prop · GO03112 · 2001-03-27 00:00:00 — 2000/01:112 februari 2002 lägga samman , och tingsrätter till en tingsrätt med kansliort i . Regeringens bedömning: De genomförda och pågående förändringarna av tingsrätternas domkretsar innebär att domstolsväsendet står bättre rustat för de krav framtiden ställer. Regeringen avser att fortsätta driva förändringsarbetet avseende tingsrätternas yttre organisation. Regeringen kommer att inrikta reformarbetet på att se över tingsrättsorganisationen i storstadsområdena och en översyn av verksamheten i . Regeringen avser att låta utvärdera genomförda domkretsförändringar. Resultatet av utvärderingen skall bilda underlag för det fortsatta reformarbetet. Skälen för regeringens bedömning: har ett förhållandevis stort antal tingrätter och domkretsar varit föremål för översyn och förändring. Förändringarna har i några fall skett genom sammanläggning av tingsrätter till större domkretsar, i andra fall genom att en större domkrets (en myndighet) tillskapats där permanent verksamhet bedrivs på flera orter. På några ställen tillgodoses tillgängligheten genom att domstolen har tingsställe på en eller flera orter inom domkretsen. Förändringarna har gjorts för att verksamheten vid varje domstol skall vara av tillräcklig omfattning för att nå högt ställda mål för kvalitet, snabbhet och service. Regeringen har i det föregående redovisat planerade förändringar avseende tingrätterna i , och , tingsrätterna i , och samt tingsrätterna i , och . Härutöver bedriver organisationsprojekt i flera regioner i syfte att förändra och utveckla tingsrättsorganisationen. Regeringen har i beslut gett i uppdrag att lämna förslag på den framtida organisationen för tingsrätterna i . Uppdraget skall redovisas . I det sammanhanget kommer även organisationen i och tingsrätter ses över. har utarbetat en promemoria med förslag till ny organisation för tingsrätterna i , och . Förslaget innebär att de tre tingsrätterna läggs samman till en gemensam domkrets med kansliorter på de nuvarande tingsrättsorterna. Även andra organisationslösningar har utretts. Förslaget har remitterats av . har vidare remitterat en promemoria med förslag till ny organisation för Svegs och tingsrätter . Denna region hör till de mera glest befolkade delarna av vilket ställer särskilda krav på tingsrättsorganisationen. Förslaget innebär att läggs samman med och att ett tingställe upprättas i . Det är regeringen som förordnar om indelningen i domkretsar. 2000/01:112 Regeringen har mot bakgrund av frågornas vikt löpande informerat om de domkretsförändringar som planeras (jfr avsnitt 9.4.1). Regeringen kommer även fortsättningsvis hålla informerad och närmast i budgetpropositionen anmäla de eventuella förändringar av tingsrättsorganisationen som översyner i nu nämnda regioner aktualiserar. har tillsatt en särskild utredare som ser över tingsrättsorganisationen i . Regeringen har tidigare i sin handlingsplan till aviserat en översyn av tingsrätterna i och . I handlingsplanen redovisade regeringen bedömningen att borde läggas samman med . Förändringen var genomförd . Regeringens förändring av domkretsindelningen gjordes med föresatsen att den nya organisationen skall vara långsiktigt hållbar. Regeringen kommer därför inte vara beredd att nu föreslå förändringar avseende . har också givit en särskild utredare i uppdrag att se över tingsrätterna i , , , och . kommer att lägga ett förslag till regeringen . Regeringen gör den bedömningen att det finns behov av att utvärdera de förändringar som genomförts. Vid en sådan utvärdering bör särskilt belysas den nya organisationens effekter för verksamheten i berörda tingrätter och för medborgarna på berörda orter. Belysas bör även effekterna för rättsväsendet i övrigt och andra myndigheter samt berörd personal. Regeringen avser därför att låta påbörja en utvärdering av genomförda förändringar av tingsrättsorganisationen. Utvärderingens resultat skall ligga till grund för regeringens inriktning av det fortsatta reformarbetet och arbetet med att identifiera de regioner där behov av översyn och förändring av tingsrättsorganisationen föreligger. Först när denna översyn är klar kommer regeringen ta ställning till eventuella förslag rörande tingsrätterna i , , , och . De organisationsförändringar som genomförts har i första hand rört de mindre tingsrätterna. Det finns skäl att nu också överväga om den nuvarande