prop · GP031d17 · 2001-09-20 00:00:00 — Däremot är föräldrarna inte lika positiva till den information de får från skolan när det gäller mer övergripande mål för skolans verksamhet och hur resurserna används. De flesta skolor har någon form av föräldraråd men det är ett begränsat antal föräldrar som deltar. Föräldrarna vill ha ett större inflytande. Högutbildade föräldrar och föräldrar med svensk bakgrund ger i högre grad uttryck för att de vill vara med och bestämma i sina barns skolor. Dessa föräldrar är också mindre nöjda med det inflytande de har. Eleverna anser att de fått ett ökat inflytande när det gäller hur de skall arbeta och över läxor och prov. ökar andelen lärare som tycker att eleverna inte klarar att ta det ansvar som krävs för ett ökat inflytande. Fler flickor än pojkar uppger att de vill vara med och bestämma och de tycker också att de kan vara med och bestämma i högre grad än vad pojkarna anser att de kan. Viljan till inflytande hos eleverna har minskat inom flera områden som till exempel läromedel, normer, skolmiljö och skolmat. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Skolan som social miljö Den sociala miljön i framstår som mer problematisk än den i gymnasieskolan. En större andel elever än tidigare tycker att mobbning är ett allvarligt problem på skolan. Framför allt gäller det år 79. Många av eleverna uppgav att de kände sig mobbade av sina lärare. Stressen har ökat i både och gymnasieskolan sedan den tidigare undersökningen 1997. Eleverna på de studieförberedande programmen i gymnasieskolan, och då främst flickor, är de som i störst utsträckning uppger att de alltid eller ofta känner sig stressade. Andra studier har visat att flickor i högre utsträckning än pojkar uppvisar psykosomatiska och stressrelaterade symptom och att dessa könsskillnader har ökat . I genomsnitt tror av eleverna i gymnasieskolan att de skall läsa vidare på universitet eller högskola. Skillnaden mellan programmen är dock stor. Det statliga bidraget till svenska skolors internationalisering uppgår till . Därav delas ca ut till svenska skolor, huvudsakligen i form av lärarstipendier för deltagande i internationella konferenser och skapande av internationella kontakter, samt bidrag till skolors utvecklingsarbete avseende internationalisering. Administrationen av detta flyttades fr.o.m. från till Internationella programkontoret för utbildningsområdet. Drygt 3000 elever och lärare deltog i nordiska utbyten inom ramen för NORDPLUS-mini och NORDPLUS-junior, dvs. Nordiska ministerrådets stödordningar för nordiskt grundskole- och gymnasieutbyte. Omkring en tiondel av alla skolor har deltagit i något projekt inom EU- programmen och . I ansökningsomgången 2000 fördelades närmare 19 miljoner till ca 950 svenska förskolor och skolor från dessa EU-program. Utlandsvistelser inom ramen för EU- programmen och andra utbytesprogram resulterar hos flertalet deltagare i personlig utveckling och ett ökat intresse för språk och andra kärnämnen. Praktikperioder inom ci-programmet medför en professionell utveck- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 ling inom det egna yrkesområdet och inte sällan en ökad yrkesstolthet. Programmet har vidare bidragit till att höja yrkesutbildningens status på de deltagande skolorna. Ett annat resultat är att varaktiga kontakter mellan skola och arbetsliv byggs upp inom många projekt. Den bild som ges av bl.a. rapportering är inte entydig. Problem med måluppfyllelse i vissa skolor och stress, mobbning och otrygghet skall ses i ljuset av i internationell jämförelse goda resultat i grundskola och gymnasieskola och det faktum att de flesta elever trivs i skolan. Problemen är både strukturellt och individuellt relaterade. Därför finns det inga enkla lösningar. Förväntningarna på skolan är stora från föräldrar och allmänhet. Skolans resultat måste bedömas mot bakgrund av de mycket höga ambitioner som präglar skolpolitiken. De problem som finns i skolans miljö måste även ses i perspektivet av förändringar som har