prop · GO03125 · 2001-03-08 00:00:00 — Parallellt med detta kommer ordinarie familjeverksamhet att bedrivas vilket ger möjlighet till en jämförande studie. Syftet är att med hjälp av tidigare vunna erfaren- heter pröva och utveckla former för kunskapsspridning och annan sam- verkan kring familjerna. Erfarenheterna kan sedan ligga till grund för framtida rutiner för familjerna i deras hemmiljö t. ex. i form av ett natio- nellt samverkansprogram. Kontaktperson: , tel. Hem och Skoladistriktet i Tid för föräldraskap för år 2 av 3 Hem & Skola vill tillsammans med Studiefrämjandet i /ta fram studiematerial för föräldrar för att öka deras kunskaper om droger och drogernas fysiska, psykiska och sociala verkningar på barn och ung- domar. Man vill utbilda ett stort antal handledare som sedan ska verka som studieledare inom sin lokala förening. Man vill inte nå bara de orga- niserade föräldrarna utan även föräldrar som inte är organiserade på lokal nivå. Kampanjen har sin grund i enlighet med statliga myndigheters mål- sättning att föräldrar skall få uppmuntran och aktivt stöd i föräldrarollen vilket innebär att man också arbetar aktivt med frågor rörande mobbning, våld och främlingsfientlighet. Kontaktperson: , tel. Projektet kompetenshöjning hos personer som kommer i kontakt med barn med hjärtfel. En modell också för andra sjukvårds- och handikappgrupper? för år 3 av 3 Barnhjärtkirurgin är koncentrerad till och vilket medfört en positiv utveckling för barns överlevnad och en betydande kompetensförstärkning generellt hos personalen vid dessa centra. Samarbetet mellan och de två opererande enheterna har utvecklats mycket positivt. finns behov av kom- petensutveckling också vid region/länssjukhusen eftersom barnen efter operation återvänder till hemsjukhuset för uppföljning. Föreningen ut- vecklar därför nätverk mellan olika sjukvårdsintressenter och familjer och ungdomar i så att vårdkedjan skall kunna fun- gera optimalt såväl medicinskt som socialt och psykologiskt. Vid varje länssjukhus skall skapas hjärtskolor för barn och föräldrar och lokalt ut- formade hjärtteam kring barnen som tar hänsyn till barnets alla behov så att barnet inte blir överbeskyddat på grund av sitt hjärtfel utan först och främst får vara barn. Kontaktperson: , tel. Föräldraskolan Mor och Far för år 1 av 2 i skall tillsammans med kommun, Studiefrämjandet och i genomföra ett projekt kallat och Far. Bak- grunden till projektet är tanken att demokratin börjar i familjen och där läggs grunden till ett demokratiskt samhälle. Man vill bygga upp en för- äldraskola där man tänker bedriva teoretiska och praktiska cirkelstudier, ha diskussionskvällar, konferenser och seminarier om föräldraskap. För- hoppningen är att föräldraskolan skall resultera i ett livslångt vardags- lärande. Målgruppen är till en början långtidsarbetslösa och/eller sjuk- skrivna samt bidragsberoende kvinnor, både svenska och invandrar- kvinnor. De blivande cirkelledarna ska rekryteras bland dessa kvinnor som får utbildning för att tillsammans med projektansvariga organisera och genomföra cirklarna samt andra aktiviteter. Kontaktperson: , tel. Projektet , självförstärkande gruppverksamhet för barn samt viss verksamhet även för deras föräldrar för år 1 av 3 Ljuspunkten, bedriver en gruppverksamhet för barn och tonåringar från familjer där det finns missbruksproblematik. Man vill nu samarbeta med Familjecentralen i och muslimska företrädare i i projektet eftersom det råder stor enighet om att det i stadsdelen finns utsatta barn som behöver stärka sin självkänsla och få hjälp att hantera sina livsproblem. Det kan även gälla svårigheter som t.ex. mobbning, matstörningar, barn placerade i familjehem eller med egna krigsupplevelser. Kontaktperson: , tel. Kriminellas Revansch i Samhället () Pappa-barn projekt för år 2 av 3 Att vara man/pappa och missbrukare och sitta i fängelse handlar mycket om bitterhet och hat. En av de stora anledningarna till detta är ofta sak- naden efter sina barn och känslan av att