prop · GP031d14 · 2001-09-20 00:00:00 — Därför beslutade regeringen att sänka sysselsättningskravet för 2001 från 31,9 till . Kravet sänktes med bibehållen merkostnadsersättning. Även räknar med en fortsatt svag marknadssituation. Därför är det nödvändigt, för att kunna behålla kvalitén i arbetsmiljö och skapa nya arbetstillfällen, att genomföra en omstrukturering av verksamheten efter de nya marknadsförutsättningarna. har därför beslutat om att genomföra ett omfattande omstruktureringsprogram som kommer att redovisas till regeringen . Därefter avser regeringen att ta ställning till vilka eventuella åtgärder som kan komma att krävas för att genomföra det nämnda omstruktureringsprogrammet. För vissa grupper arbetssökande med svårigheter på arbetsmarknaden, bl.a. arbetshandikappade, har ibland sysselsättning inom ramen för företagsformer inom den sociala ekonomin visat sig kunna vara ett steg på vägen mot en fastare förankring på arbetsmarknaden. Oberoende av konjunkturläget har arbetshandikappade svårt att få arbete. Anställning med lönebidrag, skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare samt anställning i är viktiga medel för att underlätta för arbetshandikappade att få ett arbete. Regeringen avser därför att göra en samlad översyn av hur de arbetshandikappades ställning skall stärkas på framtidens arbetsmarknad. Internationella programkontoret förmedlar s.k. interpraktikstipendier till ar- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 betslösa ungdomar i åldrarna . Avsikten med dessa stipendier är att ge ungdomar som är eller riskerar att bli långtidsarbetslösa möjligheter till praktik i utlandet. Programkontoret har emellertid haft stora svårigheter att uppnå målsättningen att förmedla 1000 interpraktikplatser. tilldelades Internationella programkontoret för att finansiera 1 000 interpraktikplatser. Be- räknat medelsbehov för kommande budgetår motsvarar 500 platser. Regeringen avser att i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2002 göra en förnyad prövning av förmedlingen av internationella praktikplatser för arbetslösa ungdomar. De beslutade förändringarna inom arbetslöshetsförsäkringen innebär bl.a. att anställningar med anställningsstöd med undantag från det särskilda anställningsstödet skall vara kvalificerande för en första ersättningsperiod. har konstaterat att det finns en risk att förändringen innebär att det huvudsakliga syftet med anställningsstödet blir att den enskilde skall kvalificera sig för nya ersättningsperioder och inte att anvisningen skall övergå i en reguljär anställning särskilt när det gäller offentliga arbetsgivare (bet. 2000/01:AU5, rskr. 2000/01:102). har utgått från att regeringen beaktar detta och har pekat på en lösning att utforma särskilda regler för anvisningar till de offentliga arbetsgivarna. Regeringen bereder frågan hur det problem som pekat på bör lösas. Ambitionen är att presentera en ordning som tillgodoser intentioner. Regeringens bedömning: Försöksverksamheten med Kulturarvs-IT bör förlängas till att gälla även 2002. Skälen för regeringens förslag: I enlighet med vad regeringen aviserade ekonomiska vårproposition bör försöksverksamheten med Kulturarvs-IT förlängas till att gälla även 2002. Regeringen initierade budgetproposition en försöksverksamhet för att göra kulturarvet tillgängligt. Arbetsuppgifterna skulle utföras av personer med mycket nedsatt arbetsförmåga, dvs. personer för vilka arbetsgivare kan få lönebidrag för hela den bidragsgrundande lönekost- Försöksverksamheten omfattade med en utvärdering . Verksamheten har varit förlagd till de regionala museerna samt i , och . har haft arbetsgivaransvar för dem som varit anställda vid museerna och Stiftelsen i för de anställda i , och . Totalt skulle 130 personer anställas vid museerna och 110 sammanlagt på de övriga orterna. KPMG revision har på regeringens uppdrag utvärderat verksamheten t.o.m. . I slutrapporten konstateras bl.a. att det av olika skäl funnits svårigheter att starta verksamheten på vissa