prop · GP031d25 · 2001-09-20 00:00:00 — För att ge svensk flygindustri möjlighet att delta som partner i dessa europeiska civila samarbetsprojekt, på liknande villkor som gäller för övriga företag inom europeisk flygindustri, föreslås att regeringen bemyndigas uppdra åt att träffa avtal med och om delfinansiering av företagens utvecklingsarbete i de nämnda projekten upp till sammanlagt högst , inom ramen för internationella åtaganden samt under förutsättning att för staten godtagbara villkor kan uppnås. 3.6Information, rådgivning och kompetensutveckling Statliga insatser inom politikområdet bedriver ett antal informations-, rådgivnings- och nätverksprojekt. Finansierings- och riskkapitaldatabasen är en webbtjänst som vänder sig till företag och entreprenörer som söker finansiering för sin verksamhet. Databasen innehåller information om svensk och nordisk offentlig finansiering riktad till företag och vissa EU-stöd. Riskkapitaldatabasen innehåller information om riskkapitalaktörer. har även ett antal andra verksamheter som ger information till ny- och småföretagare. Ett exempel är Startlinjen där myndigheten via telefon och Internet ger information i samband med starten av företag. Ett annat exempel är , som ger företagare information om möjligheter och regler inom EU. Den så kallade teknopolverksamheten vid de åtta största tekniska högskolorna är en del av entreprenörsfrämjandet med kvalificerad projektvärdering och rådgivning till studenter och forskare, som under delfinansierats av . arbete för att främja företagande bland kvinnor har pågått och inriktats på att synliggöra kvinnor som företagare och utveckla rådgivning och rådgivningsmaterial för kvinnors behov. Målgruppen för utbildningsinsatserna är så kallade affärsrådgivare för kvinnor som finns i 100 kommuner. Via myndigheten stödjer staten även andra informations och rådgivningsinsatser bland annat and Society NyföretagarCentrum. Denna organisation har ett hundratal kontor, vilka ger rådgivning till personer som skall starta företag. En annan organisation som staten stödjer är Ung företagsamhet, som ger ungdomar möjlighet att pröva på att starta och driva ett företag. Via betalar staten dessutom ut bidrag till Stiftelsen Svensk Industridesign (SVID), som arbetar med att främja och förmedla kunskap inom industriell design. Inom ramen för sitt sektorsansvar för en hållbar utveckling genomför insatser omfattande information och kompetensöverföring 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 för att främja de små och medelstora företagens eget miljö- och utvecklingsarbete. Stöd utgår till information och rådgivning om den kooperativa företagsformen. Stödet har varit som fördelas av till 24 lokala kooperativa utvecklingscentra . bidrar till företagsutveckling genom fördjupade insatser som syftar till affärsutveckling, produktförnyelse, kompetensförstärkning, internationalisering, IT- och administrativ utveckling, miljö- och kvalitetsstyrning m.m. Regeringen har beviljat i (IFS) ett stöd med . Syftet har varit att stärka rådgivningen riktad till personer med invandrarbakgrund för att främja företagandet bland dessa. Medlen har beviljats för en treårsperiod (1999-2001). har fått i uppdrag av regeringen att göra en utvärdering av insatserna. bedriver olika former av informationsinsatser riktade mot konsumenter, företagare samt offentliga organisationer. Syftet är att visa på nyttan med en sund konkurrens samt öka kunskapen hos marknadens aktörer om de regelverk som understödjer effektiva marknader. Länsstyrelsernas konkurrensfrämjande verksamhet är bl.a. inriktad på att inom respektive region följa konkurrenssituationen, informera marknadsaktörer om konkurrensreglerna samt att göra vissa utredningar inom området på regeringens eller uppdrag. Vi- dare bör länsstyrelserna uppmärksamma på konkurrensproblem som de kan få kännedom om via sina regionala nätverk. SGU arbetar mot långtidsplanen att myndigheten skall tillhandahålla rikstäckande, behovsanpassad och kvalitetssäkrad geologisk