inte lett till det eftersträvade resultatet, nämligen att kortahandläggningstiderna för målen enligt och att bl.a. därigenom stärka det skydd som konventionen ger. Tvärtom fortsätter målbalansen att ökakontinuerligt, eftersom inte hinner pröva klagomålen i den taktde kommer in. anhängiggjordes sammanlagt 26 398 nya klagomål hosdomstolen. 10 486 av de klagomål som redan anhängiggjorts registrerades formellt under . Motsvarande siffror var 20 399 resp. 8 396.Förklaringen till den kraftigt ökande måltillströmningen är attEuropakonventionen blivit alltmer känd i framförallt de senast tillkomnamedlemsstaterna. meddelade 695 domar. Denna siffraskall jämföras med den sammanlagda siffran för antalet domar som domstolen vidslutet av 2000 meddelat sedan sin tillkomst ; 1 900. /2001 hade sammanlagt nästan 16 000 registrerade klagomålanhängiga. För att i någon mån råda bot på pressade arbetssituationhar domstolen tilldelats extra medel utöver vad som tillkommer domstolen inomramen för ordinarie budget. På så sätt har domstolen fått möjlighet att anställa ytterligare jurister för att bereda målen. Flertalet är emellertid överens om att det inte bara handlar om att tillskjuta mer pengar. Några olikaarbetsgrupper har inrättats för att fundera över vad som kan göras för att påsikt komma tillrätta med den problematiska situationen. Man talar numera ombehovet av att "reformera reformen". Arbetet tar sikte på både domstolensinterna arbetsmetoder och dess procedurregler. Också ändringar avEuropakonventionen som sådan kan bli aktuella, åtminstone när det gällerreglerna som rör handläggningen av målen. Att på något sätt begränsa de redanexisterande rättigheter, som enligt konventionen tillkommer individen, har intevarit på tal.3.2 RatifikationslägetSamtliga 43 medlemmar av utom och , som blevmedlemmar , har ratificerat . När detgäller tilläggsprotokollen till konventionen är bilden delvis annorlunda. Detförsta tilläggsprotokollet, som rör bl.a. äganderättsskyddet, har interatificerats av , , , och . Medan det fjärde tilläggsprotokollet (bl.a. om rörelsefriheten och rätten att lämna sittland samt förbud mot kollektiv utvisning av utlänningar) har ratificerats av 33av medlemsstaterna har det sjunde tilläggsprotokollet (bl.a. om vissarättssäkerhetsgarantier vid utvisningsförfaranden och rätten till överprövningav brottmålsdomar) ratificerats av 30 medlemsstater. har ,, , och ratificerat det sjätte tilläggsprotokollet,som förbjuder användning av dödsstraff i fredstid. , ,och har däremot ännu inte ratificerat det. antogsytterligare ett tilläggsprotokoll, protokoll nr 12, som innebär en utvidgning av det diskrimineringsförbud som finns i artikel 14 i . EndastGeorgien har ratificerat det tolfte tilläggsprotokollet, som ännu inte trätt ikraft. har ratificerat samtliga tilläggsprotokoll tillEuropakonventionen utom protokoll nr 12.3.3 Det löpande arbetetMinisterkommittén övervakade, , fortlöpande verkställandet avEuropadomstolens domar. Ett stort antal av de resolutioner ministerkommitténantog i sådana ärenden rörde mål mot där det konstaterats atttidsåtgången i de nationella domstolarna varit alltför lång. I eninterimsresolution uppmanades de italienska myndigheterna att ävenfortsättningsvis ge hög prioritet åt reformeringen av det inhemskadomstolsväsendet. har för avsikt att återkomma tillfrågan om de allmänt sett oskäligt långa handläggningstiderna i de italienskadomstolarna. I sammanhanget kan nämnas att en lag antagits i (LexPinto), som gör det möjligt för enskilda att få kompensation på det nationellaplanet för brott mot i detta avseende. Lagen förväntasmedverka till att arbetsbörda minskar. Sedan fällts av i målet haft att övervaka att domen efterlevs. Målet rör rättenför personer bosatta i att delta i val till Europaparlamentet.Storbritannien har deklarerat sin avsikt att förändra situationen inför valet2004 till . I en interimsresolution uppmanadesStorbritannien av ministerkommittén att vidta erforderliga åtgärder för attsäkerställa att också de som bor i kan rösta vid sådana val. En annan resolution riktar en uppmaning till samtliga medlemsstater attsamarbeta med när den utreder kränkningar mot de mänskligarättigheterna. Bakgrunden är en diskussion kring ett flertal mål mot Turkietrörande kränkningar begångna i samband med ingripanden av säkerhetsstyrkor i den sydöstra delen av landet. har vidare fällts av i en rad likartade mål för otillbörliga inskränkningar i yttrandefriheten. Genomförandet av domarna har kontinuerligt övervakats av ministerkommittén, som dock tvingats konstatera att inga konkreta framsteg gjorts för att verkställa dem. I eninterimsresolution antagen av ministerkommittén uppmanas att vidta åtgärder i de individuella fall där de funna kränkningarnafortfarande påverkar de klagandes situation. Ett fall som rönt stor uppmärksamhet är målet Loizidou motTurkiet som