prop · GP031d23 · 2001-09-20 00:00:00 — har totalt fördelats till 26 flygplatser, varav kom från anslaget. anser att åtagande gentemot de kommunala flygplatserna bör öka . Anslaget sänks därför men det totala bidraget minskar inte mer än tidigare planerat. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Med utgångspunkt i de transportpolitiska delmålen har regeringen i regleringsbrev fastställt verksamhetsmål för . Även ekonomiska mål har fastställts. Resultatet i förhållande till dessa mål framgår av den följande redovisningen. Verksamhetsmål: Målet är att flygsäkerhetsstandarden lägst skall vara i nivå med den som finns i övriga välutvecklade luftfartsnationer. För den tunga kommersiella luftfarten bör målet vara, med hänsyn tagen till den förväntade trafikökningen, att minst halvera haverifrekvensen . Vidare bör antalet haverier inom privatflyget halveras . Resultat: Målet har uppnåtts vad gäller den tunga kommersiella luftfarten. Inom privatflyget har antalet haverier legat på en genomsnittlig nivå, dvs. Antalet omkomna har dock minskat och nivån var den lägsta . Verksamhetsmål: Skyddet mot brottsliga handlingar som äventyrar säkerheten för den civila luftfarten skall vara i nivå med det som finns i övriga välutvecklade luftfartsnationer. Resultat: Inga allvarliga händelser som exempelvis kapningar eller sabotage har ägt rum . Händelser med oregerliga passagerare ombord har ökat dramatiskt. Antalet rapporterade incidenter inom luftfartsskyddet ligger dock i övrigt på en låg nivå. Verksamhetsmål: Målet är att minimera luftfartens negativa miljöpåverkan. Vad gäller luftföroreningar kräver målets infriande såväl nationella åtgärder som att miljöfrågorna drivs aktivt i det internationella arbetet. Resultat: Målet följs fortlöpande upp. bedriver ett mycket aktivt och effektivt miljöarbete. Samtliga former av utsläpp har minskat . Ett koncernövergripande arbete med att införa miljöledningssystem baserat på ISO 14001 beräknas vara genomfört 2002. På flera flygplatser, framför allt , har miljöinvesteringar och åtgärder genomförts under har investerat i ett nytt beräknings- och uppföljningssystem för att förbättra kontroll- och uppföljningsmöjligheterna av flygbuller. Verksamhetsmål: Målet är att följande riktvärden för trafikbuller normalt inte bör överskridas vid nybyggnation av bostadsbebyggelse eller vid nybyggnation eller vid väsentlig ombyggnad av infrastruktur: ekvivalentnivå utomhus (vid fasad) maximalnivå vid uteplats i anslut- Målet för åtgärdsprogram enligt den första av två etapper mot störningar av trafikbuller i befintlig bebyggelse syftande till att uppnå riktvärdena inomhus enligt ovan omfattar minst de fastigheter som exponeras av buller vid följande nivåer och därutöver: maximalnivå, när området regelbundet exponeras för bullernivå i medeltal minst per natt maximalnivå, när området regelbundet exponeras för bullernivå dag- och maximalnivå, när området regelbundet exponeras för bullernivå endast vardagar och enstaka kvällar. Resultat: har påbörjat arbetet med att genomföra åtgärder för att begränsa trafikbuller i befintlig bebyggelse enligt de av regering och riksdag uppsatta målen, (för mer information se sektorsredovisning, Flygets utveckling ). Verksamhetsmål: Målet är att andelen funktionshindrade och andra grupper med särskilda behov som kan utnyttja luftfarten skall öka. Resultat: utvecklar en metod för att mäta förekomsten av resenärer som uppger att de har funktionshinder. Verksamhetsmål: Målet är att förseningarna i flygtrafiken fortlöpande skall minska bl.a. genom att statens flygplatssystem utvecklas, genom att flygtrafiktjänsten drivs effektivt samt genom att driva frågan inom ramen för internationellt luftfartssamarbete. Resultat: Enligt statistik från det europeiska samarbetsorganet för flygtrafiktjänster, Eurocontrol, är förseningarna som genererats av flygledningssystemet i så små att de inte tas med i redovisningen . Åtgärder har vidtagits för att säkra drifttillförlitligheten i de tekniska systemen och