genomförts under inom en rad olika samhällsområden. Det gäller t.ex. familje- och arbetslivet, det mångkulturella samhället, internationaliseringen och välfärdssystem. Den förändrade ansvarsfördelningen mellan stat och kommun när det gäller skolan genomfördes dessutom av ekonomisk kris. Regeringen ser med stort allvar på den brist på förtroende som på alltför många håll fortfarande finns hos allmänhet, föräldrar och lärare för de politiskt ansvariga för skolan och anser att denna utveckling måste brytas. Regeringen konstaterar att studier visar att skolbarnsföräldrar är mer positiva till skolan ju närmare de kommit i kontakt med den dagliga verksamheten. Det är angeläget att kommunerna strävar efter att involvera föräldrar i skolans arbete i så hög utsträckning som möjligt. Regeringen har bl.a. mot denna bakgrund gett vid i uppdrag att granska hur kommunerna uppfyller sitt informationsansvar till föräldrar och elever. Vidare har regeringen förlängt försöksverksamheten med lokala styrelser med föräldramajoritet med samt gett Statskontoret i uppdrag att kartlägga och analysera varför så få skolor deltagit i försöket. Genom läroplanerna för det obligatoriska skolväsendet och de frivilliga skolformerna som antogs 1994 skapades förutsättningar för en ökad samsyn vad gäller mål och värdegrund mellan och gymnasieskolan. Genom tillkomsten av läroplanen för förskolan 1998 lades grunden för en sammanlänkning även mellan förskolan och . En arbetsgrupp för översyn av läroplanen som styrdokument prövar nu om ett gemensamt måldokument för förskolan, den obligatoriska skolan och de frivilliga skolformerna skulle förstärka det livslånga lärandet. Arbetsgruppen lämnar sin rapport . införde regeringen en gemensam läroplan för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet. Läroplanen har givit starkt stöd för fortsatta integrationssträvanden. Enligt regeringen är det väsentligt att den fortsatta integrationen sker så att man undviker den skolifiering av förskoleklassen, som bl.a. pekat på. Helhetssynen på utbildningen för barn och unga har varit positiv för den svenska skolans utveckling. ligger i förhållande till jämförbara länder väl till när det gäller elevernas kunskaper, deras personliga och sociala utveckling samt andel elever som fullföljer utbildning på gymnasial nivå. Det lokala friutrymmet är stort, men utnyttjas inte alltid av kommunerna. Det nya läraravtalet, försöksverksamheten med utbildning utan timplan i och införandet av poängplanen i gymnasieskolan är exempel på förändringar som kraftigt har ökat möjligheterna till en flexibel lokal planering. Medel har avsatts till kompetensutveckling av personal, t.ex. inom det specialpedagogiska området. Kommunerna har även tillförts resurser i form av ökade generella och riktade statsbidrag, t.ex. till utveckling av lärarrollen, förstärkningen av den garanterade undervisningstiden i gymnasieskolan, storstadssatsningen och senast resursen för personalförstärkningar i skolan. Stödinsatser för ökad måluppfyllelse Skolan har ett uttalat ansvar för att ge elever, som är i behov av särskilt stöd, förutsättningar att nå skolans mål. konstaterar emellertid i sin rapport fullständiga betyg (Dnr 2000:1838) att skolor lätt faller tillbaka på traditionella pedagogiska lösningar för elever, som riskerar att lämna utan fullständiga betyg. De vanligaste insatserna är av organisatoriskt slag, ofta i form av särskilda undervisningsgrupper, medan ungdomarna själva önskar ett individualiserat bemötande. Forskning och rapporter, bl.a. från , har visat att en skolas förmåga att anpassa organisation och undervisning till den enskilde elevens behov och förutsättningar är av stor betydelse för skolans förmåga att stödja elevernas kunskapsutveckling så att dessa kan nå utbildningsmålen. Regeringen anser att insatser för att öka måluppfyllelsen i grund- och gymnasieskolan är av högsta prioritet. I fråga om skolornas stöd till elever med utländsk bakgrund har redovisat flera brister i kommunernas insatser. För att nå