orter, bl.a. på grund av problem att hitta lämpliga lokaler, upphandling, finansiering av utrustning samt att avtalsförhandlingarna drog ut . Samverkan mellan arbetsledare inom Kulturarvs-IT och arbetsmarknadsmyndigheterna har haft brister. Olika uppfattningar om målgruppen för verksamheten och urvalet av personerna har ibland ställt till problem. Till problemen har också bidragit att vissa finansieringsfrågor varit oklara. Den allmänna uppfattningen är dock att verksamheten ger meningsfullt arbete till svårt funktionshindrade personer och att den varit värdefull för att bevara kulturarvet. Uppfattningen är densamma hos såväl museiledning, arbetsledare och de anställda med arbetshandikapp. KPMG pekar på att försöksverksamheten inte kommit igång på alla orter och därför inte omfattar . Regeringen avser därför att förlänga försöksverksamheten till att gälla till utgången av 2002. Regeringen avser att återkomma till med vunna erfarenheter. Regeringen beräknar att utgifterna för den förlängda försöksverksamheten uppgår till 2002. Förslaget påverkar inte ramen för utgiftsområdet. Nya ersättningsregler inom de kommunala ungdomsprogrammen m.m. Regeringens förslag: Lagen (2000:625) om arbetsmarknadspolitiska program ändras på så sätt att ersättningen till deltagarna inom kommunala ungdomsprogram görs enhetlig över hela landet och motsvarar studiebidraget för gymnasiestuderande. Lagen ändras även på så sätt att utvecklingsersättningen till deltagare i ungdomsgarantin för höjs till . Statskontorets utredning: I utredningen ungdomsåtgärder? Om kommunala ungdomsprogrammet och utvecklingsgarantin presenteras förslag på förändringar i de arbetsmarknadspolitiska ungdomsprogrammen. Förslagen i utredningen överensstämmer delvis med regeringens. Statskontoret har dock i första hand föreslagit att ungdomsgarantin avvecklas och att ansvaret för ungdomarna flyttas från kommunerna till arbetsförmedlingen. I andra hand bör enligt Statskontoret ungdomsgarantin finnas kvar, men i modifierad form. Utredningen har remissbehandlats. Remissinstanserna: En klar majoritet av remissinstanserna förespråkar att ungdomsgarantin skall finnas kvar med kommunalt huvudmannaskap. Flera påtalar dock behovet av förändringar av verksamhetens styrning, innehåll och deltagarnas ersättning. Förslaget om att ersättningen till deltagare i de kommunala ungdomsprogrammen bör vara enhetlig och motsvara studiebidraget för gymnasiestuderande, får stöd av remissinstanserna. Skälen för regeringens förslag: De kommunala ungdomsprogrammen riktas till arbetslösa ungdomar i åldrarna . finns inga riktlinjer för kommunernas ersättning till deltagarna i ungdomsprogrammet och ersättningsnivåerna varierar därför mellan kommunerna. Ett av huvudsyftena med de kommunala ungdomsprogrammen är att stärka de arbetslösa ungdomarnas studiemotivation. Deltagande i kommunala ungdomsprogram bör därför inte medföra högre ersättning än vid studier på gymnasieskolan. Ersättningen bör bestämmas till en enhetlig nivå för hela riket som motsvarar det studiebidrag som lämnas till den som studerar i 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Förslaget föranleder en ändring i lagen (2000:625) om arbetsmarknadspolitiska program. Ändringen, som bör gälla från , påverkar inte ramen för utgiftsområdet. Effekterna på den kommunala ekonomin blir i princip oförändrade då nivån på statsbidraget förblir oförändrat. Sannolikt blir effekten sänkta kostnader då ett flertal kommuner lämnar ett högre bidrag än nivån på studiebidraget. När det så gäller Statskontorets förslag om ungdomsgarantin konstaterar regeringen att arbetslösheten i åldrarna har minskat kraftigt . Antalet öppet arbetslösa och i konjunkturberoende åtgärder utgör mindre än en tredjedel av antalet 1996. Målet att ingen under skall behöva vara arbetslös har i stort sett infriats. Trots den positiva utvecklingen är förhållandena långt ifrån tillfredsställande. Totalt är fortfarande cirka 35 000 ungdomar i åldrarna öppet arbetslösa eller i konjunkturberoende