prop · GO03102 · 2001-04-12 00:00:00 — fortsatte att studera även under /2000. Av de deltagare som påbörjade sina studier /2000 uppnådde sfi-nivån under samma läsår och fortsatte sina sfi-studier. Skäl till avbrotten är bl.a. arbete, andra studier, sjukdom eller barn- I mer än hälften av avbrotten är orsaken inte känd eller Variationen mellan enskilda kommuner i andelen studerande som godkänts efter i genomsnitt är stor. den allra kortaste tidigare utbildningen måste i allmänhet delta i läs- och skrivinlärning inom grundläggande vuxenutbildning innan de börjar sfi- Skr. 2000/01:102 studier eller parallellt med dessa. Av nybörjarna /98 hade 16 procent enbart tidigare skolutbildning. Nationella prov i sfi ut- arbetas som stöd för lärarnas bedömning av de studerandes studieprestationer. Det kan dock fortfarande finnas såväl bedömnings- skillnader som kvalitetsskillnader i undervisning som tillsammans med olikheter i rapporteringsrutiner kan förklara variationen i resultat mellan kommuner. Antalet lärare omräknat till heltidstjänster /01 var 1 123, en minskning jämfört med föregående läsår. Av lärarna hade en pedagogisk utbildning /01, något lägre än /00. En stor andel lärare saknar utbildning i svenska som andraspråk. Inom sfi, som bedrivs i regi, är andelen lärare med pedagogisk utbildning något högre än inom övrig vuxenutbildning. I verksamhet, som lagts ut på annan anordnare än kommunen, är andelen däremot lägre än inom övrig vuxenutbildning. Kommunens totala kostnader för sfi 1999 var , vilket är en ökning med jämfört med . Enligt var de kostnader som tidigare redovisats dock underskattade med omkring 40 miljoner. Kostnadsökningen kan därför uppskattas till . har antalet heltidsstuderande minskat något från /99 till /2000. Tabell 6.19 Antal kommuner med sfi, antal studieanordnare och antal deltagare /96 t.o.m. /2000 1995/96 totalt 1996/97 totalt 1997/98 totalt 1998/99 totalt 1999/2000 totalt Flertalet kommuner anordnar sfi i egen regi, oftast i anslutning till den kommunala vuxenutbildningen. Andelen kommuner som lägger ut verk- samheten på annan anordnare, t.ex. folkhögskola, studieförbund eller privata utbildningsanordnare, minskade från //2000. Andelen som studerar hos annan anordnare än kommunen uppgick /2000 till 12 pro- cent. Antalet studerande i sfi kulminerade under /95 då bl.a. ett stort antal flyktingar från det blivit kommunplacerade. Från detta läsår till /2000 har deltagarantalet minskat . Andelen kvinnor /2000 var . av sfi-deltagarna var flyktingar. Det är inte ovanligt att personer som deltar i sfi deltar i grundläggande vuxenutbildning. I sådana fall händer det att kommunerna redovisar hela kursen som grundläggande vuxenutbildning. Följden av detta blir en viss underrapportering av antalet studerande och elevtimmar i sfi. Framför allt kan antalet elevtimmar som redovisas därför vara underskattade. Kollektivtrafiken är ett viktigt instrument i arbetet för ett långsiktigt Det är därför angeläget med en ökad andel I den lokala och regionala kollektivtrafiken genomförs drygt 1 miljard resor per vilket motsvarar en knapp tiondel av det totala resandet i landet. Utvecklingen pekar mot att kollektivtrafikens andel av resandet minskar. vidtas för att öka kollektivtrafikens konkurrenskraft. en kraftsamling av statliga, kommunala och privata aktörer på Den lokala och regionala kollektivtrafiken Det övergripande målet för transportpolitiken är att säkerställa en sam- hällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet (prop.1997/98:56, bet.1997/98: TU10, skr.1997/98:266). Det övergripande målet preciseras i delmålen: ett tillgängligt transportsystem, en hög transportkvalitet, en säker trafik, en god miljö samt en positiv regional utveckling. I propositionen anförs bl.a. att det krävs åtgärder för att motverka en utveckling där allt deltagande i samhällslivet förutsätter tillgång till bil. En ökad andel kollektivt resande är en viktig komponent i arbetet med att utforma