prop · GP0350 · 2001-11-12 00:00:00 — tillsammans med , samt har finansierat Miljöinnovation 2001, en nationell tävling för att stödja och påskynda utvecklingen av miljöanpassade innovationer. Åtgärd N 97:12 (f.d. N 97:2) Energipolitiskt program godkände utformningen av ett sjuårigt program för ett ekologiskt och ekonomiskt uthålligt energisystem. Programmets huvudinriktning är en kraftfull långsiktig satsning på forskning, utveckling och demonstration av ny energiteknik. Programmet löper och omfattar också energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser i och . I budgetpropositionen redovisar regeringen verksamhetens Skr. 2001/02:50 insatser och resultat. Åtgärd N 97:13 Miljöledningssystem Trafikverken har regeringens uppdrag att utarbeta miljöledningssystem. och arbetar med att utveckla sina miljöledningssystem enligt kraven i standarden ISO 14001. Även , , och tionsanalys () utvecklar miljöledningssystem. Åtgärd 98:2 (f.d. K 98:2) Översyn av möjligheterna att införa miljöstyrande vägavgifter En särskild utredare med uppdrag att lämna förslag till en lagstiftning för miljöstyrande vägavgifter i tätort har redovisat sina förslag (SOU 1998:169). Utredningen har remissbehandlats. Rättsväsendet är i remissvaren genomgående mycket kritiska till förslaget. En återkommande kritik är att förslaget är ett försök att kringgå förbudet för kommunerna att beskatta andra än kommunens egna medlemmar. Kommuner och regioner efterfrågar genomgående större direkt inflytande över avgiftsinstrumentet. Regeringen föreslog i proposition Infrastruktur för ett långsiktigt hållbart transportsystem (prop. 2001/02:20) att Stockholmsberedningen (N2001:02) bör ges tilläggsdirektiv att utreda frågan om hur användandet av trängselavgifter i trafiken kan genomföras. Åtgärd N 98:3 (f.d. K 98:3) Utveckla konkreta och uppföljningsbara etappmål för intrångs- och barriäreffekter Regeringen föreslog i proposition Infrastruktur för ett långsiktigt hållbart transportsystem (prop. 2001/02:20) att när fattat beslut om miljömålspropositionen, infrastrukturpropositionen och den kommande klimatpropositionen bör transportpolitikens etappmål för en god miljö ses över och uppdateras och en samlad genomförandestrategi för transportsektorn tas fram. Åtgärd N 98:4 (f.d. K 98:4) Ökade insatser för miljöanpassade transporter I enlighet med det transportpolitiska beslutet gavs Kommunikations- forskningsberedningen, KFB, i uppdrag att arbeta för att i genomsnitt satsas på fortsatta insatser i form av systemdemonstrationer av miljöanpassade transporter, forskning om förutsättningar för att ställa om transporter och kommunikationer till en bättre hushållning med energi- och naturresurser samt uppföljning av erfarenheterna från de pilotprojekt man finansierat. KFB finansierade forsknings-, utvecklings- och demonstrationsprojekt inom området systemdemonstrationer för miljöanpassade transporter för . Dessutom gick till projekt inom Strategisk miljöforskning. har Verket för innovationsforskning, , givits motsvarande uppdrag. Åtgärd N 98:5 (f.d. K 98:5) Ett samordnat och effektivt Skr. Godstransportdelegationen (K1998:06) överlämnade sitt slutbetänkande till regeringen (SOU 2001:61). Delegationen har haft till uppgift att följa utvecklingen på godsområdet samt utveckla ett trafikslagsövergripande synsätt med syfte att effektivisera godstransport- systemet och göra det säkert och ekologiskt hållbart. Delegationen konstaterar i sitt slutbetänkande att en samlad godstransportstrategi måste genomsyras av kravet på säkra och miljöanpassade godstransporter. En långsiktig lösning på ekologisk hållbarhet kräver att staten agerar nationellt och internationellt. Det gäller stöd och incitament för teknikutveckling av godstransporter, bättre brukande av existerande godstransportsystem och en aktiv samhällsplanering för optimering av godstransportbehoven inklusive utveckling av ett rättvisande kostnadsansvar. Åtgärd N 98:6 (f.d. K 98:6) Genomförande av EU-strategin för