inte ha lyckats som pappa. Dess- utom bär man ofta själv på samma barndomstrauma som man nu riskerar överföra till sina barn. Man vill ge papporna chansen att vara just pappor med allt vad det innebär av glädje, sorg, ansvar m.m. Detta ger dem en chans att återta en del av sin självrespekt och självkänsla. Man vill också ge barnen en möjlighet att få lära känna sin verkliga pappa. Tanken med projektet är att papporna skall träffas och prata om sina resp. problem med barnen. Barnen ska få träffas tillsammans med en kunnig handledare. Därefter träffas barnen och papporna tillsammans. Handleda- ren kommer att vara antingen psykolog eller personal från Vänd- punkten. Man vill också göra ett pappa-barnläger. Kontaktperson: , tel. Projektet för tillväxt för år 2 av 3 Föreningen har sett och reagerat på utvecklingen inom skola, barnomsorg och social välfärd. Andelen barn som uppvisar skador p g a sin uppväxt ökar vilket är oroande. Familjemönster upprepar sig generation efter generation med bristfälligt tillgodoseende av barns be- hov. Föreningen vill med sin modell försöka skapa ett förebyggande syn- sätt inom kommunerna som ger både en bättre ekonomi och ett större människovärde. Urvalet av mammor sker tillsammans med BVC, AF och i kommunen (fem kommuner i : , , , och ). Grunden för projektet är tanken att det inom varje mamma finns en önskan att kunna ge kärlek och kun- skap till sitt barn. Man vill bl.a. visa på svårigheter och möjligheter i för- äldrarollen, hjälpa mammorna att sätta gränser och hålla dem, plocka fram mammornas egna resurser och skapa förtroende för myndighetsper- soner. Kontaktperson: , tel. Nätverk utvecklingsprojekt för år 2 av 2 Ett projekt med syfte att stötta föräldrar till barn med disintegrativ stör- ning. föds i 14 barn som utvecklar symtom som kan sammanfattas under diagnosen disintegrativ störning. Barnen har en normal eller nästan normal utveckling men förlorar därefter sociala och språkliga förmågor parallellt med tillkomsten av svåra störningar inom sociala, emotionella och beteendemässiga om- råden. Förändringen sker snabbt av några månader och barnet kan bli överaktivt, med motoriska stereotypa rörelser, och ofta nedsättningar av intellektuella funktioner m.m. skall bilda nätverk för att föräldrar till dessa barn skall kunna träffa var- andra eller på andra sätt kunna hålla kontakt med varandra för erfaren- hetsutbyte eftersom barnen är relativt få och spridda över hela landet. Genom nätverket kan man också få större kunskap om hur barnen/ föräldrarna har det och vilka rehabiliteringsresurser som finns och skulle behövas. Kontaktperson: , tel. Projektet i föräldraskapet för år 1 av 3 Målgruppen för detta projekt är förskolebarn och lågstadiebarn med för- äldrar. Samarbete ska ske med personer som arbetar i området samt dag- hem, skola, kyrka, parklek och BVC. Två grupper är klara, en grupp kur- diska mammor som kommer från ett flyktingläger i , den andra gruppen kommer att vända sig till föräldrar med barn som har autistiska symptom. Kontaktperson: , tel. Samarbetsorgan för Invandrarorganisationer i (SIOS) Föräldrarollen i och olika länder för år 1 av 2 Synen på vad föräldraskapet innebär och föräldrarnas roll varierar inte bara mellan olika länder utan också genom tiderna och bestäms av eko- nomiska, sociala och kulturella skillnader. I har synen på föräld- rarollen genomgått förändringar på grund av de sam- hälleliga processer som ägt rum. Antalet skilsmässor är nästan dubbelt så När det gäller människor som kommer från andra länder kan de nämnda förändringarna te sig dramatiska. Många föräldrar ser sin auktoritet minskad. Föräldrarna är inte föredöme längre utan några som behöver stöd. De känner inte igen institutioner eller vanor som finns i och kan därför inte bedöma om en före- teelse förekommer ofta eller är av en speciell art. Målen för projektet är bl.a. att diskutera synen på barnuppfostran i olika länder, att informera SIOS-förbundens medlemmar om svensk lagstiftning med tyngdpunkten