prop · GP0356 · 2001-11-20 00:00:00 — kraftfullare och snabba åtgärder för att förhindra att vissa fjärrvärmef ö - retag skall utnyttja sin starka ställning gentemot sina kunder. Stockholmshem menar att ett sammanfattande intryck av rapporten är att ser verkligheten främst ur ett leverantörsperspe k- Stockholmshem anser även att det är en stor övervikt av leverantör s- intressen i remisslistan. Stockholmshem framhåller vidare att utbyggnad av fjärrvärme som infrastruktur inte är en inom överskådlig tid reversibel Stockholmshem menar sammanfattningsvis att förslagen till å t- gärder inte endast kommer att bli verkningslösa, utan kommer att utgöra ett stöd till de fjärrvärmeleverantörer som vill hålla uppe prisn i- Flertalet remissinstanser, bl.a. KO, stöder förslaget om att utöka info r- mationen om fjärrvärmepriser och priser för konkurrerande alternativ. anser att förslaget bör ge en god bild av prissitu a- tionen. tillstyrker förslaget att insamla data i syfte att öka transparensen på värmemarknaden. Även stödjer förslaget till utökad prisinformation o m- fattande alla uppvärmningsformer. tillstyrker att ges i uppdrag att svara för att systematisk information över fjärrvärmepriser samlas in och Förbundet framhåller att väl producerade och redov i- sade prisjämförelser sannolikt är en av de mest effektiva metoderna att skapa omvandlingstryck och återhål lsamhet vad gäller prisökningar. tillstyrker förslaget att insamla data i syfte att öka transpa- rensen på värmemarknaden. Även tillstyrker förslaget att samla in information i syfte att jämföra priser mellan olika uppvär mningsformer. är positiva till en tydlig prisinformation. get framhåller fjärrvärmens prisstabilitet jämfört med andra uppvär m- Bolaget framhåller vidare att de ingår s.k. komfortavtal, där priset utgår från levererad komfort istället för levererade kWh. och Värme Syd har inget att erinra mot utökad prisi n- KTH instämmer i huvudsak med utredningens förslag. emellertid att vidare bör undersöka om valet av ty p- kunder är välmotiverat. menar att det naturliga vore att prisi n- formationen gavs frivilligt från fjärrvärmeföretagen, kanske efter samråd med kundernas representanter. inte bör ges ett generellt uppdrag att samla in prisinformation från fjär r- värmeföretagen innan värmemarknadens parter har erbjudits en möjlighet att komma överens om formerna för en ökad transparens kring fjärrvä r- meföretagens priser och kostnader. Högskolan framhåller att en analy s- rapport vid högskolan som studerat svensk fjärrvärme påvisar att de pr i- ser som inhämtas i den s.k. Holgerssonundersökningen visat sig vara bra mått på fjärrvärmepriser i . Högskolans rapport visar att föret a- gens medelintäkter i snitt bara understiger Holgersson-priserna . framhåller att fjärrvärme och en fortsatt utbyggnad och anslutning till fjärrvärmesystem är av stor betydelse för omställnin g- en till ett hållbart energisystem. Verket påpekar att det inte bara är ko n- sumenterna som ska skyddas utan också att en ökad utbyggnad kan ge ökade kostnader för infrastrukturen och att det därför är viktigt att fjär r- värmeföretagen får ekonomiska förutsättningar för utbyggnad. ESV menar att prisjämförelser möjligen kan underlättas av förslaget om utökad prisinformation. Verket anser att prisinformationsinsatser bör ha större effekt, då reella val mellan olika alternativ kan göras, än up p- följning av produktivitet och nyckeltal. Verket menar dock att insatserna bör anpassas från statens sida till att de flesta kunder inte omprövar up p- värmningssätt särskilt ofta, vilket innebär att t.ex. statistik inte behöver produceras så frekvent. anser att en ökad prisinformation skulle kunna öka och befrämja konkurrenssituationen på värmemarknaden. att den för att vara användbar också bör omfatta även andra på markn a- den förekommande uppvärmningsalternativ. Bolaget menar att en pr o- blematik i detta sammanhang är att andelen fjärrvärmeleveranser som sker med individuell prissättning ökat markant. Bolaget