prop · GO031D14 · 2001-01-01 00:00:00 — De polisanmälda brotten med främlingsfientliga eller rasistiska inslag (och där det är "minoritetsgrupper" som utsatts för våld av personer som tillhör majoritetsbefolkningen) fortsatte att öka , dock inte lika kraftigt som . Den totala ökningen av antalet sådana brott jämfört med var medan motsvarande ökning året innan var . Det vanligaste brottet var olaga hot (436 fall, jämfört med 422 året innan). Härefter följer misshandel (427, jämfört med 382 året innan) samt ofredande (390, jämfört med 358 året innan). Hets mot folkgrupp har minskat från 257 fall till 249, men detta utgör ändå en hög nivå i förhållande (166 fall). De grova misshandelsbrotten med främlingsfientliga eller rasistiska inslag ökade endast med ett fall men ökningen mot är markant (nära en tredubbling). Statistiken påverkas dock av variationer i både upptäcksrisk och anmälningsbenägenhet som i sin tur kan påverkas bl.a. av polisiära insatser och massmedial uppmärksamhet kring rasistiska brott. 3.6.1 Resultat Uppföljning av integrationspolitiken De integrationspolitiska målen tar tid att förverkliga. Effekterna av de redovisade statliga insatserna inom politikområdet till följd av den integrationspolitiska propositionen kan ännu inte avläsas. , som har ansvaret för att följa upp hur integrationspolitikens mål och synsätt får genomslag inom olika områden, följer utvecklingen bl.a. inom arbetsmarknaden och arbetslivet, utsatta bostadsområden och delaktigheten i samhället. En slutrapport från det utvecklingsarbete som bedrivits med statligt stöd i utsatta bostadsområden genom de s.k. Blommanpengarna, lämnades till regeringen . Syftet med utvecklingsarbetet var bl.a. att öka arbetskraftsdeltagandet bland dem som bor i dessa bostadsområden. Åtgärderna skulle ske i samråd med de boende. Enligt rapporten har arbetskraftsdeltagandet ökat i de bostadsområden där utvecklingsarbetet bedrivits. Ökningen kan dock inte direkt härledas till de insatser som skett med stöd av Blommanpengarna utan är sannolikt en följd av den allmänna förbättringen på arbetsmarknaden. Resultatet av utvecklingsinsatserna i storstadsregionerna redovisas närmare under politikområdet Storstadspolitik, avsnitt 4 inom detta utgiftsområde. En studie om hur arbetsmarknadens strukturer påverkar möjligheterna till egen försörjning kommer att redovisas till regeringen . Vidare kommer att lämna en analys av valdeltagandet i vissa utsatta bostadsområden . Främjande av integration har lämnat ekonomiskt stöd till 81 projekt för att stimulera integrationsprocesserna i samhället. De projekt som fått stöd har rört områdena delaktighet, metodutveckling inom skolan, arbetsmarknad, mångfald i folkrörelser, jämställdhet, rasism och främlingsfientlighet och kunskapsinhämtning. Elva projekt som uppmärksammat unga kvinnors situation har fått bidrag. Huvuddelen av stödet har gått till föreningar, organisationer och religiösa sammanslutningar, men även kommuner och kommundelar i samverkan med andra aktörer har fått stöd. Effekterna av dessa projekt är ännu för tidigt att bedöma, men de kommer att följas upp av . Regeringen har också givit i uppdrag att studera situationen för utsatta flickor med utländsk bakgrund samt redovisa åtgärder och metoder för att stärka deras ställning. Uppdraget redovisades till regeringen i rapporten oss tala om flickor (rapportserie 2000:6). Av rapporten framgår bl.a. att det förekommer att flickor avbryter sin skolgång på grund av familjeskäl eller inte genomför gymnasiestudier. Antalet flickor i denna situation är relativt litet, men problemet kan vara stort för dem som är berörda. Det finns också ett mörkertal när det gäller omfattningen av t.ex. tvångsäktenskap. I rapporten föreslås en rad åtgärder i syfte att underlätta för utsatta flickor att slutföra sina studier på samma villkor som andra. Ärendet bereds nu inom . Introduktion av nyanlända har kartlagt kommunernas introduktion för nyanlända invandrare. Kartläggningen visar att introduktionsplanerna