på och våldet mot kvinnor och barn samt att starta en dialog om unga invandrarkvinnors situation i . Samarbete sker med SIOS (Samarbetsorgan för Invandrarorganisationer i ). Kontaktperson: , tel. Somaliska Ungdoms- och Fritidscenter i Målgruppen för ett arbete med är somaliska föräldrar. Projektets mål är att diskutera behov och utveckling, starta en dialog om synen på barn och våld mot barn samt diskutera synen på uppfostran i olika länder. För att projektet ska nå sitt mål översätts boken till soma- liska. Kontaktperson: Gibril , tel. Projektet ensamstående mammor med barn som inte har någon eller dålig kontakt med sina pappor för år 2 av 2 Föreningen har arbetat med ett projekt för att skapa ett nät- verk för ensamstående mammor. Tanken är att mammorna ska kunna samlas i grupper och kunna avlasta varandra. Man ska kunna skapa en tillfredsställande fritid tillsammans med barnen. Eftersom många av barnen sällan träffar män ska man kunna göra aktiviteter med deltagare i projekten gatan för att kunna få positiva manliga förebilder. Kontaktperson: , tel. Tryckning av rapport för projektet i skolan för år 2 av 2 Stiftelsen har genomfört ett tvåårigt pilotprojekt tillsammans med föräld- ragrupper och skolor i två kommuner för att utveckla metoder och struk- turer av Vuxendialogmodellen som passar föräldrar till barn . Målgruppen är föräldrar till barn i åldern . Projektet skall ses som pilotprojekt som skall fungera som modell för andra skolor och kommuner i landet. Projektet har dokumenterats, utvärderats och analyserats av forskar- enheten på . rium för att sprida pilotprojektets resultat. I samband med seminariet vill man sprida rapporten och senare även till landets samtliga kommuner. Kontaktperson: , tel. Projektet för föräldraskap för år 2 av 2 Många föräldrar lever under stor press. Det sociala skyddsnätet ser annorlunda ut än förr och är för vissa näst intill obefintligt. Kombinatio- nen föräldra- och yrkesroll har ökat kraven på föräldrarna. Att invandrar- och flyktingbarnen har en speciell situation genom att de lever i dubbla kulturer och med främlingsfientlighet skall inte glömmas bort. Mot bak- grund av de behov som finns behöver särskilda satsningar göras för att bidra till stärkt föräldraroll. Målgrupp är alla föräldrar, oavsett nationa- litet och religion med barn i ålder 118 inom studiefrämjandet Småland- . Särskild kraft och uppmärksamhet kommer att ägnas föräldrar med invandrarbakgrund. Målet är att genomföra ett stort antal föräldracirklar/utbildningar och nå ca 5 000 föräldrar, arrangera föreläs- ningar om föräldraskap och barns utveckling och hälsa samt genomföra en konferens om föräldrar . Kontakter ska ha etable- rats med kommuner, landsting, institutioner, föräldraföreningar, invand- rarföreningar, skolor m.fl. så att föräldracirklar efter projektets slut kommer att ingå i den normala verksamheten. Kontaktperson: , tel. Föräldrautbildning i samverkan för år 2 av 2 Många föräldrar saknar det sociala skyddsnät och självklara stöd från den äldre generationen man tidigare haft. Det finns ett behov av att ge föräldrar kunskap om barns utveckling och inlärning för att förebygga kommunikationssvårigheter, känslomässiga och sociala problem. Genom att öka kontakten och samhörigheten mellan föräldrar kan man skapa nätverk som stärker familjerna. Projektet riktar sig till alla föräldrar i kommunen med barn i åldern . Samarbete kommer att ske med barnavårdscentralen och utbildningen blir i studiecirkelform. Samarbete mellan ett studieförbund, BVC och är något nytt i . Om verksamheten blir framgångsrik kommer den att ingå i barnavårds- centralens verksamhet. Kontaktperson: , tel. Översättning och tryck av informationsfoldrar till barn med en förälder som är psykiskt sjuk Föreningen har i samarbete med ett barnprojekt i och stöd- projektet utformat en folder riktad till barn och ungdomar som har en psykiskt sjuk förälder. Denna grupp av barn och ungdomar är stor och har varit förbisedd. Barnen lever ofta i skuggan av