prop · GP031d20 · 2001-09-20 00:00:00 — Luftfartens infrastruktur måste dessutom ses som ett sammanhängande system. För att hela landet skall få en tillfredsställande transportförsörjning beslöt regeringen att ett nytt statligt stöd till kommunala flygplatser, det s.k. driftbidraget, skulle införas. uppgick det totala stödet till de 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 kommunala flygplatserna till . startade Rikstrafiken sin verksamhet. Myndighetens uppgift är att verka för utveckling och samordning av den interregionala kollektiva persontrafiken och att därigenom bidra till att bl.a. de transportpolitiska målen om tillgänglighet och regional utveckling uppnås. Rikstrafiken skall som en del i detta arbete svara för statens upphandling av transportpolitiskt motiverad interregional kollektiv persontrafik som inte upprätthålls i trafikhuvudmännens regi och för det saknas förutsättningar för kommersiell drift. bedrev Rikstrafiken i huvudsak sin verksamhet på grundval av tidigare upphandlingar. har trafik på ett tiotal järnvägssträckor upphandlats, varav ett antal i norra . Restids- och resekostnadsminskningar för vägtrafikanterna har varit mindre i stödområdena än i övriga landet. har skillnader mellan vägens ytstandard i olika regioner minskat . En godssatsning på järnväg har bidragit till lägre kostnader och därmed ökad konkurrenskraft för olika regioner. Ett exempel på detta är uppgraderingen av . Kortare restider har i vissa fall bidragit till regionförstoring. Byggandet av den från regionalpolitisk synpunkt viktiga Bothniabanan utefter har fortsatt . Målet för IT, tele- och postpolitiken är att alla skall ha tillgång till en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar infrastruktur och därtill hörande samhällstjänster. Därutöver skall det finnas en grundläggande kassaservice i hela landet. Av särskilt stor betydelse för den framtida regionala utvecklingen bedöms utbyggnaden och användningen av modern kommunikationsteknik vara. IT-politikens inriktning är också bl.a. att främja tillväxt, sysselsättning och regional utveckling. Hushåll och företag i alla delar av bör få tillgång till IT- infrastruktur med hög överföringskapacitet. Detta skall i första hand ske på kommersiella grunder. har också beslutat om särskilda åtgärder för utbyggnad av IT-infrastruktur i gles- och landsbygd för att förbättra tillgängligheten. Åtgärderna omfattar bl.a. stöd till lokala och regionala telenät i områden som inte förses med IT-infrastruktur genom marknadens försorg, skattereduktion till fysiska och juridiska personer för bredbandsanslutning samt ett stomnät med hög tillgänglighet till landets alla kommuner. Regeringen har påbörjat genomförandet av IT-politiken. En närmare redogörelse för vilka åtgärder regeringen vidtagit lämnas under utgiftsområde 22 Kommunikationer, avsnitt 5 Politikområde IT, tele och post. Enligt de telepolitiska målen skall enskilda och myndigheter i landets olika delar få tillgång till effektiva telekommunikationer och enligt det postpolitiska målet skall det finnas en posttjänst av god kvalitet i hela landet. (Utgiftsområde 22 Kommunikationer). Näringspolitiken syftar till att skapa fler och växande företag i hela landet. Goda makroekonomiska förhållanden, såsom låg och stabil räntenivå och låg inflation, är grunden för ett gott näringsklimat och viktiga för utvecklingen i alla regioner. För att nå målet fler och växande företag och ett gott näringslivsklimat krävs bl.a. positiva attityder till, och vilja, att driva företag, ett sunt och rättvist regelverk, lättillgänglig information om regler och krav, tillgängliga finansiella instrument och motivation att ta till sig ny teknik. Omfattningen och utformningen av insatserna skall anpassas till och utföras av respektive region för att motsvara det lokala och regionala behovet. Regeringen har påbörjat en omstrukturering av centrala myndighetsfunktioner inom näringspolitiken. Syftet är att dels anpassa strukturen till förändrade förutsättningar, dels skapa en enklare, tydligare