prop · GO033 · 2001-01-01 00:00:00 — I budgetpropositionen för föreslås att fördelningen till högpresterande datorer ökar med samt att fördelningen till det tekniska forskningsinstitutet ökar med . Förutom de medel som fördelas från statliga anslag tillförs området från SSF. har finansierat ett flertal IT-relaterade projekt. uppgår dessa satsningar till närmare 100 miljoner men kommer att minska . och Verket för innovationssystem bör i planeringen av olika insatser samverka med andra viktiga forskningsfinansiärer 6.3.3 Materialvetenskap och materialteknik Regeringens bedömning: Av de nya resurser som anvisat för forskning och forskarutbildning bör totalt fördelas till forskning om materialvetenskap och materialteknik. En planeringsförutsättning för åren 2002 2003 bör vara att av totalbeloppet skall fördelas inom ramen för budget. Av de nya resurserna föreslås i budgetpropositionen för att fördelas till en forskarskola inom materialvetenskap (avsnitt 8.3.1). En planeringsförutsättning för forskarskolan bör vara att ytterligare fördelas för vart och ett av . Skälen för regeringens bedömning: Materialvetenskapen undergår just nu en snabb utveckling och i allt fler sammanhang finns material som utformats särskilt för specifika funktioner. Med hjälp av allt känsligare analystekniker kan dess sammansättning och framställning följas ner på atom- och molekylnivå vilket öppnat för avancerad materialsyntes där form och egenskaper bestämts i förväg. Upptäckten av fullerenstrukturen och dess varianter i exempelvis nanotuber har öppnat för att strukturelement kan framställas på molekylär nivå. I de fall sådana är elektriskt ledande kan dessa användas som komponenter i molekylskala i mikrochips, datorer, mobiltelefoner och även i biologiska system. Försök finns där inopererade datachips förstärker nervsignaler för att häva förlamningar, styra proteser och i konstgjorda ögon koppla nervsignaler till hjärnans syncentrum. I takt med att alltfler genetiska koder blir kända ökar förståelsen av cellulära processer vilket möjliggör framställningen av nya material som kan anpassas till biologiska system. Dessa kan bli viktiga redskap inom bioteknik och medicin. Materialforskningen överlappar här mot polymerkemi och organisk synteskemi där kemiska bibliotek testas på lämpliga egenskaper. Här kan också nämnas miceller som i kroppen kan leverera läkemedel till rätt organ, skogs- och jordbruksprodukter som råmaterial för biologiskt nedbrytbara konstruktions- och förpackningsmaterial. I framtagande av nya material måste även dess miljöpåverkan och möjlighet att återvinnas beaktas. Materialkunnande av högsta kvalitet kommer att vara en nyckelfaktor för många sektorer i svensk industri. Svensk materialteknik är mycket framgångsrik i ett internationellt perspektiv, som exempel kan nämnas specialstål och intelligenta polymerer . Allt högre krav ställs på materialens hållfasthet och tålighet i konstruktioner, i tillverkningsindustrins verktyg och i energirelaterade material för extrema miljöer. Med forskning om hårda, höghållfasta och resistenta material kommer detta att kunna vara ett framtida styrkeområde. Ett annat framtidsområde för industrin är ytkunskap. Det rör sig här om exempelvis höghållfasta ytor, vackra ytor, icke-toxiska ytor eller ytor anpassade för biologiska miljöer. Ytkunskap är både ur hållfasthetssynpunkt och design ett viktigt konkurrensmedel för svensk industri. Ett kreativ samarbete mellan materialforskning och form- och designområdet kan ge näringslivet goda konkurrensfördelar. Avancerad datormodellering och simulering blir ett allt viktigare instrument för produkt- och produktionsutformning. Process-, bearbetnings- och provningsteknik är andra viktiga kunskapsområden. På området material och produkter från förnyelsebara råvaror har goda förutsättningar att utveckla och behålla ett internationellt försprång. NFR och startade ett gemensamt forskningsprogram inom materialområdet med dess tvärvetenskapliga