överbelastningen i flygtrafikledningssystemet. har tagit fram ett nytt system för att rapportera förseningar och deras orsaker. Verksamhetsmål: Det långsiktiga målet för räntabilitet är att resultatet efter skattemotsvarighet skall uppgå till av eget kapital. Det långsiktiga målet för soliditeten är att denna skall uppgå till lägst . Som restriktion för prishöjningar gäller att trafikavgifterna, exklusive undervägsavgifter, securityavgifter och bulleravgifter i genomsnitt över åren får öka med högst nettoprisindex, mätt . Resultat: Räntabiliteten uppgick till efter inkomstskatt och skattemotsvarighet och soliditeten till . Prishöjningen uppgick till och rymdes under pristaket. resultat efter finansiella poster uppgick till , att jämföra med resultat (exklusive jämförelsestörande poster) på . Försämringen av resultatet förklaras främst av bortfall av intäkter från försäljning av skattefria varor inom EU, vilken upphörde , samt ökade avskrivningskostnader. Försämringen bromsades av ökade intäkter. kommer enligt beräkningar att kunna inleverera till ägaren (utdelning + skattemotsvarighet). Rörelseintäkterna ökade jämfört med och uppgick till . Ökningen kan huvudsakligen förklaras med trafiktillväxten. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 till varav högre pris svarade för . Övriga rörelseintäkter ökade främst till följd av ökade bilparkeringsintäkter och hyror. Rörelsekostnaderna, exklusive jämförelsestörande poster ökade till ca . Personalkostnaderna ökade med (6 procents ökning) vilket kan hänföras till större volym samt lönerespektive pensionskostnadsökningar. Övriga rörelsekostnader ökade och uppgick till . Avtalstvisten mellan SAS och rörande hyresavtal för terminal 2 på förlorade i första instans. Verket överklagade men hovrätten fastställde domen. reserverade det omtvistade beloppet om bokslut. bedömer följande faktorer som viktiga för flygets utveckling; ett ökat tjänsteresande, privatresenärer som ställer högre krav samt en pågående avreglering och globalisering vilket förändrar flygbranschens agerande på marknaden. Konkurrensen mellan lågprisflyg och övrig linjetrafik ökar, charterflyget utvecklas mot få dominerande aktörer i . Luftrumskapaciteten i ökar och harmoniseras genom bl.a. ett bättre utnyttjande av luftrummet. Konkurrensen mellan flygplatser om flygbolag och interkontinental trafik ökar. Flygplatskoncerner bildas och flygtrafiktjänsten bolagiseras. Flygtrafiken i fortsätter att växa. Den inrikes passagerartrafiken bedöms öka i genomsnitt , den utrikes passagerartrafiken och den utrikes flygfrakten . Antalet kontrollerade luftrumsrörelser beräknas öka och överflygningarna . Av treårsplan framgår att det ekonomiska resultatet efter finansnetto för perioden 20012004 blir 610, 445, 573 respektive . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Investeringarna beräknas uppgå till . räknar med att finansiera investeringarna så att en soliditet på skall kunna uppnås. Den använda externa finansieringen är upplåning via . Projekten banan och förnyelsen av flygtrafikledningssystemet () har kreditprövats av Europeiska Investeringsbanken (EIB). EIB har erbjudit finansiering på sammanlagt . Kreditvillkoren har inte varit bättre än de från varför krediten från EIB inte har utnyttjats. För tredje banan har bidrag från Europeiska kommissionens program för transeuropeiska nät erhållits på . För att kunna uppnå soliditetsmålet bedömer att utdelningsfrihet är nödvändig för åren 2001 2003. Pristaket medför under nuvarande omständigheter att kapaciteten givet övriga variabler inte kan utökas i den takt som kunderna efterfrågar. gör bedömningen att en prishöjning på utöver pristaket skulle kunna bidra till att lösa finansieringen. Fortsätter inflationen i på en låg nivå kommer pristakskonstruktionen att bli ett problem , menar . Verket avser att återkomma med ett detaljerat förslag i frågan. har i sin treårsplan hemställt att verkets förslag till inriktning av verksamheten för perioden 20022004 godkänns, att utdelningsfrihet erhålls för