prop · GP0346 · 2001-10-24 00:00:00 — Detsamma gäller den som enligt 49 kap. 6 § den lagen begär upp- skov med beskattningen vid ett uppskovsgrundande andelsbyte.Den som har fått uppskov skall lämna de uppgifter som är av betydelse för om uppskovs- beloppet skall tas upp till beskatt- ning. Detsamma gäller den som har en andel för vilken uppskovs- belopp fördelats enligt 49 kap. 19 § första stycket inkomstskatte- lagen. Förslag till lag om ändring i lagen (2001:000) om Härigenom föreskrivs att 3 kap. 15 och 16 §§ samt rubriken närmast före 15 § lagen (2001:000) om självdeklarationer och kontrolluppgifter skall ha följande lydelse. Lydelse enligt prop. Uppskov vid koncerninterna andelsavyttringar och vid andels- byten Uppskov vid koncerninterna andelsavyttringar och vid upp- skovsgrundande andelsbyten Den som enligt 25 kap. 11 § inkomstskattelagen (1999:1229) begär uppskov med beskattningen vid en koncernintern andelsavyttring skall lämna de uppgifter som skattemyndigheten behöver för att kunna besluta om uppskovet. Detsamma gäller den som enligt 49 kap. 6 § den lagen begär upp- skov med beskattningen vid ett andelsbyte. Den som har fått uppskov skall lämna de uppgifter som är av betydelse för om uppskovs- beloppet skall tas upp till beskatt- ning. Om äganderätten till andelar som har förvärvats genom sådant andelsbyte som avses i 49 kap. inkomstskattelagen (1999:1229) har övergått till någon annan genom arv, testamente, bodelning eller gåva, skall förvärvaren lämna 1.uppgift om antalet andelar som har förvärvats, 2.uppgift om uppskovsbeloppet för varje andel, och 3.identifikationsuppgifter för den som andelarna har övergått från. Om äganderätten till andelar som har förvärvats genom sådant uppskovsgrundande andelsbyte som avses i 49 kap. inkomst- skattelagen (1999:1229) har över- gått till någon annan genom arv, testamente, bodelning eller gåva, skall förvärvaren lämna 1.uppgift om antalet andelar som har förvärvats, 2.uppgift om uppskovsbeloppet för varje andel, och 3.identifikationsuppgifter för den som andelarna har övergått från. Den till vilken äganderätten till andelarna har övergått skall Prop. 2001/02:46 lämna de uppgifter som är av betydelse för om uppskovsbeloppet skall tas upp till beskattning. Ärendet och dess beredning Inom har utarbetats en promemoria med förslag till ändringar i de särskilda skattereglerna för vissa andelsägare i fåmans- företag (Fi2001/438) och en promemoria med förslag till ändring i reglerna om beskattningen vid underprisöverlåtelser (Fi2001/437). Pro- memoriornas lagförslag finns i bilagorna 1 och 2. Promemoriorna har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilagorna 3 och 4. Sammanställningar av remissyttrandena finns till- gängliga i lagstiftningsärendena (dnr Fi2001/437 respektive Fi2001/438). Regeringen lämnade en skrivelse (Skr. 2000/01:64) till med meddelande om kommande förslag om ändringar i de särskilda skattereglerna för vissa andelsägare i fåmans- företag samt i reglerna om underprisöverlåtelser. I skrivelsen aviserades tre ändringar i de särskilda skatteregler som gäller för vissa andelsägare i fåmansföretag, de s.k. 3:12-reglerna, samt en ändring i reglerna om beskattning i inkomstslaget tjänst vid underprisöverlåtelser. Regeringen föreslog med stöd av 2 kap. 10 § andra stycket regeringsformen att de kommande förslagen tillämpas på utdelningar på och avyttringar av andelar i fåmansföretag samt på underprisöverlåtelser fr.o.m. dagen efter avlämnande av skrivelsen, dvs. I denna proposition lämnas förslag till en lagreglering med utgångspunkt i skrivelsen och promemoriorna. har hos begärt vissa ändringar i skattereglerna om försäljning av värdepapper. Förslagen har utarbetats av en arbetsgrupp inom verket. Denna arbetsgrupp har haft uppdrag att föreslå förändringar av de materiella reglerna för beräkning av kapitalvinst och kapitalförlust. Syftet är att det skall bli enklare för småsparare att deklarera försäljningar av värde- papper. Arbetsgruppen lämnade