materialkonsortier som skulle pågå för att möjliggöra en långsiktig planering av verksamheten. Tvärvetenskapligt sammansatta forskargrupperingar valdes för de olika konsortierna inom områden som då bedömdes få en kraftig utveckling. Finansieringen av dessa konsortier övertogs av SSF och avslutas . SSF planerar en fortsättning inom de områden som förutsätts få en viktig roll . Svensk materialforskning finansieras med mer än varav ca avser rådsfinansierad grundforskning och avser tillämpad forskning. SSF som övertog finansieringen av materialkonsortierna från NFR och har totalt givit ett stöd på avseende både grundforskning och tillämpad forskning. Regeringen anser mot bakgrund av den stora samhälleliga och industriella betydelsen av material att ytterligare insatser behövs från för att stärka materialforskningen. Av de nya resurser som anvisat för forskning och forskarutbildning 2003 bör totalt fördelas till forskning om materialvetenskap och materialteknik. En planeringsförutsättning för åren 2002 2003 bör vara att av totalbeloppet skall fördelas inom ramen för budget. Av de nya resurserna föreslås i budgetpropositionen för att fördelas till en forskarskola inom materialvetenskap (jfr avsnitt 8.3.1). En planeringsförutsättning för forskarskolan bör vara att ytterligare avsätts för vart och ett av . 6.3.4 Humaniora och samhällsvetenskap Regeringens bedömning: Av de nya resurser som anvisat för forskning och forskarutbildning 2003 bör totalt , samt ur programmet för forskarrekrytering, fördelas till humanistisk-samhällsvetenskaplig forskning. Av totalbeloppet bör anslaget för det humanistiska området till sju universitet räknas upp. I budgetpropositionen för föreslås en ytterligare uppräkning med för . En planeringsförutsättning för bör vara att det görs en ytterligare uppräkning med . Av de nya resurserna bör fördelas till för arbetsliv och socialvetenskap. Av de nya resurserna föreslås i budgetpropositionen för att fördelas till för främst demografisk forskning, till Kollegiet för samhällsforskning och till fem forskarskolor (jfr avsnitt 8.3.1). En planeringsförutsättning för forskarskolorna bör vara att ytterligare 25 miljoner fördelas för och ytterligare för . En särskild resurs för s.k. småämnen, som bör uppgå till , fördelas inom budget. I budget finns för åren för bl.a. rekryteringsanställningar och bidrag för särskilt framstående unga forskare. Av detta belopp bör avse rekryteringsanställningar och unga forskare inom det humanistisk-samhällsvetenskapliga området, framför allt till humaniora. Skälen för regeringens bedömning: Humanistisk och samhällsvetenskaplig forskning syftar till att öka förståelsen för och ge förklaringarna till människors tänkande, upplevelser och beteenden. Den ökade globaliseringen, medlemskap i , och utvecklingen av till ett mångkulturellt samhälle både avseende etnisk mångfald och kulturell mångfald ger ändrade förutsättningar för forskningen. Kunskapssamhället ställer nya krav på livslångt lärande, rörligheten på arbetsmarknaden har ökat och många av dessa faktorer påverkar våra liv i en utsträckning som vi ännu inte har kunnat analysera. leder den snabba och accelererande vetenskapsbaserade utvecklingen inom teknik, naturvetenskap och medicin runt om i världen till en ökad reflektion över människors handlande och människors upplevelser. Den tekniska utvecklingen, som i hög grad drivs av utvecklingen inom de biologiska vetenskaperna och informationsteknologin, innebär stora utmaningar för den humanistiskt och samhällsvetenskapligt inriktade forskningen. Det måste finnas beredskap i forskarvärlden att möta förändringarna i omvärlden. En vital humanistisk och samhällsvetenskaplig forskning kan ge stora bidrag till att öka förståelsen för samhälleliga fenomen, bl.a. genom att inbegripa ett historiskt perspektiv. Forskningen kan också ge underlag för politiska beslut. Lokala och nationella frågor måste i allt högre grad ses i ett globalt sammanhang när kontakterna mellan