prop · GP031d3 · 2001-09-20 00:00:00 — utgången av 2000 till cirka 18 000 vid utgången av 2004. Personalminskningen beror på att mer än 50 förband, skolor och staber läggs ned, förändras och i några fall ersätts med nya enheter. I propositionen inför det försvarsbeslut som kommer att fatta /2002 kommer regeringen att presentera sin syn på hur Försvarsmaktens personalförsörjningssystem bör utvecklas. I ett längre tidsperspektiv än ovan bedömer regeringen att förhållandet mellan antalet anställda inom olika kategorier kommer att förändras. Härutöver sker större nettoförändringar vid (- 40), (+ ca 50), (- 25), (+ ca 40). med 20 personer läggs ner . Inspektionens uppgifter och personal överförs till . Sårbarhets- och säkerhetsutredningen har föreslagit att () och Styrelsen för psykologiskt försvar (SPF) läggs ner och att en ny planeringsmyndighet inrättas. Förslaget bereds inom . : Personalökningen sker framförallt inom de allmänna försäkringskassorna och vid . : I jämförelse med föregående års bedömning har vissa personalförändringar skjutits framåt i tiden. Kontrollsatsningar i skatteförvaltningen utgör den största enskilda ökningen. Den förväntas dock förbytas till en minskning i motsvarande grad . Huvudmannaskapsförändringen för revisionen 2003 är den största enskilda minskningen av antalet statsanställda. : har en successiv utbyggnad av antalet platser inom den grundläggande högskoleutbildningen ägt rum. Satsningen på grundutbildningen fortsätter även . föreslår regeringen en begränsad satsning på grundutbildningen. sker också en satsning på forskning och forskarutbildning bl.a. i enlighet med den forskningspolitiska propositionen (prop. 2000/01:3, UbU2000/01:6, rskr. 2000/01:98). För att klara de planerade förstärkningarna av högre utbildning och forskning krävs en fortsatt ökning av antalet anställda inom högskolesektorn . Vidare sker en viss nyrekrytering av anställda vid några nya myndigheter inom utbildningsområdet. : Den största nettoökningen bedöms äga rum hos främst Kemikalieinspektionen. Statistik omfattar officiell och annan statlig statistik samt folk- och bostadsstatistik. Området innefattar () produktion, tillgängliggörande, spridning och samordning av statistik. I verksamheten ingår också prognoser inom områdena arbetsmarknad, utbildning och demografi. Folk- och bostadsstatistik innefattar det förberedelsearbete som genomförs av SCB, , och kommunerna för att möjliggöra registerbaserad folk- och bostadsstatistik. Nära hälften av området finansieras med avgifter, andra hälften är anslagsfinansierad. Vissa villkor gäller för att nå målen på statistikens område (lättillgänglig statistik av god kvalitet ). Målen skall uppnås som uppgiftslämnandet hålls nere, produktiviteten i statistikproduktionen förbättras och lämnade uppgifter skyddas. Lämpliga resultatindikatorer för att mäta måluppfyllelsen är kvalitetsutvecklingen i statistikproduktionen, uppgiftslämnarnas kostnader, produktivitetsutvecklingen, andelen statistikprodukter som kan nås genom Internet och allmänhetens förtroende för statistiken. Statistikens innehåll skall fortsatt anpassas till samhällsutvecklingen. Statistikproduktionen skall fortlöpande effektiviseras. Det kan möjliggöras bl.a. genom fortsatt utnyttjande av modern informationsteknik. De resurser som på detta sätt kan frigöras skall i första hand användas till utvecklingsinsatser för ökad tillgänglighet, underlättat uppgiftslämnande och förstärkt kvalitet för den statistik som är av grundläggande betydelse för samhällets informationsförsörjning. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tillgängligheten till statistiken skall förbättras. Alla statistikansvariga myndigheters officiella statistik skall finnas elektroniskt och kostnadsfritt tillgänglig genom Internet. Den officiella statistik som SCB ansvarar för är sektorsövergripande och skall dessutom finnas tillgänglig i SCB:s statistiska databaser. Uppgiftslämnandet för företagen skall underlättas. SCB skall successivt utveckla metoder för elektronisk insamling av data. Utvecklingsinsatserna skall genomföras i den takt som det ekonomiska utrymmet medger. För att påskynda en förstärkning av kvaliteten i välfärdsstatistiken, den ekonomiska statistiken och befolkningsstatistiken tillförs verksamheten sammanlagt . Samordningen av den officiella statistiken skall förstärkas enligt vad regeringen redovisat i propositionen En ny statistiklagstiftning (prop. 2000/01:27, bet. 2000/01:FiU15. 