uppger att endast av fjärrvärmevolym prissätts enligt den officiella Bolaget anser vidare att det krävs ett omfattande arbete för att utreda på vilket sätt olika typer av värmeleveranser ska jämföras pri s- mässigt, t.ex. avseende anslutningsavgifter vilka en del bolag tillämpar och andra inte. HSB och framhåller att man genom branschens frivilliga åt a- gande genom den årliga prisjämförelsen i den s.k. Holgerssonundersö k- ningen redan har en bra information om prisnivån på fjärrvärme för fle r- HSB menar att det är av värde att detta samarbete mellan kunder och leverantörer fortsätter, eftersom det fungerar mycket bra och visar att det är möjligt att på frivillig väg samarbeta om prissättningen på HSB, och menar dock att det är motiverat att staten genom bidrar med finansiering HSB anser att utredningens förslag om utökad prisinform a- tion inte kommer att resultera i att fjärrvärmekundernas ställning förbät t- menar att prisjämförelser och pri s- övervakning i sig inte är några effektiva medel för att komma åt oskäliga Föreningen anser däremot att de är viktiga för att göra det möjligt att skapa en bra bild av hur priserna skiljer sig åt mellan olika RRV menar att det är tveksamt om det är tillräckligt att förlita sig på konsumenternas agerande för att skapa en konkurrenskraftig fjärrvärm e- RRV är även tveksamt till om man når fram till annat än en minoritet av konsumenterna genom att publicera information via internet. Stockholmshem anser att förslaget om utökad prisinformation bör a v- Stockholmshem anser att prisinformationen riskerar att legitimera höga fjärrvärmepriser eftersom inte kommer att u t- öva en reell tillsyn. KO stöder förslaget om att utveckla metoder för produktivitetsmätningar och nyckeltal. tillstyrker förslaget och menar att det före datainsamlingen bör påbörjas en pilotstudie där urvalet av data pr ö - vas. KTH instämmer i förslaget men vill tillägga att studier av produktiv i- tet, framtagning av relevanta nyckeltal lämpar sig väl som forskning s- projekt vid universitet och högskolor. KTH framhåller vidare, i motsats till utredningen, att det var klart väntat att ledningslängden ej signifikant påverkar priserna. KTH menar att linjetätheten (MWh/m) hade varit det korrekta måttet att jämföra med. KTH anser även att den valda siffran som schablonmässig marginal i produktivitetsundersökningen är om o- tiverat låg. anser att kan ges ett ansvar för att pr o- duktivitetsanalyser av fjärrvärmeföretag genomförs på regeringens up p- drag. Högskolan menar att någon forskningsinstitution kan ta fram en metodik, medan utförandet kan genomföras av någon analysinstitution eller konsultföretag. Högskolan framhåller vidare att de i en analysrap p- ort framtagen vid högskolan studerat prissättningen av fjärrvärme. I hö g- skolans rapport framkommer att priset på fjärrvärme sjunker med fjär r- värmeföretagens storlek och marknadsandelar. Högskolans rapport visar vidare att kunderna får ta del av de skalfördelar som storlek och hög marknadspenetration innebär, och därmed att fjärrvärmeföretagen som grupp inte kan anklagas för att missbruka sin dominerande ställning. Högskolans rapport visar även att fjärrvärmeföretag med kraftföretag som ägare i snitt har högre priser och högre avkastning än kommunalt anser att uppföljningen även bör innehålla miljöb e- lastningsprofiler för både de olika uppvärmningsalternativen och för de anser att det är viktigt att samlar in nyckel- tal från fjärrvärmeföretagen för att kunna göra en rimlig bedömning av anser att förslaget om produktivitetsmätningar och nyckeltal är intressanta men att enbart sådana mätningar inte förbät t- rar fjärrvärmekundernas ställning. Stockholmshem anser att produktivitetsmätningar och nyckeltal bör ingå i den övervakning av fjärrvärmen som bör ha. Stockholmshem anser emellertid att sammanställning av kostnader för alternativa uppvärmningsformer inte bör göras av annat än för internt bruk. anser att jämförbara nyckeltal har ett värde för bra n- schen