och mer kraftfull myndighetsstruktur. En ny myndighet för företagsutveckling, Verket för näringslivsutveckling (), inrättades enligt proposition (prop. 1999/2000:71) Vissa organisationsfrågor inom näringspolitiken. skall bl.a. särskilt främja näringslivets utveckling i regionalpolitiskt prioriterade områden och i övrigt verka för en balanserad utveckling. skall vidare ha en stark näringslivsförankring och skall tillsammans med utgöra ett gemensamt för företagsutveckling, entreprenörskap och finansiering med fokus på företagens och företagarnas behov. Rymdaktiviteterna inom politikområdet bedöms ha en särskild positiv inverkan på näringsverksamheten i , vilket är av stor regionalpolitisk betydelse. Inom näringspolitiken bedrivs också investeringsfrämjande åtgärder genom Delegationen för utländska investeringar i (). har också erhållit särskilda bidrag för bl.a. regionalpolitiska insatser. Dessa har använts för bl.a. samverkan med och kunskapsöverföring till såväl regional som lokal nivå. Verksamheten bedöms ha givit långsiktigt resultat i form av bl.a. sysselsättning i regionalpolitiskt prioriterade regioner. (Utgiftsområde 24 Näringsliv). Arbetsmarknadspolitikens huvudsakliga uppgifter är att snabbt tillsätta lediga platser och öka de arbetslösas anställbarhet genom kompetenshöjande insatser och rörlighetsfrämjande åtgärder. Härigenom skapas förutsättningar för en väl fungerande arbetsmarknad. Genomförandet och omfattningen av åtgärderna anpassas till lokala och regionala förutsättningar, vilket bidrar till att minska arbetslösheten och öka sysselsättningen i regionerna. Vid fördelningen av de arbetsmarknadspolitiska resurserna tas också hänsyn till områden som har hög arbetslöshet. Genom sin omfattning och inriktning är arbetsmarknadspolitiken av stor betydelse för regionerna. Även har ett regionalpolitiskt uppdrag, att skapa meningsfullt och utvecklande arbete för personer med arbetshandikapp där behov finns. Förändringarna inom arbetslöshetsförsäkringen och införandet av en aktivitetsgaranti gör att insatserna i större utsträckning kan bidra till en väl fungerande arbetsmarknad med full sysselsättning och god ekonomisk tillväxt. (Utgiftsområde 13 Arbetsmarknad). Landsbygdspolitiken, som är en del av den gemensamma jordbrukspolitiken, bidrar till utvecklingen i gles- och landsbygdsområden. har bemyndigat regeringen att tillämpa ett miljö- och landsbygdsprogram för perioden 20002006 enligt rådets förordning (EG) nr 1257/99 om stöd till utveckling av landsbygden av . Programmet medfinansieras över EG-budgeten. Landsbygdsprogrammet skall främja en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar utveckling av jordbruket, livsmedelsproduktionen, skogsbruket och landsbygden. I samverkan med andra delar av den gemensamma jordbrukspolitiken, struktur- och regionalpolitikens mål 1- och 2-program, LEADER+ och det nationella stödet till jordbruket i norra medverkar miljö- och landsbygdsprogrammet till utveckling av en livskraftig landsbygd i hela landet. var hela programmet var öppet för 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 ansökningar och intresset för de olika åtgärderna har varit mycket stort. Miljöersättningar och kompensationsbidrag inom programmet omfattar även jordbruket i mål 1-regionerna. (Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar). Storstadspolitiken tillkom genom ett riksdagsbeslut och syftar till att ge storstadsregionerna goda förutsättningar för tillväxt så att de kan bidra till att nya arbetstillfällen skapas såväl inom som utom storstadsregionerna. Storstadspolitiken skall också medverka till att bryta den sociala, etniska och diskriminerande segregationen i storstadsregionerna. Tillväxtmålet är framåtsyftande och bygger på att storstaden har vissa unika utvecklingsförutsättningar som inte kan kopieras av andra regioner. Tillväxt i storstaden skapar också tillväxt i andra delar av landet. Motivet för att ge storstäderna goda villkor för långsiktig hållbar tillväxt är alltså att det finns ett samspel inte en motsättning