åren 20012003, att avgiftshöjningar genomförs utöver pristaken inom perioden 20022004, att ett nytt pristak formuleras för perioden , att till beredskap för civil luftfart anvisas för , att till bidrag till kommunala flygplatser anvisas för . De verksamhetsmål som formulerats inom verksamhetsområdet har i huvudsak uppfyllts. räntabilitet nådde det uppsatta målet, medan däremot soliditeten ligger något under målet. Prishöjningen uppgick till och rymdes inom pristaket. är inne i en period av kostsamma investeringar vilket bidrar till verkets något låga soliditet. Investeringsbehovet har bl.a. uppstått som en följd av den starka utvecklingen på flygmarknaden. Tabell 8.2 Ekonomisk utveckling Miljoner kronor där ej annat anges Räntabilitet på eget kapital efter skattemotsvarighet (%) Soliditet (%) 1Hänsyn tagen till bedömda periodiseringsfondavsättningar/upplösningar och skattemässiga avskrivningar. 2Hänsyn tagen till beräknad kompensation för Schengenåtgärder på statliga flygplatser varav (återstoden ) beräknas falla ut . Regeringens förslag: Regeringen föreslår att debiteras en administrativ avgift för statens garantiåtagande. Regeringen föreslår dessutom att ett infriande av kapitaltäckningsgarantin i ett första led får belasta garantireserv och i ett andra led . Skälen för regeringens förslag: förvaltar Sky Cityanläggningen på och framåt. Försäkringsbolaget , f.d. SPP, äger anläggningen och arrenderar fastigheten som anläggningen ligger på av staten. Genom ett optionsavtal har rätt att förvärva anläggningen. bemyndigade 1994 regeringen att ge rätt att ställa ut en kapitaltäckningsgaranti till förmån för (rskr. 1993/94:437). budgetproposition föreslog regeringen att garantin skulle förlängas . biföll regeringens begäran (rskr. 1997/98:104). Således har Luftfartsverket förbundit sig att dels svara för att de förpliktelser fullgörs som följer av LFV AirportCenter AB:s åtagande i förvaltningsavtalet, dels täcka de underskott som kan uppstå till följd av att antingen optionen i optionsavtalet utnyttjas eller att avtalet upphör. En ny statlig garantimodell infördes emellertid 1998 och därmed överfördes det administrativa ansvaret för garantierna till (rskr. 1996/97:53). För att åtagandet skall kunna hanteras enligt den nya garantimodellen föreslår regeringen att godkänner att debiteras en administrativ avgift för garantierna i syfte att täcka administrativa kostnader för garantierna. Eftersom garantireserv i detta fall inte annat än initialt kommer att belastas vid ett eventuellt infriande, så kommer inte behöva värdera risker i detta engagemang för att bestämma en riskavvägd ga- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 ansvar för detta engagemang är således begränsat. Garantiavgiften kommer fr.o.m. att föras till garantireserv och garantins administrativa kostnader kommer att belasta reserven. Regeringen föreslår vidare att godkänner att ett infriande av garantin i ett första led belastar garantireserv och i ett andra led belastar . (se vidare volym 1, kapitel 7, avsnitt 7.2). På uppdrag av regeringen har gjort ett antal fördjupade analyser rörande flygplatskapaciteten i på lång sikt. Frågan utreds av Stockholmsberedningen (N2001:02). har bedömt att årsredovisningen och koncernredovisningen i allt väsentligt är rättvisande och har tillstyrkt att resultaträkningen och balansräkningen samt motsvarande på koncernnivå fastställs. 8.6.136:11 Driftbidrag till kommunala flygplatser Anslaget är avsett att finansiera driftbidrag till kommunala flygplatser. Flygplatser som ingår är sådana som har en icke säsongsbunden reguljär passagerartrafik samt de befintliga flygplatser som har en sådan reguljär passagerartrafik som kan anses ha särskild betydelse för 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 uppfyllandet av de transportpolitiska målen som beslutats av regering och riksdag (prop. 1997/98:56, bet. 1997/98:TU10, rskr. 1997/98:266). Anslaget infördes i enlighet med prop. 1997/98:56, bet. 1997/98:TU10, rskr. 1997/98:266. Bidragets totala