2000/01:151). Det delegerade statistikansvaret till ett 25-tal myndigheter med ansvar för sammantaget ca 240 statistikprodukter har medfört ett ökat användarinflytande på många områden och varit positivt för spridningen av statistikkunnandet inom statsförvaltningen. Det har emellertid också inneburit att överblicken över det statistiska systemet har minskat, vilket har ökat behovet av samordning. Användare utanför det statistiska systemet har fått sämre överblick över vilken statistik som finns och hur man får tillgång till den. Ökade krav från EU på jämförbar statistik inom fler och fler sektorer har också bidragit till behovet av förstärkt samordning. Vissa statistikansvariga myndigheters behov av statistik från andra myndigheter är ytterligare motiv för ökad samordning. Ett exempel är nationalräkenskaperna där SCB har statistikansvar och där statistik från andra myndigheter ingår som viktiga delar. En förstärkt samordning förutsätter att samarbetet mellan de statistikansvariga myndigheterna ökar. Den officiella statistiken är till stora delar ett system som hänger ihop och där enskilda statistikprodukter ingår som viktiga delar inom andra statistikområden. Samordningen kan exempelvis gälla principer för avgränsning av officiell statistik, tillgänglighet, jämförbarhet och metodfrågor. Eftersom SCB ansvarar för ungefär hälften av de officiella statistikprodukterna gäller denna samordning även verksamheten inom SCB. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 För att förstärka samordningen avser regeringen, enligt förslag från samtliga statistikansvariga myndigheter, besluta att det vid SCB skall inrättas ett råd för den officiella statistiken. Rå- det skall behandla principiella frågor rörande den officiella statistiken samt verka för samarbete mellan de statistikansvariga myndigheterna, ökad tillgänglighet och god kvalitet. Rådet skall utarbeta en rapport rörande den officiella statistiken, sammanställa en årlig publiceringsplan och föra en förteckning över statistikansvariga myndigheter och produkter. Rådet skall också ansvara för utveckling och förvaltning av Svenska statistiknätet, vilket är ett elektroniskt nätverk mellan de statistikansvariga myndigheternas hemsidor. Rådet skall bestå av representanter för de statistikansvariga myndigheterna. har beslutat en ny lagstiftning om den officiella statistiken. Beslutet innebär att antalet författningar på statistikens område har begränsats genom att gällande regler för den officiella statistiken sammanförts i en lag. Beslutet innebär också att en anpassning gjorts till bestämmelserna i och personuppgiftslagen när det gäller behandlingen av personuppgifter för framställning av officiell statistik. Regeringen har beslutat om en översyn av den ekonomiska statistiken, det gäller särskilt nationalräkenskaperna. En utredare har tillkallats med uppdrag att lämna förslag till förändringar och behov av fortsatta utvecklingsinsatser. Utredaren har i en delrapport redovisat en kartläggning av behovet av ekonomisk statistik. Uppdraget skall redovisas slutligt . Regeringen har uppdragit åt att utreda konsekvenserna av det förslag om beräkning av boendeposten i konsumentprisindex som tagits upp i betänkandet Konsumentprisindex (SOU 1999:124). Uppdraget har redovisats. I en bilaga till Finansplanen redovisas inriktningen av det fortsatta arbetet med konsumentprisindexets konstruktion m.m. Förberedelserna för registerbaserad folk- och bostadsstatistik har fortsatt. Under det svenska ordförandeskapet i EU har insatserna varit inriktade dels på att föra för- handlingarna vidare för nya