målen är det betydelsefullt med ett genomtänkt mottagande och diagnostisering av nyanlända invandrarelever, en socialt väl fungerande miljö utan polarisering mellan olika grupper, en tydlig inriktning på språklig utveckling samt social fostran. Det krävs även att modersmålsundervisning, studiehandledning på modersmålet och undervisningen i svenska som andra språk har hög kvalitet. Kunskaper i andra språk än svenska måste ses som tillgångar att bygga vidare på. är i stort behov av människor med goda kunskaper i många språk. Den psykosociala arbetsmiljön är precis lika viktig i skolan som på andra arbetsplatser. För både lärare och elever är delaktighet ett nyckelord. Trivsel och möjlighet att påverka sin arbetssituation hänger intimt ihop. Regeringen anser att resultaten från attitydundersökning måste uppmärksammas. Det är t.ex. oroande att elevinflytandet har stagnerat och att lärarna upplever en brist på inflytande över stödåtgärder, gruppstorlekar, skolmiljö och resursanvändning. Regeringen anser att det är av största vikt att verka för ett ökat elevinflytande. Kommunerna har här ett ansvar för att inflytandet ökar. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Det är vidare en viktig uppgift på alla nivåer att identifiera de faktorer som orsakar stress och vidta åtgärder för att minska den stress som både lärare och elever upplever har ökat. Regeringen kommer att behandla frågor om elevernas arbetsmiljö i den kommande propositionen om elevhälsa. Skolan kan inte nå sina mål utan att samspela med sin omvärld. Det finns ofta ett starkt samband mellan elevers familjesituation, t.ex. med avseende på föräldrars utbildningsnivå och engagemang i barnens skolgång, och elevernas framgång i skolan. För att barn och unga i utsatta familjer skall känna sig motiverade för studier behöver ofta hela familjens situation stärkas. Det fordras insatser från många parter och ett tätt samarbete mellan dem för att stödja familjer som befinner sig i sociala svårigheter. Ansvars- och rollfördelningen inom kommunen behöver därför ständigt diskuteras och omprövas för att nå bästa resultat. Skolan är inte ett slutet samhälle, men öppenheten mot omvärlden kan öka ytterligare. Det finns mycket att vinna på fördjupade samverkansformer mellan skolan och skilda offentliga verksamheter, organisationer och arbetslivet. Omvärlden kan ses som en pedagogisk resurs för skolan. Dels förutsätter målen i läroplanen och kursplanerna att eleverna har möjlighet att utveckla sina kontakter med samhälls- och arbetslivet, dels utgör människor i skolans omvärld en möjlighet för skolan att hämta in kompletterande kompetens inom olika områden. Därigenom ökas skolans samlade resurser och skolans miljö för lärande berikas. I rapporten mellan skola och arbetsliv (Ds 2000:62) föreslås bl.a. att möjligheterna att genomföra ett nationellt program i gymnasieskolan genom lärande i arbetslivet skall öka, att samråd lokalt skall ske med arbetsmarknadens parter på program med yrkesämnen, att ett nationellt system för kvalitetssäkring av yrkesutbildning bör utvecklas och att formerna för finansiering av arbetslivets medverkan i arbetslivet skall ses över. Regeringen kommer att överväga vilka ytterligare initiativ som bör tas. Regeringen kommer att presentera en proposition om vägledning, med anledning 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 av den s.k. betänkande (SOU 2001:45). EU-programmen och annat stöd till internationella kontakter har bidragit till att främja den svenska skolans internationalisering från förskolan och uppåt. Rapporteringen från skolor som fått nationella och europeiska bidrag för internationellt samarbete tyder på att genomförda internationaliseringsåtgärder i skolan bidrar till att främja de utvecklingssträvanden som görs inom den nationella utbildningspolitiken och som bl.a. kommer till utryck i läroplanen (Lpfö 98, Lpo 94 och Lpf 94). Detta märks exempelvis vad gäller utveckling av yrkesutbildningen, främjande av samarbete mellan skola och arbetsliv