då det driver mot en högre effektivitet. Bolaget framhåller eme l- lertid att det har visat sig svårt att ta fram tydliga och enkla nyckeltal som speglar branschen på ett jämförbart sätt. Bolaget menar att fjärrvärme bygger på att de lokala förutsättningarna tas tillvara. beror bl.a. på ägare, ålder, typ av produktion och kundstruktur. framhåller vidare att miljönyckeltal, som är tydligt definierade gör att kunden på ett enklare sätt kan jämföra alternativ. och Värme Syd har inget att erinra mot framtagande av nyckeltal och genomförande av produktivitetsmätningar så länge som det sker i rimlig omfattning och på ett objektivt sätt. dock de stora skillnaderna i förutsättningar mellan distribution i ko m- pakta stadskärnor och i glesbebyggda mindre samhällen. anser att produktivitetsmätningar och nyckeltal för jä m- förelser är ett instrument som kräver noga definierade förutsättningar för att kunna ge användbar information och att det därför är svårt att geno m- föra sådana jämförelser. menar att förslaget att genomföra produktivitetsmätnin g- ar antyder att prissättningen bör ske enligt självkostnadsprincipen. get anser att det i första hand knappast är intressant för kunden att veta vilka leverantörer som har högsta produktiviteten. Statskontoret anser att de åtgärder som föreslås i rapporten inte torde vara tillräckliga för att påverka prisbildningen på ett för konsumenterna Statskontoret menar att någon form av prisreglering är enda möjligheten att säkerställa konsumentens intressen. HSB anser inte att förslagen om produktivitetsmätningar och nyckeltal kommer att få någon nämnvärd betydelse för fjärrvärmekundernas situ a- HSB och delar inte utredningens uppfattning att de fö - reslagna åtgärderna för att öka transparensen på värmemarknaden skulle vara tillräckliga för att stärka fjärrvärmeku ndernas ställning. , och avstyrker förslaget om att samla in data för effektivitetsmätningar eftersom fjärrvärmen b e- finner sig på en konkurrensutsatt marknad. att det ligger i företagens eget intresse att hålla produktiviteten på en hög Föreningen anser heller inte att det finns en direkt koppling mellan kostnad/effektivitet och pris. Flertalet remissinstanser, bl.a. KKV, tillstyrker förslaget om att frågan om särredovisning alternativt krav om att fjärrvärmeverksamhet bedrivs i separat juridisk form bör utredas. Verket menar emellertid att det är otil l- räckligt med enbart regler om särredovisning. tillstyrker förslaget att utreda frågan om särr e- dovisning för fjärrvärmeför etag. Även delar rapportens förslag om att frågan om sä r- redovisning bör utredas ytterligare. anser att det är viktigt att snabbt utreda kravet på särredovisning eftersom fjärrvärmebranschen förändras i allt snabbare takt. m e- nar att man framför allt bör granska hur verksamheten mellan olika orter, men inom samma koncern, bör redovisas. , och anser inte att krav på särredovisning som enskild åtgärd stärker fjärrvärmekundernas ställning. Förbunden menar däremot att det är en viktig åtgärd i anslu t- ning till förslagen om tredjepartstillträde och pristillsyn. menar att en fortsatt utredning om särredovisning är viktig under förutsättning att ett effektivt prisprövningsinstitut kan inrättas. Stockholmshem anser att fjärrvärmedistributionen bör läggas i separata bolag, i likhet med elnätsverksamhet, och övervakas av en statlig my n- dighet. , och tillstyrker förslaget att utreda frågan om särredovisning för fjärrvärmeföretag. framhåller att produktion och distribution är starkt samma n- kopplat med systemuppbyggnaden och helhetssynen. Bolaget är tvek- samt till om särredovisning är till nytta för kunden. anser att en utredning om kravet på särredovisning kan vara motiverad. KTH instämmer i stort med utredningens förslag om vidare utredning. KTH framhåller att det inte finns något stöd för att annan fö r- sörjningsverksamhet inom exempelvis vatten- och avlopp som lyder u n- der kommunallagens självkostnadsprincip får ingå vid en särredovisning. KTH menar