och ändrade rättsakter på dagordningen, dels på att stödja svenska prioriterade sakområden med statistisk information. Två rättsakter har antagits en som gäller tekniskt stöd m.m. till EU:s statistik över handeln mellan medlemsstaterna samt en som avser vissa ändringar av EU:s system för nationalräkenskaper. När det gäller regeringens arbete på prioriterade områden har SCB bl.a. bidragit med expertstöd inom jämställdhetsområdet och varit medförfattare i rapporten synliggöra löneskillnader mellan kvinnor och män, framtagen av , samt utarbetat rapporten för hållbar utveckling på uppdrag av . SCB har också presenterat statistik om EU- och kandidatländerna på sin webbplats som har länkat till sitt möteskalendarium. Det statistiska systemet kan sägas omfatta den officiella statistiken och de metoder, bakomliggande register m.m. som utgör underlag för statistiken samt de myndigheter som har ansvar för statistiken. Vad som är officiell statistik och vilka myndigheter som ansvarar för den förtecknas i bilagan till förordningen (2001:100) om den officiella statistiken. SCB är ansvarig för och producerar officiell statistik som är sektorsövergripande eller som saknar en entydig huvudanvändare. Det gäller i huvudsak arbetsmarknadsstatistik, befolkningsstatistik, ekonomisk statistik, välfärdsstatistik och viss övergripande utbildningsstatistik. Statistikansvaret omfattar drygt hälften av den officiella statistiken. SCB producerar på uppdrag även huvuddelen av övrig officiell statistik som ett 25-tal andra myndigheter ansvarar för. De sammantagna insatserna inom det statistiska systemet är således beroende av vilka insatser som görs av de statistikansvariga myndigheterna inom andra politikområden. Förberedelserna för registerbaserad folk- och bostadsstatistik har fortsatt även inom andra politikområden. Tabell 4.8 Nyckeltal för statistikverksamheten ställning (Mycket eller ganska positivt, %) ring (mål ) tioner (mkr)2 vid SCB (varav kvin- 1)Produktansvarigas vid SCB bedömning av kvalitetsutvecklingen. Andelen produkter (%) med förbättrad kvalitet minus andelen produkter med försämrad kvalitet jämfört med föregående år. 2)Olika beräkningsmetoder har använts 1999 och 2000 Statistikproduktionen har i stort fullföljts enligt plan. Statistiken har fortsatt anpassats till . Kvaliteten i den ekonomiska statistiken har förbättrats enligt planerna. Utvecklingen av arbetsmarknadsstatistiken har intensifierats. SCB genomför undersökningar om kvalitetsutvecklingen rörande fem huvudkomponenter, nämligen innehåll, aktualitet, tillförlitlighet, tillgänglighet samt jämförbarhet. Särskilt har tillgängligheten till statistiken ökat väsentligt. blev SCB:s statistiska databaser gratis tillgängliga och finns även samtliga SCB:s statistiska meddelanden och mycket annan statistik gratis tillgänglig via Internet på SCB:s hemsida. Målsättningen för tillgängligheten har trots förbättringarna dock inte uppnåtts fullt ut. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Den officiella statistiken är en del av samhällets infrastruktur. Den utgör underlag för planering, utredning och utvärdering av olika verksamheter och används inom forskningen. Den är också ett hjälpmedel för massmediernas samhällsgranskning och således en betydelsefull del i vår demokrati. Effekterna av de statliga insatserna på statistikens område är svårbedömda. Utöver SCB och andra statistikansvariga myndigheter bidrar kommuner, organisationer och privata aktörer till samhällets samlade utbud av statistik. Den officiella statistiken, som finansieras över statsbudgeten, är emellertid speciell så till vida att den ofta ligger till grund för framställning av annan statistik. De statliga insatserna torde därför otvetydigt bidra till exempelvis bättre planeringsförutsättningar inom olika verksamheter och högre kvalitet inom forskningen. De statliga insatserna på statistikens område bör i fortsättningen i större utsträckning än inriktas på förbättrad tillgänglighet och förstärkt kvalitet i den statistik som är av grundläggande betydelse för samhällets informationsförsörjning. Dit hör exempelvis nationalräkenskaperna, som utgör ett grundläggande underlag för analys av samhällsekonomin . Dit hör också befolkningsstatistiken. God kvalitet i uppgifter om befolkningens storlek, sammansättning och förändringar är av avgörande betydelse för planering och forskning. Be- folkningsstatistiken utgör också ett viktigt underlag för annan statistik. 