prop · GO03119 · 2001-01-01 00:00:00 — Skälen för regeringens förslag: Riktlinjerna skall vara vägledande för vilka insatser som skall genomföras inom varje huvudområde med utgångspunkt i det övergripande målet för samarbetet. Regeringen bedömer att den av utredningen föreslagna strukturen där två nivåer av riktlinjer anges skulle innebära otydlighet. De tre underordnade riktlinjerna som utredningen föreslår kan tillgodoses i utvecklingssamarbetet utan att dessa anges som riktlinjer för samarbetet. Mellanstatligt regionalt samarbete och koordinering av samarbetet med andra aktörer behandlas närmare i avsnitt 10. En successiv avveckling av utvecklingssamarbetet är en grundläggande princip och har utvecklats närmare i avsnitt 3. Regeringen föreslår att jämställdhetsperspektivet skall vara en riktlinje för utvecklingssamarbetet i enlighet med tidigare program och i enlighet med ambitionen att öka genomslagskraften på jämställdhetsområdet. De tre riktlinjer som regeringen föreslår beskrivs närmare nedan. 5.1 Att främja EU-anpassningen i kandidatländerna, samt vad avser , och , att främja systemförändringar och integration i europeiska samarbetsstrukturer I riksdagsbeslutet om samarbetet med fastställdes att det svenska utvecklingssamarbetet skall stödja samarbetsländernas EU-integration. Detta har haft en starkt styrande roll i utvecklingssamarbetet. Utredningens allmänna bedömning är att samarbetet i detta avseende är väl uppfyllt. Regeringen föreslår att utvecklingssamarbetet med kandidatländerna även fortsättningsvis i huvudsak skall inriktas på sådana insatser som främjar EU-anpassningen. EU-utvidgningen är en av de högst prioriterade frågorna för regeringen och utvecklingssamarbetet skall bidra till att underlätta denna process. Det speglar såväl kandidatländernas behov av att få stöd för att underlätta anpassningen till som starka intresse av att kandidatländerna i regionen upptas som medlemmar i . Det innebär att insatser som främjar EU-anpassningen skall prioriteras och tonvikten skall ligga på att bidra till att länderna uppfyller . En viktig uppgift är även att bistå kandidatländerna i att utöka sin kapacitet att själva driva EU-anpassningen vidare varvid samarbetsländernas nationella handlingsplaner bör vara vägledande. riksdagsbeslut angavs vidare att en prioritet för samarbetet skulle vara att på olika sätt stödja och vidare integration i och till europeiska samarbetsstrukturer. Utredningen konstaterar att samarbetet med och bidrar till detta genom att stödja en ekonomisk omställning, en bredare och starkare europeisk kontaktyta och utbyte av erfarenheter. Regeringen föreslår att en riktlinje för stödet till , och även fortsättningsvis skall vara att främja ländernas integration i europeiska samarbetsstrukturer och att främja systemförändringar. Tonvikten i utvecklingssamarbetet skall därför vara på insatser som bidrar till detta. Ett viktigt syfte med utvecklingssamarbetet är att motverka nya politiska skiljelinjer i spåren av utvidgningen och bidra till stabilitet och säkerhet i regionen. 5.2 Att främja relationerna med Utvecklingssamarbetet i regionen har inriktats på sektorer inom vilka har komparativa fördelar, dvs. där den svenska resursbasen har särskild efterfrågad kompetens i form av tjänster, system och varor. Utredningen konstaterar att utnyttjandet av den svenska resursbasen är gott. Enligt Sidas uppskattning är återflödet till svenska aktörer, inklusive myndigheter, organisationer och företag totalt ca 90 - . Syftet med samarbetet har också varit att lägga grunden för reguljärt grannlandssamarbete utan särskilt statligt stöd. Regeringen anser att främjandet av relationerna till och att därigenom långsiktigt stärka relationerna mellan och samarbetsländerna är en självklar och viktig del i utvecklingssamarbetet med länderna i . Relationsbyggandet med är också ett led i övergången till reguljärt grannlandssamarbete. Regeringen föreslår att främjandet av relationerna med skall utgöra en riktlinje för utvecklingssamarbetet. Med samarbetsländernas behov som utgångspunkt skall insatserna inriktas på sådana områden där har erkänd och efterfrågad kompetens. Svenska intressen skall tillgodoses såväl i utformningen av programmet som i dess genomförande och den svenska resursbasen utnyttjas. Vidare skall aktörer i ges tillfälle att delta i planeringen av insatserna och medverka i det arbete som sker i detta syfte hos myndigheterna, t.ex. landstrategiprocessen, på ett tidigt stadium. 