prop · GP031d3 · 2001-09-20 00:00:00 — gällande regler för folkpension, ATP, delpension och pensionstillskott ersätts successivt av det nya systemet. Det nya systemet består av två delar, inkomst- och premiepension. Dessutom kan det utgå garantipension. Systemet administreras av (), de allmänna försäkringskassorna och (). PPM:s huvudsakliga uppgifter är att hantera individuella konton för pensionsmedel i olika värdepappersfonder, att besluta om att medverka vid utbetalning av pensioner, samt att informera om premiepensionssystemet. PPM ansvarar också för den tillfälliga förvaltningen av avgiftsmedel hos Riksgäldskontoret5. Målet för PPM:s verksamhet är att administration och förvaltning av premiepensionerna skall bedrivas kostnadseffektivt och till nytta för pensionsspararna. Den multilaterala finansiering som möjliggörs genom de internationella finansiella institutionernas verksamhet syftar bl.a. till stabilisering av det finansiella systemet och till utveckling av de nationella ekonomierna. Utöver sina direkta finansiella åtaganden bidrar institutionerna bl.a. med rådgivning och analys på olika beslutsnivåer. Institutionernas roll i den globala utvecklingen har successivt ökat . Det ligger i intresse att en god arbetsfördelning uppnås mellan institutionerna och i förhållande till de insatser som görs på nationell nivå. bör också verka för att samma effektivitetskrav och budgetrestriktivitet som tillämpas på nationell nivå även gäller i institutionernas verksamhet. 5 Se även avsnitt 5.8 om tillgångshantering inom 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Lotteriinspektionens kontroll av spelmarknaden skall vara effektiv och tillgodose såväl samhällets krav på stabilitet som konsumenternas krav på säkerhet. Lotteriinspektionens uppgift är att kontrollera och utöva tillsyn över spelmarknaden i , typgodkända och lämna tillstånd till vissa spelformer samt utbilda och informera. Regeringen skall löpande informeras om utvecklingen på marknaden såväl nationellt som internationellt. Målet för verksamheten har varit att i enlighet med lotterilagen och lotteriförordningen verka för en säker spelverksamhet i samt att marknadens aktörer följer gällande regelverk. Spelmarknaden är under ständig förändring vilket ställer allt högre krav på myndigheten. Till exempel har Internet öppnat vägen till en ny distributionskanal för spel av olika slag. Internets intåg på spelmarknaden ställer också nya krav på internationellt samarbete på området. Lotteriinspektionens verksamhet och organisation har utökats bl.a. genom tillkomsten av nya spel på marknaden, såsom internationella kasinon och hundkapplöpningar. Etableringen av internationella kasinon har fördröjts. Denna fördröjning har medfört att de extra medel som inspektionen tillfördes i budgetpropositionen inte har behövt utnyttjas fullt ut för kasinokontroll. Ett arbete har dock pågått för att förbereda kontrollen inför öppnandet av det första internationella kasinot i , vilket skedde . Detta har tagit betydande resurser i anspråk, både finansiellt och personalmässigt. Lotteriinspektionens verksamhet, liksom spelmarknaden i övrigt, har varit under utredning. har två utredningar, Föreningslivet på spel- och lotterimarknaden (SOU 2000:9) och Från tombola till Internet (SOU 2000:50), överlämnats till regeringen. Regeringen avser att återkomma med vissa förslag till . Regeringen avser också att inleda en översyn av inspektionens finansiering och organisation . I översynen kommer också de förslag till förändringar av inspektionens verksamhet och organisation som föreslås i nämnda betänkanden att övervägas. Regeringen avser att återkomma till med förslag kring den framtida myndighetens uppgifter. Reglering och tillsyn av det finansiella systemet Regleringen av den finansiella sektorn i bygger till stor del på det gemensamma regelverket inom EU samt andra internationella överenskommelser. Det svenska EU-arbetet har präglats av det svenska ordförandeskapet. EU har som mål att en integrerad finansmarknad skall nås till 