prop · GP031d5 · 2001-09-20 00:00:00 — Aktiviteterna ökade i omfattning och nya tillkom som möjligheterna till gemensamhet utökades successivt genom ombyggnation och andra förändringar. Utvecklingstakten i förändringsarbetet har avtagit något. De flesta häkten har dock försökt bibehålla den omfattning av gemensamhetsaktiviteter som tidigare uppnåtts. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 utvecklingsstagnationen beror enligt i huvudsak på det kärva budgetläget , den höga beläggningen på häktena som gör att personalresurserna måste prioriteras för transporter m.m. samt att lokalerna vid flertalet häkten ännu inte byggts om för att ge fler ändamålsenliga lokaler för gemensamhet. var en första omfattande utbyggnad av häktet i klar till en kostnad av . Utbyggnaden ger utökade möjligheter till gemensamhet. styrdes programverksamheten vid häktena mot enklare aktiviteter för de häktade. Inriktningen var att framför allt dra ned på aktiviteter som är relativt resurskrävande. Tabell 4.13 Sysselsättningstimmar vid häkte 19982000 1 avser arbetsdrift och intern service Platsutnyttjandet vid häktena var , vilket är en ökning jämfört med föregående år. Beläggningen på häktena varierar relativt kraftigt med svängningar i tillströmningen av olika klientkategorier och med variationer över tiden och mellan olika delar av landet. Detta har, enligt , medfört stora påfrestningar i häktesorganisationen. I en del fall kom häktade under mer eller mindre att vistas i polisarrester, vilket inte är tillfredsställande. fick också tillfälliga lösningar på olika sätt tillgripas antingen i kriminalvårdens egna lokaler eller i lokaler som upplåtits av polisen. I den ökade beläggningen finns framför allt ett ökat antal häktade men också en viss ökning av verkställighetsfallen. Det stora antalet verkställighetsfall på häktena hänger samman med det höga platsutnyttjandet vid anstalterna . För att bl.a. komma tillrätta med problemen med beläggningssituationen och de s.k. verkställighetsfallen har vidtagit vissa åtgärder. Bl.a. har klassindelningen inom anstalter slopats samt ett nytt system för att placera ut intagna på landets anstalter införts. Diagram 4.9 Medeltal tillgängliga platser och beläggning (i %), häkte Dygnskostnaderna på häktena minskade från per producerat vårddygn till . Minskningen kan till stor del förklaras av att de tillgängliga platserna utnyttjas i högre grad . Un- der året har häktena också prioriterat enklare former av gemensamhet. Liksom konstaterat har arbetet med att förbättra förhållandena vid häktena inte utvecklats i önskvärd omfattning. Antalet timmar som häktade vistas i någon form av gemensamhet ökade visserligen men skedde en tydlig nedgång i utbildning, brotts- och missbruksrelaterade program samt arbetsdrift. Med undantag för utbyggnaden av häktet i kan det inte av redovisning utläsas att det vidtagits några nya åtgärder jämfört för att förbättra förhållandena vid häktena. Det förhållandet att ett ökat antal fängelsedömda på häktena väntar på anstaltsplats är inte acceptabelt. Regeringen anser att orsakerna till den uppkomna situationen samt varför de vidtagna åtgärderna ännu inte har givit önskat resultat ingående bör analyseras. Regeringen följer utvecklingen och understryker vikten av att dömda till fängelse med verkställbar dom placeras i anstalt inom utsatt tid. Brott med rasistiska, främlingsfientliga eller homofobiska inslag fick i regleringsbrevet för i uppdrag att, som ett led i kampen mot brott med rasistiska, främlingsfientliga eller homofobiska inslag, upprätta en strategi för att säkerställa att personalen har god kunskap om grunden för dessa brott och om situationen för de grupper som utsätts för dem. I uppdraget ingick även att bygga upp en strategi för att motverka rasistiska, främlingsfientliga eller homofobiska tendenser hos de dömda. () har i samarbete med övriga myndigheter inom rättsväsendet utvecklat en gemensam utbildningsstrategi. Arbetet inom detta område fortsätter och även i regleringsbrevet för har regeringen understrukit bl.a. vikten av att personalen har god kunskap om rasistisk brottslighet och grunden till varför dessa brott begås. Regeringen har på flera olika sätt framhållit vikten av att utveckla personalens kompetens. Av särskild vikt är kompetensutveckling för personal i klientnära arbete. var antalet årsarbetskrafter inom kriminalvården 6 693, vilket är en minskning med drygt 300 jämfört med . Minskningen är enligt en effekt av lägre anslag och de rationaliseringar som gjordes i samband med införandet av den nya lokala organisationen 1998. 