prop · GO03150 · 2001-01-01 00:00:00 — 20 a § Utöver vad som föreskrivs i 13 kap. 44 § aktiebolagslagen (1975:1385) gäller att något beslut om att en likvidation skall upphöra och bankaktiebolagets verksamhet återupptas inte får fattas, om bolagets oktroj har återkallats. Denna lag träder i kraft . 2.2 2.3 Förslag till lag om ändring i konkurslagen (1987:672) Härigenom föreskrivs att 7 kap. 15 § konkurslagen (1987:672) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 7 kap. 15 § Förvaltaren skall upprätta en skriftlig berättelse om boets tillstånd och om orsakerna till gäldenärens obestånd, såvitt de har kunnat utrönas, och om möjligt ange obeståndet kan antas ha inträtt. Berättelsen skall vidare innehålla 1. en översikt över tillgångar och skulder av olika slag, 2. en uppgift om huruvida det har förekommit något sådant förhållande som kan föranleda återvinning till konkursboet, 3. en uppgift om huruvida det finns skälig anledning att anta att någon enligt bestämmelserna i aktiebolagslagen (1975:1385) eller lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar är skyldig att återbära olovlig vinstutdelning eller annan olovlig utbetalning eller att enligt dessa lagar eller lagen (1980:1102) om handelsbolag och enkla bolag utge skadestånd till aktiebolag, ekonomisk förening eller handelsbolag, 4. en uppgift i förekommande fall om skyldighet enligt 13 kap. 2 § aktiebolagslagen att upprätta särskild balansräkning kan antas ha inträtt, om denna tidpunkt kan utrönas, 4. en uppgift i förekommande fall om skyldighet enligt 13 kap. 12 § aktiebolagslagen att upprätta en kontrollbalansräkning kan antas ha inträtt, om denna tidpunkt kan utrönas, 5. en uppgift i förekommande fall om att misstanke om brott som avses i 11 kap. eller om sådant förfarande som kan föranleda näringsförbud enligt 2 § lagen (1986:436) om näringsförbud har anmälts till åklagaren, 6. en uppgift om vilket bokföringssystem en gäldenär som är eller före konkursansökningen har varit bokföringsskyldig har tillämpat och hur bokföringsskyldigheten har fullgjorts. Berättelsen skall och senast från konkursbeslutet skickas till rätten, tillsynsmyndigheten och varje borgenär som begär det. När det finns särskilda omständigheter får rätten medge anstånd med avlämnandet av berättelsen. Har gäldenären varit bokföringsskyldig, skall den av gäldenären senast uppgjorda balansräkningen bifogas berättelsen. Denna lag träder i kraft . 2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1992:543) om börs- och clearingverksamhet Härigenom föreskrivs att 11 kap. 7 § lagen (1992:543) om börs- och clearingverksamhet skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 11 kap. 7 §1 Auktorisation eller tillstånd som enligt denna lag har lämnats ett företag skall återkallas av om 1. företaget genom att överträda denna lag eller någon föreskrift som har meddelats med stöd av lagen eller på annat sätt visat sig olämpligt att utöva sådan verksamhet som auktorisationen eller tillståndet avser, 2. företaget inte bedriver sådan verksamhet som auktorisationen eller tillståndet avser, 3. såvitt avser svenskt aktiebolag, bolagets egna kapital understiger två tredjedelar av det registrerade aktiekapitalet och bristen inte har täckts från det att den blev känd för bolaget, eller 4. någon som ingår i företagets styrelse eller är verkställande direktör eller dennes ställföreträdare inte uppfyller de krav som anges i 2 kap. 2 § första stycket 4 eller 8 kap. 2 § första stycket 4. Om det är tillräckligt får inspektionen i de fall som anges i första stycket 1 meddela varning i stället för att återkalla auktorisationen eller tillståndet. Vid tillämpning av första stycket 3 skall det egna kapitalet beräknas enligt 13 kap. 2 § tredje stycket aktiebolagslagen (1975:1385). Vid tillämpning av första stycket 3 skall det egna kapitalet beräknas enligt 13 kap. 13 § aktiebolagslagen (1975:1385). I fall som avses i första stycket 4 får auktorisationen eller tillståndet återkallas bara om först invänt mot att personen ingår i styrelsen eller är verkställande direktör eller dennes ställföreträdare och om han eller hon, efter en av inspektionen bestämd tid av högst , fortfarande finns kvar i styrelsen eller är verkställande direktör eller dennes ställföreträdare. Vid återkallelse av ett tillstånd att driva clearingverksamhet får inspektionen besluta om hur rörelsen skall avvecklas. Ett beslut om återkallelse av tillstånd att driva clearingverksamhet får förenas med förbud att fortsätta verksamheten. Denna lag träder i kraft . 