2005. I detta syfte har kommissionen presenterat en aktionsplan där en rad lagstiftningsprojekt presenteras som skall vara genomförda . Genomförandet av aktionsplanen dominerade det svenska ordförandeskapet inom det finansiella området. I samband med toppmötet i enades medlemsländerna om en ny och snabbare process för att reglera värdepappersmarknaden. skall ramlagstiftning i ökad utsträckning användas vid reglering av värdepappersmarknaden. Detta innebär att nya europeiska regler kan införas tidigare och att regleringen fortare kan anpassas till utvecklingen på marknaden. överlämnade regeringen en rad förslag till förändrad lagstiftning inom det finansiella området. Bland annat genomfördes en reform av AP-fonderna som innebar nya placeringsregler, en förändring av antalet fonder samt en annan fördelning av tillgångar mellan fonderna (prop. 1999/2000:46, bet. 1999/2000:FiU19, rskr. 1999/2000:181). AP- fondernas resultat redovisas till . Senast skedde detta i skrivelsen Redovisning av Allmänna pensionsfondens verksamhet (skr. 2000/01:131). Nya regler gäller från som ger bättre förutsättningar för den finansieringsteknik som innebär att relativt homogena tillgångar med betalningsflöden kan omvandlas till värdepapper, värdepapperisering (prop. 2000/01:19, bet. 2000/01:FiU17, rskr. 2000/01:152). Vidare presenterades förslag om en ny insiderstrafflag och nya regler för anmälningsskyldighet vid värdepappersaffärer (prop. 1999/2000:109, bet. 2000/01:JuU4, rskr. 2000/01:48). Nya regler har också införts i bankrörelselagen och i lagen om finansieringsverksamhet om viss sparkasseverksamhet. De nya reglerna inne- bär att vissa undantag slopades som kunde missbrukas vid ekonomisk brottslighet (prop. 1999/2000:101, bet. 1999/2000:FiU28, rskr. 1999/2000:234). Penningtvättslagen har utvidgats till att omfatta alla företag som yrkesmässigt ägnar sig åt betalningsöverföring (prop. 1999/2000:145, bet. 2000/01:JuU3, rskr. 2000/01:17). Nya bestämmelser införs 2002 som innebär att registeransvaret för banker och försäkringsbolag förs över från till Pa- tent- och registreringsverket (prop. 1999/2000:131, bet. 1999/2000:FiU47, rskr. 1999/2000:8). Förslag om införlivande av nya EG-direktiv inom kapitaltäckningsområdet har beaktats, vilka har trätt i kraft (prop. 1999/2000:94, bet. 1999/2000:FiU26, rskr. 1999/2000:206). Nya gruppbaserade rörelseregler för försäkringsbolag och understödsföreningar har införts. Reglerna bygger på EG-direktivet om extra tillsyn över försäkringsbolag som ingår i en försäkringsgrupp (prop. 1999/2000:99, bet. 1999/2000:FiU25, rskr. 1999/2000:205). Konsumenterna har ställts inför nya val och kommit att agera på delvis nya marknader. Den ökade internationaliseringen och avregleringen har skapat möjligheter till förbättrad konkurrens som kommer konsumenterna till del. Teknikutvecklingen skapar dessutom nya valmöjligheter, t.ex. genom att erbjuda nya distributionskanaler för redan befintliga tjänster från banker och försäkringsbolag. I såväl den nya allmänna pensionen och i en del av tjänstepensionssystemet ställs nya krav på konsumenterna, t.ex. vad gäller val av fonder. Regeringen har föreslagit en handlingsplan för konsumentpolitiken 2001-2005, samt lämnat förslag till mål för konsumentpolitiken (prop. 2000/01:135). Ett av målen är att hushållen skall ha goda möjligheter att utnyttja sina ekonomiska och andra resurser effektivt. Konsumentskyddet bör kunna förstärkas på det finansiella området. I detta syfte har regeringen bl.a. tillsatt en utredning som skall analysera frågor om finansiell rådgivning till konsumenter (Dir. 2001:41). har utfärdat kompletterande normgivning, biträtt Regerings- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 kansliet i redovisningsfrågor, deltagit i utredningar inom kommittéväsendet, samt yttrat sig över författningsförslag och avgett yttranden till domstolar om vad god redovisningssed innebär. Inom ramen för den löpande verksamheten utfärdade sex allmänna råd och avgav sjutton remissyttranden till , domstolar m.m. En ändring av reglerna för avgifter inom insättningsgarantin och investerarskyddet har beslutats (prop. 1999/2000:107, bet. 1999/2000:FiU14, rskr. 1999/2000:140). Ändringarna syftar huvudsakligen till en mer flexibel och kostnadseffektiv avgiftssättning. PPM:s främsta uppgift var att genomföra det första fondvalet för 4,4 miljoner pensionssparare. 