åtgärder. har antalet öppet arbetslösa och i åtgärder minskat i betydligt svagare takt . Antalet personer inom ungdomsgarantin har legat ganska stabilt på cirka 5 000 . Studier tyder på att inaktivitetsnivåerna bland ungdomar i åldrarna är relativt höga i jämfört med andra länder, dvs. andelen ungdomar som varken förvärvsarbetar eller studerar är relativt stor. Andelen elever i gymnasieskolan som inte har erhållit slutbetyg studier har ökat och uppgår nu till . De största problemen med utdragna och oavslutade gymnasiestudier finns på de yrkesförberedande programmen. Den främsta uppgiften för gymnasieskolans individuella program (IV) är att ge eleverna det stöd som behövs för att de skall kunna återuppta studierna på ett ordinarie nationellt program. Ett problem är dock att andelen elever som går över från IV till andra program minskar. Av statistik från framgår att av de elever som studerade på IV, hade lämnat IV för ett nationellt program. Regeringen anser, mot denna bakgrund, att det finns ett behov av särskilda stödinsatser för ungdomar som lämnar gymnasieskolan med svaga eller ofullständiga studieresultat. Detta behov kan nu inte tillgodoses inom 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 andra arbetsmarknadspolitiska program. Regeringen delar därmed inte Statskontorets uppfattning att programmet ungdomsgarantin bör avvecklas men att detta bör ske vid utgången av 2002. Frågan avgörs slutgiltigt mot bakgrund av innehållet i förslag. Det finns emellertid skäl att göra vissa ändringar i garantins närmare utformning. I Statskontorets liksom tidigare utredningar om ungdomsgarantin påtalas att ungdomarna som deltar i programmet har för lite kontakt med arbetsförmedlingen. Detta är en allvarlig brist. Regeringen anser att bristen bör åtgärdas genom att länsarbetsnämnden och arrangerande kommun i avtalen om ungdomsgarantin tar in villkor om aktivt och regelbundet arbetssökande i ungdomsgarantin. Många ungdomar som deltar i ungdomsgarantin har en problemfylld studiebakgrund. Det är av det skälet som ungdomsgarantin främst bör inriktas på utbildningsinsatser som syftar till att förbättra ungdomarnas förutsättningar i vuxenlivet och på arbetsmarknaden. I grunden handlar det om att följa upp ett kommunalt ansvar för att ge ungdomar den utbildningsgrund som alla bör få före steget ut på arbetsmarknaden. Avtalen om ungdomsgarantin bör därför också omfatta en regel om att innehållet i ungdomsgarantin huvudsakligen skall inriktas på utbildningsinsatser. I Statskontorets utredning framkommer vidare att redovisningen av kommunernas kostnader för ungdomsgarantin är otillfredsställande. Detta är inte acceptabelt och regeringen kommer att se till att avtalen mellan länsarbetsnämnd och arrangerande kommun skall innehålla en regel om att kommunen är skyldig att avrapportera alla kostnader för programmet. Syftet med sådana rapporter är att göra det möjligt att bedöma den totala programkostnaden på nationell nivå. Den lägsta nivån på aktivitetsstödet kommer 2002 att höjas till per dag. Ersättningen till deltagare i ungdomsgarantin bör höjas i motsvarande mån. För att överensstämma med ersättningen till deltagare i andra program föreslår regeringen att ersättningen höjs till . Regeringen avser att ompröva behovet av både ungdomsgarantin och kommunala ungdomsprogram . Intentionen är att programmen skall avvecklas . Frågan avgörs slutgiltigt mot bakgrund av innehållet i förslag. Insatser för att minska deltidsarbetslösheten Regeringens bedömning: bör avsättas under 20022004 för att minska deltidsarbetslösheten. Medlen bör användas till aktiviteter såsom kompetensutveckling för deltidsarbetslösa, informationsinsatser och förändringar i arbetsorganisationen som möjliggör heltidsarbete. Skälen för regeringens bedömning: Antalet deltidsarbetslösa är fortfarande högt trots de insatser som genomförs för att få en minskning till stånd. åtog sig att verka för att landstingen och kommunerna skulle erbjuda deltidsarbetslösa inom vårdsektorn heltidsarbete. Parternas