ett ekologiskt, ekonomiskt och socialt långsiktigt hållbart Kollektivtrafikens konkurrenskraft behöver därför öka. Regeringen pekar bl.a. på behov av ökad samverkan mellan transports- lagen och ökad kundorientering för att nå detta mål. Kommunernas ansvar begränsar sig till den lokala och regionala kollektivtrafiken enligt lagen om ansvar för viss kollektivtrafik (1997/98:734). Med kollektivtrafik avses i det följande den lokala och Det kollektiva resandets omfattning och dess andel av det totala persontransportarbetet är de viktigaste indikatorerna på kollektivtrafikens konkurrenskraft gentemot bilen och hur väl den bidrar till de transport- politiska målen och målet om ett långsiktigt hållbart transportsystem. Antalet resor med kollektivtrafiken har varit relativt under andra halvan av 1990- talet. utfördes drygt en miljard resor eller drygt Skr. 2000/01:102 av det totala antalet resor. Antalet kollektiva resor per invånare har också varit relativt senare hälft. Genomsnittet på 119 resor per invånare och år döljer dock stora regionala variationer. gjordes 62 kollektiva resor per invånare och år utanför , medan antalet resor per invånare och år i var hela 344 stycken. Det kollektiva resandet ökar i storstadsregionerna medan det är oförändrat eller minskar i resten av landet. Med undantag för så har busstrafiken i landet minskat med i tätort och med på landsbygd . Kollektivtrafiken med buss, spårvagn, tunnelbana och pendeltåg står för av det totala persontransportarbetet. Drygt 10 pro- cent av kvinnornas transportarbete utförs med kollektiva färdmedel, jäm- fört med av männens transportarbete. Tillgänglighet för funktionshindrade och äldre har förbättrats den senaste tioårsperioden, framförallt genom införande av servicelinjer samt låggolvsbussar i tätortstrafik. uppskattas av fordonen i tätortstrafik ha lågt golv eller låg entré. Tillgängligheten har också för- bättrats genom bättre information. Kollektivtrafiken bidrar till uppnåendet av miljömålen, främst genom att den minskar behovet av att använda bil. Kollektivtrafiken i sig har också blivit mer miljövänlig, genom användandet av bättre motorer och bränslen. körs de flesta av de bussar, som går i lokal och regional kollektivtrafik på diesel av miljöklass 1. Det är betydligt säkrare att åka kollektivt än att åka bil. har ett fåtal personer dödats i buss som följd av en trafikolycka. Kollektivtrafiken underlättar ett liv på landsbygden även om beroendet av bil är större där än i andra delar av landet. Kollektivtrafiken har också en stor betydelse för vidgandet av arbetsmarknadsregionerna. Det har i stor utsträckning skett genom satsningar på regionaltåg som möjliggör relativt långa och snabba resor. Enligt den s.k. Kollektivtrafikbarometern 2000 är mer än hälften av befolkningen nöjd med kollektivtrafiken och en tiondel missnöjd med densamma. Tre av fyra tycker det är tryggt att åka kollektivt. Personal och fordon ges höga betyg medan kritiken framförallt rör företagens brist på lyhördhet och dålig information vid störningar i trafiken. En tredjedel av svenska folket anges sakna kunskaper om kollektivtrafiken. Branschen behöver bli bättre på att marknadsföra och att skapa intresse för kollektivtrafiken. Kollektivtrafiken är ett viktigt instrument i arbetet för ett långsiktigt hållbart transportsystem Det i stort sett, undantag finns dock, stagnerade kollektiva resandet är emellertid oroande. Åtgärder måste därför vidtas för att öka kollektivtrafikens konkurrenskraft. Kostnaden för den lokala och regionala kollektivtrafiken 1999 var enligt . Över hälften utgörs av kostnader för kollektivtrafiken i . I fasta priser har kostnaden sjunkit med ett per procent . Kommunernas och landstingens Skr. 2000/01:102 direkta stöd till trafikhuvudmännen uppgick till , vilket motsvarar av kostnaden för trafiken. Till detta kommer köp av skol-, sjuk- och färdtjänstresor. Om man undantar så har kommunernas andel av finansieringen ökat så att de i