prop · GP031d3 · 2001-09-20 00:00:00 — Det ansågs angeläget att svenska myndigheter och svenskt näringsliv gavs en naturlig bas för sin verksamhet i för att utveckla förbindelserna inom detta område. Det ryska fastighetsbolaget A/O Dom Shvetsii bildades genom ett avtal mellan svenska staten, och St stad. Svenska staten äger av aktierna, och St stad . Aktiekapitalet uppgår till . Bolaget äger Huset och har dispositionsrätten mark av . Hyresgästerna består av det svenska konsulatet, och ett antal utländska företag. beslutade i samband med bildandet att bemyndiga regeringen att besluta om statliga garantier inom en ram om till bolaget. Garantin skulle beläggas med en garantiavgift på 0,5 . Regeringen uppdrog 1995 åt att utfärda en garanti till A/O Dom Shvetsii inom en ram om eller motsvarande belopp i annan valuta. utfärdades en garanti för bolagets lån enligt ett låneavtal med AB . Denna garanti har varit belagd med en årlig avgift på , motsvarande som bolaget betalt. A/O Dom Shvetsii har enligt fastställd amorteringsplan betalat ca för ett lån i USD. Lånet är omförhandlat och löper numera . Regeringen bedömer att bolaget inte kan klara av en högre garantiavgift så länge som hyresbeläggningen och kostnadstäckningen inte är fullgod. Uthyrningsgraden är f.n. . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Regeringen föreslår mot bakgrund av ovanstående att den ytterligare riskpremie som beräknat, motsvarande , finansieras med anslagsmedel. Regeringen kommer att noggrant följa hur uthyrningsgrad och valutakurs utvecklas samt vid behov återkomma till i frågan. (se vidare avsnitt 5.9.7 och tilläggsbudget (2) till innevarande års budgetproposition). Tabell 5.7 Anslagsutveckling för 1Varav 6 300 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2001 och 2 444 tkr på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen 2002. 2Motsvarar 141 853 tkr prisnivå. 3Motsvarar 141 853 tkr prisnivå. är central förvaltningsmyndighet för tillsyn av finansiella institut. anvisas ett ramanslag som skall täcka verksamhetens utgifter. Baserat på anslagets storlek tar inspektionen ut en obligatorisk tillsynsavgift samt ansökningsavgifter för prövning av olika typer av ärenden. Vid utgången av uppgick anslagssparandet till . I samband med tilläggsbudget 1 för erhöll engångsvis vissa medel för att påbörja införandet av det interna graderingssystemet och för genomförande av . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 5.8 Offentligrättslig verksamhet (Som inte får Avgiftsinkomsterna avseende den del som inte disponeras av myndigheten beräknas uppgå till ca . Övriga inkomster som disponeras beräknas uppgå till . Tabell 5.9 Härledning av nivån 2002-2004 Förändringar till följd av: Överföring till och från anslag Förslag/beräknat anslag 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen . För att kunna förbereda genomförandet av de nya kapitaltäckningsreglerna, tillförs fr.o.m. . Pris och löneomräkningen uppgår till . I anslaget ingår också en slutjustering med anledning av avtalsförsäkringarna. För att säkerställa det civila försvarets infrastruktur och ledningsförmåga inom funktionen skall med insatser för säkerhetshöjande åtgärder mot informationsoperationer som kan riktas mot de större finansiella företagen. För detta ändamål kommer att avsätta som får rekvirera. föreslår regeringen att tilldelas ett anslag på . Anslaget beräknas till respektive . Tabell 5.10 Anslagsutveckling för 2Motsvarar 8 224 tkr prisnivå. 3Motsvarar 8 224 tkr prisnivå () administrerar det statliga insättningsgarantisystemet och investerarskyddet. IGN anvisas ett ramanslag för verksamhetens förvaltningskostnader. Motsvarande belopp avräknas från de årliga avgifter som tas ut av de institut som omfattas av insättningsgarantin och investerarskyddet. Avgiftsinkomsterna redovisas mot inkomsttitel i statsbudgeten. uppgick IGN:s förvaltningsanslag till . Utöver detta disponerade IGN ett anslagssparande som uppgick till . Anslagsbelastningen uppgick till och anslagssparandet uppgick till för . Vid utgången av innevarande år beräknas anslagssparandet uppgå till ca . Tabell 5.11 Offentligrättslig verksamhet (som inte får Avgifter tas ut enligt lagen om insättningsgaranti och lagen om investerarskydd. Tabell 5.12 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Överföring till/från anslag m.m. Förslag/beräknat anslag För föreslår regeringen att In- sättningsgarantinämndens anslag uppgår till . I anslaget ingår pris- och löneomräkning omfattande . Anslaget beräknas till respektive . Tabell 5.13 Anslagsutveckling för : Förvaltningskostnader 1Inklusive en minskning med 2 300 tkr och 3 194 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2001 respektive budgetpropositionen . 