rör äganderättsförhållandena på norra . Sedan dom () rörande frågan om ersättning för konventionsbrott har falletvarit föremål för många diskussioner i ministerkommittén. Trots att fristen förbetalning av skadestånd m.m. till klaganden löpte ut harTurkiet ännu inte betalat i enlighet med domen. Ett annat fall som föranlett många debatter i ministerkommittén under 2000är målet Hakkar mot . Sedan ministerkommittén kommit fram till attFrankrike brutit mot artikel 6 i i samband med att Hakkardömdes för brott till livstids fängelse har det diskuterats vilka krav man börställa på franska staten att föranstalta om resning på det nationella planet för Hakkars del. ledde ministerkommitténs behandling av fallet Hakkartill att ny lagstiftning antogs i . Därmed kunde ministerkommitténavsluta sin prövning av fallet. slutbehandlades ett mål mot av ministerkommittén. Måletrörde handläggningstiden för en ansökan om mönsterskydd. ålades attbetala skadestånd till klaganden och att ersätta dennes rättegångskostnader. Iytterligare tre mål mot antog ministerkommittén slutresolutioner under2000 och . Det ena fallet rörde oskäligt långhandläggningstid i domstolarna när dessa prövade en arbetstvist. Det andragällde avsaknad av muntlig förhandling i ett mål rörande anläggning av en väg. I båda fallen beslutade ministerkommittén om ersättning till klagandena. I dettredje fallet hade målet inför förlikts och ministerkommitténövervakade att uppfyllt villkoren i förlikningsavtalet. I ytterligarenågra mål som förlikts inför domstolen avvaktas ministerkommitténsslutresolution. Av de 26 398 klagomål som anhängiggjordes vid Europadomstolenavsåg 392 . Motsvarande siffra var 302. Under 2000registrerades 233 klagomål mot . var den siffran 175, vilketinnebär att antalet registrerade klagomål mot vårt land ökat med påett år. juni/hade ett trettiotalmål mot under handläggning där regeringen ombetts inkomma med svaromål. meddelade en dom i mål mot . Hittillsunder 2001 har tre domar mot meddelats. I samtliga fyra fall hadeförlikning träffats inför domstolen och domstolens uppgift inskränkte sig tillatt konstatera detta faktum samt avskriva målet. Av samtligadomar rör 46 . Om man istället räknar antalet avgjorda mål kommer manfram till att 44 av dem gäller . I 22 av dessa mål har fällts för brott mot konventionen. Referat av domar återges fortlöpande i . Referat av domar finns också i viss mån att tillgå iriksdagens offentliga databas, informationssystemet RIXLEX. Därutöver finnsdomarna tillgängliga i originalspråk på Internet.4 Arbetet inom ramen för verksamhetsprogrammen4.1 Mänskliga rättigheter och demokratifrågor4.1.1 Mänskliga rättigheterDet löpande normativa arbetet på området mänskliga rättigheter bedrevs i övrigtliksom i styrkommittén för mänskliga rättigheter (CDDH) ochdess expertkommittéer. Arbetet inom CDDH präglades till stor del avförberedelserna inför den ministerkonferens som ägde rum i sammaår för att högtidlighålla 50-årsminnet av tillkomst. representerades vid konferensen av statsrådet , som ägnadehuvuddelen av sitt anförande åt betydelsen av öppenhet och transparens i ettdemokratiskt samhälle. I sitt tal berörde statsrådet också, i likhet medflertalet andra talare, oroande situation och vikten av att setill att domstolen på ett effektivt sätt kan fortsätta sitt arbete med attupprätthålla respekten för de mänskliga rättigheterna i . En annan frågasom under förberedelserna inför konferensen ägnat stort intresse vardödsstraffet. för utveckling av de mänskliga rättigheterna () höllinga möten . Som en uppföljning till en av de resolutioner som antogsunder påbörjade emellertid på CDDH:s uppdrag ett arbete med att utforma ett nytt tilläggsprotokoll tillEuropakonventionen angående dödsstraffets totala avskaffande, alltså inte bara i fredstid. Arbetet har som utgångspunkt ett svenskt förslag, som behandlades avministerkommittén och början av 2001. Flertalet medlemmar i har visserligen i sin inhemska lagstiftning redan avskaffatdödsstraffet även i krigstid och i tider av hot om krig. Det är ändå angelägetatt se till att det internationella skyddet mot dödsstraff blir heltäckande.Skälet till detta är att det blir mycket svårare för en stat som redan haravskaffat dödsstraffet att återinföra det i en situation när staten är bunden av ett internationellt åtagande. Förhoppningen från svensk sida är att ett nytttilläggsprotokoll skall kunna antas av ministerkommittén . för processuella frågor (DH-PR) avslutade under 2000arbetet på ett förslag till nya procedurregler för ministerkommitténs granskning när det gäller medlemsstaternas verkställighet av domar. Sedan förslaget godkänts med små förändringar av CDDH och antagits avministerkommittén har de tidigare reglerna alltså anpassats tillministerkommitténs förändrade roll till följd av ändringarna sedani konventionssystemets övervakningsmekanism.