3 miljoner pensionssparare valde att aktivt placera sina medel i olika fonder. För dem som inte valt, har medlen placerats i den statliga premiesparfonden. Valet föregicks av en massiv informationskampanj. genomfördes det andra fondvalet, ca 490 000 pensionssparare fick då möjlighet till ett aktivt val av fonder. har beslutat att skall delta i fleråriga ökningar av grundkapitalet i och . Inbetalningar i enlighet med dessa beslut har skett 1999-2001. Årets utbetalning till kapitalhöjningen i NIB avslutar denna insats från svensk sida. Inbetalningar till kapitalhöjningen i pågår . Regeringens förslag: Regeringen föreslår att godkänner att medverkar i en kapitalhöjning i utvecklingsbank. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 utvecklingsbanks (CEB) styrelse beslutade om en kapitalhöjning uppgående till i syfte att stärka bankens kapitalbas. Kapitalhöjningen ökar bankens kapital till sammanlagt . Det inbetalade kapitalet skall efter kapitalhöjningen, liksom tidigare, motsvara av det totala kapitalet. Det belopp som därmed skall inbetalas skall överföras från bankens reservfond. Från medlemsländerna skall sålunda inga inbetalningar göras. Kapitalhöjningen innebär för del en möjlighet att teckna kapital för , vilket innebär att den svenska kapitalandelen på 2,57procent bibehålls. Av beloppet skall inbetalas. Resterande del, dvs. , utgör ökning av det garanterade kapitalet. Eftersom allt kapital som skall inbetalas skall överföras från bankens reservfond, medför kapitalhöjningen inga direkta betalningsförpliktelser för . Efter kapitalhöjningen uppgår det samlade svenska garantiåtagandet i CEB till , motsvarande ca . Hantering av garantier till vissa internationella finansieringsinstitut Regeringens utvecklingsarbete inom området statliga garantier har visat att vissa garantier till internationella finansiella organisationer behöver undantas från hantering enligt garantimodellen. De åtgärder som föreslås med anledning av detta redovisas i volym 1, kapitel 7, avsnitt 7.2 samt i utgiftsområde 2, avsnitt 5.8.6. Invärdering av Nordiska investeringsbankens låneprogram har beräknat garantiavgifter för Nordiska investeringsbankens (NIB) tre särskilda låneprogram - Projektinvesteringslån (), Baltiska investeringslån (BIL) och Miljöinvesteringslån (MIL). MIL och BIL redovisas under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, avsnitt 4.7.2. NIB:s internationella långivning utgörs i första hand av projektinvesteringslån. Dessa lån är långfristiga med amorteringstider . Lånen beviljas för projekt i tillväxtregionerna i , , , PIL-lånen, som omfattar ca 150 projekt, har företrädesvis getts till låntagarens regering eller annan offentlig finansinstitution. Utlåningsprofilen håller dock på att förändras mot lån till privata projekt, företrädesvis i infrastruktur. NIB beviljar även investeringslån till företags investeringar inom OECD- området. Svenska staten garanterar som ett av flera medlemsländer varje PIL-projekt direkt. Vid försummelse av låntagaren kan NIB vända sig till svenska staten för betalning. Detta har aldrig inträffat. har f.n. helt avgiftsbefriade kreditgarantier med en varaktighet tills vidare. Svenska statens garantiansvar för uppgår till . För detta garantiåtagande har beräknat en riskbaserad garantiavgift motsvarande av det garanterade beloppet. Garantiavgiften har fastställts med nuvarande fördelning mellan statlig och kommersiell risk. För lån med statlig risk beräknas garantiavgiften med utgångspunkt från () riskklassificering av länder med beaktande av den lägre risk som NIB:s status som priviligierad långivare leder till. För lån med kommersiell risk beräknas en avgift med beaktande