en slutrapport (dnr 36201/100). I detta ärende behandlas ett av förslagen, nämligen att det enhetliga uppskovssystemet vid andelsbyten frångås och ersätts med två parallella regelsystem. Projektets lagförslag i denna del finns i bilaga 5. Förslaget har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 6. En sammanställning av remissyttrandena finns till- gänglig i lagstiftningsärendet (dnr Fi2001/208). Synpunkter har härefter under hand inhämtats från . I propositionen föreslås några rättelser och konsekvensändringar i gällande lagstiftning. Slutligen lämnas förslag till ändringar i bestäm- melserna om direktåtkomst i lagen (2001:181) om behandling av upp- gifter i skatteförvaltningens beskattningsverksamhet, lagen (2001:185) om behandling av uppgifter i verksamhet och lagen (2001:184) om behandling av uppgifter i kronofogdemyndigheternas verksamhet. Vid beredningen av dessa lagförslag har synpunkter från , och Datainspektionen inhämtats under hand. De synpunkter som framförts har beaktats. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de förslag som finns i bilaga 7. Lagrådets yttrande finns i bilaga 8. Lagrådet har föreslagit vissa justeringar av lagtexten. Regeringen har i huvudsak följt Lagrådets synpunkter. Synpunkterna behandlas i avsnitt 7.3 samt i författningskommentaren till de berörda lagrummen. Vissa redaktionella ändringar har härutöver gjorts i förhållande till lagrådsremissens lagförslag. Förslagen till ändringar i 2 kap. 1 §, 7 kap. 17 §, 10 kap. 12 §, 16 kap. 17 och 18 §§, 17 kap. 16 §, 25 kap. 2 och 21 §§, 29 kap. 3 §, 37 kap. 2 och 31 §§, 42 kap. 16 §, 43 kap. 11 och 12 §§, 44 kap. 2 och 27 §§, 48 kap. 7 §, 48 a kap. 4 §, 49 kap. 18 §, 56 kap. 8 §, 57 kap. 13 § och 58 kap. 18 § IL har inte granskats av Lagrådet. Inte heller har Lagrådet granskat förslaget till ändringar i lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt, förordningen (1963:588) om arvsskatt vid avveckling av fideikommiss, kreditupplysningslagen (1973:1173), lagen (2000:334) om särskilda skattebestämmelser vid kärnkraftsavveckling, lagen (2000:1380) om skattereduktion för utgifter för vissa anslutningar för tele- och datakommunikation och lagen (2001:000) om självdeklarationer och kontrolluppgifter. Ändringarna som består av rättelser och konsekvensändringar är enligt regeringens mening av så enkel beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Dessa ändringar kommenteras i avsnitt 7.5 och i författningskommentarerna. Beskattning av andelsägare i fåmansföretag 4.1Bakgrund och gällande rätt Bestämmelserna för aktiva andelsägare i fåmansföretag, de s.k. 3:12- reglerna, finns i 57 kap. inkomstskattelagen (1999:1229), IL, och rör beskattning vid utdelning från respektive kapitalvinst vid avyttring av andelar i företaget. Reglerna innebär att utdelning och kapitalvinst på visst sätt delas upp i kapitalinkomst och tjänsteinkomst. Bestämmelserna tillämpas på andelsägarnivå och den andelsägare som omfattas av reglerna sägs inneha kvalificerade andelar. Vad som avses med fåmansföretag framgår av 56 kap. 2 § IL. Som fåmansföretag räknas aktiebolag och ekonomiska föreningar där 1. fyra eller färre delägare äger andelar som motsvarar av rösterna för samtliga andelar i företaget, eller 2. näringsverksamheten är uppdelad på verksamheter som är obe- roende av varandra och där en fysisk person genom andelsinnehav, avtal eller på liknande sätt har den faktiska bestämmanderätten över sådan verksamhet och självständigt kan förfoga över dess resultat. I 56 kap. 4 § IL finns motsvarande bestämmelser beträffande fåmans- handelsbolag. Vid bedömningen av om ett företag är ett fåmansföretag eller ett fåmanshandelsbolag skall, enligt 56 kap. 5 § IL en person och hans närstående anses som en delägare. Av 56 kap. 6 § första stycket IL följer att med delägare i fåmansföretag eller fåmanshandelsbolag avses en fysisk person som, direkt eller indirekt, äger eller på liknande sätt innehar andelar i företaget. Motsvarande äldre