och arbetet med den gemensamma värdegrunden. Skolans internationalisering är ett led i arbetet med att förbereda eleverna för ett samhälls- och arbetsliv där de internationella kontakterna ökar inom många olika yrkesområden och arbetet kan ses som en av många skolutvecklingsaktiviteter. Det finns dock vissa svårigheter att mäta resultat av internationellt samarbete. Det som kan mätas är ofta upplevelsen av resultaten hos de inblandade. Det är en prioriterad uppgift inom EU att öka arbetskraftens rörlighet i . Rörlighet kan främjas bl.a. genom förbättrade möjligheter till studier och praktik utomlands. Möjligheterna att tillgodoräkna sig studier och praktikperioder på gymnasienivå och uppåt i ett annat EU-land har förbättrats i och med införandet av överenskommelsen om Europeiska utbildningsavsnitt (1999/51/EG). Utlandsstudierna och praktikperioderna dokumenteras i ett s.k. , och översätts så att dessa perioder kan räknas med i slutbetyget från den svenska gymnasieskolan. Regeringen överväger ytterligare åtgärder för att främja rörlighet över gränserna och annat internationellt samarbete på skolans område. En skola i utveckling Skolan skall fostra självständiga individer som har förmågan att ta andras perspektiv och att samarbeta. Ett kollektivt ansvar uppstår där barn och unga själva och med hjälp av andra utvecklar de färdigheter som krävs för delaktighet, inflytande och gemenskap. Undersökningar har visat att barns kollektiva prestationer är överlägsna barns individuella prestationer. Detta gäller även när elever med olika studieförutsättningar samarbetar. Samarbetet behöver inte begränsas till att genomföras inom klassen eller ens inom den egna skolan. Med stöd av informationsteknik kan samarbete initieras både med andra skolor och andra typer av organisationer inom och utom landet. Samarbete över skol- och nationsgränser vidgar perspektiven och sätter in frågorna i ett större sammanhang. Demokrati, mänskliga rättigheter, mångfald, jämställdhet m.m. finns som kunskapsområden och mål i läroplanen och i kursplanerna för alla skolformer. Arbetsgruppen för översyn av läroplanen som styrinstrument kommer ta upp hur de övergripande målen skall få större genomslag. Kunskapsinnehållet i skolan finns kodifierat i läroplanerna och kursplanerna och kan inte utan vidare bytas ut eller utvidgas. Regeringen anser dock att det inte i första hand är regeländringar som behövs för att möta krav på skolan inom olika områden, utan en större medvetenhet i kommunerna om det friutrymme som finns att utnyttja inom dagens regelverk. I flera av de undersökningar som ligger till grund för regeringens analys och slutsatser av utvecklingen uppmärksammas behovet av kompetensutveckling för personal i skolan. Under har medel avsatts för särskilt aktuella behov som specialpedagogik, basfärdigheter, utvecklingen av yrkesämnena etc. Kommunen har ett övergripande ansvar för att personalen har en adekvat kompetens för sina uppgifter. I ljuset av den svåra ekonomiska situation som vissa kommuner fortfarande befinner sig i och det stora behovet av kompetensutveckling avser dock regeringen att fortsätta de påbörjade satsningarna inom flera områden. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 har på grundval av regeringens propositioner Kvalificerad yrkesutbildning (prop. 2000/01:63, bet. 2000/01:UbU14, rskr. 2000/01:197) och Vuxnas lärande och utvecklingen av vuxenutbildningen (prop. 2000/01:72, bet. 2000/01:UbU15, rskr. 2000/01:229) tagit beslut om en långsiktig utveckling av vuxenutbildningen. Regeringen föreslår i denna proposition finansiering för en rad insatser . Insatserna finansieras genom omprioriteringar inom utgiftsområdet, främst en marginell minskning av utbildningsvolymerna och en sänkning av den schablonmässigt beräknade genomsnittskostnaden för en utbildningsplats inom kvalificerad yrkesutbildning. Verksamheten inom den kommunala vuxenutbildningen, som avser gymnasial och grundläggande vuxenutbildning, finansieras dels genom det allmänna