utvecklingsländer och industrialiserade länder ökar. I en värld av allt starkare ömsesidiga beroenden blir målsättningen för forskningen om globaliseringens effekter att finna lösningar på gemensamma problem för att bidra till fred och utveckling. redovisar i sin forskningsstrategi behovet av att stora övergripande frågor får ett utrymme i forskningen. Det fanns t.ex. ingen beredskap i forskarvärlden för att ta upp frågor som , den asiatiska ekonomiska krisen eller religionspolitikens uppblomstring. Medel måste även inom humaniora och samhällsvetenskap finnas tillgängliga för högriskprojekt. Svensk humanistisk och samhällsvetenskaplig forskning är inom vissa områden av internationellt hög kvalitet. Det visar de utvärderingar som har låtit genomföra av hela discipliner med knappt en utvärdering . Bland särskilt starka områden som antingen rådets beredningsgrupper och/eller disciplinutvärderingarna har framhållit finns inom litteraturvetenskap nya fruktbara områden såsom receptionsestetik, barnlitterär forskning, genusforskning och studier av postkolonial litteratur och allmänna språkvetenskapliga problem. Den starka internationella anknytningen i ekonomiämnena har breddats till ett tydligare europeiskt perspektiv. Psykologiämnet befinner sig i en framgångsfas och nya forskningsfält av tvärvetenskaplig karaktär utvecklas. Den juridiska forskningen har intensifierats . Nya juridiska forskningsområden har etablerats dels genom den omvälvande tekniska utvecklingen, dels genom medlemskap i varigenom en delvis ny rättskällelära införts. De länder som har en god forskningsbas visar sig ha avsevärda försteg framför andra. Detta visar på vikten av en bred och kvalificerad juridisk forskning. Statsvetenskapen har förnyats genom studiet av det politiska landskap som skapats av globaliseringen, europeisk integration och det slut. Inom de historiska vetenskaperna sker en ökad anknytning till internationella perspektiv, frågor, begrepp och teorier. Historisk forskning, t.ex. inom arkeologi och idéhistoria, möts av stort allmänt intresse. Den nutidsinriktade religionsforskningen får en allt viktigare roll i analyser av människors individuella och sociala situation. Inom många vetenskaper har nya komparativa perspektiv givit viktiga resultat. pekas på svagheter och problem i den svenska humanistiska och samhällsvetenskapliga forskningen. Ett problem är den bristande rörligheten bland både forskare och forskarstuderande. Ett annat är svårigheten att göra de svenska institutionerna till lockande forskningsmiljöer för internationellt ledande forskare. Det finns också forskningsområden som saknas eller har mycket liten volym trots att områdena är expansiva och framgångsrika internationellt. Ett sådant är kognitiv neurovetenskap där forskare från flera discipliner samverkar. Andra områden som framstår som lite uppmärksammade är studier av immigration och mångkulturalitet, ungdom, undervisningen och den högre utbildningen, internationalisering och komparativa studier. Inom framförallt det humanistiska forskningsområdet finns relativt många ämnen där utbildning, forskning och forskarutbildning är av förhållandevis liten omfattning. Sådana ämnen kallas med en gemensam benämning småämnen. har haft regeringens uppdrag att kartlägga och lämna förslag till åtgärder avseende småämnen inom rådets ansvarsområde. Rådets rapport har remissbehandlats. Regeringen redovisar i kap. 7.2 sin samlade bedömning angående småämnen. Denna innebär i huvudsak att får ett nationellt ansvar för s.k. småämnen inom humaniora vad avser forskning och forskarutbildning. bör även uppmärksamma de problem som finns för småämnen inom samtliga ämnesområden. bedriver framtidsforskning för att stimulera till en bred och öppen debatt om framtida hot och möjligheter i samhällsutvecklingen. Institutets uppgift består dels i att identifiera centrala framtidsproblem, dels i att bidra till det kunskapsunderlag som ligger till grund för offentliga framtidsdebatter och beslut. En