och insatser i samband med dem i ökad utsträckning har anpassats till individen. Utvecklingen beror delvis på det förbättrade arbetsmarknadsläget, men verkets arbete med att förankra de integrationspolitiska målen har också bidragit. Kartläggningen visar att det fortfarande finns brister i den kommunala introduktionsverksamheten. Resultaten tyder sammantaget på att regeringens målsättning om större individualisering och en bättre samverkan mellan aktörer i introduktionen ännu inte är uppfylld i en majoritet av kommunerna. följer och stödjer projekt i fyra kommuner där föreningar och organisationer medverkar i introduktionen. Kommunerna och deltagande föreningar och organisationer har olika karaktär, men målet för samtliga projekt är gemensamt; delaktighet och försörjning. En delrapport för projektet lämnades till regeringen (rapportserie 2000:3). Rapporten är en förstudie till det fortsatta arbetet med att redovisa bl.a. vilken betydelse olika stödstrukturer i form av nätverk, kooperativ och föreningsliv har för integrationen. Slutrapporten skall också visa hur nyanlända invandrares möjligheter till delaktighet och försörjning utvecklats och de strukturella hinder som kan finnas för egen försörjning och delaktighet. För att utveckla ett nationellt uppföljningssystem för kommunernas introduktion för nyanlända invandrare, startade ett pilotprojekt med tre kommuner. Arbetet fortsätter och erfarenheter hos personer som gått igenom introduktionsprogram ingår som en viktig del i uppföljningen. Den nationella ansatsen innebär möjligheter att göra jämförelser mellan kommuner och regioner. Inom ramen för detta arbete har också genomfört en uppföljning av kommunernas kostnader för flyktingar mottagna i samarbete med . En rapport överlämnades till regeringen . uppföljningar av hur väl ersättningarna täckt kommunernas kostnader har gjorts för åren 1991 1994. I stort nådde kostnadstäckningen , sånär som , då ett tillfälligt "stimulansbidrag" gav ett visst överskott. Resultaten års mottagna flyktingar visar att kommunerna totalt sett inte fått täckning för sina genomsnittliga kostnader för introduktionsinsatserna. Kostnadsunderskottet för de båda åren uppskattas till . Det innebär en återgång till de nivåer som gällde för mottagna flyktingar , och kostnadsutfallet motsvarar den genomsnittliga nivån för . Kostnadsutvecklingen jämfört med mottagna kan i sin helhet hänföras till ökade kostnader för socialbidrag. Dessa har ökat från ca till ca per flykting, räknat över en genomsnittlig tid av . Uppföljningen visar vidare att det finns skillnader mellan kommuntyper vad gäller kost-nadstäckning. Det är i första hand storstäderna, förortskommuner och de större och mellanstora städerna som inte fått kostnadstäckning, medan övriga kommuntyper däremot generellt får ett överskott. En rapport överlämnades också till regeringen om hur myndigheter och kommuner tagit hänsyn till nyanlända invandrares särskilda situation i sin verksamhet. har även följt upp hur myndigheter har anpassat sin information till nyanlända invandrare. Förkortade väntetider för flyktingar att få bostad och har gemensamt fått i uppdrag att se över rutiner och samarbetsformer för att effektivisera arbetet med att anvisa en bostad till personer som vistas på när de får uppehållstillstånd. Resultatet av översynen skall leda till att väntetiden förkortas och att kostnaderna för asylmottagandet minskar med fr.o.m . I en delrapport till regeringen redovisar de båda verken genomförda åtgärder. Uppdraget avser en liten och begränsad grupp inom flyktingmottagandet. Andelen kommunbosatta efter anvisning från är mellan av det totala flyktingmottagandet i kommunerna. beräknas en tillfällig ökning av anvisningsbehovet. beräknas behovet återgå till nuvarande nivå. En bedömning som verken gör är att bosättningstiden kan förkortas . En slutrapport skall lämnas . Kommunmottagandet av flyktingar togs 9 000 personer som beviljats permanent uppehållstillstånd som flyktingar eller av