mål var att deltidsarbetslösheten skulle minska . Det uppnåddes inte fullt ut men erfarenheten visar ändå att en nära dialog mellan parterna och samarbete med arbetsförmedlingen är nödvändig för att ge effekt. Vidare kan man konstatera att bestående resultat kräver att arbetsgivarna ser över både arbetsorganisation, rekryteringspolicy och arbetstidsplanering. Deltidsarbetslöshet finns inom alla branscher men är vanligast inom vård och omsorg, därefter inom handel och restaurang. Enligt SCB:s arbetskraftsundersökning 2:a kvartalet 2001 arbetar 951 600 deltid varav 233 800 personer önskar utökad tid. Av dessa är 169 300 kvinnor och 64 500 män. Kvinnorna utgör majoriteten av de deltidsarbetslösa och har ofta yrken där deltidsarbete är vanligt. Förutom det arbete som pågår på arbetsförmedlingarna med att stödja en utveckling som bidrar till att fler heltidsarbeten förmedlas till dem som är deltidsarbetslösa, har AMS fått ett uppdrag att i överläggningar påverka arbetsgivare som har en hög andel deltidsarbetslösa, även inom andra sektorer än vård och omsorg, att anpassa sin organisation så att deltidsanställda kan erbjudas den arbetstid som de efterfrågar. I rapporten som AMS överlämnade till regeringen angående detta uppdrag, framkommer att insatserna inriktats på att fullfölja det arbete som påbörjats med parterna inom vård- och omsorgssektorn. har partssamverkan och kartläggning av deltidsarbetslösheten initierats inom handel/hotell- och restaurangbranschen. Vidare har AMS infört en intygsrutin som innebär att arbetsgivaren till arbetsförmedlingen får uppge vilket arbetsutbud de kan erbjuda den deltidssökande. Sådana intyg bidrar till att arbetsförmedlingen snabbt får återkoppling och därigenom kan de effektivisera förmedlingsinsatserna genom att pröva möjligheterna i de fall det behövs att få önskad arbetstid på annan arbetsplats. Även villkoren för arbetsmarknadsutbildningen inom vård och omsorg har skärpts. Arbetsmarknadsutbildning skall endast beviljas under förutsättning att den förenas med garantier från arbetsgivaren som resulterar i anställning med arbetstider som motsvarar sökandes önskemål. Skälet till denna skärpning är att arbetsmarknadsutbildningen inom vård och omsorg som förvisso resulterat i goda resultat vad gäller andelen i arbete men i av fallen leder till deltidsel- ler timanställning. Det kan inte vara rimligt med tanke på de svårigheter som finns att rekrytera utbildad personal inom denna sektor. AMS belyser dock i sin rapport att aktiva förmedlingsinsatser och striktare användning av arbetsmarknadsutbildning inte i sig kan minska deltidsarbetslösheten. En oförändrad rekryteringspolicy och arbetsorganisation innebär ständiga inflöden av nya deltidsarbetslösa till arbetsförmedlingen. För att åstadkomma en bestående förändring krävs bättre personalplanering, ändrade arbetsmetoder, flexiblare arbetstidsmodeller och ökad samverkan mellan arbetsgivare, fackliga organisationer och arbetsförmedlingen. Dessa faktorer är avgörande och mot bakgrund av den fortsatta höga arbetskraftsefterfrågan och uttalad arbetskraftsbrist inom vissa branscher har regeringen i årets vårproposition anfört att 2004 bör avsättas för att ytterligare stimulera till minskad deltidsarbetslöshet. Det kommer huvudsakligen att ske inom följande områden; kompetensutveckling för deltidsarbetslösa, informationsinsatser med syfte att sprida goda exempel om hur arbetsorganisationer kan tillgodose arbetstagarnas önskemål om sysselsättningsgrad samt övriga förändringar i 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 arbetsorganisationen som möjliggör heltidsarbete. Särskilt när det gäller samordning mellan olika verksamheter hos samma arbetsgivare för att kunna utnyttja tillgänglig personal på sådant sätt att de som vill kan få utökad arbetstid. Aktiviteterna skall vara gränsöverskridande, därför kommer en styrgrupp att bildas med representanter från , , , och Svenska med uppdrag att ta initiativ till aktiviteter utifrån beskrivna områden. Styrgruppen