genomsnitt betalar nästan en och en halv gånger så mycket till kollektivtrafiken som landstingen gör. Huvuddelen av den lokala och regionala kollektivtrafiken upphandlas, vilket har medfört stora kostnadsbesparingar för trafikhuvudmännen. Marginalerna för operatörerna har sjunkit kraftigt. De senast kända upphandlingarna har dock visat på betydande höjningar av kost- naderna för trafiken. Till en del beror detta på höjningen av fordons- och dieselskatten. Sänkningen av mervärdesskatten på persontrafikresor från , sänkningen av arbetsgivaravgiften samt återföringen av fordonsskatten innebär dock att skatteförändringarna sammantaget har medfört en sänkning av skattebelastningen på kollektivtrafiken. Staten har därmed bidragit till en ökat handlingsutrymme för att sänka taxor, öka utbudet eller höja kvaliteten i kollektivtrafiken. Emellertid har andra kostnader, framförallt för personal, ökat så mycket att det för många trafikhuvudmän ändå handlar om en kamp att försöka bibehålla dagens utbud och taxor. I flera län kommer det att bli fråga om både minskat utbud och höjda taxor. tog 1998 fram ett Nationellt program för kollektivtrafik på väg, . Det följs nu av regionala åtgärdsprogram. Till kollektivtrafikens utveckling har även Kommunikationsforsknings- beredningen bidragit genom en omfattande forsknings-, utvecklings- och demonstrationsverksamhet. Spridningen av forskningsresultat och goda exempel utgör dock ett problem. Färdtjänstens omfattning har minskat något . Antalet färdtjänstberättigade har minskat med cirka en procent till cirka 405 000 personer . Antalet färdtjänstresor har minskat till 14 miljoner resor. En bidragande orsak kan vara att kommunerna har tenderat att skärpa reglerna för rätt till färdtjänst respektive rätt till ledsagare. Antalet resor per färdtjänst- resenär varierar mycket kraftigt mellan kommunerna. Färdtjänst- resenärer gör i snitt 35 resor per person och år. Variationen är mycket stor. Kommunernas nettokostnad för färdtjänsten är . Resenärerna betalar egenavgifter på ca . Antalet resor med riksfärdtjänst har ökat med till knappt 100 000 resor . Kostnaden för riksfärdtjänsten är . Enligt lagen om färdtjänst (1997:736) skall denna service bereda dem, som på grund av varaktiga funktionshinder har väsentliga svårigheter att förflytta sig på egen hand eller att resa med allmänna kommunikations- medel, möjlighet att resa med särskilt anordnade transporter. hand gäller det resor inom den egna kommunen. (1997:735) skall möjliggöra resor mellan kommuner för personer som till följd av ett stort och varaktigt funktionshinder måste resa på ett särskilt Ändamålet med resan skall vara rekreation, fritids- verksamhet eller annan enskild angelägenhet. tjänst skall inte längre primärt behandlas som en form av bistånd för att uppnå skälig levnadsnivå eller på annat sätt vara en del av . Även om servicen alltjämt är ett uttryck för social omsorg skall den i huvudsak behandlas som en trafikpolitisk fråga i syfte att bidra till en tillfredsställande trafikförsörjning också för funktionshindrade. uttryck för att alla samhällssektorer skall ta ansvar för sin anpassning till Genom nya lagar om färdtjänst och riksfärdtjänst, som trädde i kraft , har kommuner och landsting fått möjligheten att hantera färdtjänst och riksfärdtjänst genom trafikhuvudmannen. har ett ekonomiskt incitament skapats för en anpassning av kollektiv- trafiken till funktionshindrades behov. För att påskynda utvecklingen beslöt att avsätta ett statsbidrag på till åtgärder för en mer tillgänglig kollektivtrafik. Regeringen gav m.fl. i uppdrag att genomföra en utvärdering av handikappolitiken inom transportområdet. även att utvärdera färdtjänsten. första delrapport från sin utvärdering av färdtjänsten. färdtjänsten ur ett producentperspektiv. Uppgifterna nedan är hämtade ur denna rapport samt ur rapporten och Riksfärdtjänst utgiven av konstaterar att kommunerna i allmänhet har varit mer aktiva när det gäller att införa