central utgångspunkt för institutets forskningsprogram är att framtidsstudierna berikas genom ett historievetenskapligt perspektiv som har stark koppling till demokratifrågor, såsom institutionella förändringar i ett samhälle. Forskningen har två mål, det första är att öka vår kunskap om möjliga utvecklingstendenser i framtidens samhälle. Det andra målet är att främja en demokratiskt baserad och framgångsrik problemlösning. Tre långsiktiga förändringsprocesser framstår som centrala för förståelsen av den långsiktiga samhällsutvecklingen. Dessa är teknisk förändring, institutionell omvandling och befolkningsutveckling (demografi). Det är viktigt att teknikutvecklingen både blir en bas för såväl framgångsrik industriell utveckling som en positiv tillgång för enskilda medborgare. Institutionell omvandling handlar om olika demokratiska utmaningar såsom förändringar i lagar, regelverk och konventioner. Många forskare hävdar t.ex. att institutioners utformning är av avgörande betydelse för länders ekonomiska utveckling. Ett exempel på detta är den svenska samhällsmodellens förändring. Demografifrågornas betydelse för samhällsutveckling är mycket aktuella. Bl.a. finns det många frågor kring den framtida arbetskraftsförsörjningen som behöver belysas. Prognoserna pekar på att den ekonomiska politiken kommer att ställas inför stora utmaningar när 40-talistkullarna kommer i vårdkrävande åldrar som arbetskraften minskar på grund av ett lågt barnafödande, utbyggnad av högskoleutbildningen och minskad invandring. Denna utveckling aktualiserar behovet av forskning kring samspelet mellan befolkningens åldersstruktur, samhällsomvandling och ekonomisk utveckling. Regeringens nysatsning på framtidsforskning avser att stärka institutets egen forskarbas för att möjliggöra utökad forskning om demografins effekter på bl.a. samhällsekonomin och välfärdssystemet. Eftersom ett av institutets huvuduppgifter är att stimulera till en bred och öppen debatt om framtidsfrågor, anser regeringen att det är mycket viktigt att institutet aktivt och fortlöpande sprider information kring sin forskning och dess resultat till en bred allmänhet. Kollegiet för samhällsforskning (SCASSS) är det främsta exemplet på en långsiktig och koncentrerad satsning inom det samhällsvetenskapliga och humanistiska fältet i . Det är en satsning som har till huvudsyfte att främja internationalisering av forskningen och mångvetenskapliga kontakter. SCASSS bildades på initiativ av , och . Genom regeringsbeslut och 1997 omvandlades kollegiet till en permanent nationell inrättning i form av ett studier inom främst samhällsvetenskap och humaniora. är värduniversitet för kollegiet. Huvuduppgifterna för kollegiet består i att ansvara för ett gästforskarprogram, att erbjuda kurser för doktorander och att genom gästforskare och tre direktörer genomföra forskning. Kollegiet erbjuder en miljö i vilken internationellt ledande forskare nära samverkar med seniora svenska forskare och med lovande yngre forskare. Därmed har kollegiet blivit en nationell fokalpunkt för såväl inomvetenskapligt motiverad forskning som för samarbeten mellan olika discipliner inom sitt verksamhetsområde. En internationell utvärdering som utfördes konstaterar att forskning av hög kvalitet utförs vid institutet. Utvärderingen understryker att trots att det är mindre än andra, i resurser och forskningsvolym, är det i kretsen av sex ledande institut av denna typ i världen. Utvärderingen konstaterar också att en förstärkning behövs för att bibehålla och förstärka denna position. I den forskningsstrategi som kollegiet inlämnat till regeringen betonas särskilt vikten av att förstärka kollegiets gästforskarprogram. för arbetsliv och socialvetenskap kommer att ansvara för humanistisk och samhällsvetenskaplig forskning inom arbetslivet, arbetsmiljön och i samhällslivet. Rådets blir bland annat tvärvetenskapliga ansatser inom dessa områden. Två viktiga områden som identifierats är forskning om samspelet