prop · GP0353 · 2001-11-07 00:00:00 — Skälen för regeringens förslag: Enligt den huvudregel som gäller beslutar om kommunens indelning i valdistrikt på för- slag av fullmäktige i kommunen. Det åligger också kommunen att se över indelningen inför varje riksdagsval. får också, om det behövs, självmant besluta om indelningen i valdistrikt. Innan länsstyrel- sen fattar ett sådant beslut, skall fullmäktige i kommunen få tillfälle att yttra sig. För det fall det är fråga om att besluta om valdistrikt som om- fattar fler än 1 800 personer skall först samråda med val- Möjligheten att besluta om valdistrikt med fler än 1 800 röstberättigade personer tillämpades försöksvis vid allmänna val (SFS 1993:1403), varvid dock beslutanderätten tillkom i egenskap av central valmyndighet. I förarbetena till försökslagen fram- hålls särskilt vikten av att de valadministrativa myndigheter som berörs ställer sig positiva till försöket (prop. 1993/94:21 s. 83). I försökslagen föreskrevs därför att före ett sådant beslut skulle samrå- da med och valnämnden. Den nu beskrivna särlösningen för vissa indelningsbeslut kan framstå som motiverad i en försöksverksamhet, särskilt mot bakgrund av att in- delningsbesluten fattas av central valmyndighet utan närmare kännedom om de lokala förhållandena. När försöksverksamheten väl permanentats Prop. 2001/02:53 och indelningsbesluten förts ned till den myndighet som i vanliga fall beslutar om valdistriktsindelningen, finns det enligt regeringens bedöm- ning inte längre några bärande skäl för en beslutsordning med samråd med valnämnden. I tillämpningen har detta inneburit att vissa indel- ningsbeslut har fattats av på förslag av valnämnden utan att fullmäktige i kommunen har tagit ställning till frågan. Regeringen anser därför att bestämmelsen om samråd med valnämnden bör upphävas. Här- igenom kommer alla beslut om indelning i valdistrikt att fattas med be- aktande av fullmäktiges ställningstagande. Anser sig fullmäktige inför sitt ställningstagande i frågan behöva särskild sakkunskap, kan fullmäk- tige på vanligt sätt få den av sin egen valnämnd. 7Framställning av röstlängdsstatistik, röst- längder och röstkort, m.m. Framställning av röstlängdsstatistik, m.m. Regeringens bedömning: En särskild statistiklängd motsvarande en röstlängd bör upprättas året före valåret och för detta än- damål användas fram till valåret. Regeringens förslag: Tidpunkten för beräkningen av antalet röst- berättigade i en kommun för indelningen i valkretsar skall tidigare- läggas till året före valåret. Tidpunkten för beräkningen av antalet personer som har rösträtt i hela landet, i och i kommunen skall senareläggas till den det år då val hålls. Detsamma skall gälla tidpunkten för beräk- ningen av antalet fria valsedlar. Utredningens bedömning och förslag: Överensstämmer med reger- Remissinstanserna: anser att det är viktigt att rutin- er för uppdatering av valkretsindelning och röstlängder skapas också för fastighetsförändringar som inträffar under valförberedelserna. Skälen för regeringens bedömning och förslag På skilda ställen i vallagen finns bestämmelser om framställning av röst- Valkretsindelningen i en kommun skall grundas på antal- et röstberättigade i folkbokföringsdatabasen enligt lagen (2001:182) om behandling av personuppgifter i skatteförvaltningens folkbokföringsverk- samhet det år beslut om valkretsindelning fattas. av de fasta valkretsmandaten i olika val skall grundas på antalet röstbe- rättigade i folkbokföringsdatabasen året före valåret. Detsamma gäller beräkningen av antalet fria valsedlar. uttag av statistik är kvar från det tidigare mantalskrivningsförfarandet och anpassade till skattecykeln. som statistik om antal röstberättigade skall tas fram måste i stort sett de bearbetningar ske som görs vid framställning av röstlängdsregister för valet. Det innebär i prin- cip att en röstlängd framställs. Sedan förfarandet med en alltid gällande röstlängd ersattes med ett för- farande där röstlängden bara tas fram