mer restriktiva bedömningar än att genomföra åtgärder som förbättrar kollektivtrafiken och gatumiljön så att behovet av färdtjänstresor kan minska. har endast ett fåtal kommuner överlåtit färdtjänsten till trafikhuvudmannen. Ungefär tre fjärdedelar av kommunerna har i något avseende förändrat regelverket för färdtjänsten i något avseende . Hälften av kommunerna har infört en striktare tolkning av skälen för till- stånd till färdtjänst och tillämpning av rätten till ledsagare. för en färdtjänstresa har förändrats i en knapp tredjedel av kommunerna. Samtliga kommuner har utbildat sina handläggare om de nya lagarna för färdtjänst och riksfärdtjänst. Informationen om reglerna har för- bättrats men de flesta kommuner saknar information som är särskilt anpassad till olika grupper av funktionshindrade. kommunerna har upprättat en trafikförsörjningsplan för färdtjänsten. Det är stor skillnad mellan kommunerna när det gäller tillämpningen Skr. 2000/01:102 av lagen om färdtjänst. En fjärdedel av kommunerna begränsar antalet De flesta begränsar resans längd, även om allt fler kom- muner tillåter färdtjänstresor inom hela länet. Vanliga skärpningar av villkoren är ökade krav på samåkning och en striktare tolkning av rätten till ledsagare. kommer att redovisa en rapport om färd- tjänsten ur ett konsumentperspektiv. Då finns underlag för en bättre analys av färdtjänstens måluppfyllelse och kvalitet. hade drygt 405 000 av totalbefolkningen tillstånd att använda färdtjänst. Andelen färdtjänstberättigade har minskat från 1999. Av de färdtjänstberättigade var eller äldre, var och . Av de färdtjänstberättigade använde färdtjänst . Andelen varierar mellan 20 och till i de olika kommunerna. av kvinnor har färdtjänst, jämfört av männen i samma ålders- grupp. företogs drygt 14 miljoner enkelresor med färdtjänst, vilket är färre än året innan. I genomsnitt gjordes ca 35 enkelresor per färdtjänstresenär, vilket är en minskning med . Om man jämför på kommunnivå blir skillnaden så stor som mellan 3 och 124 resor per färdtjänstresenär. Resandet med riksfärdtjänst 1999 har ökat med jämfört med . gjorde 23 000 personer 97 000 enkelresor med riksfärdtjänst. uppskattar att kommunernas bruttokostnad för färdtjänsten uppgår till . En fjärdedel av kommunerna anger att kost- naden har sjunkit tack vare ökad samordning, upphandling i konkurrens och kortare resor. En fjärdedel har angett att kostnaden har ökat på grund av kommundelning, allmän prisutveckling på transporter samt fler och längre resor. Resenärerna betalar av bruttokostnaden i egenavgifter vilket motsvarande ca . Egenavgiftens andel av bruttokostnaden har minskat i samtliga regioner . Generellt sett fortsätter rationaliseringen av folkbiblioteksverk- samheten. har utvecklingen mot allt färre filialbibliotek fortsatt som även antalet besök, medielån och anställda har minskat. Medieutbudet har totalt sett ökat . Det finns en risk för att tillgängligheten till folkbibliotek har försämrats för många människor. I första hand gäller det barn, äldre och funktionshindrade för vilka närheten är väsentlig för tillgängligheten. Bestämmelser om det allmänna biblioteksväsendet regleras i biblioteks- lagen (1996:1596). Lagen trädde i kraft och slår fast vissa bärande principer för kommunernas folkbiblioteksverksamhet, som avgiftsfria boklån och tillgänglighet för alla. Varje kommun skall ha folkbibliotek och i varje län bör det även finnas ett länsbibliotek. Det skall dessutom finnas lämpligt fördelade skolbibliotek inom och gymnasieskolan. Målsättningen och det grundläggande uppdraget anges i 2 §: Till främjande av intresse för läsning och litteratur, information, upplysning och utbildning samt kulturell verksamhet i övrigt skall alla medborgare ha tillgång till ett folkbibliotek. Folkbiblioteken skall verka för att databaserad information görs tillgänglig för alla medborgare. I 7 § slås ansvarsfördelningen mellan stat, landsting och kommuner fast. Kommuner ansvarar