mellan tillkomsten av nya arbetstillfällena i storstaden och i resten av landet. Det andra målet, integrationsmålet, tar mera fasta på de stora skillnader som finns mellan storstadsregionernas olika bostadsområden. I den storstadspolitiska propositionen (prop. 1997/98:165) framhåller regeringen således att en politik för regionalt spridd tillväxt inte innebär att en region måste avstå tillväxt för att ge åt en annan, utan tvärtom att olika regioner ger varandra draghjälp och förstärker varandras utveckling. Storstadspolitiken handlar om att ta tillvara livskraften och tillväxten i storstäderna, som den verkar för jämlika och jämställda levnadsvillkor i alla bostadsområden Kulturpolitiken syftar till att alla skall ha möjlighet att uppleva kultur och ägna sig åt eget skapande oberoende av var de bor. Av vikt är de av staten delfinansierade regionala kulturinstitutionerna. De utgör landets kulturella infrastruktur och är en viktig bas för regionernas kulturliv och för värnandet av kulturarvet. Statens bidrag till regionala teater-, dans- och musikinstitutioner, länsmusikverksamhet, regional biblioteksverksamhet, regionala museer, regionala arkiv och länskonstnärer syftar till att möjliggöra en mångsidig verksamhet av hög kvalitet i landets alla regioner. Med sin breda kunskap om samhället, både i ett historiskt och i ett samtidsperspektiv, har de regionala museerna även mycket att tillfö- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 ra det regionala utvecklingsarbetet. (Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid). Miljöpolitiken är av stor betydelse för en hållbar regional utveckling ur flera aspekter. Förverkligandet av de nationella miljökvalitetsmålen, som bl.a. innebär att skydda miljön, utveckla och vårda naturresurserna, kulturarvet och boendemiljön, bedriva ett miljöanpassat långsiktigt hållbart jordbruk och bevara det öppna landskapet är viktigt för en hållbar regional utveckling och en levande landsbygd. En attraktiv natur-, kultur- och boendemiljö är viktigt för att attrahera såväl entreprenörskap och företag som boende och bidrar direkt till hållbar tillväxt där turistnäringen är ett exempel. Inom ramen för lokala investeringsprogram har samhällsinvesteringar gjorts för att bidra till en hållbar utveckling och uppfyllelse av miljömålen. Utgångspunkten för arbetet har t.ex. varit att en miljöinsats är ett led i en strukturomvandling av t.ex. en gammal industriort, som söker nya vägar för ekonomisk utveckling och sysselsättning. Bidrag från de lokala investeringsprogrammen har, tillsammans med andra offentliga medel (miljö- och landsbygdsprogrammet, energiomställningsprogrammet, strukturfonderna, EU:s övriga program och fonder m.m.) bidragit till att omsätta kommunens eller regionens strategier och idéer för utveckling i praktiken. (Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård). Syftet med det statliga bidrags- och utjämningssystemet i kommunsektorn är att ge kommuner respektive landsting med olika strukturella förutsättningar möjligheter att erbjuda likvärdig service i landets olika delar. Systemet kommer att bli föremål för fortsatt översyn. Inom har funnits en kommundelegation som har till uppgift att bereda ärenden om ekonomiskt stöd till kommuner och landsting som har särskilt svår ekonomisk situation. Stöd har lämnats om strukturella faktorer, som exempelvis svag ekonomisk tillväxt i regionen, negativ befolkningsutveckling eller obalanser i åldersstrukturen, gör det svårt för kommunen eller att uppnå balanskravet. Kommundelegationen avslutade sitt arbete och det har resulterat i att staten ingått överenskommelser med 36 kommuner och tre landsting. Regeringen har åtagit sig att betala ut bidrag om sammanlagt om villkoren för bidragen uppfylls. Dessutom har en bostadsdelegation inrättats för att fördela stöd till kommuner med övermäktiga åtaganden för boendet. Vid utgången av 2001 förväntas att ramöverenskommelser med samtliga berörda kommuner har träffats. (Ut- giftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner). Inom