2Motsvarar 255 935 tkr prisnivå. 3Motsvarar 255 935 tkr prisnivå. Anslaget disponeras för löne-, systemutveck- lings-, lokal- och övriga förvaltningskostnader. Anslaget disponeras även för att täcka de omkostnader för upplåning och låneförvaltning samt direkta kostnader för statens betalningssystem som fram finansierades via ett särskilt anslag B4 : Vissa kostnader för upplåning och låneförvaltning. Anslagssparandet uppgick /2001 till . Av detta sparande har använts till att finansiera avvecklingen av ungdomsbosparandet. Övrigt sparande avses främst användas till att täcka förväntade ökade kostnader i verksamhet. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 5.14 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och i samband med budgetpropositionen . 2Inklusive slutjustering med anledning av de statliga avtalsförsäkringarna. En närmare beskrivning av detta finns i tilläggsbudgeten i samband med budgetpropositionen, avsnitt 9.2. Anslaget för förvaltningskostnader påverkas av tidigare fattade beslut om anslagsökningar, återlägg av engångsjusteringar beslutade på tilläggsbudget i samband med vårpropositionen och en minskning av anslagsnivån med . Nettot av justeringarna redovisas under posten Beslut i härledningstabellen. Utöver detta påverkas anslaget av slutlig justering för statens avtalsförsäkringar samt sedvanlig pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget beräknas till och 2004 till . Budget för avgiftsbelagd verksamhet Innevarande års anslag 2:1 : Garantiverksamhet upphör per då invärderingen av de äldre garantierna skall vara slutförd. Budgeten för verksamhet med nya garantier redovisas nedan. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 5.15 Budget för avgiftsbelagd garantiverksamhet, nya garantier (som inte får 1Intäkterna består i huvudsak av de avgifter som tas ut för garantier som utfärdats inom ramen för den nya garantimodellen.. 2Resultatet, dvs. intäkter minskat med verksamhetskostnader och eventuella infrianden i garantiverksamheten , reserveras på räntekonto i för framtida garantiförluster. Tabell 5.16 Anslagsutveckling för 1Motsvarar 7 521 tkr prisnivå. 2Motsvarar 7 521 tkr prisnivå. är statens expertorgan på redovisningsområdet. Nämnden utfärdar kompletterande normgivning, biträder i redovisningsfrågor, yttrar sig över författningsförslag m.m. Anslagssparandet uppgick till . Regeringen har beslutat att får behålla anslagssparandet för att kunna möta det stora behov av kompletterande normgivning som blir följden av den nya bokföringslag som beslutades . Tabell 5.17 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Överföring andra anslag m.m. Förslag/beräknat anslag Regeringen föreslår att anslaget uppgår till . Regeringen beräknar anslaget till och till . 5.9.52:5 Avgift för Stadshypotekskassans grundfond Tabell 5.18 Anslagsutveckling för Avgift för stadshypotekskassans grundfond 1 Inklusive en minskning med 4 000 tkr på tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och en minskning med 2 000 tkr i samband med tilläggsbudget i budgetpropositionen 2002. beslutade (prop. 1996/97:40, bet. 53) att Stadshypotekskassa skulle föra över sitt innehav av 41,5 miljoner aktier, motsvarande av aktierna i till staten. bemyndigades regeringen att genomföra försäljningen av . Staten erhöll ca i försäljningslikvid som redovisades mot inkomsttitel. Likviden användes till att minska statsskulden och statens upplåningsbehov 1997. Statens försäljningskostnad uppgick till . Sedan försäljningen har Stadshypotekskassans uppgift varit att förvalta den återstående obligationsskulden. När låneskulden är reglerad, skall kassan likvideras. , när började ta upp lån i eget namn från marknaden, svarade Stadshypotekskassan för all upplåning gentemot marknaden. Bolaget kunde också fortsätta täcka vissa upplåningsbehov genom att utnyttja kassans befintliga obligationslån fram t.o.m. , när all nyupplåning genom Stadshypotekskassan upphörde. De obligations- och förlagslån som stadshypotekskassan upplånat, är i sin helhet vidareutlånade till på oförändrade villkor. Kassan har det reella ansvaret för den upplåning som skett i kassans namn, men bolaget har förbundit sig att bära alla förpliktelser och ersätta kassan för alla eventuella kostnader som kan uppstå på grund av upplåningen. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 5.19 Nyckeltal för Stadshypotekskassan och grundfonden (148 500 ) Grundfondens storlek3 (1/1) (1/7) Anslag (beslutat/beräknat) 1)Uppgifter enligt AB:s årsredovisningar 2)Enligt Stadshypotekskassans årsredovisning återstår (förutsatt att ingen förtidslösen sker) 3)Grundfonden enligt förordning (1992:1124) med reglemente för stadshypotekskassa 4)Anslagsbenämningen 1997 var Försäljning av aktier i eftersom anslaget användes för att finansiera statens försäljningskostnad Den kvarstående upplåningen genom Stadshypotekskassan har fortsatt att minska i snabbare takt än beräknat. Avvecklingstakten beror bl.a. på förfallostrukturen hos lånen. Det låga ränteläget har t.ex. gjort det möjligt att utnyttja emittentens uppsägningsrätt i en rad gamla obligationslån med lång återstående ursprunglig löptid. Genom detta har den längsta återstående löptiden för upplåningen förkortats . För att trygga utestående lån finns en grundfond i form av en statlig garantiförbindelse utfärdad av . , i samband med och i utbyte mot överflyttningen av aktieinnehavet från stadshypotekskassan, åtog sig staten ansvaret för denna avgift. Avgiften är en procent på genomsnittet av grundfondens storlek innevarande år. Grundfonden och den årliga avgiften minskar därmed i samma takt som låneskulden avtar. Den snabbare avvecklingstakten har medfört att anslagssparande uppstått . Sparandet har därför använts för att delfinansiera efterföljande års avgifter för grundfonden samt omfördelats till andra ändamål inom utgiftsområdet. Att grundfonden avvecklats snabbare än beräknat innebär att statens samlade kostnad för garantiavgiften f.n. endast beräknas uppgå till totalt för hela . Detta motsvarar endast ca en tredjedel av de som garantin ursprungligen beräknades kosta staten till dess grundfonden upphörde. Tabell 5.20 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och i samband med budgetpropositionen . Att garantin avvecklas snabbare än beräknat innebär att anslagen bedöms bli lägre än vad som redovisades i budgetpropositionen (utgiftsområde 2 avsnitt 3.9.12). En mindre del av anslagssparandet föreslås finansiera kommande betalningar 2002. Anslaget föreslås därmed uppgå till . Beräkningarna av anslaget är respektive . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 5.9.62:6 Insatser i internationella finansieringsinstitutioner Tabell 5.21 Anslagsutveckling för Insatser i internationella finansieringsinstitutioner 1 Anslaget Bidrag till kapitalet i . har beslutat (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97:FiU1, rskr. 1996/97:53) att skall medverka i en kapitalhöjning i och teckna andelar motsvarande . Av den nya kapitalinsatsen skall inbetalas i åtta lika stora rater av . betalar således in under vart och ett av åren 19982005. För inbetalningarna har regeringen beräknat i statsbudgeten. garantiåtagande gentemot uppgår till , eller ca . Ingen utdelning sker på kapitalet i . I tilläggsbudget (1) till statsbudget för (prop. 2000/01:100, 2000/01:FiU 27, rskr. 279) vidgades anslagsändamålet till att förutom det ursprungliga bidraget till kapital i , även omfatta den årliga medlemsavgiften till CEB, motsvarande av anslaget. Detta borde enligt föranleda en ändring av anslagets benämning. Mot bakgrund av regeringens förslag till hantering av äldre garantier (se volym 1, kapitel 7, avsnitt 7.2) bör anslagets ändamål också vidgas till att även omfatta framtida överföringar vid inträffade skadeutfall till en separat garantireserv i för de internationella garantier som ingår i resultatområdet garantier till