organisationen i storstäderna är ändamålsenlig. I har befolkningen ökat betydligt under utan att någon större förändring av tingsrättsorganisationen skett. Detta har medfört en allt större arbetsbörda för landets största domstol, . har varit föremål för organisationsöversyn. Vissa justeringar av avdelningar och ledningsfunktioner har också skett. Någon närmare analys av arbetsunderlaget har utredningarna emellertid inte inneburit. Tingsrättens arbetsbalanser för de enskilda medarbetarna är högre än normalt i landet. Detta beror sannolikt i hög grad på att målen generellt är mer komplicerade än för många andra tingsrätter. Å andra sidan kan en tingsrätt av storlek göra effektivitetsvinster som är svåra att uppnå vid andra domstolar. Det finns också anledning att ifrågasätta om resursutnyttjandet i regionen är det optimala. Regeringen gör den bedömningen att det finns anledning att se över Skr. 2000/01:112 verksamheten vid och utreda om det bör göras Uppdraget bör avse såväl tingsrättens yttre organisation som arbetsformer och ledningsfunktioner. Uppdraget kommer också att avse regionens övriga tingsrätter. Regeringen avser därför att ge i uppdrag att utreda tingsrättsorganisation i . 9.6Samordning av vissa tingsrätter och vissa länsrätter Regeringens bedömning: Länsrätter och tingsrätter bör vid orter där det är lämpligt samordnas med en gemensam chef och en gemensam administration. En särskild utredare har föreslagit vissa författningsändringar för att samordningen skall vara möjlig. Utredarens förslag är på remiss och regeringen avser att återkomma till med författningsförslag i budgetpropositionen för . Sammanfattning av handlingsplanen: I handlingsplanen (avsnitt 11.5) redovisas de försöksverksamheter med gemensam och samverkan mellan och Länsrätten i och vid och Länsrätten i . Regeringen konstaterar att lösningen med en chef och med en gemensam administration kan vara en lämplig lösning vid vissa orter. I handlingsplanen betonar regeringen att den specialisering som dömande i länsrätt respektive tingsrätt innebär inte skall minskas. Uppföljning av handlingsplanen: erhöll en särskild utredare i uppdrag att biträda med att utreda samordningen av vissa tingsrätter och länsrätter främst för att utreda vilka eventuella författningsändringar som behövs. I en promemoria som inkom till departementet (dnr Ju2000/5438) har uppdraget redovisats. I promemorian behandlas bl.a. ledningsfunktionens innebörd och utformning samt personalens möjligheter att tjänstgöra i båda domstolarna. Frågor som diskuteras är bl.a. i vilka former som administrativa beslut skall fattas, möjligheten till delegation av rätten att fatta beslut i administrativa ärenden, möjligheterna att förordna personal att tjänstgöra i annan domstol än den de tillhör samt möjligheterna att delegera uppgifter med anknytning till målhanteringen. I enlighet med uttalandena i handlingsplanen har utgångspunkten för översynen varit att de samverkande domstolarna skall vara två självständiga myndigheter. I promemorian konstateras att detta innebär att de samverkande domstolarna skall ha en egen budget och ett eget budgetansvar samt att samordningen av administrationen inte kan drivas för långt. I promemorian föreslås bl.a. att lagmannen skall ges möjlighet att uppdra åt någon annan anställd i tingsrätten eller länsrätten att i sitt ställe avgöra vissa administrativa ärenden. Förslaget innebär således att lagmannen kan ge uppdrag till någon som är anställd i annan domstol än den i vilken uppgifterna skall utföras. Vidare föreslås att i tingsrätt och länsrätt som har gemensam . 2000/01:112 skall plenum (kollegium) samordnas om inte lagmannen bestämmer Samordningen innebär t.ex. att ärenden bereds och föredras gemensamt men att respektive domstol självständigt fattar beslut. Slutligen föreslås att det vid tingsrätter och länsrätter som har gemensam införs en kombinerad notarietjänstgöring, med en tjänstgöringtid . Promemorian har skickats ut på remiss och remisstiden utgår . Efter beredning av promemorian och remissvaren avser regeringen att ta ställning i budgetpropositionen för . 