19962000 var minskningen totalt 643 årsarbetskrafter eller . Personalresursen har minskat såväl inom den centrala och den regionala administrationen som på de lokala myndigheterna och inom transporttjänsten. uppgick personalens totala frånvaro till 1 695 årsarbetskrafter, vilket var något lägre än . Däremot fortsatte sjukfrånvaron att öka . genomfördes ca för vårdare inom kriminalvården, vilket är omkring per vårdare i genomsnitt. Grundutbildningen omfattade ca , vilket är en viss ökning jämfört med då den omfattade ca . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 rande finns kö till grundutbildningen kommer kriminalvården att öka antalet platser i grundutbildningen . Nya metoder håller på att införas för att professionalisera kontakten med de intagna. Försöksverksamhet med den strukturerade intervjumetoden ASI/MAPS har pågått vid ett femtontal myndigheter. Särskilda satsningar görs på att ge kontaktmännen lokal teoretisk utbildning i att vara kontaktman och/eller handledning av en erfaren tjänsteman. Det förekom också fadderskap av rutinerade kontaktmän. bedrev projektet i kriminalvården. Projektet syftade till att öka andelen personal med utländsk bakgrund vid de lokala myndigheterna. Resultatet blev att kriminalvårdens personal med utomnordisk bakgrund ökade från ca 70 till 300 anställda (från 1 till ) som projektet pågick. Härefter har mångfaldsfrågan inlemmats i den ordinarie verksamheten. Kriminalvården har upplevt en allt större svårighet att rekrytera kompetenta medarbetare. av de anställda inom kriminalvården har visstidsanställningar beroende bl.a. på sjukdom och tjänstledighet bland de tillsvidareanställda. Detta förhållande gör det svårt dels att rekrytera tillräckligt kompetenta medarbetare, dels att satsa på utbildning för dessa. Kriminalvården står inför stora satsningar på rekrytering och utbildning av medarbetarna. Må- let är att höja kompetensen, främst hos den klientnära personalen. Analys och slutsatser: Med dagens utvecklade mål för kriminalvården krävs att personalen har en kvalificerad grundutbildning. Utbildningen skall ge såväl kontaktmän och arbetsledare som övrig personal förutsättningar att med framgång arbeta med arbetsdrift, klientutbildning, påverkans- och behandlingsprogram och andra arbetsuppgifter. Kompetensutvecklingens betydelse är central eftersom en stor del av den verksamma personalen rekryterades i då andra kompetensprofiler var aktuella. Behovet av bl.a. fortbildning är därför stort. Regeringen vill därför även understryka vikten av att den personal som har klientnära kontakter uppmärksammas särskilt i det fortsatta arbetet med kompetensutveckling. I detta sammanhang måste det därför ses som ett lägsta krav att den personal som arbetar i krimi- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 nalvården genomgått den föreskrivna grundutbildningen. Regeringen vill också betona vikten av att kriminalvården även i fortsättningen vidtar åtgärder för att personalen i ökad utsträckning skall ha en varierad etnisk bakgrund. Resultatbedömningen för andra delar av rättsväsendet än polisen, åklagarväsendet, domstolsväsendet och kriminalvården redovisas nedan i anslutning till respektive myndighets anslag. har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende polisorganisationen. har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen vad avser årsredovisningens finansiella delar. Däremot har verket haft invändning