statsbidraget till kommunerna och dels genom ett särskilt statsbidrag till kommunerna (). Antalet platser inom har minskats med en helårseffekt av 7 500 platser jämfört med . Totalt har kommunerna i sina ansökningar ansökt om fler platser än vad har kunnat fördela. Ett antal kommuner har dock ansökt om färre platser än sin tilldelade ram, vilket har givit möjligheter till omfördelningar mellan kommunerna. Regeringen beräknar medel för ca 79 000 platser , varav ca 8 700 inom folkbildningen. Den framtida vuxenutbildningen måste kunna möta de enskilda individernas behov av stöd för sitt lärande med utgångspunkt i den enskildes behov och förutsättningar. Regeringen beräknar ca för att bygga upp en infrastruktur för vuxnas lärande. Utöver detta tillförs folkbiblioteken särskilda medel under utgiftsområde 17. Uppsökande verksamhet fortsätter att utvecklas i kommunerna. Statens bidrag till fackliga organisationer för uppsökande verksamhet och utbildning i samhällsfrågor vidgades till att även omfatta handikapporganisationerna. Mot bakgrund av de goda resultaten som den uppsökande verksamheten haft för att motivera människor att delta i vuxenutbildning och folkbildning föreslår regeringen en varaktig förstärkning av stödet till de fackliga organisationernas och handikapporganisationernas uppsökande verksamhet om . Detta innebär att bidraget blir totalt . Regeringen uppdrog åt en särskild utredare (dir. 1999:86) att se över frågan om validering av vuxnas kunskap och kompetens. Sedan uppdraget lämnades har valideringsverksamhet utvecklats i flera kommuner, oberoende av utredarens arbete. Eftersom förutsättningarna för arbetet förändrats under pågående utredning, beslutade regeringen om tilläggsdirektiv (dir. 2000:84) till utredningen. Uppdraget förändrades till att främst avse en inventering, beskrivning och analys av de valideringsinsatser som pågår i kommunerna. Utredarens uppdrag skall slutredovisas . Regeringen avser att därefter återkomma i frågan om validering. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 lämnade sina förslag i betänkandet Karriärvägledning.se.nu (SOU 2001:45). Regeringen avser att efter remissbehandling återkomma till med förslag rörande vägledningen. Regeringen har tecknat ett avtal med i om att bygga upp ett nationellt för vuxnas lärande. Centret skall verka för att samordna och sprida kunskap om vuxnas lärande, men även initiera ny forskning och vara både stöd och inspiration för aktörerna inom området vuxnas lärande. Regeringen avser att stödja verksamheten även med . Vuxnas behov och förutsättningar för lärande har drastiskt förändrats , inte minst genom de elektroniska kommunikationsmöjligheterna. Pedagogik och arbetsformer behöver mot den bakgrunden förnyas och användandet av distansmetoder behöver utvecklas. Regeringen föreslår därför satsningar på kompetensutveckling av lärare och förstärkning av forskningsresurserna för att öka kunskapen om vuxnas lärande. Sammanlagt beräknar regeringen för detta ändamål. För att synliggöra svensk vuxenutbildning och folkbildning samt för att visa den mångfald och flexibilitet som finns, anordnades liksom en nationell kampanj, Kunskapsveckan, vars syfte främst är att öka förståelsen för behovet av vuxenutbildning ur såväl individ- som samhällsperspektiv. I propositionen om vuxnas lärande gjorde regeringen bedömningen att undervisningstiden inom vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux) bör utökas i syfte att förbättra möjligheterna för den enskilde att nå målen. Medel satsas nu på en utveckling av särvuxverksamheten i kommunerna i syfte att bl.a. öka undervisningstiden och undervisningsgruppernas storlek. En förutsättning är därvid att lärarna får tillgång till adekvat stöd. Regeringen har beräknat medel för en varaktig förstärkning för detta ändamål om . har , som nämnts, fattat beslut om att försöksverksamheten med viss kvalificerad yrkesutbildning, som pågått , skall övergå i reguljär verksamhet. tillkallades därför en utredare (, dir. 2001:38) med uppgift