integrering av miljö och hållbar utveckling i transportpolitiken (Cardiff-processen) Genom Amsterdamfördraget har hållbar utveckling slagits fast som ett övergripande mål för unionen och gemenskapen. Amsterdamfördraget innebar också en förstärkning av principen om integrering av miljöhänsyn inom olika politikområden (artikel 6 i EG-fördraget). Vid Europeiska rådets möte i beslöts att de olika ministerråden skulle upprätta strategier för att integrera miljöhänsyn och hållbar utveckling. enades om en strategi för att integrera miljöhänsyn och hållbar utveckling i transportpolitiken. Strategin är giltig . Uppföljningar av strategin skall ske med jämna mellanrum. Under det svenska ordförandeskapet gjordes en första uppföljning som resulterade i en rådsresolution. I resolutionen har transportrådet bl.a. enats om vilka krav ett hållbart transportsystem skall uppfylla. Resolutionen innehåller också ett antal prioriteringar för det mest närliggande arbetet. Kommissionen uppmanas bl.a. att närmare analysera om vägledande sektoriella miljömål kan användas för transportsektorn på EU-nivå och att undersöka möjligheterna att utarbeta en EU-strategi för introduktion av förnybara drivmedel i transportsektorn. Åtgärd N 98:7 (f.d. A 98:1) Lagstiftning som berör distansarbete lämnade sitt betänkande Distansarbete (SOU 1998:115). Utredningen har bl.a. haft i uppgift att se över lagstiftning som berör distansarbete. Den har också haft i uppgift att bedöma konsekvenserna för den yttre miljön. Betänkandet har remissbehandlats. Utredningen föreslog bl.a. en ändring i turordnings- reglerna i 22 § lagen (1982:80) om anställningsskydd, i syfte att stärka anställningsskyddet för dem som distansarbetar från bostaden. Regeringen lade fram detta förslag i proposition Ett informationssamhälle för alla (prop. 2000/01:86). Lagändringen trädde i kraft . Åtgärd N 98:8 (f.d. A 98:2) Kartläggning av den pågående om- ställningen till ett ekologiskt hållbart samhälle avseende arbetsmiljön redovisade Arbetarskyddsstyrelsen (numera ) resultatet av ett regeringsuppdrag att kartlägga effekter på arbetsmiljön av omställningen till ett ekologiskt hållbart samhälle. Rapporten följs upp i verksamhetsprogrammet för för åren 20002002. Uppföljning sker också genom att verket granskar kretsloppsanläggningar och genom att utbildnings- material tas fram inom verket för nyckelpersoner (arbetsledare m.m.) inom kretsloppsanknuten verksamhet. beslutade regeringen att ge bl.a. dåvarande Arbetarskyddsstyrelsen ett särskilt sektorsansvar för arbetet för ekologisk hållbarhet. lämnade myndigheten en första lägesredovisning till regeringen vad avser sektorsansvaret. Verkets arbete har fullföljts inom verkets miljöledningsprojekt, som har avrapporterats till regeringen den 15 februari 2001.Verket har formulerat mål och upprättat ett handlingsprogram för miljöledningen. Åtgärd N 98:9 (f.d. N 98:1) Stöd till projekt för ekodesign startade Design (SVID) ett tvåårigt projekt som bygger på erfarenheter från ett tidigare ekodesignprojekt som stötts av staten. Målet i nu aktuellt projekt är att 810 företag i branscher med hög miljöbelastning skall framställa nya och mer miljövänliga produkter och tjänster med hjälp av miljöutbildade designers. Regeringen har anslagit och till projektet. Den totala budgeten uppgår till . Åtgärd N 98:10 (f.d. N 98:2) Uppföljning av skogspolitiken beslutade i enlighet med regeringens förslag i proposition Uppföljning av skogspolitiken (prop. 1997/98:158) att vissa bestämmelser i skogsvårdslagen skulle skärpas i syfte att bättre nå skogspolitikens produktions- och miljömål. hade ytterligare skärpningar gjorts i anslutning till beslutet om miljöbalk och följdlagstiftningen till denna. Resursförstärkningarna till rådgivning och områdesskydd fortsätter t.o.m. innevarande år. Kraftiga resursförstärkningar för områdesskydd b eräknas för perioden 20022004. Åtgärd N 98:11 (f.d. N 98:4) Genomförande av EU-strategin från toppmötet i inom energisektorn Inom