4.12Delområde Prognos- och uppföljningsverksamhet Prognos- och uppföljningsverksamheten omfattar uppföljning och analys av utfall samt utarbetande av kort- och medelfristiga prognoser och analyser avseende den samhällsekonomiska utvecklingen och de offentliga finanserna. Budgetprognoser och prognoser för svensk och internationell makroekonomi är viktiga verksamheter inom området. I området ingår också visst miljöekonomiskt utvecklingsarbete samt arbete med att ta tillvara resultat från den natio- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 nalekonomiska forskningen som är relevanta för och verksamheter. Verksamheten är i huvudsak anslagsfinansierad och bedrivs inom , och . Målet för området uppnås genom tillförlitliga och väldokumenterade prognoser och analyser över den samhällsekonomiska och statsfinansiella utvecklingen. Lämpliga indikatorer för att bedöma måluppfyllelsen är dels mått på prognosernas tillförlitlighet, dels avnämarnas synpunkter på analyserna, prognoserna och utfallsredovisningarna. Beträffande de samhällsekonomiska prognosernas tillförlitlighet redovisar och analyserar regelbundet olika precisionsmått i sin publikation Konjunkturläget och i årsredovisningen. För BNP-prognoserna anses ett absolut medelfel på mellan godtagbart, men precisionsmålen är f.n. föremål för översyn. skall bidra till målet för området genom att ta initiativ till och presentera forskning och utredningsarbete av särskilt intresse för den ekonomiska politikens utformning. Vidare skall rådet bistå och med råd i vetenskapliga frågor. Genom sin verksamhet ska rådet fungera som en länk mellan respektive och den nationalekonomiska forskningen. Inom den makroekonomiska prognosverksamheten prioriteras fortsatt utveckling och införande av nya metoder och modeller för prognoser och analyser, framför allt i ett medelfristigt perspektiv. Ökad vikt läggs vid tjänstesektorn i bl.a. konjunkturbarometrarna och god tillgänglighet till prognoser och dokumentationer. Ökad vikt har lagts vid att utfallsredovisning av statens ekonomi skall finnas tillgänglig tidigare. Utvecklingsinsatserna inom den makroekonomiska prognosverksamheten har framför allt inriktats på att höja den metodologiska kompetensen och att utveckla metoder och modeller för kort- och medelfristiga prognoser och analyser. metodutvecklingsverksamhet har organiserats om och knutits närmare det löpande prognosarbetet. Utvecklingen av konjunkturbarometrar för tjänstesektorn har fortsatt. har gjort ett flertal budgetprognoser, prognoser för ålderspensionssystemet vid sidan av statbudgeten samt en prognos av statsbudgetens realekonomiska fördelning. I samband med att förordnandena för en del av ledamöterna i löpte ut utsågs fyra nya ledamöter . Prognos- och uppföljningsverksamhet bedrivs även utanför detta delområde. Exempel på detta är och uppföljnings- och prognosverksamhet samt de budgetprognoser som tas fram av myndigheter med ansvar för större anslag och transfereringar. Resultaten av verksamheten inom prognos- och uppföljningsområdet är beroende av de underlag som bl.a. företag och myndigheter utanför politikområdet lämnar. De prognoser och analyser som produceras inom politikområdet används i sin tur av många olika aktörer utanför området (se även avsnitt 4.12.5 Analys och slutsatser). De prognoser som gjorde för de centrala variablerna BNP-tillväxt, arbetslöshet och inflation 2000 ligger nära det (delvis preliminära) utfall som finns tillgängligt. De prognoser som gjordes senare, , överskattade främst hushållens och den offentliga sektorns konsumtionsutgifter och därmed BNP. Felen i institutets