att detta behöver uppmärksammas särskilt i en fortsatt u t- redning av frågan. ESV har inga invändningar mot att en särredovisning utreds. Verket menar att en särredovisning inte bör ses som något annat än att externa intressenter får bättre möjligheter att bedöma skäligheten i priser och kostnader. STOSEB, och Värme Syd har inget att erinra mot sär- redovisning eller juridisk separation av fjärrvärmeverksamheten utreds vidare. framhåller att bolaget redan genomfört en sådan organ i- satorisk modell vilket innebär att värmebolagen är självständiga akti e- Bolaget avvisar emellertid bestämt tankarna på att på något sätt särskilja kraftvärmedelen från fjärrvärmever ksamheten. anser att särredovisning eller juridisk separation endast bör införas om fjärrvärmeföretagen helt avvisar det första förslaget om ökad transparens om priser och kostnader för svenska fjär rvärmeföretag. Flertalet remissinstanser, bl.a. KKV och KTH, tillstyrker förslaget om att ytterligare undersöka möjligheterna att möjliggöra tredjepartstillträde till fjärrvärmenäten. instämmer i att man bör utreda frågan om tredjepartstillträde ytterligare. anser att tredjeparts- tillträde förutom att ge upphov till en vitaliserad värmemarknad även kan innebära utveckling av nya tjänster och ökad konsumentservice. menar att det är viktigt att även fjärrvärmen får ett framtida regelverk som delvis harmoniserar med energimarknaden i övrigt. Hö g- skolan anser att det är betydelsefullt att förutsättningarna för tredjepart s- tillträde utreds vidare som föreslår. anser att en vidare utredning av frågan även bör undersöka hur omställningsprocessen mot ökad energieffektivitet påve r- kas av ett införande av tredjepartstillträde. menar även att ett ökat utnyttjande av industriell överskottsvärme är en del i den utvec k- ling som kan påverkas av frågan om tredjepartstillträde. Statskontoret menar att det i de allra flesta fall saknas antingen föru t- sättningar för konkurrens mellan olika fjärrvärmeproducenter eller så är antalet producenter så få att det är osäkert vilken konkurrenssituation som kommer att uppstå. Statskontoret anser emellertid att det för de största fjärrvärmesystemen är av intresse att gå vidare med en utredning om förutsättningarna för tredjepartstillträde. anser att den mest angelägna åtgä r- den för att stärka fjärrvärmekundernas ställning är att göra det möjligt för tredjepartstillträde till fjärrvärmenäten och upphandling av nätdrift. F ö - reningen anser att detta skapar förutsättningar för en verklig konkurren s- situation i producentledet och i driften. Föreningen menar att om det går att utveckla verktyg för en effektiv övervakning av nätverksamheten, kan fjärrvärmemarknaden betraktas som en verklig marknad för kunderna. anser att en fortsatt utredning om tredjepartstill- träde är viktig och att denna del av utredningen är mycket intressant. HSB och anser att det är en angelägen åtgärd att utreda förutsättningarna för tredjepartstillträde som bör ske skyn dsamt. Även delar rapportens slutsatser och menar att det är nödvändigt att undersöka förutsättningarna för tredjepartstillträde. vill även erinra om att det vid tredjepartstillträde är en viktig fråga att ta upp vilket pris som fjärrvärmeföretaget, eller ägaren av anläggningarna/näten för hetvattendistributionen, skall få tillämpa vid uthyrning av näten. Stockholmshem anser att tredjepartstillträde bör utredas som ett led i konkurrensutsättningen av fjärrvärmeproduktionen. Stockholmshem framhåller att verklig konkurrens är det enda som ger lägre priser. Stoc k- holmshem menar att ett införande av en effektiv konkurrens i Stoc k- holmsregionen kan ske i ett inledningsskede för att få erfarenheter för ett införande i fler regioner. utreda frågan om tredjepartstillträde till fjärrvärmenäten. om tredjepartstillträde till fjärrvärmenäten. STOSEB har inget att invända mot att frågan om tredjepartstillträde u t- reds vidare. STOSEB framhåller dock att det finns ett mycket starkare tekniskt och ekonomiskt