ramen för energirådets ansvarsområde betonar vikten av att en strategi för integration av miljö och hållbar utveckling på energiområdet skall omfatta åtgärder som är kostnadseffektiva och flexibla. Exempel på frågor som skall prioriteras i rådets fortsatta arbete är den inre marknaden för energi, förnybara energikällor, energi- effektivisering, forskning och utveckling, Kyoto-protokollets flexibla mekanismer samt andra ekonomiska styrmedel och finansiella åtgärder. Åtgärd N 99:1 Driva miljöfrågor inom luftfartens område inter- EU:s gemensamma riktlinjer inför lade som ordförande i ministerrådet fram ett förslag till gemensamma riktlinjer i miljöfrågorna inför den generalförsamling som FN-organet för civil luftfart, , kommer att hålla . var att EU-länderna gemensamt skall kunna verka för ett starkare genomslag i miljöfrågorna inom luftfarten. I riktlinjerna välkomnas ett förslag från om skärpta bullerkrav för flygplan som tillverkas . betonar vidare att detta inte löser EU:s bullerproblem på kort sikt. bör tillåta att särskilt utsatta regioner tillåts införa drifts- restriktioner för bullersamma luftfartyg. I riktlinjerna tar man även upp vikten av det långsiktiga arbetet med att ta fram ny teknik för att minska buller, regler för avgasrelaterade avgifter och behovet av skärpta krav för avgasutsläpp. antog EU:s transportministrar dessa riktlinjer. Förbud mot äldre flygplan med ljuddämpare trädde rådets förordning (EG) nr 925/1999 i kraft. Förordningen syftar till att genom ett nyregistreringsförbud förbjuda äldre flygplan som byggts om med ljuddämpare att flyga på Skälet till att förordningen antogs kommer sig av EU-ländernas missnöje med att det har varit svårt att få till stånd en skärpning av de globala bullernormerna. anser emellertid att denna förordning strider mot det globala anmälde man därför EU-länderna till har uppmanat de båda parterna till fortsatta Förhandlingar med ordförande som medlare har därför ägt rum . generalförsamling kommer att tillåta regionala driftsrestriktioner mot bullersamma flygplan. Detta skulle lösa tvisten i Enligt Kyoto-protokollet skall de globala utsläppen av s.k. EU-länderna har ett gemensamt åtagande att minska Luftfartens klimatfrågor skall hanteras via har föreslagit sektorsövergripande handel med utsläppsrättigheter som den mest kostandseffektiva åtgärden för att Ett sådant system kommer dock att ta Därför har kommittén även beaktat avgifter, skatter och frivilliga överenskommelser som möjliga åtgärder. församling kommer att diskutera förslagen. FN:s klimatpanel IPPC har redovisat en specialrapport om flygets påverkan på atmosfären. En viktig slutsats av rapporten är att förbättrad teknologi inte är tillräcklig för att minska flygets påverkan på Rapporten kommer att diskuteras i de fortsatta klimat- ECAC (den europeiska luftfartskonferensen) har inrättat en Skr. 2001/02:50 arbetsgrupp Ett europeiskt system för avgasrelaterade landningsavgifter (), som håller på att ta fram ett gemensamt europeiskt system för avgasrelaterade landningsavgifter. är det enbart och som har sådana system. I grundar sig detta system på utsläpp av kväveoxider och kolväten. Åtgärd N 99:2 Luftfartsavgifter differentierade med avseende på buller ECAC (den europeiska luftfartskonferensen) har antagit ett förslag om ett utökat miljöklassningssystem avseende flygplanens bulleregenskaper. LFV beräknar sin bulleravgift med utgångspunkt av detta system. Åtgärd N 99:3 Infrastrukturplanering (Angående pågående genomförande, se åtgärd N 97:2) Regeringen har presenterat proposition Infrastruktur för ett långsiktigt hållbart transportsystem) (prop. 2001/02:20) om åtgärdsinriktning för den kommande planeringsperioden 20042015. Propositionen kommer att ligga till grund för avvägningarna i de långsiktiga infrastrukturplanerna. I årets budgetproposition har anslags- ramar fastlagts som innebär att skall satsas på drift och underhåll, 100 miljarder på investeringar i järnvägar och 69 miljarder på investeringar