inför val, folkomröstning eller an- nan omröstning, gör man i stället röstlängder fyra gånger inför varje val två gånger för statistik, en gång därför att partierna har rätt till gra- tis avskrift av röstlängden inklusive väljarnas adressuppgifter och slut- ligen den egentliga röstlängden för valet. Det vore enligt utredningen en fördel om statistik eller uppgifter om röstberättigade kunde samordnas vid de tillfällen som kräver röstlängds- statistik m.m. Det är emellertid inte praktiskt möjligt att besluta om in- delningen i valkretsar som valåret. Det gör att statistik för detta måste tas fram året före valåret. Det skulle å andra sidan medföra att det blir gamla uppgifter som kommer att ligga till grund för fördelningen av fasta mandat som man inte kommer ifrån att senare göra en röstlängd för att ge partierna avskrifter. Det talar för att man precis som måste ha en ordning med framställning av röst- längdsstatistik både året före valåret och valåret. Utredningen har därför förordat en lösning med en stående statistik- längd som också kan användas vid upprättande av den egentliga röst- längden. Regeringen ansluter sig till utredningens bedömning. Detta in- nebär följande. året före valåret upprättas en statistiklängd som underlag för indelningen i valkretsar och valdistrikt. Med uttaget som underlag kan också göras en preliminär fördelning av de fasta mandaten i valkrets- arna för samtliga val. Detta är en uppgift som är vägledande för partier- nas nomineringar som börjar året före valåret. Uttaget kan också läggas till grund för beräkning av antalet fria valsedlar i varje område. valåret görs ett preliminärt röstlängdsregister med den nya valdistrikts- och valkretsindelningen. Med hjälp av detta upprättas statistik för att slutligt bestämma antalet fasta mandat och antalet fria valsedlar. Med registret som underlag kan också de utdrag med väljar- adresser som partierna har rätt till framställas. Registret skall valåret àjourföras med uppgifter från folkbokföringsdatabasen . Det innebär att registret också kan användas för den preliminära valbarhetskontroll av kandidaterna som sker i samband med att partierna beställer valsedlar. Omkring före kvalifikationsdagen hämtas ett nytt register med fastighetsbeteckningar kopplade till valdistrikt från för att fånga upp de förändringar i fastighetsindelning- en som har skett året före valåret och valdistriktstillhö- righeten prövas igen för dem som har rösträtt i valet. På kvalifikations- dagen erhålls en sista uppdatering från folkbokföringsdatabasen för att beakta de förändringar som skett under före kvalifikations- dagen. Därefter upprättas röstlängden för valet. Röstlängdsuppgifterna låses men den veckovisa àjourföringen av personuppgifter fortsätter fram till valdagen för att kunna läggas till grund för den slutliga valbarhets- kontrollen. Fördelen med den nu beskrivna ordningen är att brister i de register Prop. 2001/02:53 som ligger till grund för röstlängden kan upptäckas och rättas Registret kan användas för valbarhetskontroller, till skillnad från då kandidatuppgifterna skickas till folkbokföringsdatabasen för avstämning. Det innebär också att hela förfarandet sker i valadministra- tionens valdatasystem och inte i någon annan administrations system. Framställning av statistik för valkretsindelning Antalet personer som har rösträtt i en kommun skall beräknas på grund- val av uppgifterna i folkbokföringsdatabasen det år beslutet om valkretsindelning fattas. Antalet personer som har rösträtt i en kommun är avgörande för kommunens indelning i valkretsar (2 kap. 6 § vallagen). Beslut om ändrad indelning i valkretsar skall meddelas året före det valår då den nya indelningen skall gälla första gången (2 kap. 10 § vallagen). Enligt kommunerna infaller det nu gällande datumet för framtagning av statistikunderlag för sent för att beslut om indelning i valkretsar skall kunna fattas före valåret. Statistikuppgifterna används också för att se över valdistriktsindelningen. Kommunen