humanitära skäl samt anhöriga till dessa emot i kommunerna. Det låga kommunmottagandet berodde delvis på att flyktingar från Kosovo fick tidsbegränsade uppehållstillstånd. Det stora flertalet av de personer som beviljats uppehållstillstånd som flyktingar eller av humanitära skäl har bott i eget boende i en kommun asylansökan prövats. De blir sedan kvar i samma kommun när uppehållstillståndet beviljats. Huvuddelen bosätter sig i storstäderna trots svårigheterna att få en permanent bostad där. har medverkat då 924 flyktingar från mottagningsenheter bosatt sig i kommuner samt vid direktplacering i kommuner av 611 organiserat överförda skyddsbehövande. Schablonersättning betalades ut för 1 381 sekundärflyttningar, av vilka 1 266 var förstagångsflyttningar och 115 andragångsflyttningar. Ett projekt för att utveckla och fördjupa informationen inför bosättningen i en komun har startats. Syftet är att den enskilde vid valet av bostadsort skall kunna bedöma sina försörjningsmöjligheter och andra faktorer av betydelse för ett bra liv i . beräknas mottagandet av flyktingar i kommunerna öka till 15 000. väntas en nedgång ske till 12 200 personer. Besluten om uppehållstillstånd kommer att koncentreras till den och därför till största delen att påverka anslaget för ersättningsutbetalningarna till kommunerna . Tabell 3.2 Kommunmottagande åren 1991 2003 2000 15 000 * 2001 12 200 * 2002 12 200 * 2003 12 200 * * Prognos Hemutrustningslån Flyktingar och vissa andra utlänningar har möjlighet att söka statliga lån för att kunna köpa möbler och annan hemutrustning när de får en egen bostad i . har regeringen uppmärksammat de ekonomiska problem som kan uppstå när inkomsterna inte räcker för att betala tillbaka lånen. Regeringen har därför, efter godkännande, sänkt de maximala lånebeloppen och . Denna sänkning och lägre marknadsräntor har därtill inneburit att anslagskostnaderna för att täcka underskott i låneverksamheten minskat avsevärt. Antalet nytillkomna lån, som är en avspegling av hur många personer som tas emot i kommunerna, har däremot legat relativt . Åtgärder mot etnisk diskriminering trädde den nya lagen (1999:130) om åtgärder mot etnisk diskriminering i arbetslivet i kraft. Lagen ställer krav på arbetsgivaren att vidta aktiva åtgärder för etnisk mångfald i arbetslivet. Tyngdpunkten i Ombudsmannens mot etnisk diskriminering (DO) insatser har legat på att informera om vad den nya lagen innebär. Tillsammans har DO, JämO, HomO och skrivit en rekryteringshandbok, . DO har även samarbetat med myndigheter som t.ex. , , och Riksåklagaren. DO har också fortsatt sina kontakter med arbetsmarknadens parter i syfte att identifiera förekomsten av diskriminering och söka motverka denna. Vidare har DO medverkat i åklagarutbildningen och haft kontakter med angående krav på medlemskap för att få anställning. Den nya lagen har enligt DO bl.a. lett till ett ökat antal anmälningar mot etnisk diskriminering. Antalet anmälningar till DO om etnisk diskriminering i arbetslivet har ökat från 1998 till 184 anmälningar . visar på en fortsatt ökning. I förarbetena till lagen anges att DO i första hand skall försöka förmå arbetsgivare att följa lagen frivilligt. Många av dem som gör anmälningar får upprättelse genom förlikning. har 26 anmälningar resulterat i förlikning. DO uppger att många av dessa har inneburit bättre upprättelse än vad en dom i Arbetsdomstolen hade kunnat ge. Arbetsgivarens vilja att göra upp utanför domstol har ökat i och med den nya och starkare lagen. DO har också stämt arbetsgivare till Arbetsdomstolen , varav en stämning slutade i förlikning och en drogs tillbaka. Den tredje har ännu inte avgjorts. Det är i första hand den fackliga organisationen som har rätt att föra talan vid en anmälan om diskriminering. Majoriteten, eller av dem som gör anmälan till DO, tillhör en facklig organisation, vilket innebär att många anmälningar till DO handläggs av de fackliga organisationerna. DO anser att det finns brister i kunskap och rutiner om