9.7Specialdomstolar och hyres- och arrendenämnderna Regeringens bedömning: Den dömande verksamheten i landet bör så långt som möjligt ske i de allmänna domstolarna eller de allmänna förvaltningsdomstolarna. Det kan dock finnas målkategorier som bäst hanteras i en specialdomstol utanför de allmänna domstolarna eller de allmänna förvaltnings domstolarna. kommer utredningen om patentprocessen att lämna sitt betänkande. Regeringen avser efter sedvanlig remissbehandling av förslaget att ta ställning till hur dömandet i patentmål bör organiseras . Sammanfattning av handlingsplanen: (avsnitt 11.7) En allomfattad princip är att specialdomstolar utanför de bägge domstolslagen bör undvikas. Stor samstämmighet finns om att en lösning med fastighetsdomstolar eller miljödomstolar inom de allmänna domstolarna i normalfallet är ett betydligt bättre alternativ än med specialdomstolar. Personalförsörjning, ökad flexi bilitet, minskad sårbarhet och högre effektivitet talar för en lösning med en sammanhållen organisation. Det kan finnas mål som bäst hanteras i en specialdomstol utanför de allmänna domstolarna eller de allmänna förvaltnings domstolarna. Regeringens bedömning: Hyres- och arrendenämnderna i , och har såväl administrativ som judiciell bärkraft. Regeringen har därför inte för avsikt att föreslå organisatoriska förändringar för dessa nämnder. När det gäller övriga hyres- och arrendenämnder har de inte nödvändig administrativ eller judiciell bärkraft. Regeringen avser att ge i uppdrag att lämna förslag om hur dessa nämnder administrativt bör knytas till tingsrätten vid respektive hyres- och arrendenämnds kansliort. Sammanfattning av handlingsplanen: I handlingsplanen (avsnitt 11.7.1) tillkännagav regeringen att den avser att remittera ett förslag som administrativt knyter hyres- och arrendenämnderna till Skr. 2000/01:112 tingsrätterna vid de nuvarande orterna. Genom en sådan lösning kan särdragen i nämndernas verksamhet bibehållas som deras judiciella och administrativa bärkraft kan förbättras genom den administrativa samordningen med tingsrätten på orten. Skälen för regeringens bedömning: Hyres- och arrendenämnderna är av mycket varierande storlek. Det finns i landet tolv nämnder och de nio minsta har endast ett hyresråd. För dessa nämnder är sårbarheten och svårigheten att dimensionera arbetsbördan påtaglig. För de tre större nämnderna i , och är arbetsvolymen av den storleken att motsvarande problem saknas. Regeringen anser, som tidigare redovisats i handlingsplanen, att en lösning för att komma tillrätta med sårbarheten hos hyres- och arrendenämnderna är att administrativt knyta dessa till tingsrätten på kansliorten. De fördelar för verksamheten som kan vinnas med en sådan organisatorisk lösning är inte lika tydlig för de stora nämnderna. Regeringen avser därför inte att verka för en sådan lösning i , eller . För att åstadkomma en administrativ samordning avser regeringen att ge i uppdrag att lämna förslag om hur nämnderna administrativt bör knytas till tingsrätten på orten. Regeringens bedömning: kommer utredningen om patentprocessen att lämna sitt betänkande. Regeringen avser efter sedvanlig remissbehandling av förslaget att ta ställning till hur dömandet i patentmål bör organiseras . Sammanfattning av handlingsplanen: (avsnitt 11.7.2) Domstolsprövning av vissa frågor som rör det industriella rättsskyddet sker dels i Patentbesvärsrätten med möjlighet att överklaga till Regeringsrätten, dels i allmän domstol. Möjligheten att få en kvalificerad bedömning i patentmål är av stor betydelse för näringslivet. Patentprocessen kräver en långtgående såväl juridisk som teknisk sakkunskap, som verksamheten inte ger underlag för mer än ett begränsat antal specialister. Frågor kring vikande målunderlag och det faktum att den kompetens som efterfrågas är uppdelad på två domstolar har väckt frågan om koncentration av verksamheten. Regeringen har därför beslutat om en översyn av patentprocessen (dir. 1999:28). Uppföljning av handlingsplanen: patentprocessutredning planerar att överlämna sitt förslag till . Efter sedvanligt remissförfarande avser regeringen att ta ställning till vilka förändringar som bör genomföras. För att säkerställa reformeringen av domstolsväsendet har regeringen tillfört domstolsväsendet betydande resurser. I budgetpropositionen tillfördes domstolsväsendet för (varav till domstolarna) och för vart och ett av . överfördes till domstolarna genom en ändring av regleringsbrevet och i budgetpropositionen höjdes domstolsväsendets anslagsram med . Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse 2000/01:112 Reformeringen av domstolsväsendet information och uppföljning av handlingsplanen.