behöver helt enkelt för att hinna bereda ärendet inför fullmäktiges avgöran- de. Detta har medfört att kommunerna i stället har använt sig av statistik som kommunerna själva tar fram. Regeringen anser att de synpunkter som kommunerna framfört om en tidigareläggning av detta datum bör tillgodoses, så att de kan följa vallag- ens föreskrifter. Framställning av statistik för mandatberäkning Hur många mandat varje valkrets skall ha för val till , lands- tingsfullmäktige och kommunfullmäktige beror på hur många personer det är som har rösträtt (3 kap. 2, 6 och 8 §§ vallagen). Beräkningen av antalet röstberättigade skall göras på grundval av uppgifterna i folkbok- föringsdatabasen året före valåret. Beslut om mandat- fördelningen skall fattas det år då ordinarie val skall hållas, dvs. (3 kap. 10 § vallagen). Tidpunkten härrör från tiden då denna dag var man- talsskrivningsdatum. Den saknar numera relevans för valet. Eftersom beslut om fördelningen av de fasta mandaten mellan valkretsarna får ske , behöver underlaget inte tas fram förrän valåret. Regeringen föreslår därför att tidpunkten senareläggs till det år då val hålls. Utredningen har påpekat att datumet av partierna möjligen kan upplev- as som sent och att i egenskap av central valmyndighet valåret har brukat fatta beslut om fördelningen av fasta mandat. Utredningen har dock konstaterat att om valmyndigheterna re- dan innan kan ge en preliminär beräkning av fördelningen av man- daten, så har partierna ledning vid nomineringen innan valåret. När valsedelsbeställningarna görs har partierna fått de definitiva Det ligger enligt utredningen en besparing i att kunna upp- rätta ett register som hålls levande och som kan rättas . 2001/02:53 ingen delar utredningens uppfattning. Framställning av statistik för beräkning av antalet fria valsedlar Vissa partier har enligt bestämmelserna i 6 kap. 810 §§ vallagen rätt till fria valsedlar av staten. Antalet fria valsedlar som partiet har rätt till be- ror utom annat på antalet personer som har rösträtt i valet. Vid tillämp- ningen av dessa bestämmelser beräknas enligt 6 kap. 11 § vallagen antal- et personer som har rösträtt på grundval av uppgifterna i folkbokförings- databasen året före valåret. Av sådana samordningsskäl som regeringen anfört när det gäller övriga statistikuttag bör även denna tidpunkt knytas till . Regeringen föreslår därför att tidpunkten senareläggs till valåret. 7.2Ansvaret för framställningen av röstlängder och röst- kort Regeringens förslag: Ansvaret för att upprätta röstlängder och röst- kort flyttas från skattemyndigheterna till den centrala valmyndigheten. Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: De remissinstanser som har yttrat sig i denna frå- ga tillstyrker eller har inget att invända mot förslaget. anser att det bör regleras i vallagen att även fastighets- register skall användas för framställning av röstlängder. Skälen för regeringens förslag: Utgångspunkten för utformningen av röstlängdsförfarandet är att så många som möjligt av dem som på valdag- en faktiskt uppfyller kraven för rösträtt också skall vara upptagna i röst- längden och därmed få delta i valet. Av olika skäl måste dock röstlängd- en bygga på förhållanden som avser före valdagen. Det behövs tid för att framställa röstlängden. Allmänheten måste också få tid att före valet granska uppgifterna i röstlängden. En strävan har varit att göra den- na tid så kort som möjligt. Regleringen kring röstlängdsförfarandet finns i 7 kap. vallagen. Kvalifikationsdagen för rösträtt är före valdagen vid ordinarie val till samt till landstings- och kommunfullmäktige. Motsvar- ande gäller även vid extra val eller folkomröstningar som inte sker i sam- band med ordinarie val samt vid val till . Enligt vallagen upprättar skattemyndigheten en röstlängd för varje val- distrikt. Det är uppgifterna i folkbokföringsdatabasen enligt lagen (2001:182) om behandling av personuppgifter i skatteförvaltningens folkbokföringsverksamhet på