skall också medverka till att frågan får en bred förankring i de egna organisationerna. Aktiviteterna skall genomföras i projektform och vara tidsbegränsade. Medlen skall främst användas för de merkostnader som t.ex. ett nytt arbetssätt i arbetsorganisationen initialt kan medföra för att minska deltidsarbetslösheten. Till styrgruppen skall även en referensgrupp knytas med företrädare från fackliga organisationer och arbetsgivare inom branscher där deltidsarbete är oönskat hög. Syftet är att en dialog skall föras mellan parterna om hur medlen kan användas för att nå bästa resultat. kommer att få i uppdrag att följa upp och belysa om aktiviteterna fått avsedd verkan och att medlen utnyttjas så att största möjliga effekt uppnås. Den närmare inriktningen av satsningen kommer att anges i myndigheternas regleringsbrev . Inom Europeiska socialfondens mål 3 finns ytterligare ekonomiska förutsättningar för insatser som syftar till att minska deltidsarbetslösheten bland kvinnor. 1Inklusive slutjustering med anledning av de statliga avtalsförsäkringarna. En närmare beskrivning av dessa finns i tilläggsbudgeten i samband med budgetpropositionerna avsnitt 9.2. 2Motsvarar 4 521 758 tkr prisnivå. 3Motsvarar 4 521 058 tkr prisnivå. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Ändamålet för anslaget avser kostnaderna för personal och lokaler samt andra förvaltningskostnader vid AMS, länsarbetsnämnderna samt arbetsförmedlingarna. Under anslaget redovisas också IAESTE-praktik (The for Technical Experience) samt de avgiftsfinansierade verksamheterna vid Arbetslivstjänster (ALT) och . I slutet av var drygt 9 500 årsarbetare anställda inom . Antalet årsarbetare har minskat med drygt 1 000 jämfört med . AMS är beredskapsmyndighet med funktionsansvar för funktionen Arbetskraft och disponerar därför medel under utgiftsområde 6 To- talförsvar för ersättning till utbildning av frivilliga försvarsorganisationer. Målet är att verksamheten inom funktionen skall bedrivas så att totalförsvarets behov av arbetskraft kan tillgodoses under höjd beredskap. AMV har samma uppgifter i krig och kris som under fredstid. Ge- nom genomförda beredskapsåtgärder klarar funktionen detta mål och beredskapsförmågan bedöms vara godtagbar. IAESTE-praktik är ett utbytesprogram som skall medverka till att tekniker får en bättre internationell kompetens. IAESTE hanteras av In- ternationella programkontoret. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.8 Arbetslivsinriktad rehabilitering, ALT ALT erbjuder mot avgift företag och myndigheter arbetslivsinriktad rehabilitering och insatser för att förebygga utslagning i arbetslivet. Målet för verksamheten är att medverka till att personer som står utanför arbetslivet skall kunna gå tillbaka till sitt tidigare arbete eller få ett annat arbete. Verksamheten vid är avgiftsfinansierad. Resultatet uppgick under till . Det överskott som tidigare ackumulerats får användas i verksamheten. AMV har under ett flertal år fått använda medel för arbetsmarknadspolitiska åtgärder under anslaget för tillfälliga personalförstärkningar. Re- geringen har bedömt att dessa är en förutsättning för att upprätthålla kvalitet i förmedlingsarbetet i tider med hög arbetslöshet. Under har AMS fått använda för tillfälliga personalförstärkningar. Regeringen föreslår att dessa medel permanent överförs till anslaget för förvaltningskostnader. En viktig grund för att hävda arbets- och kompetenslinjen i arbetsmarknadspolitiken är att förmedlingarna kontrollerar att de arbetssökande står till arbetsmarknadens förfogande. Regeringen har därför betonat vikten av att förstärka arbetsförmedlingens kontrollfunktion. Under avsattes av förvaltningsmedlen för AMS tillsyn av arbetslöshetsförsäkringen samt för AMS verksamhet i samband med överklagande av beslut om arbetslöshetsersättning eller medlemskap i arbetslöshetskassa. Anslaget minskas med för att finansiera ett ökat medelsbehov under anslaget 22:5 Rådet för Eu- ropeiska socialfonden i . Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag om 4 för samt att får användas för tillsynen av arbetslöshetsförsäkringen. Tabell 4.10 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen . 2Inklusive slutjustering med anledning av de statliga avtalsförsäkringarna. En närmare beskrivning finns i tilläggsbudgeten i samband med budgetpropositionen, avsnitt 9.2. Redovisningen av utfall och anslagssparande 2000 avser det tidigare under utgiftsområdet för uppförda anslaget A1 Bidrag till arbetslöshetsersättning. 2Inklusive en minskning med 474 864 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2001. Ändamålen för anslaget är i huvudsak arbetslöshetsersättning vid öppen arbetslöshet och aktivitetsstöd för personer som deltar i arbetsmarknadspolitiska program. Aktivitetsstöd får även användas för viss nationell medfinansiering som svarar mot utbetalningar från anslaget Europeiska socialfonden m.m. för perioden 20002006. Likaså får aktivitetsstöd användas för medfinansiering av regionala tillväxtavtal för insatser som ryms inom ramen för de arbetsmarknadspolitiska reglerna och med utgångspunkt i de mål och prioriteringar som finns uppsatta för arbetsmarknadspolitiken. Under anslaget beräknas även högst för utgifter enligt ändamålet för anslaget 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader. Ut- gifterna påverkas främst av omfattningen på programmen och den öppna arbetslösheten, ersättningsnivåerna, ersättningsperiodernas längd 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 och villkoren för rätt till arbetslöshetsersättning. Aktivitetsstödet motsvarar den arbetslöshetsersättning deltagarna skulle ha fått om de varit öppet arbetslösa. De som inte är berättigade till arbetslöshetsersättning får per dag i aktivitetsstöd. Utgifterna för arbetslöshetsersättning har minskat kraftigt. utbetalades vilket var mindre än . Utgifterna sjönk dock inte i den takt som beräknats med minskad arbetslöshet. Det beror på att sammansättningen av gruppen arbetslösa har förändrats och att de arbetslösa i större utsträckning än har haft inkomstrelaterad arbetslöshetsersättning. fattade därför på regeringens förslag på tilläggsbudget för att tillföra anslaget ytterligare (prop. 2000/01:1, bet. 2000/01:FiU11, rskr. 2000/01:44). Trots detta har av anslagskrediten utnyttjats. utbetalades ersättning för totalt 56 miljoner ersättningsdagar, vilket är en minskning jämfört med det antal ersättningsdagar som betalades ut . Antalet öppet arbetslösa minskade . av de öppet arbetslösa som var registrerade vid arbetsförmedlingen 2000 hade rätt till inkomstrelaterad arbetslöshetsersättning medan hade rätt till grundbeloppet i arbetslöshetsförsäkringen. Deltidsarbetslösheten har minskat och uppgick den till i genomsnitt 117 876 personer vilket var eller 5 774 personer färre jämfört med . Av dessa hade rätt till inkomstrelaterad ersättning och hade rätt till grundbeloppet. Huvuddelen av de deltidsarbetslösa är kvinnor. Utgifterna för arbetslöshetsersättningen har fortsatt att minska. har utbetalats vilket är lägre än . Den genomsnittliga ersättningsnivån har dock ökat genom den genomförda höjningen av den högsta ersättningsnivån för den inkomstrelaterade arbetslöshetsersättningen av en ersättningsperiod samt grundbeloppet i arbetslöshetsförsäkringen. Motsvarande höjningar har även gjorts av aktivitetsstödet. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Regeringen beräknar att i genomsnitt 173 000 personer kommer att vara öppet arbetslösa under . Antalet deltagare i arbetsmarknadspolitiska program har successivt minskat i takt med konjunkturförbättringen. Programvolymen var vid ingången av 2000 relativt låg men ökade . I genomsnitt uppgick antalet deltagare till 113 000 personer vilket var 28 000 färre jämfört med . Utgifterna för aktivitetsstöd inklusive statliga ålderspensionsavgifter uppgick till vilket var lägre än 1999. Utifrån det fortsatt goda arbetsmarknadsläget beslutade på regeringens förslag i samband med den ekonomiska vårpropositionen att minska anslaget med (prop.