5.3 Att låta ett jämställdhetsperspektiv prägla samarbetet beslutade att ett jämställdhetsperspektiv skall prägla hela utvecklingssamarbetet med . Detta innebär att utvecklingssamarbetet i stort skall utformas så att det bidrar till ökad jämställdhet mellan kvinnor och män i samarbetsländerna och att planerade enskilda insatser skall analyseras utifrån de effekter de kan ha på kvinnor och män. Som ett led i detta arbete skall alla insatser utformas så att både kvinnor och män kan påverka, ta del av och själva bidra till utvecklingen. För varje insats skall analyseras hur jämställdhetsperspektivet har vägts in och hur insatserna har påverkat förhållandet för kvinnor respektive män i målgruppen. I insatser där jämställdhetsperspektiv saknas skall utrönas om insatsen kunde haft jämställdhetseffekter med ett alternativt upplägg. All rapportering, alla översyner och utvärderingar utförda av departementet och dess myndigheter skall redovisas med en uppdelning av fakta och analys för såväl kvinnor som män. Existerande handlingsplaner på jämställdhetsområdet, både på departements- och myndighetsnivå, skall regelbundet följas upp och uppdateras. Vidare bör jämställdhetsmålen i regleringsbrev och landstrategier formuleras så att de blir så operativa som möjligt. I syfte att genomföra ovanstående, kan regelbundna utbildningsinsatser för berörd personal även fortsättningsvis komma att behövas. Som ett komplement till principen om att alla insatser skall präglas av ett jämställdhetsperspektiv, kan särskilda insatser riktade till enbart kvinnor eller män vara nödvändiga. Dessa diskuteras utförligare under respektive huvudområde. För att få största möjliga genomslag i jämställdhetssatsningarna, är det nödvändigt med ett aktivt engagemang från svensk sida på alla nivåer, både i dialogen med samarbetsländerna, men i lika hög grad i dialogen med de svenska parterna. Lika nödvändigt är det dock att arbeta utifrån samarbetslandets egna mål, prioriteringar, behov och förutsättningar. Den svenska resursbasen bör utnyttjas i så hög utsträckning som möjligt. Satsningarna på jämställdhetsområdet bör därför koncentreras på de områden där det finns särskild svensk kompetens och lång svensk erfarenhet. Som exempel kan nämnas könsuppdelad statistik, socialförsäkringssystem, lagstiftningsarbete på jämställdhetsområdet, ledarskapskurser för kvinnor, reproduktiv hälsa samt frågor om män och jämställdhet. 6 Programmets geografiska omfattning Regeringens förslag: utvecklingssamarbete med skall inriktas på närområdet, dvs. , , , , och . Regeringens bedömning: Utvecklingssamarbetet med har i det närmaste fasats ut, men enstaka ytterligare insatser kan bli aktuella. Utvecklingssamarbetet med bör ha fortsatt hög prioritet. Ambitionsnivån bör vara fortsatt hög även beträffande . Insatserna bör kunna breddas i . Geografisk koncentration bör eftersträvas i och . Utredningens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Till skillnad från regeringen anser utredningen att endast insatser på demokratiområdet bör ske i . Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser instämmer med utredningens förslag om geografisk koncentration. Främst lyfts behovet av geografisk koncentration i och fram . Skälen för regeringens förslag och bedömning: utvecklingssamarbete med har början inriktats på närområdet. Samarbetet har huvudsakligen varit inriktat på , , , , och . Syftet har varit att lägga grunden för ett nära reguljärt grannlandssamarbete utan särskilt statligt stöd runt det gemensamma och dess omgivningar. Samarbetet har drivits av ett intresse att bidra till ökad säkerhet, ökat välstånd och nära kontakter inom närområdet. I de baltiska länderna har utvecklingssamarbetet i hög grad syftat till att stödja ländernas anpassning till ett medlemskap i . Även insatser på det sociala området har fått en starkare betoning under den gångna samarbetsperioden. Det säkerhetsfrämjande stödet har också varit betydelsefullt i samarbetet med de baltiska länderna. Det statligt finansierade utvecklingssamarbetet har gradvis minskat i ljuset av den snabba utvecklingen i länderna och den gradvisa övergången inom flera områden till ett reguljärt samarbete. Denna utveckling har kommit längst i , men har även tagit sin början i och . Utvecklingssamarbetet med har i enlighet med landstrategin i det närmaste fasats ut . Samarbetet har i hög grad övergått i reguljärt grannlandssamarbete. Insatser har gjorts på miljöområdet och enstaka förvaltningsinsatser till stöd för EU-anpassningen. Utvecklingssamarbetet med har expanderat kraftigt . Ökningen har främst skett inom det ekonomiska och sociala området samt miljö. Även samarbetet med har expanderat om än i mindre omfattning än i , särskilt på det sociala området och inom förvaltningen. Samarbetet med har begränsats av den politiska situationen. Vissa insatser har gjorts där, huvudsakligen inom demokratiområdet. Insatser har även skett i övriga kandidatländer, huvudsakligen inom ramen för partnersamverkan, bidrag till konsultfonder och internationella kurser. Ett par särskilda satsningar har gjorts . genomfördes en satsning kallad "i fokus". Satsningen var bred och innehöll framför allt ett antal Sverigemanifestationer i arrangerade av svenska län och kommuner. Manifestationerna bestod av allmänt Sverigefrämjande, kompetensöverföring, näringslivssatsningar och information om EU. Vidare utsåg regeringen till de "Baltiska ländernas år". Satsningen hade tre mål varav det första var att främja de bilaterala kontakterna med och de baltiska länderna på alla plan, framför allt inom näringslivet. Övriga två mål syftade till att stödja och underlätta för de baltiska länderna i sitt närmande till EU, dels vad gäller EU-information till befolkningen, dels genom att förbättra kunskaperna om de baltiska länderna bland EU-länderna. Regeringen föreslår att utvecklingssamarbetet även fortsättningsvis skall behålla karaktären av ett närområdesprogram. Samarbetet skall rikta sig till samma länder som , med undantag av som förutses fasas ut inom den närmaste perioden. Utvecklingssamarbetet med , och skall fortgå men gradvis fasas ut fram till medlemskap i . Eftersom det ännu är för tidigt att säga när i tiden detta kan komma att ske är det väsentligt att noga följa utvecklingen i dessa länder och tillämpa flexibilitet i planeringen av insatserna. Enstaka insatser i övriga kandidatländer kan bli aktuella. Regeringen bedömer att ambitionsnivån vad gäller bör vara fortsatt hög . Mot bakgrund av de stora behoven i och de begränsade resurserna som står till förfogande för programmet är det nödvändigt att tillämpa principen om geografisk koncentration. Samarbetet i bör huvudsakligen inriktas på nordvästra och . Ambitionsnivån avseende bör också vara fortsatt hög. Även här bör geografisk koncentration eftersträvas. Regeringen bedömer att samarbetet med kan utvecklas inom ramarna för de nu tillämpade slutsatserna från . Beredskap bör finnas för ett ytterligare breddat samarbete när de politiska och ekonomiska förutsättningarna för detta föreligger. I takt med ökad andel av samarbetet som inriktar sig på och ökar också komplexitetsgraden i samarbetet. Det ställer högre krav på långsiktighet och styrning. I följande avsnitt lämnas en redogörelse för utvecklingen i samarbetsländerna, det hittillsvarande samarbetet samt förslag på fortsatta prioriteringar i samarbetet. Närmare riktlinjer för det framtida samarbetet för respektive land skall fastställas i de landstrategier som skall antas av regeringen för samtliga länder med undantag av (avsnitt 7). 