beroende mellan parterna i den vattenburna fjärrvärmekedjan, än vad som gäller för andra former av energidistrib u- tion. STOSEB menar vidare att det inom fjärrvärmen alltid redan från början blir en monopol- eller oligopolsituation med mycket få aktörer, med ett komplicerat konkurrensspel. menar att en administrativ hantering med tredjepartstill- träde liknande den på elmarknaden inte torde vara möjlig, utan frågan kräver omfattande utredningar. Bolaget anser att det krävs utredningar som klargör de tekniska och avtalsmässiga förutsättningarna med avs e- ende på leveransvillkor och leveranskvalitet. Bolaget menar även att nä t- ägares omfattande och långsiktiga investeringar i distributionssystemen måste ges ett ekonomiskt och tekniskt fullgott skydd för det fall tredj e- partstillträde i någon form skulle föreslås. Bolaget framhåller vidare att fjärrvärmenäten till skillnad från elnäten är lokala marknader, med ski f- tande förutsättningar för tredjepartstillträde. Bolaget anser emellertid att lagstiftningen måste vara generell, olika regler kan inte gälla för sto r- stadsområdena och landsorten. motsätter sig inte en utredning av frågan, men bed ö - mer att tredjepartstillträde inte skulle leda till någon fördel för kunden. Bolaget menar även att fjärrvärmeföretagens systemtänkande kan komma att påtagligt förändras, vilket enligt bolaget kommer att hämma fjärrvä r- mens utveckling. och Värme Syd motsätter sig inte en utredning av möjligheterna att införa tredjepartstillträde till fjärrvärmenäten. Bolagen vill dock med skärpa varna för ett tredjepartstillträde som innebär direkt tillgång till nätets slutkunder. Bolagen menar att tredjepartstillträde bör begränsas till möjligheten att sälja energi till nätägaren vilket i realiteten inte nämnvärt torde försämra tredjeparts ekonomiska möjligheter. Sy d- kraft framhåller att frågan om tredjepartstillträde principiellt är mycket svår och att utredningen därför måste bli mycket ingående och beakta alla viktiga aspekter. menar att det är angeläget att i samråd med industrin närmare studerar möjligheterna att stärka ind u- strins ställning som säljare av värme. Statskontoret menar att någon form av prisreglering är enda möjligheten att säkerställa konsumentens intressen gentemot fjärrvärmeleverantöre r- nas dominerande ställning. Statskontoret tolkar rapporten som att priser- na sätts efter marknadssituationen i allt högre grad. Tillsammans med de strukturförändringar som kan förväntas innebär detta en ty d- lig risk att priserna kommer att öka på ett sätt som inte motsvaras av ökade faktiska kostnader, menar . KKV menar att det finns ett behov av att återinföra någon form av pri s- reglering av distribution av fjärrvärme. Verket framhåller att syftet med en sådan prisreglering är att skydda konsumenterna från att drabbas av oskäliga prishöjningar samt att förhindra korssubventionering. anser att förslaget om en möjlighet till klagomål är otillräckligt. menar att det istället bör skapas regler som ger möjlighet att direkt p å- verka fjärrvärmetaxorna så att bl.a. en för konsumenterna oskälig pri s- ansluter sig till KKVs syn- LO anser att det är angeläget att en hård priskontroll införs på LO menar att allt eftersom det är möjligt att ko n- kurrensutsätta fjärrvärmeproduktionen kan samhällets kontroll begränsas , och anser att mö j- ligheterna att få fjärrvärmepriserna prövade är utredningens viktigaste förslag på kort sikt och därför bör få högsta prioritet. att det är orimligt att fjärrvärmekunder som är anslutna till monopolnät utan tredjepartstillträde inte skall ha någon möjlighet att få sina fjärrvä r- anser att en fortsatt utredning om möjligheten för fjärrvärmekunderna att få pris och leveransvillkor prövade är utrednin g- ens mest intressanta förslag. HSB och anser vidare att det bör finnas möjligheter till speciell granskning och övervakning i samband med att kommunala fjärrvärmerörelser säljs till andra aktörer. Förbundet menar att det är oa c- ceptabelt att trogna