kvalifikationsdagen som skall ligga till grund för uppgifterna i röstlängderna. Uppgifterna i folkbokföringsdata- basen ligger också till grund för beslut om vilken röstlängd de som har rösträtt skall finnas i. Bestämmelserna i folkbokföringslagen (1991:481) om rätt folbokföringsort ligger således till grund för uppgifterna i röstlängden. Enligt huvudregeln skall väljarna tas upp i röstlängden för det valdi- Prop. 2001/02:53 strikt inom vilket de är folkbokförda på kvalifikationsdagen. inte är folkbokförda i landet skall tas upp i röstlängden i det valdistrikt inom vilket de senast var folkbokförda. Saknas uppgift om folkbokföring men finns det en uppgift om i vilken kommun som de senast varit folk- bokförda, bestämmer skattemyndigheten i vilken röstlängd i kommunen de skall tas upp. Från folkbokföringsdatabasen kommer personuppgifter samt uppgifter om vilken fastighet personerna är folkbokförda på. Uppgift om vilka fas- tigheter som ligger inom ett valdistrikt framställs ur fastighetsregistret av . Uppgifter om vallokaler m.m. hämtas från valdatasys- temet. Röstkort skall upprättas för var och en som är upptagen i röstlängden. Hålls flera val upprättas ett gemensamt röstkort för alla valen. För väljare som inte har någon känd adress upprättas röstkort bara om de begär det. Röstkorten skickas ut , dock senast i så god tid att de kan beräknas vara väljare som är folkbokförda i landet till handa dagar före valdagen. Eftersom uppgifterna i val- och folkomröstningsdatabasen hämtas från folkbokföringsdatabasen, finns det inte någon röstlängd att framställa röstkort mot före kvalifikations- dagen. Av den redogörelse som utredningen har lämnat (SOU 2000:125 s. 121 ff.) framgår att det i praktiken är den centrala valmyndigheten som upprättar röstlängd och röstkort och inte skattemyndigheterna. Skatte- myndigheterna har inte någon del i detta arbete med undantag för rättelseförfarandet och utfärdandet av nya röstkort. Utredningen har där- för föreslagit att ansvaret för att upprätta röstlängd och röstkort också formellt flyttas från skattemyndigheterna till den centrala valmyndighe- ten. Regeringen ansluter sig till detta förslag. Som anfört bör det av vallagen framgå att även fastighetsregister skall användas för framställning av röstlängder. I 7 kap. 4 § vallagen bör därför hänvisas inte bara till lagen (2001:182) om behandling av personuppgifter i skatteförvaltningens folkbokföringsverksamhet utan även till lagen (2000:224) om fastighets- register. Fråga är om ett sådant registerändamål som avses i 2 § sist- nämnda lag. Registrering och redovisning av indelningen i val- Regeringens förslag: Länsstyrelserna skall, med stöd av fastighets- registret, föra register över indelningen i valdistrikt. Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: i län anser att om länsstyr- elserna tar över registerföringen när det gäller valdistrikten, är det nöd- vändigt att de får direkt tillgång till de olika databassystem varifrån re- om arbete med registerföring av fastigheter skall fungera tillfredsställande, måste lantmäterimyndigheten fortlöpande underrätta om fastighetsbildningsåtgärder som innebär att fastigheter nybildas, delas eller i övrigt undergår större förändringar. Regler om det- ta bör tas in i fastighetsbildningslagstiftningen eller vallagen. Skälen för regeringens förslag: Utredningen har föreslagit att läns- styrelsen får i uppgift att föra register över indelningen i valdistrikt. ansvarar för att röstkortsuppgifterna i valdatabasen hålls aktuella med hjälp av uppgifter från i huvudsak kommunernas val- nämnder och det kan därför inte anses vara någon främmande uppgift för länsstyrelserna att också svara för registerföringen av valdistriktsuppgift- er. Det avgörande skälet för utredningens förslag var emellertid att det är som fattar besluten om indelningen i valdistrikt. För att röstlängdsförfarandet skall fungera med den snäva tidsram som gäller krävs att valadministrationen snabbt och säkert kan hänföra varje