6.1 Sedan blev självständigt har en omfattande politisk och ekonomisk omvandling skett. är en fungerande parlamentarisk demokrati med stabila institutioner som garanterar upprätthållandet av rättsstatens funktioner. Det politiska läget bedöms som stabilt. De utrikespolitiska prioriteringarna ligger fast och utgörs i första hand av medlemskap i och Nato. inledde medlemskapsförhandlingar med EU . ekonomiska omvandling började tidigt och har präglats av kontinuitet. är nu att betrakta som en fungerande marknadsekonomi. En lyckad privatiseringsprocess jämte omstrukturering av näringslivs- och finanssektorn har skapat förutsättningar för ett gynnsamt företags- och investeringsklimat, vilket i sig bidragit till omfattande utländska investeringar. Den ekonomiska tillväxten har varit mycket god. En tillfällig nedgång inträdde efter den ryska krisen men tillväxten tog ny fart och ökade kraftigt . blev medlem i WTO. EU är viktigaste handelspartner och svarar för av den totala handeln. Det tidigare beroendet av den ryska marknaden är litet. utgör andra enskilt största handelspartner ifråga om både export och import. De viktigaste handelsvarorna är verkstads- (inklusive elektroniska) och textilprodukter, insatsvaror för industrin samt trävaror. är största utländska investerare i och svarar för av direktinvesteringarna. Svenska investeringar återfinns främst inom finanssektorn. Trots den goda ekonomiska utvecklingen och det ökande välståndet är den sociala situationen i landet mycket ojämn. Bitvis är fattigdomen utbredd med en hög grad av arbetslöshet och ökande narkotikamissbruk. Klyftorna är stora mellan stad och landsbygd. Särskilt utsatta är regionerna i nordöstra och sydöstra . De växande sociala klyftorna drabbar inte minst barn och ungdomar. För att bekämpa problemen har regeringen utarbetat ett särskilt program för utsatta regioner och grupper. De mänskliga rättigheterna respekteras av den estniska regeringen och myndigheterna. Inte minst anslutningsprocessen till EU verkar pådrivande för framväxten av hållbara legala, sociala och materiella förutsättningar som garanti för att de mänskliga rättigheterna respekteras. Integrationen av den rysktalande befolkningsgruppen har gjort stora framsteg. Det kvarstår enligt utvärderingar endast ett fåtal aspekter där insatser behöver vidtas för att främja integration av den rysktalande befolkningen. Goda framsteg har gjorts vad gäller anpassningen till EU:s gemensamma regelverk inklusive uppbyggnaden av den institutionella strukturen, särskilt inom den inre marknaden. Områden där fortsatta anpassningar krävs är bl.a. beskattning, tullfrågor, jordbruk och fiske, regionalpolitik samt inrikes och rättsliga frågor. Det är genomgående viktigt att fortsatta ansträngningar görs för att stärka den administrativa kapaciteten inom svaga områden, inte minst inom den judiciella sektorn. På miljöområdet återstår trots framstegen fortfarande en hel del arbete för att skall uppfylla de krav som ställs inför EU-medlemskap. Anpassningen till EU:s lagstiftning kräver stora investeringar. Tre problematiska områden är vattenrening, avfallshantering och naturskydd. En till miljöområdet nära kopplad fråga är behovet av omstrukturering av oljeskifferindustrin i nordöstra vilket kommer att kräva omfattande insatser. Det svenska utvecklingssamarbetet med har uppgått till ca . Samarbetet har huvudsakligen inriktats på det sociala och ekonomiska området samt på demokratisamarbetet och huvuddelen av insatserna har varit direkt relaterade antingen till EU-integration eller till den sociala sektorn. Inom det säkerhetsfrämjande stödet har insatser inom institutionsutveckling och kunskapsöverföring varit framträdande. Stöd har bl.a. avsatts för utbildning av marin- och arméofficerare, uppbyggnad av ett estniskt pliktverk samt till gemensamma baltiska projekt såsom en baltisk försvarshögskola samt minröjningsprojekt. Insatser inom det säkerhetsfrämjande stödet bedöms vara fortsatt