internationella finansieringsinstitut. Detta för att de potentiella kostnaderna för de internationella garantierna skall synliggöras. Inom utgiftsområde 2 kommer endast ett sådant anslag att finnas , nämligen 2:6 Bidrag till kapitalet i . Regeringen föreslår därför att benämningen ändras till 2:6 Insatser i internationella finansieringsinstitutioner. Det bör noteras att anslaget 2:8 Insatser i Nordiska investeringsbanken (tidigare benämnt Kapitalhöjning i Nordiska investeringsbanken) avvecklas /02. Tabell 5.22 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 5.9.72:7 Avsättning för garantiverksamhet Tabell 5.23 Anslagsutveckling för Avsättning för garantiverksamhet 1 Nytt anslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen 2002. I tilläggsbudget (2) till innevarande års budgetproposition föreslår regeringen att kapitaltäckningsgarantier till omvandlas till belopps- och tidsbegränsade kreditgarantier samt att en separat garantireserv inrättas för bolaget. Anslaget omfattar avsättningar till denna reserv. (se vidare volym 1, kapitel 7, avsnitt 7.2). har bemyndigat regeringen att ikläda staten ekonomiska förpliktelser i form av kreditgarantier till A/O Dom Shvetsii intill ett belopp av där en garantiavgift på mellan av det garanterade beloppet skall debiteras företaget. Enligt beräkning motsvarar full riskbaserad avgift för denna garanti av det garanterade beloppet. Enligt regeringens bedömning bör A/O Dom Shvetsii debiteras av full riskavspeglande avgift, vilket också motsvarar den garantiavgift som bolaget debiteras . För att garantin skall kunna hanteras enligt garantimodellen har regeringen på tilläggsbudget (2) i innevarande års budgetproposition föreslagit att anvisar återstående av det garanterade beloppet, motsvarande . Medlen skall täcka den subvention dvs. den motsvarighet till riskbaserad avgift som därvid uppstår. Garantiavgift och anslagsmedel kommer att föras till garantireserv, och eventuella garantiinfrianden kommer att belasta reserven. Beräkningarna av anslaget är . (se vidare volym 1, kapitel 7, avsnitt 7.2). Tabell 5.24 PPM:s lån i () verksamhet finansieras under uppbyggnadsskedet genom lån hos för rörelsekapitalbehov och för investeringar i anläggningstillgångar. Behovet av rörelsekapital uppgick till . För investeringar var behovet . De största kostnaderna inom organisationen är diverse köpta tjänster, information och kommunikation. Regeringen har också ett bemyndigande från om att besluta om en rörlig kredit i omfattande för PPM. Krediten är avsedd att täcka ojämna likviditetsflöden i PPM:s handel med fondandelar. Ett liknande bemyndigande finns . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 5.25 Offentligrättslig verksamhet (som inte får 1 Avgiften tas ut Utgifterna för PPM:s administration skall dels täckas med avgifter som tas ut från pensionsspararnas premiepensionskonton, dels med lån i för rörelsekapitalbehov och anläggningstillgångar. Avgiften som tas ut får högst uppgå till av de sammanlagda tillgodohavandena på pensionsspararnas konton. Avgiftsintäkterna beräknas uppgå till 2002. PPM beviljas lån för rörelsekapital, anläggningstillgångar samt rörlig fondhandelskredit även . Krediten för handel med fondandelar föreslås uppgå till också . Regeringen avser att därefter utvärdera behovet av den särskilda krediten. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 6 Ofördelat anslag: revisorer Tabell 6.1 Anslagsutveckling för revisorer 1Varav 1 748 tkr på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Under bildas en ny revisionsmyndighet (bet. 2000/01:KU8, rskr. revisorer har enligt regeringsformen till uppgift att på vägnar granska statlig verksamhet. Granskningarna avser främst effektivitetsrevision. Dessutom granskar revisorerna redovisningen och verksamheten vid Kungl. Slottsstaten och Kungl. , riksdagsförvaltningen, ombudsmän, . Under har revisorerna beslutat om 11 förslag till , 1 skrivelse till utskott i , 1 skrivelse till regeringen, 15 granskningsrapporter, 1 granskningspromemoria, 3 informationsrapporter samt 22 förstudier. Av dessa 22 förstudier har 15 resulterat i beslut om fortsatt granskning. I revisorernas årsredovisning lämnas en redogörelse för behandlingen i av