nivå var , varav betalades genom anslaget och direkt av i egenskap av sektorsmyndighet. En successiv nedtrappning av bidraget ansågs möjlig med hänsyn till en årlig produktivitetsfaktor beräknad till av det totala stödbehovet samt med hänsyn till volymtillväxten. Anslagets totala nivå är , av vilka bidrar med ca . Regeringen anser att direkta åtagande i driftbidraget bör öka . bör den totala nivån trappas ned . Tabell 8.4 Fördelning av kostnader för driftbidrag Från utgångsnivån , minskas anslaget 36:11 med 2002, 2003 och 2004. Dessa medel kommer att föras över till anslaget 3:3 som kompensation för de ökade kostnader som har på (se vidare utgiftsområde 3 och uppbörd). Tabell 8.5 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Överföring till anslag 3:3 Tull- Förslag/beräknat anslag 1Till detta kommer medel som betalas av . 0,9* * Varav kostnadsfört 0,2. föreslår en investeringsnivå på sammanlagt . De största planerade och pågående investeringarna sker på . Tredje banan på färdigställs . Den totala utgiften blir ca . Förnyelsen av flygtrafikledningssystemet () pågår. och beräknas tas i drift i en första etapp . Regeringen konstaterar att investeringar kommer att vara omfattande . Detta är en bidragande faktor till att soliditetsmålet inte kommer att nås. Det stora investeringsbehovet är huvudsakligen en följd av den starka utvecklingen inom flyget. har visat att soliditeten kommer att ligga på ungefär dagens nivå . har soliditeten beräknats till 21, 20, . Soliditetsmålet är ett långsiktigt mål. Mot denna bakgrund anser regeringen att investeringsplanen kan godkännas. Förslag rörande ekonomiska mål m.m. Regeringen föreslår följande ekonomiska mål för : Det långsiktiga målet för soliditet bör ligga fast på . Vad gäller räntabilitetsmålet anser regeringen att det bör ligga fast på nuvarande nivå, dvs. av eget kapital efter skatt. Prisrestriktionen för trafikavgifter bör vara oförändrad. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att låta få rätt att ta upp lån i och utanför inom en total ram på . föreslås vidare få rätt att teckna borgensförbindelser till 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 förmån för dotterbolaget inom en total ram på samt placera kassamässigt överskott i bank, i statsreglerade skuldebrev och hos motpart med kreditvärdighet motsvarande kategori K1 enligt Nordisk Ratings system eller motsvarande samt på räntebärande konto i . skall även kunna lämna likvid säkerhet vid utställandet av derivatinstrument. En ram även för utställandet av sådana säkerheter på bör fastställas . Beträffande utdelningskravet anser regeringen att det bör vara oförändrat, dvs. en tredjedel av vinsten, räknad som resultatet efter skattemotsvarighet. Utdelning och skattemotsvarighet bör även i fortsättningen fastställas slutligt av regeringen i samband med att bokslutet fastställs. har i en skrivelse hemställt om vissa ändringar i verkets befogenheter när det gäller bolagsbildning, förvärv av aktier m.m. Regeringen har för avsikt att återkomma till dessa frågor. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Verksamhetsområdet omfattar den interregionala kollektiva persontrafiken och ansvarig myndighet är Rikstrafiken. Myndighetens uppgift är att verka för utveckling och samordning av den interregionala kollektiva persontrafiken och att därigenom bidra till att de transportpolitiska målen uppnås. Rikstrafiken skall som en del i detta arbete svara för statens upphandling av transportpolitiskt motiverad interregional kollektiv persontrafik som inte upprätthålls i trafikhuvudmännens regi och där det saknas förutsättningar för kommersiell drift. Tabell 9.1 Utgiftsutveckling inom verksamhetsområdet 36:12 Rikstrafiken: Administration 36:13 Rikstrafiken: Trafikupphandling Totalt för verksamhetsområde Interregional kollektiv 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen . Enligt prognosen kommer anslaget 36:12 Rikstrafiken: Administration att överskridas. Det överskjutande beloppet täcks dock av anslagssparande . Anslaget 36:13 Rikstrafiken: Trafikupphandling minskades med enligt förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten ekonomiska vårproposition. Beloppet överfördes till anslaget 36:8 Bidrag till sjöfarten (se prop. 2000/01:100, 172). 