av land och bransch. För att dessa garantier skall kunna hanteras i enlighet med garantimodellen har regeringen på tilläggsbudget i denna proposition föreslagit att för innevarande budgetår skall anvisa anslagsmedel för den avgift (subvention) på som engångsvis skall tillföras garantireserv. Denna reserv kommer att belastas vid eventuella garantiinfrianden i NIB:s PIL-låneprogram (se vidare volym 1, avsnitt 7.2 samt tilläggsbudget till statsbudget för ). Inspektionen har av regeringen fått i uppdrag att förbereda kontrollsystem för en framtida ökning av spel över Internet. Regeringen föreslår i tilläggsbudgeten i denna proposition att inspektionen tillförs särskilda medel för uppdraget. I tillsynsarbetet för att motverka illegalt spel, har Lotteriinspektionen fortsatt att prioritera bekämpandet av spel som vänder sig till speciellt sårbara samhällsgrupper. Inspektionen har prioriterat arbetet med att kontrollera ef- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 terlevnaden av lotterilagens bestämmelser avse- har inspektionen också ge- nomfört två stora kontroller för att undersöka Reglering och tillsyn av det finansiella efterlevnaden av förbudet mot varuspelsautoma- ter, som trädde i kraft . 5.5.2Insatser utanför politikområdet sas inom tre marknadsområden (försäkrings- Det finansiella systemet har beröringspunkter med flera andra politikområden, t.ex. näringspolitikens strävan att förbättra företagens riskkapitalförsörjning. Konsumentpolitiken är sektorsövergripande, där de finansiella marknaderna ingår som en av flera olika marknader. marknad, kreditmarknad och värdepappersmarknad), vilka i sin tur är uppdelade på olika verksamhetsgrenar. Tillsyn av enskilda institut är viktigaste instrument för att främja stabilitet på de finansiella marknaderna. Diagram 5.1 Nationell tillsyn 1997-2000 (tim) Reglering och tillsyn av det finansiella systemet I är ansvaret för det finansiella systemets stabilitet uppdelat mellan två myndigheter. Förutom följer även utvecklingen på de finansiella marknaderna. uppgift i detta avseende är att främja ett säkert och effektivt betalningsväsende. Länsstyrelserna och kommunerna ansvarar för en del av den tillståndsgivning och tillsyn som förekommer på spelmarknaden. Spelmarknaden är en lagreglerad marknad med många aktörer och intressenter. De medel som genereras på denna marknad kommer inte bara staten till del, utan många folkrörelser finansierar en stor del av sin verksamhet med spel och lotterier. Folkrörelsernas verksamhet och finansiering presenteras mer utförligt under utgiftsområde 17, politikområde Folkrörelsepolitik. Målet för tillsynen utgörs bl.a. av att platsundersökningar och metodutveckling skall prioriteras för att övervaka regelefterlevnad hos aktörerna på de finansiella marknaderna. Verksamheten förbrukade av inspektionens resurser . satsade stora resurser på metodutveckling inom tillsynsområdet. Inspektionen har särskilt prioriterat platsundersökningar och tillsyn av institut som har stor betydelse för stabiliteten i det finansiella systemet. konstaterar att platsundersökningarna överlag skärper institutens medvetenhet inom olika områden. När brister påtalas medför detta att förbättringsinsatser oftast vidtas. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Diagram 5.2 Antalet platsundersökningar (st) Av diagram 5.2 framgår att det totala antalet platsundersökningar har ökat . Största ökningen gäller värdepappersmarknaden. Verksamheten inom området regelgivning skall bidra till stabilitet, genomlysning och ett gott konsumentskydd. Inom försäkringsmarknadsområdet har flera nya föreskrifter och allmänna råd beslutats. Flertalet av de nya föreskrifterna främjar både stabiliteten och konsumentskyddet. Inom kreditmarknadsområdet har en översyn gjorts av föreskrifter m.m. för att tillse att dessa är relevanta och utformade på ett enkelt och lättbegripligt sätt. Inom området tillstånd och anmälningar skall snabbt, effektivt och med hög kvalitet handlägga tillstånds- och anmälningsärenden. Totalt sett