att lämna underlag för de åtgärder som behövs för att en myndighet med uppgift att administrera den kvalificerade yrkesutbildningen skall kunna inleda sin verksamhet. I propositionen Kvalificerad yrkesutbildning (prop. 2000/01:63) föreslog regeringen en utbyggnad av verksamheten med 500 platser . Verksamheten kommer därmed att omfatta 12 500 årsplatser . I enlighet med tillkännagivande (bet. 2000/01:UbU14, rskr. 2000/01:197) bör antalet utbildningsplatser utökas. En fortsatt utbyggnad bör ske mot bakgrund av arbetsmarknadens behov, de studerandes intressen och kravet på kvalitet i verksamheten och kommer att prövas i samband med det ordinarie budgetarbetet. Regeringen har uppdragit åt att genomföra kompetensutveckling av lärare inom svenskundervisning för invandrare (sfi). Syftet är att utveckla lärarnas ämneskompetens samt stödja projekt rörande nya samarbetsformer mellan sfi och andra aktörer inom verksamheten för integration av invandrare. För ändamålet har anvisats . skall lämna slutrapport . Regeringen har givit i uppdrag att utarbeta förslag till nya kursplaner för sfi. Verket fick i uppdrag att undersöka hur sfi för högutbildade invandrare kan anordnas i högskolemiljö. har vidare beslutat att ge verksamheten vid Nationellt centrum för sfi och svenska som andraspråk vid i en permanent ställning (prop. 2000/01:72, bet. 2000/01:UbU15, rskr. 2000/01:229). Statens skolor för vuxna Statens skolor för vuxna (SSV) utgör fr.o.m. en myndighet bestående av två skolenheter i resp. och samt ett kansli i . SSV har givits en vidgad roll med ansvar för bl.a. att stödja kommunernas användning av distansmetodik. Regeringen har i propositionen Den öppna högskolan (prop. 2000/01:15) föreslagit att Statens skolor för vuxna (SSV) och (Distum) folkbildningsdel förs samman till ett centrum för distansutbildning och flexibelt lärande inom folkbildning och vuxenutbildning. Förutom att erbjuda utbildning skall det blivande centret stödja utvecklingen av distansutbildning och flexibelt lärande inom vuxenutbildningen och folkbildningen. Myndigheten Nationellt centrum för flexibelt lärande tillförs ytterligare medel för denna uppgift. Centret får, i enlighet med vad som angavs i propositionen om vuxnas lärande, även i uppgift att utveckla distansmetoder och IT-läromedel, som riktar sig till studerande inom vuxenutbildning och folkhögskola som har teckenspråk som första språk. Som ett komplement till den kommunala vuxenutbildningen kan statligt stöd ges till kompletterande utbildningar enligt förordningen (2000:521) om statligt stöd till kompletterande utbildningar. En marginell minskning av folkhögskolornas platser inom ramen för har gjorts . Under innevarande år har lärare inom vuxenutbildningen kunnat delta i ITiS- satsningen. Lärare inom folkhögskolan erbjuds möjlighet att delta . För detta ändamål har beräknats under anslaget till IT i Skolan. I propositionen om vuxnas lärande aviserade regeringen att en statlig utvärdering av folkbildningen skall genomföras. Ett antal områden som skall ingå i utvärderingen redovisades också. En sakkunnig tillkallas för att genomföra 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Uppdraget skall redovisas . En av de prioriterade grupperna inom folkbildningen är deltagare med funktionshinder. Regeringen avsätter medel för särskilt kostnadskrävande insatser vid folkhögskolor för deltagare med funktionshinder. För att stödja de folkhögskolor som erbjuder funktionshindrade utbildning har avsatt av statsbidraget till folkhögskolorna i form av ett s.k. förstärkningsbidrag. motsvarade detta bidrag . tillförs för att kunna erbjuda specialpedagogiskt stöd till vuxenutbildning i kommunerna. föreslås tillföras ytterligare till utveckling av läromedel för personer med funktionshinder. För att öka möjligheterna till folkhögskolestudier har regeringen ändrat reglerna för vårdartjänstanslaget så att anslaget fr.o.m. finansierar assistansinsatser för samtliga studerande inom folkhögskolan som har behov av assistans, oavsett diagnos.