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Målen inom verksamhetsområdet är: N Ett tillgängligt transportsystem, där ett samverkande interregionalt kollektivt persontrafiksystem utformas så att medborgarnas grundläggande transportbehov kan tillgodoses. N En positiv regional utveckling, där ett samverkande interregionalt kollektivt persontrafiksystem främjar en positiv regional utveckling genom att dels utjämna skillnader i möjligheterna för olika delar av landet att utvecklas, dels motverka nackdelar av långa transportavstånd. N En hög transportkvalitet, där ett samverkande interregionalt kollektivt persontrafiksystems utformning och funktion skall medge en hög transportkvalitet. N En säker trafik, där ingen dödas eller allvarligt skadas inom ett samverkande interregionalt kollektivt persontrafiksystem genom att dess utformning och funktion anpassas till de krav som följer N avEndettagod miljö. , där ett samverkande interregionalt kollektivt persontrafiksystems utformning och funktion anpassas till krav på god och hälsosam livsmiljö för alla, där natur- och kulturmiljö skyddas mot skador och där en god hushållning med naturresurser främjas. Rikstrafikens första hela verksamhetsår har inneburit att ett antal initiativ tagits som förväntas ge resultat på . Bland annat har ett branschgemensamt kommunikationsprotokoll för biljettbokningssystem utvecklats. Ett samverkande interregionalt kollektivtrafiksystem kräver att biljettbokningsfunktionerna underlättas och att resenärerna kan boka biljett för hela resan oberoende av hur många operatörer som finns på marknaden. Detta har betydelse för målen om tillgänglighet, positiv regional utveckling och transportkvalitet. Två konkurser inträffade : tågföretaget , som trafikerade sträckan mellan och samt flygföretaget som bedrev flygtrafik mellan Ös- tersund och . Efter föredömligt snabbt genomförda förhandlingar mellan Rikstrafiken och SJ, vilka resulterade i att SJ övertog trafiken på , kunde trafikstörningarna minimeras. Beträffande flygtrafiken ledde förhandlingar med konkursförvaltaren om fortsatt drift till att trafiken kunde återupptas efter en månads stillestånd. Merkostnaderna för staten som uppstod i samband med dessa konkurser uppgick till . Dessa merkostnader kunde dock täckas inom Rikstrafikens ramanslag. Köp av interregional kollektiv persontrafik Statens köp av interregional kollektiv persontrafik syftar till att upprätthålla transport- och/eller regionalpolitiskt angelägen interregional trafik som inte kan bedrivas på kommersiella grunder. Upphandlingen har fram t.o.m. gjorts av Delegationen för köp av viss kollektivtrafik. I och med Rikstrafikens bildande har ansvaret övergått till Rikstrafiken och delegationen har avvecklats. Upphandlingen avser följande järnvägstrafik: VästeråsKatrineholm och ÖrebroMjölby, fjärrtåg dag samt flygtrafik mellan och . utlöste Rikstrafiken de optioner om ett års förlängning som fanns i gällande avtal avseende järnvägstrafik. Beträffande trafiken Gö- teborgMalmö fanns ingen sådan option och SJ har meddelat att trafiken kan bedrivas på kommersiella grunder . Regeringen delar SJ:s bedömning och någon upphandling av den trafiken är därför inte aktuell . Vad gäller upphandling av tågtrafik med trafikstart är det i princip samma sträckor som men flera av upphandlingarna har skett/sker i samverkan med trafikhuvudmännen. Detta leder till en bättre samordning mellan den regionala och den interregionala trafiken. Vidare har Rikstrafiken fått regeringens uppdrag att i samverkan med berörda trafikhuvudmän upphandla busstrafik längs . Rikstrafiken har även inkommit med ett förslag att staten skall upphandla flygtrafik till och från inlandskommuner som upphandlas av kommunerna. Detta förslag bereds inom . I proposition Ändrad