revisorernas förslag. Revisorerna följer också upp förslag som lämnats till . Dessa uppföljningar innehåller en redovisning för riksdagsbehandlingen och åtgärder vidtagna av regering och myndigheter. har i huvudsak ställt sig bakom drygt fyra femtedelar av förslagen. Tillkännagivanden till regeringen har beslutats rörande drygt hälften av skrivelserna. I flera fall har avslagit revisorernas förslag med hänvisning till att utredningar tillsatts inom området eller att regeringen redan vidtagit åtgärder inom området. Genomslaget av revisionen i massmedierna har varit gott . Detta mäts bl.a. utifrån antalet pressklipp som berör revisorerna. För att bedöma resultatet av revisorernas verksamhet är också produktiviteten av betydelse. Revisorerna vill peka på att produktionen av revisionsrapporter och skrivelser till och regeringen legat på en väsentligt högre nivå än . är antalet producerade rapporter större än . Antalet skrivelser är större. Ökningen vad avser förstudier är . Denna ökning av produktionen är väsentligt större än det resurstillskott revisorerna erhållit. Detta tyder på en klar ökning av produktiviteten, mätt som antalet rapporter i förhållande till antalet anställda. Revisorerna har också som externrevisorer granskat Kungl. Slottsstaten och Kungl. , riksdagsförvaltningen, ombudsmän, , 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Årsredovisningarna för var enligt revisorernas uppfattning vad gäller Kungl. Slottsstaten, Kungl. , riksdagsförvaltningen och i allt väsentligt rättvisande. Årsredovisningen för ombudsmän bedömdes som rättvisande. Revisorerna tillstyrkte att ansvarsfrihet skulle beviljas för direktion och fullmäktige i samt att skulle fastställa resultat- och balansräkning. På förslag av revisorerna beslöt att lägga Stiftelsen berättelse över verksamhet och förvaltning utan anmärkning till handlingarna. behandling av revisorernas årsredovisning behandlade revisorers årsredovisning i betänkande 2000/01:FiU24. Utskottet anförde därvid följande: Utskottet noterade med tillfredsställelse att revisorernas samlade produktion varit högre än något . Utskottet såg också mycket positivt på att revisorerna beslutat genomföra mera ingående utvärderingar av sin verksamhet, men man ansåg att målen för verksamheten borde brytas ned och preciseras i mer mätbara resultatindikatorer för att ge ett fullgott underlag i uppföljningsarbetet. Ut- skottet förordade att revisorer redovisar ett fördjupat underlag för mål- och resultatstyrning av revisorernas verksamhet. Av lagen (1987:518) med instruktion för revisorer framgår revisorers uppgift och uppdrag. revisorers övergripande mål är att främja ett effektivt utnyttjande av statliga insatser genom att på vägnar granska statlig verksamhet. Verksamhetsmålen för revisorer är bl.a. att fästa uppmärksamheten på möjlighe- ter att öka statens inkomster, att spara på statens utgifter och att effektivisera den statliga förvaltningen. I sin verksamhet visar revisorerna särskilt på tillämpning, utfall och effekter av tidigare fattade riksdagsbeslut inte minst i ett sammanhållet perspektiv. Förutom att kritiskt granska statliga insatser lämnar revisorerna även förslag till förbättringar. Revisorerna räknar med att 1215 granskningar kan genomföras och sex revisionsberättelser avges . Revisorerna avser också att vidareutveckla samarbetet med utskotten i deras roll att följa upp beslut. Enligt revisorerna kommer den av beslutade förändringen av revisionens organisation att leda till ett successivt ökat samarbete med . har aviserat att de avgifter som tas ut av revisorer för IT- och telefonibasdrifttjänst kommer att höjas med ca . Riksdagsstyrelsen har ingen erinran mot förslaget. Finansieringen av höjningen av avgifter för IT- och telefonibasdrifttjänst får ske genom en sänkning av anslaget 90:3 förvaltningskostnader med ca . Tabell 6.2 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Överföring från anslag 90:3 (Uo1) Förslag/beräknat anslag 1Inklusive 1 748 tkr på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2En närmare beskrivning av detta finns i tilläggsbudgeten i samband med budgetpropositionen, avsnitt 9.2. 3Under bildas en ny revisionsmyndighet (bet. 2000/01:KU8, rskr.