bestämmelser fanns i punkt 14 av anvisningarna till 32 § kommunalskattelagen (1928:370), KL. I 56 kap. 7 § IL anges att vad som sägs om fysisk person i detta kapitel inte gäller dödsbon. Med kvalificerad andel avses enligt 57 kap. 4 § IL andel i ett fåmans- företag under förutsättning att 1.andelsägaren eller någon närstående till honom under beskattnings- året eller något av de fem föregående beskattningsåren varit verksam i betydande omfattning i företaget, eller i ett annat fåmansföretag som bedriver samma eller likartad verksamhet, eller 2.företaget, direkt eller indirekt, under beskattningsåret eller något av de fem föregående beskattningsåren har ägt andelar i ett annat fåmans- företag och andelsägaren eller någon närstående till honom under beskattningsåret eller något av de fem föregående beskattningsåren varit verksam i betydande omfattning i detta företag. Vid bedömningen av om ett fåtal personer äger andelarna i ett företag skall sådana delägare, som själva eller genom någon närstående är eller under något av de fem föregående beskattningsåren har varit verksamma iföretaget i betydande omfattning, anses som en enda person enligt 57 kap. 3 § IL, den s.k. utvidgade fåmansföretagsdefinitionen. Om utomstående i betydande omfattning äger del i företaget och har rätt till utdelning skall en andel enligt 57 kap. 5 § första stycket IL anses kvalificerad bara om det finns särskilda skäl (den s.k. utomstående- regeln). Föreligger inte särskilda skäl skall beskattning av utdelning och kapitalvinst ske enligt allmänna regler. mendationer (RSV S 2000:25) bör den skattskyldige visa att utomstående äger av andelarna för att det skall anses vara i bety- Prop. 2001/02:46 dande omfattning. Ett företag anses enligt 57 kap. 5 § tredje stycket IL ägt av utomstående till den del det varken direkt eller indirekt ägs av fysiska personer som äger kvalificerade andelar i företaget eller i ett annat fåmansföretag som avses i 57 kap. 4 § IL. Den s.k. 3:12-utredningen (Fi 1999:12, Dir. 1999:72) ser för närva- rande över bl.a. reglerna om beskattning av ägare i fåmansföretag. Utredningsuppdraget skulle enligt direktiven vara avslutat . Utredningen har begärt förlängning av utredningstiden t.o.m. (Fi2001/1499). Regeringen har beslutat om en sådan förlängning. Det är viktigt att de s.k. 3:12-reglerna kan tillämpas för samtliga aktiva delägare och att det inte genom olika bolagskonstruktioner är möjligt att komma förbi systemet. Syftet är att reglerna skall vara tillämpliga dels om andelsägaren själv eller genom någon närstående är eller har varit verksam i ett fåmanshandelsbolag i vilket fåmansföretaget äger andelar, dels i de fall en andelsägare i ett fåmansföretag är eller har varit verksam i betydande omfattning i ett fåmanshandelsbolag som bedriver samma eller likartad verksamhet som fåmansföretaget. funnit att den nuvarande lagtexten inte ger utrymme för att täcka in detta fall (RÅ 2001 ref. 5 I). En ändring i enlighet härmed föreslås därför. Vidare föreslås, som en följd av Regeringsrättens avgörande (RÅ 2001 ref. 5 II) en ändring så att den utvidgade fåmansföretagsdefinitionen kan tillämpas även på andelsägarna respektive deras närstående i exempelvis ett moderföretag i de fall verksamheten helt eller delvis bedrivs i ett eller Syftet med reglerna är vidare att en andel som en fysisk person äger indirekt i ett fåmansföretag inte skall anses ägd av utomstående om andelen hade varit en kvalificerad andel om den i stället ägts direkt av den fysiska personen. Som en följd av två avgöranden från Regeringsrätten (RÅ 1999 ref. 62 och mål nr 7235-1998) föreslås en ändring så att denna möjlighet till kringgående förhindras. Regeringen har i skrivelsen 2000/01:64 aviserat nämnda ändringar i Regeringen har i skrivelsen anfört att det för att förhindra att de gällande bestämmelserna utnyttjas för omfattande skatteplanering i syfte att erhålla skattelättnader är angeläget att de lösningar som aviserats med stöd av undantagsbestämmelsen i 2 