för folk- och skolbiblioteksverksamheten och landstingen ansvarar för länsbiblioteken och för biblioteken vid hög- skolor med landstingskommunalt huvudmannaskap. Staten ansvarar för övriga högskolebibliotek och för lånecentralerna. Nedanstående uppgifter baseras på den folkbiblioteksstatistik, senast , som produceras av och . Antalet bibliotek, bokbussar och anställda Antalet huvudbibliotek ökade 1999 i och med att blev en egen kommun. fanns totalt 1 472 folkbibliotek inkluderande huvudbibliotek och filialbibliotek. I ett flertal kommuner fanns endast ett bibliotek. Av samtliga huvudbibliotek var 39 integrerade med skol- bibliotek. Antalet biblioteksfilialer som var integrerade med skol- bibliotek uppgick till 500, vilket är 21 stycken fler än föregående år. 2000/01:102 Antal bokbussar i den kommunala biblioteksverksamheten var 103 under I flera fall delades emellertid en bokbuss av flera kommuner. Antalet bokbussar som var verksamma i mer än en kommun uppgavs 1999 vara 15 stycken. 111 av landets kommuner hade 1999 bokbuss- verksamhet. Tabell 8.1 Antal filialbibliotek, bokbussar och anställda 1990, 1996-1999 Källa: Statistiska meddelanden har enligt statistiskt material 19 filialer lagts ned. har därmed det svenska folkbiblioteksnätet minskat med sammanlagt 264 biblioteksfilialer och 38 bokbussar. utförde personalen vid de kommunala folkbiblioteken 4 891 årsverken (alla tjänster omräknade till heltidstjänster). Personalen har minskat något , den kraftiga minskningen beror dock delvis på att uppgifter om länsbibliotekens verksamhet inte längre ingår i statistiken. Antalet årsverken utförda av bibliotekarier minskade 1999 från 2 382 till 2 304. framgår det av statistiken att det finns kommuner med folkbibliotek helt i avsaknad av personal med bibliotekarieutbildning. I förarbetena till bibliotekslagen (prop. 1996/97:3) betonade regeringen vikten av fackutbildad personal. Fackutbildad personal på folk- biblioteken är nödvändig för att intentionen med bibliotekslagen, att garantera alla medborgare god biblioteksservice, skall uppfyllas. Folkbiblioteken köpte in fler nya böcker 1999 jämfört med , ca en tredjedel av de nyinköpta böckerna var barnböcker. Detta är en något större andel än . Nyförvärven av audiovisuella medier (AV-medier) har minskat jämfört med föregående år. AV-medier utgörs bl.a. av talböcker, kassettböcker, CD-skivor, musikkassetter och video- gram. Av betydelse för den positiva utvecklingen för barnlitteraturen är sannolikt det nya statsbidrag som infördes och som innebär att kommunerna har möjlighet att ansöka om bidrag för inköp av främst barn- och ungdomslitteratur till folk- och skolbibliotek. Totalt 250 ansökande kommuner uppfyllde de villkor som gäller för stödet, bl.a. att den ansökande kommunen inte sänker sina bokanslag. Av statsbidraget på totalt har fördelats till folkbiblioteken, resterande till skolbibliotek. Tabell 8.2 Folkbibliotekens mediebestånd och nyinköp av böcker per 1 000 inv. Källa: Statistiska meddelanden Mediebeståndet på landets folkbibliotek som har ökat kontinuerligt fortsätter att öka i antal volymer. Antalet nya böcker per 1 000 invånare har ökat . Tabell 8.3 Folkbibliotekens utlåning totalt och per invånare lån/inv. (1000-tal) (1000-tal) Källa: Statistiska meddelanden Utlåningen av AV-medier visar på en positiv utveckling. Boklånen har däremot minskat , . Antalet medielån per invånare varierar över landet. Flest boklån görs i de små och mellanstora kommunerna medan antalet lån är lägre i de befolkningsmässigt största kommunerna. Vad avser AV-medier är antalet lån större i de största och medelstora kommunerna än i de allra minsta kommunerna. Musikfonogram är den typ av AV-medier som lånas mest. Det finns oroande tecken på att målsättningen i bibliotekslagen inte uppnås och att den unika svenska bibliotekstraditionen ifrågasätts. Med ett krympande biblioteksnät finns det risk för att tillgången till folkbibliotek försämrats för många människor. Det