mot den del i resultatredovisningen som visar kostnadsutvecklingen . Riksåklagaren har för att få jämförbarhet över åren valt att inte ta med kostnaderna för pensionspremier, ca , i redovisningen av kostnadsutvecklingen över . Enligt medför det att informationen om kostnader i resultatredovisningen inte stämmer överens med resultaträkningen. Därmed ger årsredovisning inte en rättvisande bild av kostnaderna enligt god redovisningssed. Riksåklagaren har i sitt yttrande över revisionsinvändningen angivit att eftersom regeringen enligt regleringsbrevet inte längre begär en återrapportering av styckkostnader och produktivitet uppkommer inget behov av åtgärder från Riksåklagarens sida i den delen. Riksåklagaren kommer att följa de synpunkter som haft på kostnadsredovisningen i övrigt. Regeringen avser att inte vidta några åtgärder. Bristande finansiell kontroll har enligt lett till ett överskridande av anslagskrediten med . I en skrivelse till regeringen begärde en utökad anslagskredit . Regeringen avslog myndighetens begäran. har i ett yttrande till regeringen bl.a. angivit att ett antal åtgärder har vidtagits för att bättre kunna bedöma de kostnader som faktureras i efterskott. Det är angeläget att myndigheter har sådan kontroll på sin ekonomi att anslagskrediten inte överskrids oväntat. Enligt regeringens bedömning bör de åtgärder som har vidtagit vara tillräckliga för att anslagskrediten inte skall överskridas på grund av bristande finansiell kontroll igen. har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen för avseende domstolsväsendet. har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen för avseende kriminalvården. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Tabell 4.14 Utgiftsutvecklingen 19912001 Överensstämmer utnyttjade anslag inte med nuvarande anslagsbenämning anges i fotnoterna huvudtitel, littera och nummer för de utnyttjade anslagen. Har anslag utnyttjats som anvisats ett annat år än det år utfallet redovisas under anges också det budgetår anslaget anvisades. 1II D1+D2+D3+D4+D5+F2+F3+F4+F5+88/89 D7+89/90 F7, 2XIII E1+E3+E4+E5+E6+E7+E8, 3II C1+C2, 4II E1+E2+E3+E4+E5+E6, 5II G1+G2, 6V E3+E4+E5, 7II G4, 8II G5, 9II F1, 10II H3, 11II D1+D2+D3+F2+F3+F4+F5+88/89 D7+89/90 F7+90/91 F7, 12XIII E1+E3+E4+E5+E6+E7+E8+E9, 13V E3+E4, 14II H2, 15 II D1+D2+D3+F2+F3+F4+F5, 16 II B1+B3+B4+B5+91/92 XIII E5+E6, 17 II G3+G4, 18II E3, 19 II G5, 20 II G6, 21 II D1+D2+F2+F3+F4+F5, 22II B1+B3+B4+B5+91/92 XIII E5, 23II E1+E2, 24II G5, 25V F7, 26II G3, 27II G4, 28II B1+B3+B4+B5, 29II G6, 30II A4 förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och i samband med budgetpropositionen . Därutöver har genom särskilt regeringsbeslut indragning gjorts med . 2Motsvarar 13 185 616 tkr prisnivå. 3Motsvarar 13 592 096 tkr prisnivå. Polisens anslagsförbrukning har varit högre än tilldelat anslag. Vid ingången av året fanns ett anslagssparande på som förbytts mot en anslagskredit på . Den kraftiga ökningen i anslagsförbrukningen har sin förklaring i att ett nytt löneavtal för perioden slutits och betalts ut . Pris- och löneomräkningen (PLO) har inte blivit korrekt beräknad. Detta beror på att Statskontoret, som gör lokalkostnadsomräkningen, inte fått rätt underlag från för sin beräkning. Det har fått till följd att PLO har blivit knappt 170 miljoner 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 kronor för hög. Regeringen beslutade därför att motsvarande belopp skulle föras bort från polisens anslag som en indragning av anslagsbelopp. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Polisens avgiftsbelagda verksamhet omfattar framför allt passhantering, stämningsmannadelgivning och tillståndsgivning. Avgifterna för passhanteringen redovisas mot polisens anslag. Avgifterna för passhanteringen beräknas till 2002. Avgiftsinkomsterna från tillståndsgivningen skall levereras in till staten på inkomsttitel i statsbudgeten. Avgiftsinkomsterna från tillståndsgivningen beräknas till 2002. Utöver detta kommer polisen enligt gällande prognos att leverera avgiftsintäkter för bötesmedel m.m. med till inkomsttitel i statsbudgeten. Polisen disponerar inkomsterna från stämningsmannadelgivningen. Vidare får polisen disponera avgiftsinkomster från , och samt för kontorsservice och andra liknande tjänster till andra myndigheter i och kring kvarteret i . Po- lisen disponerar också inkomster från för kvalitetskontroll av trafiken och liknande uppgifter (se även utgiftsområde 22 Kommunikationer, avsnitt 5.7.2). Sammanlagt beräknas polisen disponera avgiftsinkomster om 2002, inklusive avgiftsinkomster enligt 4 och 15 §§ avgiftsförordningen (1992:191). Tabell 4.16 Offentligrättslig verksamhet Trots stora ansträngningar för att anpassa polisens verksamhet till de ekonomiska förutsättningarna är polisens ekonomiska situation alltjämt bekymmersam. Av den anledningen föreslog regeringen ekonomiska vårproposition att polisens anslag skulle höjas redan på tilläggsbudget innevarande år. Det är angeläget att satsningarna på polisen fortsätter. Regeringen föreslår därför att polisen tilldelas hela det tillskott till rättsväsendet som föreslogs ekonomiska vårproposition. Det innebär att polisens anslag tillförs . Resurstillskottet skall användas till att öka antalet poliser och fullfölja satsningen på att utveckla den lokala polisen närpolisreformen. Fler specialister skall anställas för att säkerställa utvecklingen av det kunskapsbaserade polisarbetet och höja kvaliteten i brottsutredningarna. De nu nämnda satsningarna inkluderar finansiering av polisens merkostnader till följd av förslagen i regeringens proposition Åtgärder mot inställda huvudförhandlingar i brottmål vid tingsrätterna m.m. (prop. 2000/01:108). Merkostnaderna beräknas bli försumbara. har inte förutspått den inkorrekta beräkningen av pris- och löneomräkningen . För att säkerställa att fler poliser kan anställas och målen för polisväsendets utveckling uppnås bör anslaget därför tillföras . Beloppet motsvarar konsekvenserna av den felräknade pris- och löneomräkningen . har avsatt för bekämpningen av miljöbrott i enlighet med den särskilda satsning som gjordes i budgetpropositionen (prop. 1999/2000:1). bör avsättas inom befintliga anslagsramar för detta ändamål. Utöver de nu nämnda satsningarna höjs polisens anslag med till följd av förslagen i regeringens proposition om behandling av personuppgifter inom skatt, tull och exekution (prop. 2000/01:33). Därutöver tillförs polisens anslag engångsvis . Tredje utgiftsområdets anslag 3:1 minskas med samma belopp. Vidare skall polisens anslag höjas med till följd av förslagen i regeringens proposition Stöd till brottsoffer (prop. 2000/01:79). Anslaget 4:11 Ersättning för skador på grunda av brott minskas med samma belopp. startade en ny grundutbildning till polis vid och startar ytterligare en ny grundutbildning till polis vid . De nya utbildningarna innebär att kostnaderna för studiemedel kommer att öka. Regeringen anser att de ökade kostnaderna för studiemedel skall finansieras från polisens anslag. förs därför över från polisens anslag till anslaget 25:2 Studiemedel m.m. under utgiftsområde 15. För arkivkostnader överförs till sjuttonde utgiftsområdets anslag 28:22 och landsarkiven . Till följd av förslagen i regeringens proposition Sammanhållen rovdjurspolitik (prop. 2000/01:57) ökas polisens anslag med . Finansiering sker genom att artonde utgiftsområdets anslag 34:1 Stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet minskas med samma belopp. sker finansiering via anslaget 34:3 Åtgärder för att bevara den biologiska mångfalden under utgiftsområde 20. Vidare får polisen disponera sammanlagt från tjugoandra utgiftsområdets anslag 36:2 Väghållning och statsbidrag för investering i och drift av kameror för hastighetskontroll (se även utgiftsområde 22 Kommunikationer, avsnitt 5.7.2). Anslaget har justerats ned med anledning av den slutjustering av anslag som görs i denna proposition för övergången till försäkringsmässigt beräknade för förmåner som de statligt anställda har enligt kollektivavtal (statliga avtalsförsäkringar). Övergången skall vara kostnadsneutral för myndigheterna. Anslagen justeras i förhållande till de slutliga premierna för Vissa justeringar har gjorts som motsvaras av ändrade utgifter. Som kompensation för beräknade utgiftsökningar för löner, lokaler m.m. räknas anslaget upp med . Sammantaget föreslås därmed att anslag fastställs till 13 . beräknas anslaget till 13 respektive 14 . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Tabell 4.17 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen . 2Inklusive slutjustering med anledning av de statliga avtalsförsäkringarna. En närmare beskrivning av detta finns i finansplan m.m., avsnitt 9.2. 1Motsvarar 566 644 tkr prisnivå. 2Motsvarar 574 624 tkr prisnivå. skall Säkerhetspolisen övergå till lånefinansiering av sina anläggningstillgångar. Detta innebär att utgifterna minskar och anslaget bör därför reduceras engångsvis med 2002. beräknas anslaget reduceras engångsvis med respektive . Vissa justeringar har gjorts som motsvaras av ändrade utgifter. Som kompensation för beräknade utgiftsökningar för löner, lokaler m.m. räknas anslaget upp med . Det inkorrekta underlaget för PLO-beräkningen för polisen har även påverkat Säkerhetspolisens PLO. Som en kompensation för detta överförs engångsvis till Säkerhetspolisen från anslaget 4:1 . beräknas överföras till Säkerhetspolisen från anslaget 4:1 av samma skäl. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Härutöver bör Säkerhetspolisen även tillföras . Beloppet motsvarar konsekvenserna av den felräknade pris- och löneomräkningen för Säkerhetspolisen . Regeringen föreslår att anslaget fastställs till . har anslaget beräknats till respektive . Förslag till lag om ändring i lagen (2001:460) om ändring i sekretesslagen (1980:100) Regeringens förslag: Regeringen föreslår att 16 kap. 1 § sekretesslagen (1980:100) ändras därför att bestämmelsen till följd av förbiseenden fått felaktig lydelse i två avseenden. Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:460) om ändring i sekretesslagen (1980:100) har inte granskats av lagrådet eftersom frågans enkla beskaffenhet har bedömts göra en sådan granskning överflödig. Skälen för regeringens förslag: fanns det i 16 kap. 1 § 7 sekretesslagen en bestämmelse om att prästers tystnadsplikt hade företräde framför principen om meddelarfrihet. Denna bestämmelse upphävdes i samband med att skildes från staten (prop. 1998/99:38, bet. 1998/99:KU18, rskr. 1998/99:176, SFS 1999:301). När punkt 8 och 9 skulle ändras i ett senare lagstiftningsärende angavs i förslaget till lagtext av förbiseende punkt 7 i dess tidigare lydelse. beslutade i enlighet med förslaget (prop. 1998/99:72 och 1998/99:92, bet. 1998/99:TU12, rskr. 1998/99:238 och 1998/99:239, SFS 1999:575). Den nu aktuella ändringen innebär att den tidigare ordningen återställs på så sätt att punkt 7 återigen upphävs samt att en övergångsbestämmelse som motsvarar övergångsbestämmelsen i SFS 1999:301 införs. beslutade att upphäva 16 kap. 1 § 12 sekretesslagen i dess dåvarande lydelse (prop. 1997/98:97, bet. 1997/98:JuU20, rskr. 1997/98:276, SFS 1998:624). infördes en ny punkt 12 (prop. 1998/99:140, bet. 1999/2000:KU4, rskr. 1999/2000:44, SFS 1999:989). Denna punkt innebar att den tystnadsplikt som uppkommer till följd av att kom- missionen för granskning av de svenska säkerhetstjänsternas författningsskyddande verksamhet beslutar att viss uppgift inte får röjas, har företräde framför meddelarfriheten. När punkt 11 skulle ändras i ett senare lagstiftningsärende angavs emellertid av förbiseende i förslaget till lagtext att punkt 12 hade upphävts. beslutade i enlighet med förslaget (prop. 2000/01:80, bet. 2000/01:SoU18, rskr. 2000/01:259, SFS 2001:460). Den nu aktuella ändringen innebär att den tidigare ordningen återställs på så sätt att punkt 12 i dess tidigare lydelse åter tas in i 16 kap. 1 §. förslag till tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 771 251 tkr prisnivå. 