2.5 Förslag till lag om ändring i årsredovisningslagen (1995:1554) Härigenom föreskrivs att 4 kap. 14 § och 8 kap. 7 § årsredovisningslagen (1995:1554) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4 kap. 14 §1 Egna aktier får inte tas upp som tillgång. Vid värdering av ett moderbolags andelar i ett dotterföretag skall andelar som dotterföretaget äger i moderbolaget inte anses ha något värde. Vid värdering av ett moderföretags andelar i ett dotterföretag skall andelar som dotterföretaget äger i moderföretaget inte anses ha något värde. 8 kap. 7 § Har registrering skett av beslut om att bolaget försatts i konkurs eller trätt i likvidation, får beslut om förseningsavgift inte meddelas. Om ett beslut om att bolaget har försatts i konkurs har registrerats, får beslut om förseningsavgift inte meddelas. Om ett beslut om att bolaget har gått i likvidation har registrerats, får beslut om förseningsavgift inte meddelas när det gäller redovisning för tiden före likvidationsbeslutet. Denna lag träder i kraft . De nya bestämmelserna i 8 kap. 7 § tillämpas beträffande årsredovisningar och revisionsberättelser för räkenskapsår som avslutas eller . 2.5 2.6 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:1479) om kontoföring av finansiella instrument Härigenom föreskrivs att 9 kap. 3 § lagen (1998:1479) om kontoföring av finansiella instrument skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 9 kap. 3 § Auktorisation som central värdepappersförvarare skall återkallas av , om 1. värdepappersförvararen genom att överträda denna lag eller någon föreskrift som har meddelats med stöd av lagen eller på annat sätt visat sig olämplig att utöva verksamheten, 2. värdepappersförvararen inte bedriver sådan verksamhet som auktorisationen avser, 3. såvitt gäller ett svenskt aktiebolag, bolagets egna kapital understiger två tredjedelar av det registrerade aktiekapitalet och bristen inte har täckts från det att den blev känd för bolaget, eller 4. någon som ingår i värdepappersförvararens styrelse eller är verkställande direktör eller dennes ställföreträdare inte uppfyller de krav som anges i 2 kap. 2 § första stycket 4. Om det är tillräckligt får i fall som avses i första stycket 1 meddela varning i stället för att återkalla auktorisationen. Vid tillämpning av första stycket 3 skall det egna kapitalet beräknas enligt 13 kap. 2 § tredje stycket aktiebolagslagen (1975:1385). Vid tillämpning av första stycket 3 skall det egna kapitalet beräknas enligt 13 kap. 13 § aktiebolagslagen (1975:1385). I fall som avses i första stycket 4 får auktorisationen återkallas bara om först invänt mot att personen ingår i styrelsen eller är verkställande direktör eller dennes ställföreträdare och om han, efter en av inspektionen bestämd tid av högst , fortfarande finns kvar i styrelsen eller är verkställande direktör eller dennes ställföreträdare. Vid återkallelse av auktorisation får besluta om hur verksamheten skall avvecklas. Denna lag träder i kraft . 