verksamhetsform för SJ m.m. (prop. 1999/2000:78, bet. 1999/2000:TU11, rskr. 1999/2000:238) konstaterade regeringen att den statliga upphandlingen av olönsam järnvägstrafik med trafikstart visade att det finns en stor potential att utveckla järnvägstrafiken. Upphandlingen resulterade i att tre nya operatörer etablerade sig på marknaden. De nya operatörernas anbud visade i flera avseenden på ett nytänkande som resulterat i trafikupplägg som utvecklar järnvägstrafiken i positiv riktning och har verkat vitaliserande på hela branschen. har dock övergången till nya operatörer inte varit oproblematisk vilket framför allt visade sig genom de två tidigare nämnda konkurserna. Tågresandet har haft en mycket positiv utveckling. Regeringen anser att denna utveckling bör stimuleras ytterligare. För att persontrafiken på järnväg skall kunna fortsätta sin positiva utveckling är det nödvändigt att tågtrafiken även fortsatt är konkurrenskraftig till pris och kvalitet samt ökar sin kundorientering. Regeringen anser även fortsatt att en effektiv konkurrens mellan olika trafikutövare och transportlösningar i grunden är ett verkningsfullt medel för att skapa ett transportsystem som effektivare och bättre uppfyller kundernas krav och behov. Den senaste tidens problem inom järnvägstrafiken pekar dock på att det finns skäl att utveckla persontrafiken på järnväg successivt och under kontrollerade former. Därför måste de önskvärda åtgärderna genomföras och utvecklingen ske stegvis på både kort och lång sikt. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 I propositionen 1999/2000:78 Ändrad verksamhetsform för SJ m.m. föreslog regeringen vissa åtgärder för att utveckla järnvägstrafiken och skapa stabilare förutsättningar för den av staten upphandlade järnvägstrafiken. Därför föreslog regeringen ett antal justeringar av förordningen (1996:734) om statens spåranläggningar i syfte att stärka den upphandlade trafikens ställning. Efter godkännande beslutade regeringen om en ändring av förordningen om statens spåranläggningar. Förändringarna innebär bl.a. att SJ inte automatiskt återfår trafiken efter en avtalsperiod. Vidare konstaterades i propositionen, mot bakgrund av utvecklingen mot ökande konkurrens i den nationella järnvägstrafiken samt pågående arbeten inom EU och att en ökad internationalisering av järnvägstrafiken kan förväntas, att en översyn av järnvägslagstiftningen bör genomföras. Regeringen beslutade därför om direktiv (dir. 2001:48) för en utredning om järnvägssektorns organisation m.m. Utredaren skall göra en bred översyn av organisationen och lagstiftningen inom järnvägssektorn. I propositionen Ändrad verksamhetsform för SJ m.m. behandlades även frågan om fordonsförsörjningen inom järnvägsektorn och regeringen föreslog härvid att Rikstrafiken skulle ges i uppdrag att analysera om det finns möjligheter att på ett helt konkurrensneutralt sätt tillhandahålla rullande materiel för den av staten upphandlade järnvägstrafiken. Rikstrafiken har inkommit med en redovisning av sitt uppdrag. Redovisningen bereds inom och regeringen avser återkomma till i frågan. Antalet passagerare i Gotlandstrafiken har ökat och uppgick till knappt 1,3 miljoner passagerare. Godsvolymen har varierat något över tiden men visar en positiv utveckling. Tillväxten har legat på för passagerare och för gods. Olika bedömningar pekar på en årlig tillväxt av trafikvolymen på mellan . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 sattes den nya höghastighetsfärjan i trafik. Inom de angivna kostnadsramarna kunde inledningsvis inrymmas två dagliga dubbelturer med höghastighetsfärjan aprilseptember 1999, dvs. Inför beslutade regeringen att Rikstrafikens anslagsram skulle dimensioneras så att trafik med höghastighetsfärjan skulle kunna upprätthållas i princip . Ambitionsnivån för Gotlandstrafiken har legat kvar och bör bibehållas även . Regeringen uppdrog åt och Rikstrafiken att analysera en separation av gods- och persontrafiken med fartyg till och från . Myndigheterna redovisade sitt uppdrag.