röstberättigad person till det valdistrikt där han eller hon är bosatt. Detta kan enligt utredningens mening bäst uppnås om det är samma myndighet som beslutar om valdistriktsindelningen som också har ansvaret att föra register över indelningen. Den nuvarande redovisningen av valdistrikt i fastighetstaxeringsregistret behövs då inte längre för framställningen av röstlängder och röstkort. Om indelning dessutom förs med tillämpning av geografiskt informationssystem (GIS, ett system som med dator underlät- tar analys av geografiska data och har möjlighet till inmatning, lagring, bearbetning och presentation av sådana data) bör, enligt utredningen, också fel som uppstår till följd av felregistreringar försvinna. Det blir därmed naturligt att svarar för ett register som kan ligga till grund för bestämningen av varje fastighets valdistriktstillhörighet. Regeringen ansluter sig till utredningens förslag. Det närmare tillväga- gångssättet bör konkretiseras enligt följande. register skall innehålla röstberättigade personer fördelade på valdistrikt. Till grund för registret ligger uppgifter ur folkbokföringsdatabasen enligt lagen (2001:182) om behandling av personuppgifter i skatteförvaltningens folkbokföringsverksamhet (personer kopplade till fastighet) komplettera- de med geografiska lägesangivelser från (fastighetsbe- teckningar med valdistriktskod). Den digitala valdistriktsindelningen, som länsstyrelserna skall ansvara för, är grunden för kopplingen av varje fastighet till ett valdistrikt. Varje person kan därefter knytas till ett visst valdistrikt genom sin folkbokföringsfastighet. i län har anfört att det är nödvändigt att länsstyrel- serna får direkt tillgång till de olika databassystem varifrån register- uppgifterna hämtas. Regeringen kan dock inte se att det finns något be- hov av detta. Någon koppling mellan fastighet och valdistrikt hålls inte aktuell av och finns inte i myndighetens register. Läns- styrelserna kommer själva att disponera över resultatet (fastigheter kopp- lade till valdistrikt) av de sambearbetningar som gör vid de särskilda tillfällena. Vidare har i som sin mening anfört att om arbete med registerföring av fastigheter skall funge- ra tillfredsställande, måste lantmäterimyndigheten fortlöpande underrätta om fastighetsbildningsåtgärder som innebär att fastigheter nybildas, delas eller i övrigt undergår större förändringar. Enligt länsstyr- elsen bör regler om detta tas in i fastighetsbildningslagstiftningen eller vallagen. Med anledning härav vill regeringen anföra följande. I samband med förberedelsearbetet inför val skickar länsstyrelserna in de digitala områdena till , som därefter kan doppa alla fastigheter i dessa områden och automatiskt koda varje fastighets valdi- Resultatet härav används sedan för att lägga till röstbe- rättigade och ge dem den valdistriktskod som satt i Länsstyrelserna har tillgång till fastighetskartan i sina sys- Det är då naturligt att kartan används som bakgrund när valdistrikts- Med tanke på att det ännu inte finns en rikstäckande digi- tal geografisk fastighetsredovisning i ett samordnat system och med hän- syn till vad som framstår som rimliga krav på arbetsinsatser för att àjour- hålla valdistriktsgränser med stor precision, är det knappast i just det nu aktuella avseendet motiverat att fortlöpande avisera länsstyrelserna alla Doppningen bygger i stället enbart på den s.k. centralpunktskoordinaten som lägesreferens. Detta är nämligen den enda möjligheten att likformigt över hela landet och med likvärdig precision fånga läget på samtliga fastigheter och samfälligheter. genomförs bara inför kommande val. ningsarbete som sker efter en sådan doppning upptäcks normalt stora avvikelser eller uppenbara felaktigheter. De får då rättas till antingen manuellt eller genom omkodning i de områden som uppvisar felaktighe- Det handlar då om tillfälliga arbetsinsatser vid vissa givna tidpunk- ter och mindre om att kontinuerligt hantera tolkning av nya fastighetsin- Mot bakgrund