diskrimineringsfrågor hos flertalet av dessa organisationer. Det är ännu för tidigt att bedöma den nya lagens effekter. Detta beror bl. a. på att det tar innan en anmälan avgörs till följd av behovet av utredning och överläggningar med organisationerna. DO anser dock att lagen gett DO förutsättningar att, tillsammans med arbetsmarknadens parter, på allvar och strukturerat börja arbeta för att ingen skall bli nekad anställning eller befordran eller bli sämre behandlad på arbetsplatsen på grund av etnisk tillhörighet. gjordes också 307 anmälningar om etnisk diskriminering inom andra samhällsområden, vilket är en obetydlig ökning jämfört med då antalet anmälningar var 298. Ökningen är större om man jämför med antalet anmälningar som då var 257. Anmälningarna ökar framför allt inom rättsväsendet och inom arbetsmarknadsområdet. I första hand anmäls arbetsförmedlingarna. Men även inom utbildningsområdet är anmälningarna många. Däremot har antalet anmälningar om bostadsdiskriminering minskat. Etnisk mångfald En uppföljning som gjorts av regeringens uppdrag till de statliga myndigheterna att upprätta handlingsplaner för att främja etnisk mångfald bland sina anställda visar att av de berörda 249 myndigheterna hade upprättat sådana . Många myndigheter har även påbörjat eller planerar att påbörja detta arbete . Totalt sett har omkring hälften av myndigheterna uppgivit att de på ett eller annat sätt arbetar med handlingsplaner. Ytterligare ett antal myndigheter redovisar att de vidtar andra aktiva åtgärder för att främja den etniska mångfalden bland personalen. Sammantaget visar uppföljningen på en ökad medvetenhet om mångfaldsfrågor ute på myndigheterna jämfört med föregående år. 3.6.2 Analys och slutsatser Tillståndet inom området är inte tillfredsställande i förhållande till de mål som beslutat. Segregationen i det svenska samhället är fortfarande stor och många människor med utländsk bakgrund upplever det svenska samhället som diskriminerande och ställer krav på att större insatser görs för att alla skall behandlas lika oavsett kön, klass och etnisk bakgrund. Att nå lösningar på segregation, utanförskap och etnisk diskriminering är ett långsiktigt arbete. Regeringen kommer att fortsätta prioritera insatser som bidrar till en ökad integration och till att den etniska mångfalden i samhället tas tillvara. Arbetet med att införliva de integrationspolitiska målen inom olika sektorer skall ske med full kraft. Den etniska och kulturella mångfalden i samhället skall främjas. För att integrationen skall bli lyckad krävs en god start i det nya landet. Därför är det viktigt att arbete för att stimulera kommunerna att förbättra och utveckla introduktionen av nyanlända får hög prioritet. är det angeläget att fler invandrare får arbete och utbildning. De generella insatser som sker inom bl.a. arbetsmarknads- och utbildningspolitiken måste också komma personer med invandrarbakgrund till del. I detta sammanhang bör också könsperspektivet uppmärksammas. Särskild satsning på sysselsättning och förbättrad introduktion Enligt regeringens prioriteringar i vårpropositionen 2000 avsätts 2001 2003 till ett brett program för att öka sysselsättningen bland invandrare. I programmet ingår följande insatser: kompletterande utbildning för invandrare med utländsk utbildning inom hälso- och sjukvårdsområdet, läraryrken och teknik/naturvetenskap, validering av utländsk yrkeskompetens, vårdutbildning för arbetslösa invandrare inom primärvård och äldreomsorg, förbättring av svenskundervisning och introduktion av nyanlända, försöksverksamhet med alternativ platsförmedling för invandrare, stimulering av etnisk och kulturell mångfald inom offentlig förvaltning och privata företag främst inom samhällsvetenskap, data, juridik och ekonomi, rådgivning för invandrare som startar och driver småföretag. De föreslagna medlen har i vårpropositionen tillsvidare förts till utgiftsområde 8. En arbetsgrupp inom har haft i uppdrag att bereda genomförandet av satsningen och föreslå hur medlen