mellan arbete, människors livslopp både barn och vuxna samt försörjningsstrategier i mångfaldens . Regeringen anser att humanistisk-samhällsvetenskaplig forskning är angelägen. Framför allt den humanistiska forskningen behöver förstärkas. Även inom dessa områden är det viktigt att forskningsmiljöer skapas som även attraherar framstående utländska forskare. Det är också nödvändigt med ytterligare insatser med tanke på det förestående generationsskiftet. Det är angeläget att öka rörligheten bland forskare och forskarstuderande och förstärka samarbetet över ämnesgränserna. Samarbetet mellan lärosäten måste förstärkas så att en tillräcklig grad av specialisering kan åstadkommas och så att lärosätenas insatser kan komplettera varandra. Svenska forskare intar en internationell tätposition avseende longitudinell forskning. Detta beror på den långa traditionen med folkbokföring, patientregister samt på att dessa register kan korreleras med de stora blodbanker och vävnadsregister som samlats under 1900- talet. Detta ger ett ypperligt material för forskare inom såväl samhällsvetenskaperna som biologin och medicinen. Dessa register måste underhållas och upprätthållas för framtida forskning. måste de etiska aspekterna av longitudinella studier beaktas. Av de nya resurser som anvisat för forskning och forskarutbildning 2003 bör totalt fördelas till humanistisk-samhällsvetenskaplig forskning samt ur programmet för forskarrekrytering. Av totalbeloppet bör anslaget för det humanistiska området till universiteten i , , , , , samt räknas upp. I budgetpropositionen för föreslås en ytterligare uppräkning med för . En planeringsförutsättning för bör vara att det görs en ytterligare uppräkning med . Av de nya resurserna 2003 bör fördelas till för arbetsliv och socialvetenskap. Av de nya resurserna föreslås i budgetpropositionen för att fördelas till främst för demografisk forskning, till SCASSS och fördelas till fem forskarskolor inom humaniora och samhällsvetenskap. En planeringsförutsättning för forskarskolorna bör vara att ytterligare fördelas för och härutöver ytterligare för . En särskild resurs för s.k. småämnen bör fördelas inom budget, som bör uppgå till . I budget finns för åren för forskarrekrytering avseende rekryteringsanställningar och bidrag till särskilt framstående unga forskare. Av detta belopp bör avse rekryteringsanställningar och unga forskare inom det humanistiskt- samhällsvetenskapliga området. Dessutom bör behovet av stora datainsamlingar, såväl longitudinella som tvärsnittsundersökningar, tillgodoses. Förutom de medel som avsätts från statliga bidrag tillförs området från för forskning inom humaniora, samhällsvetenskap, juridik och teologi. 6.3.5 Det konstnärliga området Regeringens bedömning: Av de nya resurser som anvisat för forskning och forskarutbildning 2003 bör totalt fördelas för forskning på det konstnärliga området och för konstnärligt utvecklingsarbete inom ramen för budget. Av de nya resurserna föreslås i budgetpropositionen för att fördelas inom ramen för budget. En planeringsförutsättning bör vara att ytterligare fördelas för . Skälen för regeringens bedömning: Konstnärligt utvecklingsarbete är en samlingsrubrik för aktiviteter på gränsen mellan konstnärligt skapande och forskning kring de konstnärliga processerna. Ett viktigt syfte är att öka den samlade kunskapen genom mänsklig upplevelse och gränsöverskridande mellan vetenskap och upplevelse. Ett annat syfte är att främja utvecklingen inom olika konstområden. Ett tredje syfte för konstnärligt utvecklingsarbete är att berika grundutbildningen inom det konstnärliga området. På detta sätt bidrar konstnärligt utvecklingsarbete till kvaliteten vid de konstnärliga högskoleutbildningarna på motsvarande sätt som forskningen till högskoleutbildningens kvalitet inom andra områden. har möjligheterna att bedriva forskning inom det konstnärliga området diskuterats med allt större intensitet, något som poängteras bl.a. i - En utredning och utvärdering (2000:11 R). Utvecklingen går mot ett synsätt där konst och vetenskap inte ses som ett motsatspar utan som två ytterpunkter på en skala där båda har relevans för det konstnärliga området, men också kan berika andra områden. I betänkandet Konst utan gränser (Ds 1998:67), som behandlade möjligheterna till en samordning av verksamheten vid de konstnärliga högskolorna i , anser utredaren att i stället för att betona motsättningen mellan konst och vetenskap bör en gemensam plattform definieras och utvecklas. Regeringen delar denna uppfattning att högskolorna skall samverka och anser att det är viktigt att stödja såväl konstnärligt utvecklingsarbete som forskning inom eller som anknyter till det konstnärliga området. Genom samspelet mellan konst och vetenskap kan nya okonventionella metoder utvecklas för att nå ny kunskap inom alla vetenskapliga områden. Av redovisningen ovan samt i avsnittet 8.4.1, under rubriken på det konstnärliga området och konstnärligt utvecklingsarbete framgår att detta forskningsområde är under stark utveckling. Det är i detta skede angeläget att kan stödja lärosätena att utveckla området vidare. Det är också angeläget att genom forskningsanslag stimulerar forskarutbildningen inom det konstnärliga området. Av de nya resurser som anvisat för forskning och forskarutbildning 2003 bör totalt fördelas för forskning på det konstnärliga området och för konstnärligt utvecklingsarbete inom ramen för budget. Av de nya resurserna föreslås i budgetpropositionen för föreslås att fördelas inom ramen för budget. En planeringsförutsättning bör vara att ytterligare fördelas för . 6.3.6 Utbildningsvetenskap Regeringens bedömning: Av de nya resurser som anvisat för forskning och forskarutbildning 2003 bör totalt fördelas till utbildningsvetenskaplig forskning. Av de nya resurserna föreslås i budgetpropositionen för att fördelas inom ramen för budget. En planeringsförutsättning bör vara att ytterligare fördelas för och ytterligare för . Av de nya resurserna föreslås i budgetpropositionen för att fördelas till två forskarskolor inom utbildningsvetenskap (jfr avsnitt 8.3.1). En planeringsförutsättning för dessa forskarskolor är att ytterligare fördelas för och ytterligare för . Skälen för regeringens bedömning: Det livslånga lärandet är grunden i det framväxande kunskapssamhället. Det första steget tas redan i förskolan. Kunskapens omfattning och djup utvecklas snabbare och intensivare och kunskap omsätts allt fortare i olika verksamheter. Det för med sig att yrkeslivet ständigt förändras. Utbildning är avgörande för vår framtid och utbildningsväsendet ställs inför stora och nya utmaningar. Utbildning måste i betydligt större utsträckning leda till att människor lär nytt efter ungdomens studier för att kunna möta de snabba förändringarna i samhället. Utbildning är en avgörande framtidsfråga både för den enskilde och för samhället i stort. Det är viktigt att alla ges möjlighet att delta i samhällsutveckling. Livslångt lärande för alla är därför en huvudutmaning för . framtida konkurrensförmåga är beroende av investeringar i utbildning och lärande för att ge medborgarna en utbildning anpassad till näringslivets och det övriga samhällets behov. Det finns ett behov av fler forskarutbildade lärare inom skolväsendet så att den kunskap som förmedlas följer forskningsutvecklingen. En mycket stor del av befolkning deltar i utbildning på olika nivåer, i olika sektorer och på hel- eller deltid. Skolan lägger grunden till det livslånga lärandet. Teknisk Framsyns panel 6 Material och materialflöden i samhället konstaterar att det är svårt att föreställa sig någon annan samhällsfunktion som sysselsätter och engagerar fler medborgare. Antalet vuxna som studerar ökar kontinuerligt . Det beror på att utbildning har varit och är ett starkt reformområde. Den högre utbildningen har expanderat kraftigt. Även personalutbildning och studieverksamhet är omfattande verksamheter, också sett ur ett internationellt perspektiv.