kap. 10 § andra stycket regeringsformen tillämpas på utdelningar på och avyttringar av andelar i fåmansföretag fr.o.m. dagen efter överlämnandet av skrivelsen, dvs. Med anledning av regeringens skrivelse väcktes vid riksdagsbehand- lingen tre motioner, vilka samtliga avslogs av 2000/01:91 och bet. 2000/01:SkU10). En särskild utredning prövar nu hur regelsystemet skall kunna förändras för att stimulera tillväxt, investeringar och aktivt risk- tagande i fåmansföretagen. Viktiga inslag i arbetet är att förenkla systemet och att uppnå att aktiva ägare i fåmansföretag i för- hållande till passiva kapitalägare inte skall missgynnas av reg- lerna. vill med hänvisning till ställ- ningstagande och till det utredningsarbete som pågår avstyrka motionerna---. ---De ändringar som aviserats i skrivelsen innebär att gällande regelsystem behöver kompletteras för att motverka konstruktioner som medför skattefördelar som inte har varit avsedda. Sådana ändringar är angelägna inte minst därför att företagare som inte har möjlighet att utnyttja sådana konstruktioner skall komma i ett sämre läge till följd av den särskilda regleringen. Utskottet anser följaktligen att inte bör göra uttalanden med det inne- håll som föreslås i motionerna---. Utskottet avstyrker därför även dessa motioner. Remissinstanserna har i stort varit positiva till förslagen i den remitte- rade promemorian och ansett att det är angeläget att föreslagen lagstift- ning genomförs. Några remissinstanser, bl.a. Hovrätten för , och anser att de föreslagna ändringarna inte bör tas upp nu utan att 3:12-utredningens resultat skall inväntas. Dessa remissinstanser samt anser vidare att de föreslagna ändringarna inte skall tillämpas retroaktivt. anför att det inte finns några otillbörliga skatteförmåner eftersom transaktioner enligt nuvarande regler beskattas men till en något förmånligare skattesats. Företagare kan ha ingått avtal där kalkylen bygger på det rättsläge som Regeringsrätten angett som gällande rätt. En retroaktiv tillämpning skulle därför kunna få oskäliga konsekvenser för enskilda. anser att regeringens rädsla för skatteflykt inte kan rättfärdiga retroaktiv lagstiftning på skatte- området. De föreslagna ändringarna får inte bli tillämpliga förrän beslut om deras införande har tagits och de har publicerats samt offentliggjorts. Kravet på publicering och offentliggörande är inte uppfyllt i och med regeringens skrivelse. ifrågasätter om särskilda skäl för retroaktiv skattelagstiftning föreligger i fråga om de förslag som lagts fram i promemorian. Möjligheten bör utnyttjas mycket sparsamt och endast då det är av väsentlig statsfinansiell betydelse eller andra starka skäl talar för det. Några remissinstanser har pekat på komplexiteten i regelsystemet och efterlyst förenklade regler som ger stabilitet och förutsägbarhet. Näringslivets skattedelegation har inga invändningar mot förslagen mot bakgrund av att avsikten är att täppa till icke avsedda luckor i lagen. Delegationen påpekar dock vikten av att regelverket ges en enklare och mer begriplig utformning. Som ovan angetts ser 3:12-utredningen över reglerna för beskattning av ägare i fåmansföretag (avsnitt 4.1). Utrednings- uppdraget skall vara avslutat . Förslagen i den remitterade promemorian behandlar endast de situationer som uppmärk- sammats genom Regeringsrättens domar. I promemorian togs således inte upp övriga bestämmelser som ses över av 3:12-utred- ningen. Förslagen syftar till att förhindra att nu gällande regler i aktuellt hänseende utnyttjas för omfattande skatteplanering i syfte att erhålla skattelättnader. Denna möjlighet till skatteundandragande bör förhindras utan att resultatet av utredningens arbete inväntas. således att det är angeläget att redan nu genomföra de förslag till änd- Prop. 2001/02:46 ringar som är avsedda att förhindra ett kringgående av de aktuella Regeringen fullföljer därmed de förslag som aviserats i skrivelsen. som skrivelsen lämnades till () sändes en promemoria på remiss (Fi2001/438). publicerades även ett pressmeddelande och promemorian lades ut på regeringens externa hemsida. Innehållet i regeringens förslag har alltså varit känt och några oskäliga konsekvenser för enskilda kan inte anses uppkomma. Bestämmelserna bör tillämpas på utdelningar på och avytt- ringar av andelar i fåmansföretag fr.o.m. dagen efter överlämnandet av skrivelsen, dvs. Detta sker i enlighet med 2 kap. 10 § andra stycket regeringsformen och någon otillåten retroaktivitet uppkommer därför inte. De nu föreslagna ändringarna i 3:12-reglerna är således av begränsad omfattning och får ses som provisoriska i avvaktan på utredningens arbete. När det gäller övergångsbestämmelserna har vid tagit upp frågan om det skall vara möjligt att tillgodo- räkna sig sparade gränsbelopp om fördelningsreglerna i 57 kap. IL inte har varit tillämpliga tidigare men blir tillämpliga efter lagändringarna. Någon sådan rätt bör enligt regeringens mening inte införas. Det skulle dessutom vara förenat med stora svårigheter att fastställa ett sådant belopp. 4.2.2Definitionen av kvalificerad andel Regeringens förslag: En andel i ett fåmansföretag skall anses som kvalificerad även i det fall andelsägaren själv eller genom någon när- stående är eller har varit verksam i betydande omfattning i ett fåmans- handelsbolag i vilket fåmansföretaget äger andelar. Detsamma skall gälla om andelsägaren själv eller genom någon närstående är eller har varit verksam i ett fåmanshandelsbolag som bedriver samma eller likartad verksamhet som fåmansföretaget. Vid tillämpningen av 3:12-reglerna skall, vid bedömningen av om ett handelsbolag är fåmansägt, delägarna anses som en enda delägare om de själva eller genom någon närstående är eller under något av de fem föregående beskattningsåren har varit verksamma i företaget i betydande omfattning. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: De flesta remissinstanserna tillstyrker förslaget eller har ingen erinran mot det. vid anser att regeringen i detta sammanhang även bör ta ställning till ytter- ligare en förändring av 57 kap. 4 § IL eftersom dotterföretagsägares verksamhet i moderföretag och systerföretag inte längre fångas upp av lagtexten efter slopandet av den s.k. koncernregeln. Se också vad Före- tagarnas , m.fl. anfört i avsnitt 4.2.1. Skälen för regeringens förslag: Den utformning som 3:12-reglerna fick vid skattereformen (prop. 1989/90:110, bet. 1989/90:SkU30, rskr. 1989/90:356, SFS 1990:651) innebar att en andel i ett fåmansföretag ansågs kvalificerad i de fall den skattskyldige (andelsägaren) eller någon honom närstående varit verksam i företaget i betydande omfattning under någon del av den senaste tioårsperioden. Detsamma gällde om andels- ägaren varit verksam i ett annat fåmansföretag som bedrev samma eller likartad verksamhet under förutsättning att denna verksamhet inte på- börjades senare än efter det att verksamheten i det först nämnda företaget upphörde. Med verksamhet eller innehav av andelar i ett fåmansföretag likställdes verksamhet eller andelsinnehav i ett annat företag inom samma koncern. Efter förslag i propositionen Skattelättnad för riskkapital, m.m. (prop. 1995/96:109 s. 66 ff) ändrades tillämpningsområdet delvis för 3:12-reg- lerna. Den väsentliga ändringen innebar att bestämmelsen om att verk- samhet eller innehav av andelar i ett fåmansföretag likställdes med verk- samhet eller andelsinnehav i ett annat företag inom samma koncern slopades. I stället infördes bestämmelsen om att en andel anses kvali- ficerad om företaget direkt eller indirekt äger andelar i ett annat fåmansföretag i vilket den skattskyldige (andelsägaren) eller någon honom närstående är verksam i betydande omfattning, dvs. ett företag i vilket den skattskyldige indirekt är delägare. I det sammanhanget uttalade regeringen att i de fall verksamheten bedrivs i ett handelsbolag, dvs. andelsägaren är verksam i ett handelsbolag i vilket aktiebolaget äger andelar, torde verksamheten jämställas med verksamhet