fjärrrvärmekunder som medverkat i finansieringen av det kommunala fjärrvärmeverket genom anslutningsavgifter och taxor på nytt skall behöva betala för uppbyggnad av fjärrvärme med en ny aktör. Förbundet anser att man bör undvika missbruk av de uppköpta monop o- len som höjer fjärrvärmepriserna för att få avkastning i samband med Även anser att det bör finnas möjligheter till speciell granskning och övervakning av prissättningen i samband med att kommunala fjärrvärm eföretag säljs till andra aktörer. ESV har inga principiella invändningar mot att frågan om pristillsyn u t- Verket menar dock att nyttan för konsumenten kan vara begränsad eftersom skäligheten i priserna är svåra att bedöma, oavsett om instansen får maktmedel att bestämma priser. RRV anser att det är oklart vad syftet med pristillsynen egentligen är. RRV anser att förslaget tycks innebära en slags prisreglering. är att kunna pröva prisets skälighet anser RRV att det bör utredas ytterl i- gare vilka möjligheter myndigheten har att göra denna typ av prövning. RRV anser vidare att rapporten borde ha behandlat frågan om korssub- RRV finner heller inte resonemanget om att de kommunala företagen inte skulle ha skäl att ägna sig åt korssubvention e- ring är övertygande. KO framhåller att det är särskilt viktigt att få till stånd en instans för klagomål för enskilda konsumenter. Verket menar att de förutom att drabbas på samma sätt som andra kunder av oskälig prissättning riskerar de också att taxesättningen missgynnar dem i relation till de större ku n- derna med starkare förhandlingsposition. delar rapportens förslag om att frågan om pristil l- syn bör utredas ytterl igare. KTH instämmer i utredningens förslag. KTH menar emellertid att det torde stå utom tvivel att korssubventioneringar förekommer. att detta behöver utredas och belysas ytterligare utifrån inte minst milj ö - mässiga och tekniska utgångspunkter. KTH framhåller vidare att kor s- subventionering kan förekomma även vid kommunalt ägande. nar att det inte behöver föreligga ett homogent intresse mellan den pol i- tiska nivån, det kommunalt ägda företagets styrelse, dess verkställande ledning eller kommunens invånare. KTH anser även att kommunens möjlighet att använda den kommunala bolagskoncernens vinstgivande verksamheter för att omfördela resurser till annan verksamhet kan beh ö - va utredas i detta sammanhang. STOSEB har inget att invända mot att frågan om pristillsyn utreds v i- Värme Syd har heller inget att erinra mot en utredning om möjligheterna för fjärrvärmekunderna att ta upp klagomål mot priser och anser att när det gäller de energirelaterade pr i- serna är den hetvattenbörs som finns i ett intressant altern a- tiv för de största fjärrvärmesystemen i . menar att det inte finns anledning till att staten ska ålägga en statlig myndighet en uppgift som kan lösas mellan värmemarknadens Högskolan anser att synpunkter på priser och kostnader bör kunna hanteras inom ramen för det arbete som den s.k. Värmemarknadsko m- mittén förväntas utföra. Högskolan anser att en pristillsyn av en statlig myndighet endast bör införas om inte vill eller anser sig kunna åta sig uppgiften. avstyrker bestämt förslaget om att utreda frågan om pristillsyn för fjärrvärmebranschen. Föreningen framhåller att Vä r- memarknadskommittén börjat verka igen och torde vara ett lämpligt organ för att lösa uppkommande kundfrågor. att en statlig inblandning i denna verksamhet inte kan väntas medföra Föreningen framhåller vidare att fjärrvärmenätet inte är ett monopol för leverans av värme till huset utan en av flera accepterade kanaler att leverera värmen genom. anser att priskontroll på fjärrvärme eller någon annan energibärare är felaktigt. framhåller att de avser starta ett fristående konsumentorgan inom elområdet i sama r- bete med och KO. heter från detta organ kan passa väl in i en fortsatt utredning angående omhändertagande av klagomål från fjärrvärmekunder. menar vidare att korssubventionering inte är en relevant fråga eftersom