skall fördelas. På basis av detta arbete föreslår regeringen att skall användas för utbildningsinsatser inom vården och andra bristyrken och föras till utgiftsområde 13 Arbetsmarknadspolitik. För validering av utländsk yrkeskompetens avsätts som förs till utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Vidare föreslår regeringen att sammanlagt disponeras för en särskild satsning på att förbättra introduktionen och svenskundervisningen för invandrare. Medlen skall bl.a. användas för: samverkan mellan kommuner med syfte att öka elevunderlaget och möjliggöra differentiering och effektivisering av svenskundervisningen, samverkan mellan kommuner och mellan kommuner och andra aktörer i introduktionsarbetet, utveckling av arbetsplatsförlagd introduktion, metodutveckling (bl.a. alternativa undervisningsmetoder) och skräddarsydda introduktionsinsatser för personer med olika yrkesbakgrund/behov kompetensutveckling av sfi-lärare Både och har viktiga roller i detta arbete, liksom . Av medlen förs till utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Samma belopp bör disponeras av . Därutöver bör ligga kvar inom utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar för att senare kunna disponeras av regeringen för liknande ändamål och utvärdering. Regeringen föreslår vidare att får disponera för att stimulera till ökad etnisk och kulturell mångfald inom den offentliga och privata sektorn. Slutligen föreslår regeringen att förs till utgiftsområde 24 Näringsliv för rådgivningsverksamhet till företagare med invandrarbakgrund. Den verksamhet som bedrivs av är långsiktig och det tar tid innan olika åtgärder ger effekter. Regeringens bedömning är att skall fokusera än mer på sina huvuduppgifter; introduktion för nyanlända invandrare, verka för lika rättigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund, förebygga och motverka främlingsfientlighet, rasism och etnisk diskriminering samt uppföljning och utvärdering av samhällsutvecklingen. De verksamheter som skall prioriteras är åtgärder för att förbättra introduktionen, arbetet med en nationell handlingsplan mot rasism, främlingsfientlighet och etnisk diskriminering. Därtill skall ett strategiskt och systematiskt uppföljningsarbete för hur väl det integrationspolitiska målen uppfylls inom olika samhällssektorer bedrivas. Detta ligger också i linje med den bedömning som gjort i en rapport till regeringen om strategisk utveckling, prioritering och fokusering av verkets verksamhet. Kommunmottagandet och bostäder till flyktingar har storstädernas andel av nyanlända flyktingar m.fl. ökat kraftigt. Enligt gällande prognoser väntas också kommunmottagandet av flyktingar öka markant . Detta sker som tillgången på lämpliga bostäder har minskat i storstadsområdena. Följden har blivit att framför allt storstadskommunerna i många fall inte kan erbjuda vare sig enskilda eller familjer ett rimligt boende och därmed goda förutsättningar för en introduktion till det svenska samhället. finns det många kommuner som har tillgång till goda bostadslösningar och som kan erbjuda bra introduktionsprogram. har i en skrivelse till regeringen begärt att få kompensera kommuner som i organiserade former tar emot flyktingar och ger dem bra introduktion, efter att de bott i storstadskommunerna. Regeringen bedömer, med hänvisning till den rådande situationen i storstäderna, att skall få pröva att ge kommuner visst stimulansbidrag för att ta emot flyktingar som ursprungligen togs emot i storstäderna. Insatser mot främlingsfientlighet, rasism och etnisk diskriminering Insatser för att motverka diskriminering, främlingsfientlighet och rasism har fortsatt hög prioritet och arbetet med den nationella handlingsplanen mot rasism, främlingsfientlighet och etnisk diskriminering kommer att drivas med full kraft. Både och DO har en viktig roll i detta arbete. kommer de bägge myndigheterna att samråda och lämna förslag till regeringen om hur de uppdrag som myndigheterna fått, som ett första steg i