av vad som sagts finner regeringen att önskemålet från i inte bör föranleda någon lag- 7.4Nya rutiner för framställningen av röstlängdsregister Regeringens bedömning: Rutinerna för framställningen av röst- längdsregister bör ändras. En registerstomme bör tas fram valåret. Utredningens bedömning: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har särskilt kommenterat Skälen för regeringens bedömning: Även om de problem som be- rörts i föregående avsnitt torde kunna lösas med förslaget om registrering och redovisning av valdistriktsindelningen, så återstår ändå några kom- plikationer som hänger samman med den begränsade tid som står till för- fogande vid upprättandet av röstlängden. En ytterligare åtgärd för att sä- kerställa framställningen av en korrekt röstlängd är därför att före kvalifikationsdagen skapa ett röstlängdsregister som hålls àjour fram Det skulle göra det möjligt att upptäcka och rätta fel före har som central valmyndighet under arbetet med att ta fram ett nytt ADB-stöd för valverksamheten använt en lösning där ett röstlängdsregister skapas i valåret i samband med att statistik som skall ligga till grund för antalet fasta mandat i val- Prop. 2001/02:53 kretsar tas fram. Fastigheter som av någon anledning inte har fått val- distriktskod eller som fått fel kod skulle då upptäckas . Uppgifterna för berörda fastigheter kan då rättas. Registret upp- dateras fram till kvalifikationsdagen med uppgifter från folk- bokföringsdatabasen. Omkring före valdagen görs en ny av- stämning med hjälp av valdistriktskartan och fastig- hetsregister och uppkomna fastighetsfel rättas. När den slutliga sambearbetningen sker på kvalifikationsdagen skulle fel endast kunna uppkomma för de personer som har flyttat under den före kvalifikationsdagen. Andra vinster med att valadministrationen har ett röstlängdsregister under valåret är att registret kan användas för preliminär valbarhetskon- troll av kandidaterna när partierna beställer valsedlar . Registret kan också utgöra underlag för utskrift av de röstlängds- kopior som partierna har rätt till. När det gäller den senare lösningen med att före kvalifika- tionsdagen skapa en stomme till röstlängdsregister skulle den medföra en betydande tidsvinst. I praktiken skulle den innebära en delvis återgång till det tidigare systemet med en alltid gällande röstlängd, men med den skillnaden att man här skulle ha ett preliminärt register över de röstberät- tigade för sambearbetning med övriga grundregister för röstlängdsfram- ställningen. Ett sådant förfarande är fullt möjligt . av duplettröstkort, m.m. Regeringens förslag: Duplettröstkort skall kunna skrivas ut i röst- Regeringens bedömning: Det nuvarande kravet på att röstkort måste visas upp vid röstning på särskilda röstmottagningsställen bör Utredningens förslag och bedömning: Överensstämmer i princip Remissinstanserna: Datainspektionen anser att kommunerna för än- damålet att skriva ut röstkort inte bör få ha direktåtkomst till elektroniska handlingar som hör till ett ärende, och inte heller till ärendeuppgifter el- ler känsliga uppgifter. Myndigheten tar även upp bl.a. frågan om sekre- tess för s.k. skyddade uppgifter. anser att förslaget inte får innebära att varje vallokal eller röstmottagningsställe måste utrustas med datateknik för att möjliggöra utskrift av röstkort; däremot skall den- na form av service kunna lämnas på ett eller två ställen inom valkretsen. framhåller att det inte är möjligt att skriva ut röst- kort i varje röstningslokal och vid samtliga röstmottagningsställen efter- som kommunerna inte kommer att kunna tillhandahålla den tekniska ut- rustning som detta kräver. Skälen för regeringens förslag och bedömning: För var och en som finns i en röstlängd skall skattemyndigheten upprätta ett röstkort. korten skall sedan skickas ut i så god tid att de kan beräknas vara de väl- jare som är folkbokförda i landet till handa dagar före valda- Väljare som röstar i sin vallokal eller hos en utlandsmyndighet bör Prop.