har handläggningstiderna minskat, men av de enskilda ärendetyperna har i vissa fall kraftigt ökade handläggningstider kunnat noteras. T.ex. avseende koncessioner har handläggningstiden ökat från till 201. Orsaken är att de nya försäkringsrörelsereglerna ställer ökade krav i samband med prövningen. Inom värdepappersområdet ökade handläggningstiden för vissa tillståndsärenden jämfört med tidigare. Inom området marknadsövervakning skall Fi- nansinspektionen utreda och upptäcka fall av otillåten insiderhandel eller otillåten kurspåverkan. Det kan konstateras att antalet överlämnade ärenden till åklagare har ökat jämfört med föregående år. Behovet av internationell samordning har ökat mellan de europeiska och nordiska tillsynsmyndigheterna och flera avtal har träffats inom området. Inom ramen för för banktillsyn och inom ramen för EU har inspektionen lagt ner stor kraft i utvecklingsarbetet som rör regelgivningen. Den internationella samverkan medför också att eventuella stabilitetsproblem bättre kan förhindras. I syfte att bidra till ökad stabilitet har särskilt följt kreditgivningen. har vidare identifierat de operativa riskerna som ett viktigt område för stabiliteten, bl.a. mot bakgrund till den ökade omsättningen på aktiemarknaden och det ökade beroendet av IT inom värdepappersbolagen. På försäkringsområdet har tillsynen av skadeförsäkringsbolagens solvens och reservsättning prioriterats. Livbolagens återbäringspolitik gentemot försäkringstagarna har granskats för att säkerställa att bolagens interna mål och riktlinjer följs. Inom området för värdepappersmarknaden har formulerat en särskild aktionsplan för att stärka förtroendet på marknaden. Denna har följts upp av inspektionen genom bl.a. undersökning av värdepappersbolagens etiska regler och rutiner för intern kontroll och för att säkerställa en standard på godtagbar nivå. För att stärka konsumentskyddet har fortlöpande tagit upp frågor om affärsmoral, internkontroll och regelefterlevnad med instituten. Mot bakgrund av den ökande användningen av Internet i den finansiella sektorn har inspektionen genomfört en specialstudie för att belysa och diskutera problemställningar ur såväl företagens som kundernas perspektiv. Det löpande samarbetet för på kundområdet utgår från ett särskilt samarbetsavtal med . Därutöver ges ett kontinuerligt stöd till och . Initiativ för att utvidga verksamheten vid till att även omfatta placeringar vid fonder och värdepappersbolag har tagits. I samband med granskningen av insatser inom olika prioriterade områden bedömer regeringen att huvudsakligen nått de ställda målen. fick ett visst resurstillskott. Medlen har använts till förstärkt operativ tillsyn samt till ökade insatser inom metodutveckling och utredningsverksamhet. Regeringen har i skrivelsen Utvärdering av statens upplåning och skuldförvaltning 1995/96- 2000 (skr. 2000/2001:104) redovisat sin bedömning av statsskuldsförvaltningen. bedömdes ha bedrivits i enlighet med det övergripande målet för statsskuldspolitiken om att långsiktigt minimera kostnaderna för skulden med beaktande av risken i förvaltningen. skall genom tillförlitliga prognoser över statens lånebehov bidra till att statens lånekostnader minimeras. Prognoserna syftar dels till att utgöra ett underlag för kontorets upplåning och likviditetshantering, dels till att underlätta marknadsaktörernas förståelse för agerande. I tabellen nedan jämförs olika årsprognoser med utfallen för lånebehovet åren 19972000. Tabell 5.2 Årsprognos och utfall för lånebehovet 1997- 2000 1 Årsprognoser lämnade före aktuellt budgetår Resultaten pekar på att mer långsiktiga prognoser uppvisar minst samma grad av tillförlitlighet som för andra prognosmakare. bedöms, med hänsyn till de faktorer som ligger inom kontorets möjligheter att påverka, ha uppfyllt verksamhetsmålet. skall i riskhanteringen sträva efter att uppnå bästa marknadspraxis (best practice). Riskkontrollen har under en följd av år varit ett prioriterat område inom och har, bl.a. med anledning av en rapport om riskhanteringen inom statsskuldsförvaltningen (RRV 2000:15), vidtagit en rad åtgärder. Detta beskrivs närmare i Årsredovisning för staten 2000 (skr. 2000/2001:101), avsnitt 10. Regeringen kan konstatera att riskkontrollen i utvecklats i positiv riktning, bl.a. har riskkontrollens oberoende stärks, personal- och kompetensfrågor prioriterats och hanteringen av strategiska risker förbättrats. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Inom området operationella risker återstår dock en del arbete främst den sista delen i implementeringen av systemet för riskkontroll av den institutionella upplåningen och skuldförvaltningen samt dokumentation och analys av arbetsprocesserna på kontoret. Regeringen bedömer att ännu inte fullt ut uppnått målet för riskhanteringen och anser det angeläget att utvecklingsarbete avseende kontorets riskkontroll möjligt kan slutföras. totala garantiåtaganden uppgick till per , varav ca hänförde sig till äldre garantier. Bland de äldre garantierna återfinns bl.a. stora infrastrukturprojekt, statliga fastighetsbolag och internationella åtaganden. Sammantaget beräknas subventionsvärdet, dvs. framtida förväntade budgetbelastningar efter återvinningar i infriade garantiprojekt, uppgå till ca . skall bl.a. se till att statens risk i hanteringen av garantier begränsas samt att kostnaderna för verksamheten med nya garantier över en längre tidsperiod motsvaras av dess intäkter. Prissättningen av nya garantier skall ske enligt försäkringsmässiga principer så att statens ekonomiska resurser utnyttjas effektivt. Det finansiella resultatet i garantiverksamheten redovisas i tabellen nedan. För de nya garantierna uppgick intäkterna till och kostnaderna före avsättning till garantireserv till . Inga nya garantier har infriats . Resultatet på har avsatts till garantireserven som uppgick till per . Resultatminskningen jämfört med beror dels på att ett antal stora garantiengagemang har upphört, dels på att få nya garantier har utfärdats . För de äldre garantierna uppgick intäkterna till varav garantiavgifter utgjorde och regressfordringar . Kostnaderna på utgjordes bl.a. av infriande garantiåtaganden på och administrativa kostnader på . Resultatet för de äldre garantierna uppgick därmed till . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 5.3 Resultatet av garantiverksamhet 1995/96-2000 Ack garantireserv, nya Det årliga resultatet för garantier som utfärdats inom ramen för den nya garantimodellen ger en begränsad information om i vilken grad verksamhetsmålet har uppfyllts. garantiportfölj kommer även att domineras av ett fåtal stora enskilda engagemang som vid infrianden kan medföra avsevärda kostnader. Resultatet för varje enskilt år kan därför inte förväntas vara noll. För att bättre kunna bedöma måluppfyllelsen bör fokus ligga på principer och metoder för riskvärdering och prissättning. bedriver här ett kontinuerligt utvecklingsarbete. Regeringen har givit i uppdrag att utreda hur hanteringen av statens risktagande genom garantier kan effektiviseras och hur den nya garantimodellen kan preciseras i olika avseenden. En djupare utvärdering av garantiverksamhet bör därför anstå intill dess utvecklingsarbetet har slutförts och ytterligare erfarenheter vunnits. Statens internbank består av verksamheterna för in- och utlåning samt betalnings- och kassahållning vid . In- och utlåningsverksamheten skall bidra till en effektiv finansförvaltning i staten genom att sätta rätt pris på lån och placeringar till statliga myndigheter och vissa bolag. erbjudas en god service. Verksamheten skall avgiftsfinansieras fullt ut. Överskottet från verksamheten uppgick till vilket främst förklaras av en senareläggning av en systemuppgradering och lägre kostnader för administrativt stöd. uppgick överskotten till 8,8, 2,9 respektive . Tabell 5.4 Budget för Statens internbank (exklusive kostnader för statens betalningssystem) (Som inte får Det totala flödet i det statliga betalningssystemet (inklusive internstatliga betalningar) är mycket omfattande och uppgick till ca .