2 3 Ärendet och dess beredning Regeringen bemyndigade chefen för att tillkalla en kommitté (Ju 1990:08) med uppdrag att göra en översyn av aktiebolagslagen (dir 1990:46). Kommittén antog namnet . Kommittén har genom tilläggsdirektiv (dir 1998:90) fått i uppdrag att bl.a. lämna förslag till åtgärder mot aktiebolag som saknar styrelse. Kommittén har avgett delbetänkandena Bundna aktier (SOU 1992:13), Aktiebolagslagen och EG (SOU 1992:83), Aktiebolagets organisation (SOU 1995:44), Aktiebolagets kapital (SOU 1997:22), Vinstutdelning i aktiebolag (SOU 1997:168) och Likvidation av aktiebolag (SOU 1999:36) samt slutbetänkandet Ny aktiebolagslag (SOU 2001:1). I denna proposition tar vi upp de frågor som har behandlats i delbetänkandet Likvidation av aktiebolag, dvs. dels frågor om likvidation av aktiebolag, dels frågor om åtgärder mot bolag som saknar styrelse. En sammanfattning av delbetänkandet finns i bilaga 1. Kommitténs lagförslag finns i bilaga 2. Delbetänkandet har remissbehandlats. I bilaga 3 finns en förteckning över de remissinstanser som har yttrat sig. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i lagstiftningsärendet (dnr Ju 1999/2100). Den s.k. överlämnade betänkandet Bulvaner och annat (SOU 1998:47). I betänkandet behandlade utredningen bl.a. åtgärder mot olika slag av missbruk inom associationsrätten. Delar av utredningens förslag har behandlats i prop. 2000/01:105 Förbud mot juridiskt eller ekonomiskt biträde i vissa fall. I denna proposition behandlar vi utredningens övriga förslag, bl.a. de förslag som har att göra med användandet av s.k. målvakter och generalfullmakter. En sammanfattning av utredningens förslag finns i bilaga 4. Utredningens lagförslag i nu aktuella delar finns i bilaga 5. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 6. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i lagstiftningsärendet (dnr Ju 1998/1380). Lagrådet Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 7. Lagrådets yttrande finns i bilaga 8. Vi har i väsentliga delar följt Lagrådets förslag. Lagrådets synpunkter behandlas i avsnitt 4.3.6, 4.7.4 och 5.3 samt i författningskommentaren. I förhållande till lagrådsremissen har vi dessutom gjort några ändringar av väsentligen redaktionell natur. Förslagen i 9 kap. 15 § aktiebolagslagen (1975:1385) och 9 kap. 20 a § bankrörelselagen (1987:617) fanns inte med i lagrådsremissen. Med hänsyn till förslagens enkla beskaffenhet har det ansetts att Lagrådets hörande i de delarna skulle sakna betydelse. 4 Likvidation 4.1 Bakgrund Upplösning av ett aktiebolag kan ske genom bl.a. likvidation. Vid likvidationen realiseras vanligen bolagets tillgångar. Skulderna betalas och de överskjutande medlen fördelas bland aktieägarna. Ett aktiebolag kan besluta att gå i likvidation utan att någon skyldighet att göra detta föreligger (frivillig likvidation). I vissa fall är bolaget emellertid skyldigt att gå i likvidation vare sig aktieägarna vill det eller inte (tvångslikvidation). Ett beslut om likvidation kan alltid fattas av bolagsstämman. Om det finns grund för tvångslikvidation och bolagsstämman inte beslutar om likvidation, kan ett sådant beslut även fattas av rätten eller . De stora dragen i aktiebolagslagens regler om likvidation har varit oförändrade . Reglerna synes i huvudsak ha fungerat väl och det finns därför knappast behov av någon mer genomgripande reform. Däremot har vissa enskildheter i regleringen ibland kritiserats eller ansetts oklara till sin innebörd. Särskilt gäller detta reglerna om bolags skyldighet att gå i likvidation på grund av brist på kapital (se närmare avsnitt 4.3). Det har också hävdats att det behövs strängare likvidationsregler för att komma till rätta med styrelselösa bolag (se avsnitt 5.1). Inom ramen för den pågående allmänna översynen av aktiebolagslagen finns det anledning att se över likvidationsbestämmelserna även i andra avseenden. 4.2 Frivillig likvidation 4.2.1 Bolagsstämmans beslut om likvidation Regeringens förslag: Bolagsstämman skall liksom kunna besluta om likvidation med s.k. absolut majoritet, om inte annat föreskrivs i bolagsordningen (13 kap. 1 och 6 §§ aktiebolagslagen). Kommitténs förslag: Överensstämmer med regeringens förslag (SOU 1999:36 s. 88). Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte haft några invändningar mot kommitténs förslag. Skälen för regeringens förslag: Enligt 13 kap. 1 § aktiebolagslagen kan bolagsstämman besluta att bolaget skall gå i likvidation. Denna möjlighet har bolagsstämman oavsett om det finns någon grund för tvångslikvidation eller inte. Att en sådan möjlighet skall finnas även i fortsättningen anser vi vara självklart. Vi föreslår alltså inte någon förändring i detta avseende. Enligt gällande regler fattas bolagsstämmans beslut om likvidation med enkel majoritet, om inte bolagsordningen innehåller avvikande föreskrifter. Med enkel majoritet avses här att beslutet skall biträdas av aktieägare som innehar mer än hälften av de avgivna rösterna (dvs. s.k. absolut majoritet). Även om bolagsordningen innehåller ett krav på kvalificerad majoritet gäller huvudregeln om det finns grund för tvångslikvidation. I såväl 1910 som aktiebolagslagar var huvudregeln i stället att bolagsstämmans beslut måste fattas med kvalificerad majoritet. Syftet med denna regel var att skydda aktieägarminoriteten mot att en knapp majoritet bland aktieägarna beslutade att bolaget skulle gå i likvidation trots att bolaget, enligt minoritetens uppfattning, hade förutsättningar att fortsätta sin verksamhet. Vi anser inte att det finns anledning att återgå till en sådan ordning. Minoriteten har knappast något berättigat intresse av en fortsatt drift i en situation då majoriteten av aktieägarna vill avveckla bolaget (jfr prop. 1975:103 s. 500). Förutsättningarna för att minoriteten på ett framgångsrikt sätt skall kunna driva bolaget vidare mot majoritetens vilja torde dessutom i allmänhet vara dåliga. Det nu gällande kravet på absolut majoritet bör därför bestå. Vid lika röstetal bör, i enlighet med vad som normalt gäller för andra bolagsstämmobeslut än val (se 9 kap. 28 § aktiebolagslagen), ordföranden ha utslagsröst. Även möjligheten att i bolagsordningen föreskriva andra majoritetskrav än absolut majoritet bör finnas kvar. Liksom bör emellertid en bestämmelse i bolagsordningen om kvalificerad majoritet stå tillbaka för huvudregeln, om det finns grund för tvångslikvidation. 4.2.2 Förslag till beslut om likvidation Regeringens förslag: I lagen regleras vilket beslutsunderlag som skall finnas tillgängligt när aktieägarna prövar frågan om bolaget skall gå i likvidation. I förslaget till beslut skall anges bl.a. skälen för att bolaget skall likvideras, den tidpunkt då bolaget föreslås gå i likvidation, den beräknade tidpunkten för skifte, skifteslikvidens beräknade storlek och, i förekommande fall, vem som föreslås till likvidator. Om frågan om likvidation skall prövas på en stämma som inte skall behandla årsredovisningen, skall till förslaget till beslut fogas vissa handlingar om bolagets ekonomiska ställning (13 kap. 2 § aktiebolagslagen). Kommitténs förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag (SOU 1999:36 s. 89 och 109). Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har instämt i kommitténs förslag eller har inte haft några invändningar mot det. och har dock motsatt sig att det i lagen föreskrivs att förslaget till beslut skall innehålla uppgifter om den beräknade tidpunkten för skifte och skifteslikvidens beräknade storlek. Skälen för regeringens förslag: För att bolagsstämman skall kunna ta ställning till frågan om likvidation är det viktigt att det finns ett tillfredsställande underlag för beslutet. finns inte några bestämmelser om vilket beslutsunderlag som aktieägarna skall ha tillgång till. Detta framstår som en brist. Vi föreslår därför att sådana bestämmelser införs. Bestämmelserna bör lämpligen utformas så att det inför bolagsstämman skall upprättas ett förslag till beslut med visst innehåll. Det är naturligt att ett sådant förslag innehåller skälen för att likvidera bolaget och uppgift om vilken dag bolaget föreslås gå i likvidation. Om det finns ett förslag till likvidator, bör även denna uppgift ingå. Därutöver kan den beräknade tidpunkten för skifte och den beräknade skifteslikviden vara av intresse för aktieägarna. och har menat att det ofta kan vara svårt att