information. För befolkningstäta och s.k. malmpotentiella områden skall det finnas mer detaljerad information än för övriga delar av landet. Den geologiska informationen används bl.a. av företag, kommuner och statliga myndigheter i deras planering av ny verksamhet. Informationsverksamheten hos syftar till att sprida kunskap om föreskrifter och elsäkerhet för att därigenom minska antalet 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 olyckor och elbränder. informeras de behöriga elinstallatörerna om nyheter inom elsäkerhetsområdet genom en speciellt framtagen informationsskrift. Ett flerårigt informationsprojekt har pågått i syfte att öka kunskapen om elsäkerhet hos allmänheten. har vidare särskilda informationsprojekt riktats till elyrkesmän och innehavare av anläggningar. Turistdelegationen publicerar utredningar och strategiska rapporter, vilka distribueras till lokala och regionala turistorganisationer, kommuner, länsstyrelser, företagsorganisationer, myndigheter och skolor. Myndighetens arbete har också visats vid rese- och turistmässan . Inom ramen för Rese- och Turistråds IT-projekt har arbetet fortsatt med att utveckla på Internet, som är ett sammanhängande kommunikations- och informationssystem för samverkan och kompetensutveckling i turistnäringen. har erhållit till projektet , som syftar till att förnya och förbättra informationen till utländska konsumenter. Både Turistdelegationen och deltar i arbetet med de regionala tillväxtavtalen. För att tillgodose behovet av övergripande terminologiarbete och ett väl fungerande nationellt språk inom samhällets alla områden utgår bidrag till . Några av bolagets uppgifter är: att stödja myndigheter, organisationer och företag som själva bedriver terminologiarbete, att utarbeta regler och anvisningar för utformning av teknisk text, att samla, inordna och dokumentera material av terminologisk betydelse samt att hålla föreläsningar och kurser om terminologi och skrivande. Statligt stöd utgår till den ideella föreningen (), som är en yrkesförening för verksamma inom området informationsförsörjning. Föreningen verkar för att höja kompetensen hos sina medlemmar främst inom det informationstekniska området. TLS bedriver utbildning genom kurser och seminarier, publicering av tidskrifter, anordnande av konferenser samt regionalt, branschvis, nordiskt och internationellt samarbete. verksamhet, Startlinjen, har haft nära 100 000 besökare på sin hemsida. Antalet inkomna samtal har sjunkit från 17 300 till nära 12 000, delvis beroende på att verksamheten förfogade över mindre resurser 2000 än . Andelen kunder som är nöjda eller mycket nöjda med startlinjens service uppgår till , vilket är samma andel som 1999. ALMI:s företagarservice har nått ca 100 000 individer och företag. Verksamheten är av allmän karaktär och med en begränsad omfattning per kund, exempelvis allmän service och rådgivning, information och seminarier. har genomfört ca 19 000 fördjupade insatser i företag, som bl.a. syftar till affärsutveckling, produktförnyelse samt IT- och administrativ utveckling. Det är en minskning i jämförelse med vilket bl.a. beror på att tidsinsatsen per kundföretag ökat och mer tid ägnats åt att aktivt söka upp tillväxtföretag. Vi- dare har drygt 25 000 personer deltagit i informationsträffar och seminarier. Genom olika aktiviteter har () underlättat för svenska företag att delta i EU- program eller initiativ samt informerat om regler, krav och möjligheter som finns på den inre marknaden. har EIC haft kontakt med 5 500 företag genom seminarier och frågeverksamhet. Uppföljningar av frågeverksamheten visar att av företagen är nöjda med EIC service. EIC:s webbplats har haft 55 000 besökare. Samarbetsprogrammen inom EU syftar till att skapa affärskontakter mellan företag genom att mötesplatser arrangeras. har arbetat med Europartenariet, Interprise och IBEX. Tabell 3.3 Antal arrangerade mötesplatser mellan företag inom EU Finansierings- och riskkapitaldatabasen har haft ca 50 000 besökare på webbplatsen, vilket är en