handlingsplanen, skall genomföras och hur kostnaderna för dessa skall fördelas. Regeringen bedömer i likhet med DO att de resultat som lagen om åtgärder mot etnisk diskriminering i arbetslivet har medfört, innebär att DO nu fått bättre förutsättningar för att mer aktivt arbeta för att motverka etnisk diskriminering. Det är dock angeläget att öka kunskapen i samhället om etnisk diskriminering. Detta gäller inte minst på lokal nivå. På olika håll i landet tas nu initiativ till olika former av organiserat lokalt stöd för att motverka etnisk diskriminering. Sådana initiativ bör uppmuntras. DO bör därför få ökade möjligheter att arbeta med lokala nätverk för att bl.a. utbilda nyckelpersoner i antidiskrimineringsarbete. Tillräckliga resurser måste också finnas för att DO skall kunna driva anmälningar om etnisk diskriminering i arbetslivet till rättslig prövning. Därtill kommer de insatser som DO skall genomföra inom ramen för den nationella handlingsplanen mot rasism, främlingsfientlighet och etnisk diskriminering. DO bör därför förstärkas med . Regeringen ser också allvarligt på brott som hets mot folkgrupp och trakasserier som har samband med bl.a. etnicitet. Inom ramen för lagen om åtgärder mot etnisk diskriminering i arbetslivet ställs krav på arbetsgivaren att förebygga och förhindra etniska trakasserier som hets mot folkgrupp på arbetsplatsen. Regeringen vill i detta sammanhang särskilt framhålla vikten av att DO i sin årliga rapport till regeringen fäster uppmärksamhet på om nuvarande lagstiftning brister i dessa avseenden. En prioriterad uppgift för DO bör vara att särskilt öka arbetsgivarnas kunskap om lagens krav i detta avseende. Mot bakgrund av vissa rasistiska gruppers verksamhet tillsattes en parlamentarisk kommitté (Ju 1998:04) med uppgift att bl.a. utreda om bestämmelsen om hets mot folkgrupp är tillräckligt effektiv i kampen mot nazistiska organisationer. Uppdraget skall redovisas till regeringen . Till följd av detta kan ändringar i lagen om etnisk diskriminering i arbetslivet komma att övervägas. Ökad delaktighet Det är viktigt att fler personer med invandrarbakgrund deltar i den demokratiska processen. bereds nu betänkande En uthållig demokrati! Politik för folkstyret (SOU 2000:1). Regeringen har tillsatt en parlamentarisk kommitté (dir. 1999:98) med uppdrag att föreslå åtgärder som skall öka medborgarnas möjligheter till insyn och deltagande i den kommunala demokratin och stärka den kommunala demokratins funktionssätt och former. Kommittén skall bl.a. föreslå åtgärder som underlättar för personer med utländsk bakgrund att åta sig och genomföra politiska förtroendeuppdrag och i övrigt få insyn i den kommunala verksamheten. Kommittén skall redovisa sina slutsatser till regeringen . Regeringen har också givit en särskild utredare (2000:01) i uppdrag att beskriva och analysera fördelningen av makt och inflytande inom olika samhällsområden ur ett integrationspolitiskt perspektiv. Det övergripande syftet är att få breda kunskaper som underlag för konkreta insatser för att öka invandrares delaktighet i olika delar av samhällslivet och ge lika möjligheter till makt och inflytande åt alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund. Ett annat syfte är att möjliggöra en fördjupad samhällsdebatt om fördelningen av makt och inflytande ur ett integrationspolitiskt perspektiv. Utredningen, som till stor del är av forskningskaraktär, skall särskilt samverka med som har som en huvuduppgift att följa och utvärdera samhällsutvecklingen ur ett integrationspolitiskt perspektiv. En slutrapport skall lämnas . 3.7 Revisionens iakttagelser har inte haft några invändningar i revisionsberättelserna avseende myndigheterna inom politikområdet. 3.8 Budgetförslag 3.8.1 10:1 Tabell 3.1 Anslagsutveckling Tusental kronor 88 725 2001 Förslag 83 731 2002 Beräknat 85 053 1 2003 Beräknat 87 219 2 1Motsvarar 83 331 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 83 631 tkr prisnivå. är central förvaltningsmyndighet för integrationsfrågor.