göra några uppskattningar i dessa frågor. Vi vill inte bestrida att sådana svårigheter kan uppstå och att uppgifterna ibland måste få karaktären av förhållandevis grova uppskattningar. I andra situationer kan det dock vara möjligt att med viss precision förutse även dessa uppgifter. Även om förutsättningarna för uppskattningen i dessa delar alltså kan variera från fall till fall anser vi att det är önskvärt att aktieägarna får tillgång till de uppskattningar som i det enskilda fallet låter sig göras. Vi föreslår därför att även upplysningar av dessa slag tas med i förslaget till beslut. När en fråga om likvidation aktualiseras, är de ekonomiska frågorna av särskilt intresse för aktieägarna. Om likvidationsfrågan prövas på en bolagsstämma som också skall behandla årsredovisningen, har aktieägarna redan tillgång till ett material som de kan lägga till grund för en analys av bolagets ställning. Om frågan däremot prövas på en extra bolagsstämma, saknar de, med nuvarande ordning, tillgång till ett sådant material. Beslutsunderlaget är därmed sämre än när en extra stämma prövar en fråga om ökning eller nedsättning av aktiekapitalet. I de senare fallen har aktieägarna rätt att få tillgång till kompletterande material angående bolagets ekonomiska förhållanden. Vi föreslår att aktieägarna ges rätt att få tillgång till motsvarande material, när bolagsstämman skall pröva en fråga om likvidation. En särskild fråga är vem som skall upprätta det aktuella materialet. Kommittén har förordat att förslaget alltid upprättas av styrelsen. Kommittén har förutsatt att styrelsen skall göra detta enbart när den har fått bolagsstämmans uppdrag eller under hand har funnit att ett förslag om att bolaget skall gå i likvidation kan beräknas få erforderlig majoritet bland aktieägarna. i denna del har föreslagit innebär en viss begränsning av aktieägarnas möjligheter att få en fråga om likvidation prövad på stämman. Enligt vår uppfattning bör även enskilda aktieägare ha möjlighet att upprätta förslag till likvidationsbeslut och lägga fram dem på stämman. Detta bör komma till uttryck i lagtexten. Det kan hävdas att det kan innebära vissa svårigheter för en aktieägare att ta fram det material som förslaget skall innehålla, t.ex. i fråga om beräkningen av skifteslikvidens storlek. Att ställa lägre krav på innehållet i förslaget, när detta framläggs av en aktieägare, anser vi dock vara mindre lämpligt. Om det i ett enskilt fall inte är möjligt för aktieägaren att ta fram materialet, har aktieägaren alltid möjlighet att på stämman väcka förslag om att ett förslag skall upprättas genom styrelsens försorg. 4.3 Tvångslikvidation på grund av kapitalbrist m.m. 4.3.1 Allmänna utgångspunkter Regeringens bedömning: Huvudpunkterna i dagens reglering av tvångslikvidation på grund av kapitalbrist bör bestå. Liksom skall alltså styrelsen vid misstanke om att bolagets eget kapital understiger hälften av det registrerade aktiekapitalet vara skyldig att upprätta en kontrollbalansräkning och lägga fram den på en bolagsstämma. Detsamma skall gälla efter ett resultatlöst utmätningsförsök hos bolaget. Om bolagets kapitalbrist består, skall bolaget vara skyldigt att gå i likvidation. Styrelseledamöter och aktieägare skall, under vissa förutsättningar, kunna drabbas av personligt betalningsansvar för bolagets förpliktelser om de åsidosätter dessa bestämmelser. Kommitténs bedömning: Överensstämmer med regeringens bedömning (SOU 1999:36 s. 90 f.). Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har godtagit de angivna huvuddragen i kommitténs förslag. har dock förordat att underkapitaliserade bolag skall tillåtas att fortsätta sin verksamhet så länge som bolagets ställning inte försämras, förutsatt att bolaget har tillfredsställande likviditet och goda framtidsutsikter. Bakgrund: I aktiebolagslagen finns olika bestämmelser som syftar till att trygga att det inom bolaget finns ett visst eget kapital. Till dessa bestämmelser hör i första hand reglerna i 12 kap. om vinstutdelning och andra former av värdeöverföring från bolaget. Därutöver finns det i 13 kap. 2 § aktiebolagslagen bestämmelser som syftar till att förhindra att bolaget drivs vidare trots att det saknas tillräckligt eget kapital. De sistnämnda bestämmelserna innebär att styrelsen i två situationer är skyldig att vidta särskilda åtgärder. Den ena situationen är när styrelsen har anledning att befara att bolagets eget kapital understiger hälften av det registrerade aktiekapitalet ("den kritiska gränsen"). Den andra är när det har gjorts ett resultatlöst utmätningsförsök hos bolaget. Den första åtgärd som styrelsen är skyldig att vidta i dessa situationer är att ofördröjligen låta upprätta en kontrollbalansräkning. Kontrollbalansräkningen skall granskas av bolagets revisorer. Visar kontrollbalansräkningen att bolagets kapital understiger den kritiska gränsen, skall styrelsen möjligt hänskjuta frågan om bolaget skall gå i likvidation till bolagsstämman (första kontrollstämman). Om bolagsstämman inte beslutar att bolaget skall gå i likvidation, har aktieägarna på sig att läka kapitalbristen. Innan denna frist har löpt ut skall en ny bolagsstämma (andra kontrollstämman) hållas, vid vilken en ny kontrollbalansräkning skall läggas fram. Om denna inte visar att det egna kapitalet motsvarar minst det registrerade aktiekapitalet, är bolaget likvidationspliktigt. Skälen för regeringens bedömning: Enligt vår uppfattning finns det starka skäl för att behålla bestämmelser av det slag som finns i 13 kap. 2 §. Aktiebolagslagen karaktäriseras av att aktieägarna inte har något personligt ansvar för bolagets skulder. Denna ägarnas frihet från personligt ansvar balanseras genom regler som skall garantera att bolaget alltid har tillgångar som minst motsvarar bolagets förpliktelser. Bestämmelserna i 13 kap. 2 § utgör ett viktigt inslag i detta regelverk. Såvitt gäller de publika aktiebolagen ställer dessutom EG-rätten i detta avseende upp vissa krav på de nationella rättsordningarna (se främst artikel 17 i EG:s andra bolagsrättsliga direktiv). Vi anser därför att aktiebolagslagen även i fortsättningen skall innehålla bestämmelser av det slag som finns i 13 kap. 2 §. Vad gäller bestämmelsernas utformning gör vi följande överväganden. Syftet med bestämmelserna är att se till att aktieägarna i aktiebolag med alltför låg konsolideringsgrad utan dröjsmål antingen vidtar åtgärder för att stärka bolagets ställning eller inleder en ordnad avveckling av bolaget. Detta är ägnat att skydda bolagets borgenärer mot att bolagets hela kapital konsumeras, innan avvecklingen av bolaget inleds (jfr prop. 1982/83:94 s. 54). En förutsättning för att adekvata åtgärder skall kunna vidtas är att bolagets ekonomiska ställning klarläggs så snart det uppkommer misstanke om kapitalbrist. Bestämmelserna om att det vid misstanke om kapitalbrist eller efter ett resultatlöst utmätningsförsök skall upprättas en särskild kontrollbalansräkning och att denna skall granskas av bolagets revisorer framstår därför fortfarande som ändamålsenliga. Nuvarande bestämmelser tillgodoser också aktieägarnas intresse av att bli varskodda om bolagets situation för att kunna överväga vilka åtgärder som lämpligen bör vidtas (jfr prop. 1975:103 s. 501). Även bestämmelserna om att kontrollbalansräkningen skall behandlas på stämma fyller därmed en viktig funktion. har föreslagit att kontrollbalansräkningen inte ensam skall vara avgörande för likvidationsfrågan utan att denna skall kompletteras med en likviditetsprognos och en bedömning av bolagets framtidsutsikter. Om dessa handlingar visar att bolagets likviditet är tillfredsställande och att framtidsutsikterna framstår som goda, skall bolaget, enligt samfundets förslag, tillåtas att driva bolaget vidare trots att det finns en kritisk kapitalbrist så länge som bolagets ställning inte försämras. Enligt vår uppfattning är en sådan ordning inte ägnad att ge borgenärerna ett ändamålsenligt skydd.