integrationspolitiken kan kommunernas flyktingmottagande vara av betydelse för den regionala utvecklingen. har storstäderna tagit emot en allt större andel av de nyanlända flyktingar som beviljas uppehållstillstånd. Detta har skett som tillgången på lämpliga bostäder har minskat i storstadsområdena. finns det många kommuner i andra delar av landet som har tillgång till goda bostadslösningar och arbetstillfällen och som kan erbjuda bra introduktionsprogram. (Ut- giftsområde 8 Invandrare och flyktingar). Den s.k. sociala ekonomin bedöms ha betydelse för att mobilisera engagemang och lokal kompetens vilket är viktigt för att de lokala utvecklingsförutsättningarna skall tillvaratas. I finns ca 4 000 lokala utvecklingsgrupper runt om i landet. Utifrån ett regionalpolitiskt perspektiv har de lokala utvecklingsgrupperna visat sig vara av betydelse i främst gles- och landsbygdsområden. På många platser har ett lokalt engagemang inneburit att en viss hotad serviceinrättning har kunnat bibehållas. Målen för regionalpolitiken är att den skall skapa förutsättningar för hållbar ekonomisk tillväxt, rättvisa och valfrihet så att likvärdiga levnadsvilllkor skapas för medborgarna i hela riket. Må- let för utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling är att verksamheten främst skall underlätta för näringslivet i regionalpolitiskt prioriterade områden att utvecklas så att det bidrar till att uppfylla målen för regionalpolitiken. Resultatbedömningen omfattar den verksamhet som bedrivs med anslag inom utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling, förutom anslaget 37:1 IT-infrastruktur: Regionala transportnät, den s.k. lilla regionalpolitiken. Åtgärder inom andra politikområden är dock av större betydelse 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 för möjligheterna att uppnå de regionalpolitiska målen. Resultatbedömningen av de selektiva regionalpolitiska företagsstöden och den regionala projektverksamheten avser beviljade stöd . Det är ännu inte möjligt att redovisa utbetalade medel för dessa beslut. Resultatbedömningen av de generella stöden, nedsatta socialavgifter och transportbidrag, avser utbetalda medel 2000. Resultatbedömningen av strukturfondsprojekten redovisas samlat för programperioden 19951999 och avser beviljade bidrag. I sammanställningen nedan återfinns en förteckning över de åtgärder som redovisas i denna resultatbedömning. Av sammanställningen framgår även från vilka anslag åtgärden finansieras, vem som beslutar om respektive åtgärd och vilket geografiskt område den avser. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Tabell 4.4 Åtgärder som finansierats av anslag inom utgiftsområde 19 Hela landet med tyngdpunkt i Medfinansiering av EG:s struktur- Målområdena 2, 5b och 6 samt Stödområdena A och B organen, och regeringen Stödområdena A och B samt gles- och landsbygd enligt läns- Stödområdena A och B organen, och regeringen Stödområdena A och B samt gles- och landsbygd enligt läns- Täckande av förluster på grund av kreditgarantier inom regional- Stödområde 1 och del av stödom- Stöd till kommersiell service Gles- och landsbygd enligt läns- Målområdena 2, 5b och 6 samt Målområdena 1 och 2 samt vissa Program för regional närings- Hela landet med tyngdpunkt i politik och särskilda regional- 1Alla nedan angivna anslag, förutom anslaget A1 Regionalpolitiska åtgärder anslagspost 24, avser anslag uppsatta på statsbudgeten . 