i vägar Åtgärd N 99:4 Utveckla stadstrafikprogram fick mot bakgrund av regeringens miljöpolitiska proposition (prop. 1997/98:145) i uppdrag att ta fram underlag till stöd för utarbetandet av program och planer, som anger hur kollektivtrafiken och gång och cykeltrafiken kan stärkas och biltrafiken begränsas till 2010. Uppdraget redovisades till regeringen . bedriver inom ramen för sitt sektorsansvar flera aktiviteter som syftar till att stödja kommunerna i en omställning av vägtransport- systemet i enlighet med uppdraget. Regeringen har i proposition Infrastruktur för ett långsiktigt hållbart transportsystem (2001/02:20) föreslagit att tilldelas för sektorsuppgifter. För att stärka kollektivtrafiken har regeringen tillsatt kollektivtrafikkommittén (se åtgärd N 2001:2). lämnade sitt betänkande Att komma åt oljeutsläppen (SOU 1998:158). Utredningen pekar på vikten av att förhindra oljeutsläpp främst genom att fungerande mottagnings- anordningar finns i varje hamn och att olagliga utsläpp effektivt beivras. Utredningens förslag har behandlats i propositionen Åtgärder mot förorening från fartyg (prop. 2000/1:139). Denna proposition blev klar och kommer att behandlas av . Lagförändringarna föreslås träda i kraft . Åtgärd N 99:7 Transportforskning Det övergripande målet för transportpolitiken är att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. Transportforskningen skall bidra till att detta mål uppfylls. Forskning om långsiktigt hållbara transportsystem är ett prioriterat strategiskt forskningsområde. Inom den tillämpade transportforskningen har miljöanpassade transporter och drivmedel samt kollektivtrafik givits särskild prioritet. Kommunikationsforskningsberedningen (KFB) har drivit breda forskningsprogram med inriktning som berör bl.a. bilismens och de övriga transportslagens stegvisa miljöanpassningar. El-, bio- och hybridteknik har prövats. har ansvaret för detta arbete tagits över av den nybildade myndigheten för Innovationssystem, . Forskningen visar att det är fullt möjligt att med teknisk utveckling av ny fordons- och bränsleteknik nå mycket stora förbättringar vad gäller utsläpp, energiåtgång och bullerreduktion inom alla transportslag. Resultaten från forskningen pekar också på att användning av ekonomiska styrmedel är effektivt för att åstadkomma förändringar i önskvärd riktning. Utveckling av trafiksäkra, bränslesnåla och i övrigt miljöanpassade fordon och drivmedel ställer dock fortsatta krav på omfattande forsknings-, utvecklings- och demonstrationsinsatser. Åtgärd N 99:8 Utredning om det statliga åtagandet för forskning och utveckling när det gäller avgaser och bränslen inom motor- fordonsområdet En särskild utredare har tillkallats med uppgift att se över det statliga åtagandet för forskning och utveckling när det gäller avgaser och bränslen inom motorfordonsområdet. Uppdraget omfattar även avgasutsläpp från arbetsmaskiner. Utredaren skall beakta det pågående arbetet inom EU med att ta fram det femte ramprogrammet för forskning och utveckling och andra forskningsprogram som berör avgasfrågor. Utredaren redovisade resultatet i betänkandet luft på väg (SOU 2000:35). Betänkandet har remissbehandlats och de framlagda förslagen är föremål för regeringens överväganden. Åtgärd N 99:9 Omställning av näringsliv och samhälle mot hållbar utveckling Miljödriven produkt- och affärsutveckling är viktiga faktorer för att uppnå miljöanpassad tillväxt och förnyelse. medverkar i detta arbete genom olika former av insatser. Dessa utgörs av övergripande initiativ bl.a. genom utveckling av en strategi för hållbar tillväxt och genomförande av ekoeffektivitet i svenskt näringsliv. Med syftet att stärka svenskt näringsliv, i första hand de mindre företagens konkurrenskraft och bidra till en bättre miljö, har i samverkan med andra aktörer genomfört ett antal konferenser och seminarier. Särskilt kan nämnas den internationella konferensen 2000 som samlade 400 deltagare från 50 länder. Resultatet av konferensen, skriften