viktiga. Stödet på rättsområdet har ökat och fokus har gradvis förskjutits från ministerienivå till myndighetsnivå. Sektorer som berörts är bl.a. polisväsendet, domstolsväsendet och fängelser. Fortsatta insatser inom rättssamarbetet är angelägna under den kommande samarbetsperioden, med siktet inställt på utfasning i samband med EU-medlemskap. har också fått stöd inom området utbildning och forskning, främst via det av administrerade Visbyprogrammet och, , Nya Visbyprogrammet. Här väntas fortsatta svenska insatser med inriktning mot reguljära grannlandsrelationer . Samarbetet på det ekonomiska området har fasats ut alltmer, i enlighet med landstrategins riktlinjer. I stället har insatser på det sociala området prioriterats, bl.a. omstrukturering av den estniska sjukvårdssektorn där stora behov föreligger. Sida finansierar en utvecklingsplan för . Andra insatser omfattar bl.a. bekämpandet av tuberkulos, vård av handikappade och arbetshälsa. Fortsatt prioritering av det sociala området bedöms angeläget. Det svenska språk- och integrationsstödet till har kanaliserats dels genom UNDP, dels genom . Insatserna har främst inriktats på språkundervisning, men har gradvis även kommit att omfatta mer socio-ekonomiskt inriktade projekt. UNDP avvecklar helt sin verksamhet i . De fortsatta internationella integrationsinsatserna kommer att samordnas inom ramen för det nationella integrationsprogrammet för under ansvar av integrationsministern. Fortsatta svenska insatser under den kommande programperioden bedöms som angelägna, men stödet skall inriktas så att det uppmuntrar nationellt ansvarstagande, både administrativt och finansiellt, för att därefter kunna fasas ut. Insatserna på miljöområdet har varit inriktade på att hjälpa att uppfylla de miljörelaterade krav som ställs inför det kommande EU-medlemskapet. En stor del av insatserna har skett regionalt och i samordning med andra givare (utvecklingsbankerna, EU m.fl.). Fokus har legat på förbättring av vatten- och avloppssituationen. Två aktuella bilaterala Sidaprojekt är stöd till avloppsrening i samt rening av den radioaktivt förorenade Sillamäedammen i nordöstra . Regeringen bedömer att fortsatta insatser på miljöområdet är angelägna, liksom utveckling av effektiva finansieringsinstrument och samarbetsformer med EU och andra aktörer på området. Omfattningen av stödet bedöms dock gradvis kunna minska. Det fördjupade vänortssamarbetet mellan och är mycket utvecklat och involverar ett stort antal kommuner, län och landsting. Samarbetet berör bl.a. lokalt självstyre, institutionell utveckling, social omstrukturering, företagande och miljö. 6.2 Den inrikespolitiska situationen har i till viss del präglats av relativt återkommande regeringsskiften sedan den återupprättade självständigheten . Landet är dock en fungerande parlamentarisk demokrati. De långsiktiga utrikespolitiska prioriteringarna ligger fast, medlemskap i och Nato står högst på dagordningen. Förhandlingar om EU-medlemskap inleddes . Stabiliseringen av den lettiska ekonomin fortsätter och landet har återhämtat sig från den nedgång som drabbade ekonomin till följd av den dåvarande ryska krisen. Arbetslösheten har minskat, men är fortfarande hög i vissa regioner, framför allt på landsbygden och i östra delen av landet. var det första baltiska landet som blev medlem i WTO. går av exporten till som av importen till har sitt ursprung inom EU. är näst största handelspartner och fjärde största ursprungsland för utländska direktinvesteringar. Sammantaget finns ca 400 svenska företag registrerade i , av vilka drygt hälften anses vara aktiva. En viktig del av de ekonomiska relationerna med utgör den ryska transittrafiken genom (av BNP). Viktiga områden för svenska investeringar är bl.a. bankväsendet, telekommunikation, livsmedel, media samt trävarusektorn. har stabila institutioner som garanterar parlamentarisk demokrati, rättsstat, grundläggande mänskliga rättigheter och internationella normer för skydd av minoriteter. Av landets