gäller framför allt barn, gamla och funktionshindrade där just närheten till är väsentlig för tillgängligheten. De kommunala bibliotekens driftkostnader uppgick under , vilket motsvarar per Kostnaderna omräknat i fasta priser har ökat jämfört med . Bibliotekens investeringsutgifter ökade omräknat i fasta priser. Tabell 8.4 Driftkostnader samt investeringsutgifter Tusental kronor, löpande priser Källa: Statistiska meddelanden Folkbiblioteken är den mest besökta kulturinstitutionen. av befolkningen besöker ett bibliotek. Antalet besök har ökat, även om statistiken visar på en minskning jämfört med året innan, en ökning som sammanfaller med att allt fler studerar i vuxen ålder. I likhet med året innan hade det genomsnittliga huvudbiblioteket öppet och den genomsnittliga filialen . Huvudbiblioteken beräknas sammanlagt ha tagit emot 47,5 miljoner besök . Antalet besök har därmed enligt statistiskt material minskat jämfört med året innan. I kommuner med färre än 15 000 invånare gjordes i genomsnitt 138 besök per 1 000 invånare medan man i de största kommunerna noterade endast 51 besök per 1 000 invånare. Den långsiktiga trenden ser ut att hålla i sig. Antalet bibliotek och bibliotekarier fortsätter att minska som antalet låntagare och besökare har ökat , även om det skett en viss minskning . Allt färre bibliotek och bibliotekarier ger service till ett ökat antal låntagare och besökare. 9Nyanlända invandrare, integration och storstadspolitik 9.1Nyanlända invandrare och integration Integrationspolitikens mål är lika rättigheter, skyldigheter och möjlig- heter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund. Introduktions- målen för nyanlända invandrare är att de skall kunna skaffa sig en god grund för självförsörjning och det fortsatta livet i . Kommunernas introduktionsverksamhet är otillräcklig när det gäller individualiserad introduktion och samverkan med andra aktörer. Introduktionsmålen för nyanlända invandrare är kända hos nästan alla med ansvar för introduktionen i kommunerna. Möjligheten att ge introduktionsersättning i stället för socialbidrag utnyttjas ännu av en minoritet av kommunerna. De kommuner som har introduktions- ersättning omfattar dock av flyktingmottagandet 2000. Statens utgifter för ersättning till kommunerna för flyktingmottag- andet har minskat väsentligt . upp- gick statsbidraget för flyktingmottagandet till ca . Kostnaderna för socialbidrag och introduktionsersättning har generellt sett fortsatt att minska , främst till följd av min- skad arbetslöshet men också på grund av att flyktinginvandringen relativt sett minskat . Arbetslöshetstal och sysselsättnings- grad bland personer med utländsk bakgrund har förbättrats i snabbare takt, jämfört med hela befolkningen, . Kommunernas kostnader för flyktingar mottagna 1995 och 1996 visar ett genomsnittligt underskott på ca 350 respektive ca över en genomsnittlig tid av efter mottagandet. bosatte sig totalt ca 11 800 flyktingar i landets kom- muner, vilket är en ökning med ca 2 800 personer jämfört med och nästan i nivå med . - lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund. - en samhällsgemenskap med samhällets mångfald som grund samt - en samhällsutveckling som kännetecknas av ömsesidig respekt och tolerans och som alla oavsett bakgrund skall vara delaktiga i och medansvariga för. Den kulturella och etniska mångfalden i samhället bör tas som ut- gångspunkt för den generella politikens utformning och genomförande på alla samhällsområden och nivåer. Säråtgärder som riktar sig till Skr. 2000/01:102 invandrare som grupp bör begränsas till insatser och åtgärder som kan Sådana åtgärder bör i större utsträckning utgå från individens behov och förutsättningar. har utifrån dessa intentioner formulerat syfte och mål för introduktionsinsatser . Samhällets stöd och insatser under introduktionen till nyanlända invandrare skall ge en god grund för möjligheten att bli självförsörjande och delaktig i samhälls- livet.