fördubbling jämfört . Resultatet avseende stöd till kooperativ utveckling visar att 315 kooperativa företag har startats efter att ha varit i kontakt med lokala kooperativa utvecklingscentra (LKU). eget tillsammans utvärderades åren 1999 - 2000. Utvärderingen visar att LKU:s verksamhet är relativt okänd. LKU har haft särskilt svårt att etablera kontakt med banker och finansinstitut. En förklaring är att denna grupp upplever en svag efterfrågan på information om kooperativ verksamhet. För att öka antalet kooperativ behövs mer kunskap samt attitydförändring. finansiella stöd till vissa kommuner för tjänsten affärsrådgivare för kvinnor upphörde . De utvärderingar som genomförts av affärsrådgivarprojektet har visat att affärsrådgivarnas kunskaper, arbete och förhållningssätt är mycket uppskattade. NU- TEK har arbetat med att synliggöra och sprida den speciella kompetens som affärsrådgivarna utvecklat under sitt arbete. har dessutom insatser för erfarenhetsutbyte mellan affärsrådgivarna genomförts i form av nätverksträffar, utbildningar och genom den elektroniska mötesplatsen. En film om kvinnors företagande producerades . Filmen visades i TV2. startade dessutom ett projekt som syftar till att få fler kvinnor att bli innovatörer. har i samarbete med skrivit en rapport om invandrares företagande i . I rapporten konstateras att invandrare upplever ungefär samma hinder för tillväxt som övriga företagare. Den största skillnaden finns avseende tillgång till lån och externt kapital, där företagare med invandrarbakgrund anser att finansieringsfrågorna är mer problematiska än övriga företagare. På regeringens uppdrag redovisade ett förslag till nationellt handlingsprogram för ungt företagande. har dessutom drivit ett projekt i skolan med syfte att öka skolans intresse för entreprenöriellt arbetssätt och utveckla elevernas företagsamhet. Inom projektet har skapat både fysiska och elektroniska mötesplatser. Ett treårigt projekt, Open for Business, startades . Syftet är att pröva ett koncept som främjar entreprenörskap hos unga människor. Lokala kontor finns i , , och . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Konferenser och seminarier kring miljö- och utvecklingsarbete för små och medelstora företag har genomförts vid olika tillfällen med sammanlagt ca 1 500 deltagare. har tillsammans med sju branschorganisationer utarbetat ett hjälpmedel för småföretagare som vill komma igång med ett strukturerat miljöarbete Miljöledningspraktikan. Den har sålts i drygt 350 exemplar . analyser har publicerat ett tiotal rapporter . Dessa rapporter behandlar en rad olika frågor inom det näringspolitiska området, t ex human- kapital-, näringslivsklimat- och konkurrensfrågor. har även regelbundet utkommit med tidskiften Lång Sikt, i vilken svensk näringslivsutveckling analyseras ur ett långsiktigt perspektiv. Innehållet i tidskriften består av aktuella analyser av främst närings, teknik- och regionalpolitik från samlade utredningsverksamhet. publicerade också en årsrapport, Svenskt näringsliv och näringspolitik, som ger en samlad bild av situation och utveckling med fokus på nyckelfaktorerna för den framtida ekonomiska tillväxten. anordnade en nationell konferens i . Temat för konferensen var "Tillväxt och konkurrenskraft" och 700 personer deltog. Syftet med konferensen var att genom dialog och kunskapsutbyte skapa förutsättningar för ett bra företagsklimat i . arrangerade en internationell konferens om kartellbekämpning Fighting Cartels why and how. En målsättning för konferensen var att belysa varför samhället och myndigheterna har anledning att intressera sig för karteller, hur man avslöjar och får fram tillräcklig bevisning och hur man effektivt motverkar uppkomsten av karteller. har ett flertal informationsinsatser gjorts som är riktade mot konsumenter och producenter. Exempelvis producerade och tillsammans häftet Välja el- och teletjänster, som syftar till att underlätta konsumenternas val av dessa tjänster. producerade också tidningen då? Denna beskriver nyttan med en fungerande konkurrens ur ett företagarperspektiv. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 medarbetare anlitades av branschorganisationer, kommuner och landsting vid närmare 60 evenemang, som föreläsare eller deltagare i olika debatter. Ett av syftena med informationsinsatserna är öka kunskapen om konkurrenslagen hos olika aktörer. Enligt den intressentundersökning som lät genomföra 2000 har i genomsnitt av verkets olika intressentgrupper god eller mycket god kunskap om konkurrenslagen. Det innebär en marginell ökning jämfört med och får betraktas som ett gott resultat. Länsstyrelsernas konkurrensfrämjande arbete har utvecklats positivt och är tillfredsställande i flera län. SGU har i huvudsak nått de uppsatta årsmålen. Det finns vissa avvikelser av leverans till databas för berggrundsgeologi, jordartsgeologi och maringeologi. Uppbyggnad av kvalitetssäkrade och rikstäckande databaser är av stor betydelse för att tillgodose samhällets behov av geologisk information. SGU:s marknadsföring av geologiska data är en nyckelfråga när det gäller att nå fler användare. Den geologiska karteringsverksamheten pågår enligt fastlagd långtidsplan för . Berggrundskartering i befolkningstäta områden har bedrivits i fyra projekt. Jordartsgeologiska undersökningar har gjorts inom kartbladen , och . Grundvattenförhållanden har undersökts i , , , , och kommuner. Geokemiska analyser för Gö- teborgs kommun har levererats till databas. Den delen av kuststräckan från till har undersökts. För malmpotentiella områden har berggrundsundersökningar bedrivits inom 16 projekt inklusive baskartering i . Svensk turism genererar av BNP enligt satellitkonto i nationalräkenskaperna 1998, omsätter och motsvarar en sysselsättning av ca 108 000 helårsarbeten. Be- räkningar presenteras . gjordes det ca 40 miljoner övernattningar på kommersiella anläggningar i . Jämfört med 1999 är det ingen förändring. Antalet utländska övernattningar uppgick till 8,6 miljoner, vilket är detsamma som 1999. Övernattningarna på kommersiella anläggningar i ökade , vilket kan hänföras till tillkomst och ett ökat turistiskt intresse som följd. Verksamheten vid tidigare omorganiserades . Den ideella föreningen gick i konkurs och ombildades till aktiebolag. TNC:s övergång till aktiebolag genomfördes på ett tillfredsställande sätt och verksamheten har kunnat bedrivas med fortsatt god uppfyllelse av målet att åstadkomma en lämplig teknisk terminologi för svenska förhållanden. För en långsiktigt fungerande verksamhet är det avgörande att det nybildade bolaget får utrymme för en inledande konsolidering och kunskapsuppbyggnad. Den breda ägarsammansättningen för att TNC kan fortsätta sin verksamhet med hög kvalitet. Det finns ett starkt intresse hos medlemmarna i TLS för de kurser och konferenser som föreningen anordnar. Arrangemangen får ofta goda utvärderingsresultat. Dessa båda förhållanden tyder på att verksamheten fungerar väl och är efterfrågad. Företagare har behov av lättillgänglig och begriplig information. Regeringen gör bedömningen att informationsinsatser och ALMI:s rådgivning kompletterar marknaden och skapar förutsättningar för den enskilde företagaren att utveckla sitt företag. Detta arbete bör fortsätta. Regeringen anser att insatser som främjar entreprenörskap, i synnerhet ungt företagande, skall prioriteras och att insatser inom specifika områden som industriell design och tekniköverföring skall bedrivas. Vidare ser regeringen behov av att öka stödet till invandare och kvinnor som vill starta företag. Projektet affärsrådgivare för kvinnor har visat mycket bra resultat, men utvärderingen poängterar att fortsatt arbete behövs. Utvärderingen påpekar vidare att erfarenheterna från projektet bör utnyttjas i arbetet att nå andra grupper. utvärdering av informationsinsatser till invandrare visar att det är viktigt med sär- skilda insatser för att överbrygga språkbarriärer och kulturskillnader. Regeringen bedömer dock att ytterligare insatser bör genomföras för att möjliggöra för invandrare att