invånare saknar ännu medborgarskap. som en följd av folkomflyttningar . Huvuddelen av dessa är av ryskt ursprung. Arbetet med integrationen av de nationella minoriteterna, och då främst den ryska, har i gjort stora framsteg . har i det närmaste uppfyllt vad gäller lagstiftning och det som återstår rör främst genomförandet. Framstegen inom miljöområdet i är ojämna. I vissa sektorer, så som inom luftrening har man nått relativt långt med arbetet att anpassa lagstiftningen till . Inom andra områden, t.ex. vattenrening återstår mer arbete. Den administrativa kapaciteten inom området måste förbättras. Mycket stora kostnader är förknippade med de nödvändiga investeringarna inom miljösektorn. I kommissionens översynsrapport fick relativt goda omdömen som belyser framstegen . brottas framför allt med brister i den administrativa kapaciteten att genomföra . Vidare återstår insatser på det rättsliga området, liksom i arbetet med slutförande av privatiseringsprocessen. Som de flesta av kandidatländerna förväntas även jordbruksfrågorna vålla vissa svårigheter för . Sammantaget är , jämte , det enskilt största bilaterala givarlandet till i utvecklingssamarbetet sett över tiden . uppgick det svenska stödet till ca . Det säkerhetsfrämjande stödet har fått en ökad profil och har bidragit till att stärka den lettiska försvarskapaciteten. Insatser inom det säkerhetsfrämjande området bedöms vara fortsatt viktiga. Stöd till den sociala sektorn har prioriterats högt. Den största insatsen har omfattat konsultfonder hos för projekt för utbyggnad av system för socialförsäkringar, socialtjänst samt pensions, hälso- och sjukvårdsreformer. Ett annat exempel är ett projekt för arbetsskydd. Fortsatt prioritering av det sociala området bedöms angeläget. har bidragit med stöd till uppbyggnad och drivande av skolorna in (SSER) och (), vilka båda åtnjuter ett mycket gott rykte i alla tre baltiska länderna. Vad gäller utbildnings- och forskningssamarbetet i stort, väntas fortsatt stora svenska insatser med inriktning mot normala grannlandsrelationer . Bidrag har lämnats till den lettiska samhällsintegrationen. Här har inte minst stödet till språkprogrammet, riktat mot landets icke-lettisktalande lärare och tjänstemän, som kanaliseras genom UNDP i , varit viktigt. har även genomfört ett antal mer riktade punktinsatser. Fortsatt svenskt stöd kommer att behövas även , men inriktningen bör förskjutas mot genomförande av det nationella integrationsprogrammet och stöd till den lettiska regeringen att ta över en allt större del av både det administrativa och finansiella ansvaret själv, så att stödet därefter kan fasas ut. Ett fortsatt viktigt inslag i samarbetet är det fördjupade vänortssamarbetet och landstings- och länsstyrelsesamarbetet. Stödet till detta samarbete bör trappas ner i takt med att EU-medlemskap närmar sig, för att stegvis kunna övergå till ett reguljärt grannlandssamarbete. Miljösamarbetet inkluderar en serie direkta miljöinvesteringar, tillsammans med stöd till uppbyggnaden av förvaltningens kapacitet på olika nivåer. Regeringen bedömer att fortsatta insatser på miljöområdet är angelägna, liksom utveckling av effektiva finansieringsinstrument och samarbetsformer med EU och andra aktörer på området. Omfattningen av stödet bedöms dock gradvis kunna minska. 6.3 Den politiska utvecklingen i har varit stabil. De utrikes- och säkerhetspolitiska prioriteringarna har legat fast. Dessa är fortsatt arbete för EU- och Nato-medlemskap samt goda grannrelationer. inledde medlemskapsförhandlingar med EU . har börjat återhämta sig från den ryska krisen , och uppnådde man en ekonomisk tillväxt på dryga kräftgång. Arbetslösheten stiger och ökade den jämfört med . Den officiella siffran ligger nu på . betraktas som en fungerande marknadsekonomi enligt EU:s senaste översynsrapport, med en kapacitet att på medellång sikt klara konkurrenstrycket på den inre marknaden. De strukturella reformerna kommer sannolikt att fortsätta inom industri-, energi- och banksektorn.