2För en resultatredovisning se avsnitt 3.5.3. Härtill fanns under budgetåret ett anslag på för drift av ett flygplatsbolag i . Beslut för har fattats i form av regional projektverksamhet, medfinansiering av strukturfondsprogram och selektiva regionalpolitiska företagsstöd. Dessutom har (ca ) och regeringen (ca ) beviljat sammanlagt ca som central projektverksamhet. Härutöver har beviljats inom programmet för regional näringspolitik och särskilda regionalpolitiska åtgärder. Totalt har således beviljats för ovan nämnda ändamål . Driftstöd i form av transportbidrag och nedsatta socialavgifter har utbetalats till ett sammanlagt belopp av ca . I det följande redovisas detta mer i detalj. Härutöver har regeringen bedrivit central projektverksamhet och av medlen för central projektverksamhet har regeringen fattat beslut om ca . Härav har en stor del använts i arbetet med att bistå de kommuner som har särskilda omställningsproblem på grund av strukturomvandlingar inom försvarsmakten. Bland större projekt kan nämnas bidrag till ett program för utveckling av den svenska skogsnäringen, till idrottsledare inom den regionala ungdomsidrotten, samt till turistråd för utveckling av turistnäring i regionalpolitiskt prioriterade områden. har inom sin projektverksamhet deltagit i finansieringen av ett nittiotal projekt till ett sammanlagt belopp av . Projekten har varierande inriktning, t.ex. förstudier till stora utvecklingsprojekt eller projekt av pilotkaraktär. har också beslutat om bidrag till medfinansiering av projekt vid lokala och regionala resurscentra för kvinnor. har beviljat bidrag till 64 projekt till ett belopp om ca . Tabell 4.5 Beviljade belopp för regional projektverksamhet, medfinansiering av strukturfondsprogram och inom Program för regional näringspolitik och särskilda regionalpolitiska åtgärder 1998-2000 Program för regional närings- politik och särskilda regional- har ca beviljats som regional projektverksamhet av länsstyrelserna och de regionala självstyrelseorganen. Det har utvecklats resultatindikatorer som t.ex. förväntade sysselsättningseffekter för att möjliggöra en bättre uppföljning av projekten. En stor del av den regionala projektverksamheten förväntas leda till ett i stort förbättrat företagsklimatet genom att den främjar bl.a. förnyel- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 se av företag och nyföretagandet i framför allt regionalpolitiskt prioriterade områden. Projekten förväntas även leda till ett utvecklat samarbete mellan näringslivet och t.ex. universitet och högskolor. Alla län har möjlighet att medfinansiera strukturfondsprojekt, men endast inom de delar av länen som ingår i de geografiska strukturfondsområdena. Skillnaden mellan regional projektverksamhet och medfinansiering av EG:s strukturfondsprogram är att sistnämnda projekt skall följa riktlinjerna i de fleråriga samlade programdokumenten (s.k. SPD) och får en del av finansieringen från . Den regionala projektverksamhetens inriktning skall också utgå från en långsiktig strategi, den s.k. länsstrategin, men kan till skillnad mot de regionalpolitiska strukturfondsprojekten bedrivas inom hela landet. Den regionala projektverksamheten skall inriktas mot ekonomisk tillväxt och inomregional balans. har ca beviljats av länsstyrelserna och de regionala självstyrelseorganen som medfinansiering av strukturfondsprogram. Anledningen till att beloppet är lägre än föregående år är att strukturfondsprogrammen för den nya perioden kom att starta senare än avsetts eftersom godkännande försenades. Likartade rutiner för uppföljning av strukturfondsprojekt som för länsstyrelseprojekt följs fortlöpande. Utvärdering sker dels samlat efter halva tiden, dels samlat efter programperiodens slut. De förväntade effekterna av strukturfondsprogrammen, inkl. medel från regionalfonden, annan offentlig medfinansiering och privata medel, för hela programperioden 19951999 är bl.a. cirka 74 000 nya eller bevarade arbetstillfällen. De projekt som slutredovisats har enligt bidragit till 57 000 nya eller bevarade arbetstillfällen och ca 10 000 nya företag. De förväntade effekterna går inte att redovisa uppdelat på olika år. Flera utvärderingar visar dock att detta är en överskattning av antalet arbetstillfällen. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Tabell 4.6 Vissa uppgifter om beviljade selektiva regionalpolitiska företagsstöd åren 1998-20001 Beviljat belopp (mkr)1 Beräknat antal nya arbets- tillfällen (antal)1 arbetstillfälle (tkr)1 Investeringar som beräknas del- finansieras med de selektiva före- tagsstöden (mkr)2 1Regionalt utvecklingsbidrag, landsbygdsstöd, småföretagsstöd och sysselsättningsbidrag. Beslut om totalt ca i olika former av selektiva regionalpolitiska företagsstöd (exkl. stöd till kommersiell service och såddfinansiering) i samband med investeringar beräknas enligt bidra till ca 8 430 nya arbetstillfällen inom främst de regionalpolitiskt prioriterade regionerna. Genomsnittlig subvention per arbetstillfälle uppgår till . Investeringar i storleksordningen beräknas delfinansieras med dessa stöd. Regionalt utvecklingsbidrag har till av beloppet beviljats små och medelstora företag, dvs. företag med 0199 anställda. I besluten om regionalt utvecklingsbidrag beräknas av de nya arbetstillfällena tillfalla kvinnor. Detta innebär att villkoret för stödformen att av antalet nya arbetstillfällen skall tillfalla vartdera könet därmed är uppfyllt. Även vad gäller landsbygdsstöd beräknas i genomsnitt av de nya arbetstillfällena tillfalla kvinnor. Av småföretagsstödets nya arbetstillfällen beräknas tillfalla kvinnor. Villkoret för stödet är att av antalet nya arbetstillfällen skall avse vartdera könet. Villkoret har därmed inte uppfyllts. Inga nya lån till privata regionala investmentbolag har beviljats eller utbetalats . Utestående belopp för sådana lån uppgick till ca . Tabell 4.7 Utbetalda generella regionalpolitiska företagsstöd åren 1998-20001 nedsatta socialavgifter och transportbidrag. Bidragen har enligt regeringens bedömning bidragit till att upprätthålla sysselsättningen i främst de regionalpolitiskt mest prioriterade regionerna. Transportbidrag kompenserar en del av företagens kostnader för varutransporter. Nedsatta socialavgifter kompenserar delvis företagen för permanenta merkostnader på grund av de geografiska lägesnackdelarna. Stöd till kommersiell service har beviljats för ca och har bidragit till att upprätthålla servicenivån i gles- och landsbygd. Såddfinansiering har beviljats för ca till små och medelstora företag. Stödet förväntas ha betydelse för teknikbaserade företag i tidiga utvecklingsfaser. Den övervägande delen av såddfinansieringen finansieras med andra medel än regionalpolitiska. Inom programmet för regional näringspolitik och särskilda regionalpolitiska åtgärder på som startade har beslut för ytterligare fattats . Härmed har beslut fattats för sammanlagt . En mer detaljerad beskrivning per län av dels beviljade selektiva regionalpolitiska företagsstöd, projektverksamhet och medfinansiering av EG:s strukturfondsprogram, dels utbetalda medel avseende generella regionalpolitiska företagsstöd (transportbidrag och nedsatta socialavgifter) återfinns i följande tabeller. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Tabell 4.8 Beviljat stöd m.m. av länsstyrelserna, regionala självstyrelseorgan, och regeringen fördelat på län 1 Avser regionalt utvecklingsstöd, landsbygdsstöd, småföretagsstöd och sysselsättningsbidrag. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Tabell 4.9 Utbetalt transportbidrag fördelat på län Minskningen i de sydligaste länen beror på avskaffandet av transportbidragszon 1. Tabell 4.10 Uppskattad bedömning av utbetalda nedsatta socialavgifter per län under 1998-2000 Övriga (osäkra län samt Anm: För många företag framgår inte av statistiken var den nedsättningsberättigade verksamheten bedrivs. Dessa företag redovisas under rubriken övriga. avser avgifter såsom arbetsgivaravgifter för och egenavgifter . Den kraftiga minskningen 2000 beror på att stödformen i princip upphörde . De resultat som här redovisas avser beträffande de selektiva företagsstöden och den regionala projektverksamheten inte resultaten på grund av utgifter . Istället redovisas de förväntade resultaten på grund av beslut som fattats . Det finns ännu inget redovisningssystem som kan koppla ihop utgifter ett visst år med senare års resultat. I resultatredovisningen avseende strukturfondsprojekten och de generella företagsstöden redovisas däremot utgifterna relaterade till uppnådda effekter. Utgifterna inom utgiftsområde 19 uppgick totalt till ca . Resursåtgången har minskat med jämfört med utgifter, som uppgick till .