starta och driva företag. Regeringen anser att det är viktigt att stärka kunskapsbildningen om den kooperativa företagsformen. Resultatet av eget tillsammans visar att det finns behov av ökad kunskap om kooperativt företagande. Regeringen överväger att utvidga LKU:nas uppdrag till att, förutom att tillhandahålla gratis rådgivning och information om kooperativt företagande, även gälla stöd till företagande inom den sociala ekonomin. För att få sund konkurrens krävs, förutom goda förutsättningar för företagen att konkurrera, konsumenter som är aktiva, kritiska och välinformerade. Konsumenterna måste veta att det finns ett val, ha förutsättningar att välja och inte minst vilja välja. På många marknader vore det önskvärt med fler aktiva konsumenter för att på så sätt få ett ökat konkurrenstryck. Den information som och tillhandahåller underlättar för konsumenterna att välja mellan olika alternativ. och har av regeringen fått ett gemensamt uppdrag att kartlägga och analysera faktorer som hindrar eller försvårar för konsumenterna att byta leverantör av olika finansiella tjänster samt att föreslå åtgärder som ökar rörligheten hos konsumenterna. Uppdraget skall redovisas . Behovsidentifierad och kvalitetssäkrad geologisk information är nödvändig för att tillgodose samhällets behov inom områdena miljö och hälsa, fysisk planering, hushållning och försörjning med naturresurser, jord- och skogsbruk samt totalförsvar. Brister på detta område kan bl.a. leda till att färre gruvor etableras och att t.ex. infrastruktursatsningar både på statlig och nivå grundas på ett bristfälligt beslutsunderlag. Många små och medelstora företag inom konsult- och entreprenadverksamheten och prospektering använder SGU:s basinformation för vidare bearbetning och tillämpning. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Turistnäringen är en utpräglad småföretagsbransch med stor betydelse för sysselsättningen i många regioner. Både aktiviteterna i och i Turistdelegationen kännetecknas av att effekterna av insatserna uppnås först på . Utvecklingen av turismen påverkas inte bara av de statliga insatserna på området utan också av bl.a. väderlek, prisnivå och olika idrotts- och kultursatsningar. Den ökade marknadsföringen från 1997, OS-marknadsföringen för 2004 och för som kulturhuvudstad 1998 bedöms ha påverkat utvecklingen positivt. Turistdelegationen har genom sitt fortsatta arbete med att genomföra handlingsprogrammet för utveckling av svensk turism bidragit till att öka den samverkan som är nödvändig för turismens utveckling. Internationaliseringen och utvecklingen av informationssamhället innebär att behoven av terminologiskt arbete kan förväntas öka . Utbudet av nätbaserade tjänster ökar och förändras i snabb takt. Även det antal människor som i sin yrkesverksamhet är beroende av tillgång till kvalificerad information blir fler. Den parlamentariska svenska språket har ett uppdrag att lägga fram ett förslag till handlingsprogram för det svenska språket. Arbetet berör bland annat verksamheterna inom , och . Programmet skall syfta dels till att främja svenska språkets ställning, dels till att alla i skall ges likvärdiga möjligheter att tillägna sig svenska språket. spelar härvid en viktig roll, framför allt när det gäller utvecklingen av och tillgången till fackspråk. Det statliga stödet till TLS bidrar till att förstärka kompetensen hos en yrkeskår med avgörande betydelse för kvalificerad hantering av information inom näringsliv, universitet, högskolor, statliga myndigheter samt kommuner och landsting. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 3.7Regler, tillstånd och tillsyn Statliga insatser inom politikområdet SimpLex, som är en verksamhet inom , verkar för att konsekvensanalyser av reglers effekter för små företags villkor genomförs i ett tidigt skede, att analyserna är fullständiga och rättvisande och att dessa beaktas innan det slutliga förslaget antas av regeringen. Vidare arbetar SimpLex för att analysen presenteras i lagrådsremisser och propositioner samt, vad gäller förordningar, att konsekvensanalysen finns tillgänglig som offentligt material. Ett av regeringens viktigaste styrmedel för att verka för en effektiv konkurrens är tillämpning av konkurrenslagen. Konkurrenslagen är baserad på . Den innehåller förbud mot konkurrensbegränsande samarbete och missbruk av dominerande ställning. Lagen innehåller också regler om prövning av företagskoncentrationer. Förvärv och andra företagskoncentrationer över vissa tröskelvärden skall alltid anmälas till för prövning. Företag kan ansöka hos om icke-ingripandebesked för avtal och förfarande. Detta innebär en förklaring från verkets sida att inget av förbuden i konkurrenslagen överträds och att verket därför inte kommer att ingripa. Företag kan också anmäla avtal för undantag från förbudet mot konkurrensbegränsande samarbete. Detta skall beviljas om de positiva effekterna av samarbetet överväger de negativa. Ett undantag är tidsbegränsat. Länsstyrelserna har till uppgift att beakta konkurrensaspekterna vid deras tillståndsprövning och stödgivning. PRV är central förvaltningsmyndighet för ärenden om patent, varumärken, mönster, efternamn och förnamn samt för registerärenden angående aktiebolag, filialer och europeiska ekonomiska intressegrupperingar. Verket är också central förvaltningsmyndighet för handels- och föreningsregisterärenden. PRV för även register över konkurser samt näringsförbud. Verket registrerar vidare kommunala vapen, meddelar utgivningsbevis för utgivare av periodisk skrift och är tillståndsmyndighet för användning av vissa officiella beteckningar m.m. Förutom dessa uppgifter utför myndigheten uppdragstjänster inom sitt verksamhetsområde. Patentbesvärsrätten är en förvaltningsdomstol som har till uppgift att pröva överklaganden av beslut meddelade av PRV. PBR ställer också inom ramen för sina resurser patenträttslig och teknisk sakkunskap till de allmänna domstolarnas förfogande geologiska undersökning och Bergsstaten Bergsstaten är en självständig förvaltningsmyndighet för frågor om landets mineralhantering. SGU är chefsmyndighet och medel fördelas via SGU:s anslag. Bergsstaten har till uppgift att genom tillämpning av minerallagen pröva ansökningar om tillstånd för undersökning och bearbetning av mineralfyndigheter samt utöva viss tillsyn. De beredskapslager för petroleumprodukter som hållits för den civila beredskapens behov avvecklas och återförs nu successivt till naturen genom miljösäkring. Miljöstrategin har uppdaterats . För flera anläggningar väntas miljösäkring kunna ske med metoden kontrollerad naturlig nedbrytning. Tre anläggningar hålls i s.k. malpåse i första hand till utgången av 2004. Efterbehandlingen av det statliga gruvfältet i närmar sig slutskedet. Endast vissa tillstånd och slutgiltigt godkännande av efterbehandlingsplanen återstår. Elsäkerhetsverksamhet bedrivs för att förebygga av elektricitet orsakad skada på person och egendom samt störningar på radiokommunikation och näringsverksamhet inom området elektromagnetisk kompatibilitet (EMC). Inom området bedrivs verksamhet som ska svara för statliga insatser för att bygga upp, upprätthålla och utveckla en god säkerhetsnivå för elektriska anläggningar och elektrisk materiel samt medverka till en tillfredsställande elektromagnetisk kompatibilitet. har till uppgift att handlägga frågor om godkännande och auktorisation av revisorer, samt registrering av revisionsbolag och att utöva tillsyn över revisorers och revisionsbolags verksamhet. Nämnden skall också följa den internationella utvecklingen inom revisionsområdet. verksamhet skall bidra till att olika aktörer och intressenter skall ha tillgång till trovärdig ekonomisk information avseende företagens redovisning och förvaltning, att samhällets behov av kvalificerade och oberoende externa revisorer och revisionsbolag tillgodoses samt att den revisionsverksamhet som dessa bedriver är av god kvalitet och uppfyller höga etiska krav. och av 2001 har en systematisk granskning av alla förslag till och ändrade regler inom prioriterats.