BNP-prognoser har därmed följt samma mönster som gällt för många andra prognosmakare, men fel har varit bland de lägre. Detsamma gäller arbetslöshetsprognoserna. En bedömning av ett prognosinstituts precision måste grundas på en längre tidsperiod. Prognosernas precision bör också sättas i relation till prognosvariabelns egenskaper. I rapporter och årsredovisningar beskrivs och analyseras regelbundet prognosernas precision utförligt. I tabellen nedan redovisas några tidsserier för och för ett medelvärde av prognostiker. Tabell 4.9 Precision i prognoser för BNP, arbetslöshet och inflation gjorda våren och hösten året före prognosåret Femåriga glidande medelvärden av absoluta prognosfel för och för ett medelvärde av svenska prognosinstitut1, procentenheter. BNP, volymutveckling, procent Arbetslöshet, nivå, procent Inflation enligt KPI, årsmedelvärde, procent 1Medelvärde för , , samt ett antal affärsbanker och intresseorganisationer. Som framgår av tabellen har felen i prognoser för BNP-tillväxten blivit mindre över tiden. Felen i arbetslöshetsprognoserna har i stort sett minskat successivt efter 1996. När prognosprecision jämförs med andra är det viktigt att lägga märke till att de flesta andra prognostiker i stor utsträckning utgår från senaste prognos och gör vissa förändringar, t.ex. med ledning av nyinkommen statistik. Övriga aktörer har alltså normalt tillgång till minst lika mycket information och publicerar sina prognoser . (publicerades övriga prognoser senare än .) beaktar vidare endast redan beslutade regeländringar i sina prognoser. I avsnitt 14 i bilaga 1 till ekonomiska vårproposition finns en mer omfattande redovisning och analys av konjunkturprognoser för 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 2000 och i budgetpropositionen finns en översikt över en längre historisk tidsperiod. Innehållet i publikationer har successivt utvecklats. Samtliga institutets analyser och prognoser, inklusive omfattande datamaterial, publiceras nu löpande på Internet vilket ökar tillgängligheten och användbarheten. Metodutvecklingsarbetet har fortsatt och bl.a. resulterat i en ny medelfristig analysmodell, . kommer att påbörja försöken med att använda denna modell i prognosverksamheten. På det miljöekonomiska området har bl.a. arbetat med att uppdatera en av de centrala modellerna på området, EMEC, och använda denna i flera externa och interna utredningar. Institutets miljögrupp har vidare deltagit och koordinerat visst arbete i den s.k. Londongruppen samt utvecklat en modell för miljöjustering av nettonationalprodukten. Inom ramen för sin utredningsverksamhet har bl.a. publicerat en rapport om makroekonomiska effekter av arbetstidsförkortning och en utredning om behandlingen av egna hem i konsumentprisindex. Som ett underlag för avtalsförhandlingarna publiceras en rapport om de samhällsekonomiska förutsättningarna för lönebildningen. Träffsäkerheten i budgetprognoser framgår av nedanstående diagram. Diagram 4.3 ESV:s prognoser avvikelse från faktiskt utfall Orsakerna till avvikelserna kan delas in i orsaker utanför respektive inom ESV:s kontroll. Or- saker utanför ESV:s kontroll är t.ex. ej förutsedda ändringar i skatte- och bidragsregler. Om hänsyn tas till orsaker utanför ESV:s kontroll blir avvikelsen 2000. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 har publicerat den engelskspråkiga tidskriften (SEPR). En av rådet arrangerad konferens handlade om ekonomiska konsekvenser av immigration samt skillnader i inkomster och sysselsättning mellan invandrare och infödda svenskar. Konferensen syftade till att bättre förstå vad dessa skillnader beror på och vad som kan göras för att minska dem. har rådgivning skett framförallt med chefstjänstemännen på i samband med rådets sammanträden. Rådgivningen har avsett aktuella ekonomiskpolitiska ämnen, kortsiktiga ekonomisk-politiska problem och översikter av nya nationalekonomiska forskningsområden. Rådet hade även enskilda möten med finansministern. Bland de ämnen som diskuterades var vilka