nya möjligheter, har nått 8 000 mottagare nationellt och internationellt. Nationellt kan nämnas verkets Skr. 2001/02:50 konferens och konkurrenskraft, som i ett närings- och regionalpolitiskt perspektiv delvis fokuserade på jämställdhet, miljö och ekoeffektivitet. Konferensen samlade 700 deltagare. deltar även i internationell samverkan inom området, bl.a. inom EU, nordiskt samarbete samt Baltic 21. har övertagit ansvaret för de forskningsintensiva verksamheter inom hållbar utveckling som tidigare låg på . har finansierat fyra nationella samt genomfört en Road Map inom området förnybara material (biofibrer, kompositer, biopolymerer etc.). Ett program för bioprocesser inom industrin har startats upp. En satsning från inom aktiv industrisamverkan, 2000, har resulterat i att har startat upp sju samverkansprojekt med särskild inriktning mot hållbar utveckling. Vidare har initierat planeringsarbetet inför ett nytt FoU- program med fokus på att identifiera nya insatsområden för att nå hållbar utveckling. Åtgärd N 99:10 Integrering av miljö och hållbar utveckling i EU:s arbete inom industrisektorn Vid Europeiska rådets möte i uppmanades alla konstellationer inom ministerrådet att integrera miljö och hållbar utveckling i gemenskapens verksamhet inom respektive område samt att övervaka fram stegen och att fastställa indikatorer som kan möjliggöra en utvärdering av integrationsarbetet. En inledande rapport om integrations- arbetet fastställdes av industriministrarna vid deras möte som överlämnades till i . ombad att slutföra det påbörjade integrationsarbetet samt att förelägga en strategi som möjliggör införandet av en tidsplan för ytterligare åtgärder och ett antal indikatorer för de berörda sektorerna. Under sitt ordförandeskap tog fram ett underlag som presenterades i rådets konstellation för industri. Detta underlag utgjorde utgångspunkt för de slutsatser rörande en strategi för hållbar utveckling som industri- ministrarna antog . Åtgärd N 99:11 Samverkansprogram för att utveckla miljövänligare bilar undertecknades ett avtal mellan svenska staten och fordonstillverkarna om ett samverkansprogram för utveckling av mer miljö anpassade fordon. Industrin inbjöds i regeringsförklaringen till detta samarbete som både syftar till att minska vägtrafikens bidrag till miljö förstöringen och att skapa förutsättningar för en långsiktigt konkurrenskraftig svensk fordonsindustri. Satsningen innebär att satsas gemensamt , varav den statliga finansieringen kommer att uppgå till maximalt . Industrin bidrar således med . Programmet omfattar områden såsom avancerad förbrännings- teknik, hybridfordon och bränslecellsteknik, viktreduktion samt allmän Förutom fordonstillverkarna är avsikten att även Skr. 2001/02:50 universitet och högskolor, forskningsinstitut samt underleverantörer skall medverka i programmet. ansvarar tillsammans med Programrådet för Fo rdonsteknisk Forskning (PFF) för programmets genomförande. Åtgärd N 99:12 Regionala tillväxtavtal I propositionen Regional tillväxt för arbete och välfärd (prop. 1997/98:62) introducerades regional näringspolitik. Politiken har som mål att uppnå en effektivare samordning mellan politikområden och sektorer. Utgångspunkten är varje regions specifika möjligheter att bidra till tillväxt och sysselsättning. Regionala partnerskap formulerar treåriga program för tillväxt och kommer överens om hur dessa skall finansieras och genomföras, s.k. regionala tillväxtavtal. Det regionala inflytandet över tillgängliga resurser skall öka, liksom möjlig heterna att använda resurserna mer flexibelt . I de regionala tillväxtavtalen skall de horisontella målen jämställdhet och ekologisk hållbar utveckling genomsyra avtalens alla delar, från analysskedet till genomförande- och uppföljningsfasen, och bidra till tillväxt och utveckling. Uppföljningen av tillväxtavtalen visar att många län upplevt svårigheter att integrera dessa frågor. Det behövs bättre metoder och utbildning om hur man införlivar målen i