i aktiebolaget och därmed skulle regelsystemet i 3 § 12 mom. i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, , vara tillämpligt (prop. s. 68 f). Skäl att särskilt reglera denna situation i 3 § 12 mom. SIL ansågs då inte föreligga. Bestämmelsen i 3 § 12 a mom. SIL (57 kap. 4 § IL) fick en ny utform- ning . års taxering skall endast som närmast föregått det aktuella beskattningsåret beaktas vid bedömningen av om andelen är kvalificerad (prop. 1996/97:150, bet. 1996/97:FiU20, rskr. 1996/97:284, SFS 1997:448). har i ett av Regeringsrätten fastställt förhands- besked (RÅ 2001 ref. 5 I) ansett att aktier inte var kvalificerade hos en fysisk person, som äger ett aktiebolag och som är verksam i ett kommanditbolag vari aktiebolaget är delägare. Omständigheterna var följande. En fysisk person A är anställd av ett kommanditbolag, , som bedriver konsultverksamhet. KB ägs till lika delar av ett antal aktiebolag (kommanditdelägare) som i sin tur vart och ett är helägt av en konsult som är verksam i KB samt av ett aktiebolag, AB X (komplementär). AB X ägs till lika delar av de bolag som är kommanditdelägare i KB. A hade erbjudits att bli delägare i verksamheten, dvs. att bli komman- ditdelägare i KB och delägare i AB X. A hade för avsikt att bilda ett aktiebolag, AB Y, som skulle bli kommanditdelägare i KB. A skulle ensamt utgöra styrelse i AB Y. Mellan delägarbolagen upprättades ett avtal om bl.a. vinstfördelningen i KB. förhandsbesked i denna del innebar under förut- sättning att A är anställd i kommanditbolaget och erhåller lön från detta för åt kommanditbolaget utfört arbete utan att också vara anställd i AB Y att A:s andelar i AB Y inte är kvalificerade i den mening som anges i 3 § 12 a mom. SIL (57 kap. 4 § IL). lön som utbetalas till A inte uppenbarligen står i missförhållande till det arbete han utfört i kommanditbolaget. Som motivering för avgörandet angav att enligt punkt 14 av anvisningarna till 32 § KL (jfr 56 kap. 2 och 4 §§ IL) räknas inte handelsbolag som fåmansföretag. Bestämmelserna i 3 § 12 a mom. SIL (jfr 57 kap. 4 § IL) reglerar på ett till synes uttömmande sätt i vilka fall andelar skall anses kvalificerade. Nämnden ansåg därför att det inte fanns utrymme att tillämpa stadgandet utöver dess ordalydelse. Avgörandet visar att lagtexten inte ger utrymme för att i detta samman- hang jämställa verksamhet i ett handelsbolag med verksamhet i ett aktiebolag. För att förhindra uppenbara möjligheter att kringgå 3:12-reg- lerna är det nödvändigt att ändra regelsystemet så att det inte genom att använda handelsbolagsform är möjligt att kringgå reglerna. Det bör således uttryckligen framgå att verksamhet i ett fåmanshandelsbolag i vilket fåmansföretaget äger andelar jämställs med verksamhet i fåmans- företaget. Detsamma bör också gälla för de fall andelsägaren eller någon närstående till honom är eller har varit verksam i betydande omfattning i ett fåmanshandelsbolag som bedriver samma eller likartad verksamhet som fåmansföretaget. vid har ansett att regeringen i detta sammanhang även bör ta ställning till ytterligare konstruktioner i kringgående syfte. Regeringen har under avsnitt 4.2.1 redovisat att förslagen i promemorian endast behandlar de situationer som uppmärk- sammats genom Regeringsrättens domar. Övriga frågor behandlas av 3:12-utredningen. Om det finns anledning till ytterligare förändringar av reglerna kan inte bedömas i detta sammanhang utan får först övervägas av utredningen. Enligt 56 kap 6 § IL förstås med delägare i fåmansföretag eller fåmanshandelsbolag en fysisk person som, direkt eller indirekt, äger eller på liknande sätt innehar andelar i företaget. Vid bedömningen av om ett företag är ett fåmansföretag eller ett fåmanshandelsbolag skall en person och hans närståendekrets anses som en delägare. Härutöver gäller vid bedömningen av om ett företag är ett fåmansföretag att aktiva delägare och aktiva närstående till delägare i företaget anses som en enda person (57 kap. 3 § andra stycket IL).