samhällsekonomiska förutsättningar som bör vara uppfyllda före ett svenskt inträde i EMU, effekter av arbetsmarknadspolitik och av skatteväxling. har också gett Sverigedelegation synpunkter på det ekonomiska läget och den ekonomiska politiken. De statliga insatserna inom prognos- och uppföljningsområdet har effekter av flera olika slag. För det första tillgodoser verksamheten regeringens och behov av ekonomiska uppföljningar och bedömningar till stöd för politikens inriktning och politiska beslut. För det andra utgör analyserna och prognoserna ett objektivt och trovärdigt underlag för den allmänna diskussionen om den makroekonomiska och offentligfinansiella utvecklingen. För det tredje genererar verksamheten data som används av andra. Det finns många enskilda och offentliga aktörer som framställer och publicerar samhällsekonomiska bedömningar och prognoser. Dessa är dock beroende av att underlag i form av utfalls- och prognosdata som är lättillgängliga, objektiva och håller hög kvalitet skapas genom de statliga insatserna på området. Vid sidan av det löpande prognosarbetet görs också effektsimuleringar och andra utredningar. Dessutom utförs metodutveckling av ett slag som inte bedrivs vare sig av privata aktörer eller inom den akademiska forskningen. Sammantaget anser regeringen att och uppnått målet om träffsäkra och väldokumenterade prognoser och analyser. har enligt regeringens bedömning bidragit till målet för området. Regeringen anser att Ekonomiska rådets roll som initiativtagare till forskning är mycket betydelsefull, liksom de lunchmöten, seminarier och konferenser som anordnats. Tillsammans bidrar aktiviteterna till att förbättra underlaget för den ekonomiska politikens utformning. Rådet har också en viktig uppgift som rådgivare till i vetenskapliga frågor, särskilt inom områdena makroekonomi, modellbyggande och miljöekonomi. omfattar endast förvaltning av de fastigheter som av försvarspolitiska, kulturhistoriska eller andra skäl inte ansetts lämpliga att förvalta i bolagsform (regeringsbyggnader, länsresidens, ambassader, de kungliga slotten, museer, teatrar, monument, försvarsfastigheter, markområden samt vissa fastigheter som donerats till staten). Kulturarvs- och ändamålsfastigheter förvaltas av . förvaltar fastigheter för försvarsändamål. Verksamheten finansieras uteslutande genom avgifter. Regeringens stabsstöd i lokalförsörjningsfrågor, dvs. beräkningsunderlag, andra analyser samt förvaltning och avveckling av lokaler, tillhandahålls av Statskontoret. I området ingår även anslaget för täckande av merkostnader för lokaler. Målet för politikområdet uppnås genom en kostnadseffektiv statlig kapital- och fastighetsförvaltning. Det skall ske med rimligt risktagande samt med likvärdig avkastning och service i jämförelse med andra alternativ. Målen för de fastighetsförvaltande verken är varianter av detta: Målet för är att hyresgästerna skall ges ändamålsenliga och konkur- renskraftiga lokaler samt att verket skall uppfattas som en serviceinriktad hyresvärd. Målet för är att fastigheterna skall förvaltas så att god hushållning och hög ekonomisk effektivitet uppnås, att ändamålsenliga mark-, anläggnings- och lokalresurser kan tillhandahållas på för brukarna konkurrenskraftiga villkor samt att fastigheternas värden bevaras på en för ägaren och brukaren långsiktigt lämplig nivå. skall inom ramen för målen anpassa sin verksamhet till förändrade förutsättningar . Hänsyn till miljö och kulturmiljövärden skall i tillämpliga delar motsvara vad som gäller för andra stora fastighetsförvaltare. De av regeringen redan fastställda målen för statens fastighetsförvaltning skall ligga fast. De av 1991 beslutade riktlinjerna som låg till grund för omorganisationen av statens fastighetsförvaltning 1993 är alltjämt giltiga. För en effektivare fastighets- och förmögenhetsförvaltning skall bl.a. varje fastighet förvaltas på ett för staten ekonomiskt effektivt sätt så att tillgångarnas värde bibehålls. God resurshushållning och hög ekonomisk effektivitet skall eftersträvas.