sina föräldrar som inte alltid kan axla sitt föräldraansvar. Många barn oroar sig över att själva bli psykiskt sjuka. Den folder man gjort ger på ett enkelt och tydligt sätt in- formation om olika psykiska sjukdomar och deras symptom och ger råd och tips om vad man kan göra och vart man kan vända sig för att få stöd och hjälp. I samarbete med SIOS (Samarbetsorgan för Etniska organi- sationer i ) och skall föreningen formation om foldrarna liksom via föreningens kontaktnät och . Kontaktperson: , tel. Att vara förälder för år 1 av 2 Man vill arbeta med dialogpedagogik i studiecirkelform som föräldraut- bildning. Ledarna för cirklarna är föräldrar som utbildats för uppgiften. Kontaktperson: , tel. Projektet med synskadat barn för år 1 av 2 Familjer med synskadade barn har en svår och komplice- rad verklighet att hantera. Kontakterna med samhällsinstanserna är fler- taliga och långvariga. Bl.a. skolfrågor har ställts i fokus. Projektets mål är att kartlägga och analysera situationen för familjerna utifrån ett hel- hetsperspektiv som inkluderar både förskola, skola, fritidsverksamhet liksom avlastning för föräldrarna. Man vill analysera kommunens insat- ser och tillsammans med familjerna och kommunen lägga upp planer för hur stödet till familjerna bör utformas. Detta kan ses som en fördjupning och konkretisering av hur kommunens handikapplan ska förverkligas på familjeområdet. Man utgår från CBR (community based rehabilitation) en modell för decentraliserad re-/habilitering vilket innebär ett aktivt deltagande av familjerna som ingår i projektet där utgångspunkten är varje familjs erfarenheter. Kontaktperson: , tel. för år 1 av 2 En del av medlemmarna i föreningen är långtidsarbetslösa och/eller sjuk- skrivna kvinnor både svenska och invandrare. De vill vara ansvarsfulla föräldrar, goda förebilder och uppfostrare för sina barn. Särskilt invand- rarkvinnornas bristande kunskaper om svenska samhällets grundvärde- ringar skapar obalans i rollfördelningen mellan föräldrar och barn. Det ger en grogrund för många ungdomars respektlöshet mot föräldrarna och de kulturellt betingade värderingar de söker förmedla till sina barn. De- mokratin börjar i familjen och där läggs grunden till ett demokratiskt samhälle. Föreningen vill bygga upp en föräldraskola, som ska resultera i ett livslångt återkommande vardagslärande. Metoden är teoretiska och praktiska cirkelstudier, diskussionskvällar, konferenser och seminarier Målgruppen är till en början långtidsarbetslösa och eller/sjukskrivna samt bidragsberoende kvinnor. na rekryteras bland dessa kvinnor och får utbildning för att tillsammans med projektansvariga organisera och genomföra cirklarna och få till stånd andra aktiviteter med barn och föräldrar. samarbete med kommun (social- och utbildningsnämnden), studiefrämjandet och i . Kontaktperson: , tel. Verksamhet för unga mammor i för år 1 av 2 föder ett hundratal tjejer i åldern barn i Storstock- holmsområdet. Omgivningens beredskap att stötta de unga mammorna är ofta mycket begränsad. Endast få barnmorskor, barnsjuksköterskor och lärare har erfarenhet av arbete med tonårsmödrar. Majoriteten av de unga mammorna är ensamstående eller lever med sina egna föräldrar. De flesta har begränsade ekonomiska resurser, många lever under svåra sociala förhållanden och finner det svårt att kombinera föräldraskapet med skol- gång. Stiftelsen /Xist har startat öppen verk- samhet för unga föräldrar. Med erfarenheterna från verksamheten i bagaget vill stiftelsen nu börja med stödverksamhet för unga föräldrar samt personal som arbetar med unga föräldrar. /Xist avser att anordna föräldrautbildningar och medverka till bildande av stöd- nätverk mellan de unga föräldrarna. Stiftelsen vill även skapa ett nätverk mellan och utbilda barnmorskor och barnsjuksköterskor. Genom verk- samheten vill man att yrkesverksamma, som troligen inte stöter på tonårsföräldrar mer än en eller under sin karriär, ska få tillgång till andra yrkesverksamma med mer erfarenhet. Det praktiska