3Motsvarar 771 251 tkr prisnivå. har åklagarorganisationen haft en ekonomi i balans. Vid ingången av året fanns ett anslagssparande på . Av anslagssparandet var ett tillskott på tilläggsbudget 1999 men som avsåg 2000. Den ökade anslagsförbrukningen förklaras bl.a. av avtalsenliga löneökningar och att fler åklagare rekryterades . Den utgående balansen innebar ett anslagssparande på . Flertalet åklagare rekryterades vilket innebär att anslagssparandet till följd av helårseffekten kommer att förbrukas . disponerade Riksåklagaren på anslaget 4:4 för utbildning av åklagaraspiranter. Medlen har förbrukats. Regeringen aviserade budgetproposition att åklagarorganisationen skulle tillföras för att kon- solidera och utveckla det omfattande reformarbete som genomförts inom åklagarväsendet. I enlighet med budgetpropositionen kommer åklagarorganisationen dessutom att tillföras . Utöver dessa satsningar skall åklagarorganisationens anslag höjas med till följd av förslagen i regeringens proposition Stöd till brottsoffer (prop. 2000/01:79). Ersättning för skador på grund av brott minskas med samma belopp. För arkivkostnader som blivit felräknade höjs anslaget med . Sjuttonde utgiftsområdets anslag 28:22 och landsarkiven minskas med samma belopp. Anslaget har justerats ned med anledning av den slutjustering av anslag som görs i denna proposition för övergången till försäkringsmässigt beräknade för förmåner som de statligt anställda har enligt kollektivavtal (statliga avtalsförsäkringar). Övergången skall vara kostnadsneutral för myndigheterna. Anslagen justeras i förhållande till de slutliga premierna för . Vissa justeringar har gjorts som motsvaras av ändrade utgifter. Som kompensation för beräknade utgiftsökningar för löner, lokaler m.m. räknas anslaget upp med . Regeringen föreslår därmed att anslag fastställs till . beräknas anslaget till respektive . Tabell 4.20 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Inklusive slutjustering med anledning av de statliga avtalsförsäkringarna. En närmare beskrivning av detta finns i finansplan m.m., avsnitt 9.2. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 förslag till tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 312 389 tkr prisnivå. 3Motsvarar 312 389 tkr prisnivå. ekonomiska läge var ansträngt vid ingången av 2001. Det anslagssparande på som fanns vid ingången av 2000 förbyttes till ett underskott på . Merparten av den ökade anslagsförbrukningen beror på avtalsenliga löneökningar och helårseffekten av nyrekryteringar . Även kommer det ekonomiska läget att vara ansträngt. disponerade Riksåklagaren på anslag för utbildning av åklagaraspiranter. Medlen har förbrukats. I enlighet med budgetpropositionerna har anslag höjts med innevarande år. Det ansträngda ekonomiska läget ställer fortsatt höga krav på att myndigheten arbetar aktivt med att effektivisera resursutnyttjandet. Genom ett regeringsbeslut utökades verksamhetsområde med . Av den anledningen höjs anslaget med . Finansiering sker genom att anslaget 4:1 medan anslaget 4:3 . Merparten av de medel som förs över till anslag motsvarar de kostnader som myndigheten övertar. Emellertid innebär övertagande av verksamheten en höjd ambitionsnivå. Ambitionsnivåhöjningen finansieras med en del av överföringen från polisens anslag. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Anslaget har justerats ned med anledning av den slutjustering av anslag som görs i denna proposition för övergången till försäkringsmässigt beräknade för förmåner som de statligt anställda har enligt kollektivavtal (statliga avtalsförsäkringar). Övergången skall vara kostnadsneutral för myndigheterna. Anslagen justeras i förhållande till de slutliga premierna för . Vissa justeringar har gjorts som motsvaras av ändrade utgifter. Som kompensation för beräknade utgiftsökningar för löner, lokaler m.m. räknas anslaget upp med . Regeringen föreslår därmed att anslag fastställs till . beräknas anslaget till respektive . Tabell 4.22 Härledning av nivån 20022004