det tillväxtfrämjande arbetet. För att utveckla arbetet med ekologisk hållbarhet och lyfta fram miljö som en drivkraft för utveckling och tillväxt har regeringen utsett , och till pilotlän. Arbetet som leds av ska bl.a. resultera i en handbok, som innehåller metoder för och goda exempel på hur miljö kan beaktas och tillvaratas för tillväxt och utveckling. Erfarenheterna från pilotlänsverksamheten skall spridas till övriga län och ge effekter i nästa generations tillväxtavtal. Enligt proposition En politik för tillväxt och livskraft i hela landet (prop. 2001/02:4) skall beteckningen ändras till regionala tillväxtprogram. Nästa programperiod skall inledas 2004. Processen samordnas tidsmässigt med den långsiktiga planeringsprocessen för infrastrukturinvesteringar. Programmens huvudsakliga inriktning skall även fortsättningsvis vara att skapa hållbara utvecklingsförutsättningar utifrån ett lokalt och regionalt perspektiv. Programmen skall bidra till att den regionala utvecklingen styrs mot en hållbar utveckling. Tillväxtprogram skall bestå av analyser, mål och regionala prioriteringar för hållbar tillväxt samt en plan för hur insatserna skall finansieras, genomföras och utvärderas. Analys, mål och regionala prioriteringar skall därför innefatta ett hållbart utvecklingsperspektiv. Politikområden som berör ekologisk hållbarhet, jämställdhet samt integration och mångfald skall involveras i processen med tillväxtprogram. Regeringen understryker i propositionen vikten av att lyfta fram miljö och jämställdhet som drivkrafter för en hållbar utveckling. Det ekologiska perspektivet skall vara väl inarbetat i kommande regionala tillväxtprogram. Biobränslenas miljö- och hälsoeffekter analyseras Bioenergi kan användas i olika former. sker den helt övervägande delen i form av förbränning av fasta biobränslen för produktion av värme, ånga och el. Till stor del används biprodukter från skogsbruk och Resultatet är att fossila bränslen ersätts och detta till låga Större anläggningar ger god förbränning och ytterst små utsläpp medan främst äldre villapannor ger mycket stora utsläpp av partiklar och tjära. inriktat på utveckling av bättre teknik samt underlag för att bedöma riskerna med dessa utsläpp. har också uppdragit åt Ingenjörsvetenskaps- akademin att belysa för- och nackdelar med att använda ytterligare bioenergi i olika delar av energisystemet. Drivmedel baserade på bioenergi är ett intressant område som berörs av ett föreslaget EU-direktiv. Ett direktiv om ökad produktion av el från förnybara energikällor, bl.a. bioenergi kommer . Inom förbereds ett projekt där den samlade informationen skall analyseras och formas till en strategi i dialog med Tillförseln av el från förnybara energikällor skall I propositionen Ekonomiska förutsättningar för elproduktion från förnybara energikällor (prop. 1999/2000:134) har regeringen lämnat förslag till riktlinjer för ett marknadsbaserat system för att främja produktion och handel med förnybar el. en särskild utredare med uppgift att lämna förslag till den tekniska utformningen av systemet (dir. 2000:56). Uppdraget skall redovisas den Förutsättningarna att utnyttja långsiktiga avtal om energieffektivisering som komplement till styrmedel undersöks För att nå energipolitikens och miljöpolitikens mål måste de styrmedel som används kombineras så att de bidrar till en balans mellan konkurrenskraft och miljökrav. Därför behöver det utvecklas nya typer av styrmedel. Erfarenheter visar att långsiktiga avtal mellan staten och näringslivet kan vara ett kostnadseffektivt alternativ eller komplement till lagstiftning eller ekonomiska styrmedel. bedriver därför ett projekt med syfte att undersöka förutsättningarna att utnyttja långsiktiga avtal för energieffektivisering i . Regeringen beslutade att tillsätta en förhandlare med uppgift att ta fram ett förslag till program för långsiktiga avtal med den energiintensiva industrin i syfte att uppnå utsläppsminskningar bl.a. genom effektivare energianvändning.