arbetet med föräldrarna bedrivs i medan erfarenhets- spridningen bland yrkesarbetare sker både i och nationellt. Verksamheten bedrivs i samarbete med samt ungdomsmottagningar i och . Kontaktperson: , tel. Projektet med rörelsehinder för år 3 av 3 Ett projekt där förbundet DHR Ung utvecklar regionala nätverk för att stärka personer med rörelsehinder i föräldrarollen. verken utvecklas genom uppsökande verksamhet (press, radio och TV, hemsida på Internet m.m.), läger och seminarieverksamhet. Man ägnar särskilda ansträngningar åt att få rörelsehindrade pappor intresserade av att delta. Kontaktperson: , tel. , Ungdomar och Vuxna (FUB) Nätverksprojekt alla gränser för år 2 av 2 Ett tvåårigt projekt med syfte att utveckla nätverk och mötesplater där människor med funktionshinder, deras föräldrar och andra anhöriga skall kunna få stöd av varandra. består av 16 kommuner, i 8 av dessa finns lokala FUB-styrelser. Kommunerna är organisatoriskt mycket olika, bl.a. ligger handikappomsorgerna under olika nämnder, upp- sökande verksamhet och information fungerar också mycket olika och det är svårt för utvecklingsstörda och anhöriga att få kunskap om rättig- heter och skyldigheter. Man vill därför pröva nya vägar för FUB för ut- byte av erfarenheter och kunskaper. Kontaktperson: , tel. för rehabilitering av skallskadade Hjärnkraft för år 4 av 4 Även om de flesta rehabiliteringskliniker har organiserat särskilda hjärnskadeteam finns stora problem för hjärnskadade och deras anhöriga; ansvaret för rehabiliteringens alla led är oklart, samverkan mellan försäk- ringskassa, landsting och kommun är ofta bristfällig, det förekommer skriftliga beslut. Råd och stöd till anhöriga ges i för liten omfatt- ning vårdorganisationen är ej anpassad för samverkan mellan skadade, anhöriga, vårdpersonal, forskare m.fl. Föreningen prövar därför om ett regionombud skulle kunna stödja skadade, anhöriga och medlemmar i arbetet. Man utbildar dessutom informatörer och studieansvariga för att sprida erfarenheter samt lokala kontaktpersoner i frågor som rör policy, sekretess och hur man kan stödja skadade och anhöriga. Kontaktperson: , tel. Projektet föräldraprogram för år 2 av 2 Ett projekt med syfte att utveckla och genomföra ett föräldraprogram som i första hand skall rikta sig till föräldrar/vårdnadshavare där en för- älder är psykiskt sjuk. Framför allt vänder man sig till föräldrar vars barn deltagit i projektet , en gruppverksamhet för barn som har en för- älder som är psykiskt sjuk. Genom denna verksamhet har barnen fått kunskap om psykisk sjukdom och lärt sig hantera situationen bättre och mera se till sina egna behov. Kontaktperson: , tel. för schizofreni (IFS) i // Projektet rehabilitering, utveckling av nätverksarbete för år 2 av 2 Bakgrunden till projektet är brister i kunskap om hur man rehabiliterar psykiskt funktionshindrade, dålig samordning av rehabiliteringsinsatser, oklarheter vad gäller olika huvudmäns ansvarsområde och avsaknad av gemensamt synsätt och gemensamma målsättningar. Föreningen ut- vecklar tillsammans med kommunens Personliga ombud en modell för optimal rehabilitering tillsammans med den sjuke, dennes anhöriga samt berörd personal. I projektet ingår att lyfta fram anhörigas betydelse i re- habiliteringsprocessen och att visa hur socialt nätverksarbete kan minska anhörigas vårdbörda. Individuell plan, kontinuerlig uppföljning och ut- värdering av planen i nätverksmöten är en av metoderna i projektet lik- som studiecirklar och annan utbildning för hjälp till självhjälp samt handledning till anhöriga. Kontaktperson: , tel. Projektet på hivpositiva missbrukare för år 2 av 2 Föreningen, som arbetar med hivpositiva missbrukare, vill arbeta särskilt med dem som är hemlösa och är aktiva miss- brukare samt med dem som ligger i marginalen mellan missbruk och drogfrihet. Man vill kartlägga och synliggöra dessa grupper och erbjuda daglig kontakt med föreningens värmestuga Bryggan och motivera dem att besöka rekreationshuset . Den andra gruppen har ofta någon form av bostad eller säng på ett inackorderingshem men behöver mycket stöd för att inte falla igenom. Föreningen vill samla, samordna och knyta ihop alla olika resurser som finns kring dessa personer. Kontaktperson: , tel. Projektet stöd för njursjuka och deras anhöriga för år 1 av 2 Njursjukdom innebär att situationen för hela familjen påverkas. Att vara dialyserande innebär stor bundenhet samt brist på ork och hälsa och att när det inte längre räcker med dialys vänta på transplantation kräver stöd i olika former. Förbundet vill skapa underlag för att komplettera sjuk- vårdens kurativa verksamhet med den särskilda kunskap som organisa- tionens omfattande samlade kunskap kan erbjuda. Man vill kunna ge direkt stöd till medlemmar och anhöriga, kartlägga behov och problem hos njursjuka och deras anhöriga och finna nya former för att stödja dem. I detta arbete ingår att utveckla samarbetet med kuratorer inom njursjuk- vården för ömsesidigt utbyte, framställning av material som kan ge njur- sjuka och anhöriga information om sociala frågor samt utbilda förtroen- devalda i föreningarna. Kontaktperson: , tel. Mental Hälsa (RSMH) Brukar- och anhörigbaserad försöksverksamhet med personligt ombud i för år 2 av 2 En brukar- och anhörigbaserad försöksverksamhet med personligt ombud som genomförs av Mental Hälsa och för Schizofreni i och // . Kontaktperson: Bo Ardström, tel. Mental Hälsa (RSMH) i för år 3 av 3 RSMH var först i landet med att starta självhjälpsgrupper för personer med psykiska problem. Gruppmedlemmarna mår bättre än tidigare och man tror att deltagandet minskar behovet av traditionella samhällsinsatser. Man har utvidgat projektet genom att dels vända sig till människor som inte tidigare kommit i kontakt med RSMH, dels ut- veckla ett samarbete med kommunen. Avsikten är även att utreda hur RSMH kan bistå vid igångsättandet av självhjälpsgrupper för människor som är i behov av stöd, inte minst närstående. Projektet är förankrad i kommunen, , , , arbetsförmedlingen och . Kontaktperson: , tel. Ett Anhörigprojekt för år 3 av 3 Förbundet har gjort en behovsinventering av vilka insatser RTP bör ut- veckla för att kunna ge bättre stöd till anhöriga till trafikolycksfalls- och polioskadade. Projektet innehåller framställning av utbildningsmaterial och en Guide för anhörigomhändertagande i vården, utvecklande av anhörigråd samt utbildning av kontaktpersoner och anhörigstödjare. Kontaktperson: , tel. Operation medinflytande för år 2 av 2 Projektet är ett samarbetsprojekt mellan , och Målet är att utbilda kommunala poli- tiker och beslutsfattare i elevinflytandets positiva verkningar. också ske i ett antal skolor där alla grupper som på något sätt är kopplade till skolan utbildas i , skollagen och läroplanens syn på Målet är att pilotskolorna efter projektet ska ha funnit sin egen form för elevers inflytande i och omkring skolan. Kontaktperson: , tel. Handikappförbundens Samarbetsorgan (HSO) Projektet 22 i landsting och företag för år 1 av 3 Agenda 22 är ett projekt med målet att utveckla material och metoder att kunna förverkliga FNs Standardregler för att tillförsäkra människor med funktionsnedsättning delaktighet och jämlikhet. HSO har själva och tillsammans med , Syn- skadades och utvecklat material, t.ex. så kallade Bruksanvisningar, för kommuner, landsting, individer och i viss mån för företag. Trots att det finns kommunala handi- kappråd i de flesta kommuner, har den lokala handikapprörelsen fort- farande ofta begränsat inflytande i frågor som berör funktionshindrade. Bland annat saknar många kommuner handikapplaner och de som finns är ofta diffusa och saknar klart angivna åtgärder och tidsplaner. HSO skall nu utveckla och fördjupa det pågående Agenda 22-arbetet i kommunerna och utvidga det till att omfatta landstingen och företag samt pröva om det går att bygga upp en ekonomiskt självbärande stödresurs som skall kunna bistå landsting och företag vid framtagning av handi- kappolitiska planer m.m. Kontaktperson: , tel.