prop · GO031D30 · 2001-01-01 00:00:00 — De övergripande målen för verksamheten är att förebygga av elektricitet orsakad skada på person och egendom samt störningar på radiokommu- nikation och näringsverksamhet inom området elektromagnetisk kompatibilitet (EMC). Elsä- kerhetsverket skall därvid svara för statliga insatser för att bygga upp, upprätthålla och utveckla en god säkerhetsnivå för elektriska anläggningar och elektrisk materiel samt medverka till en tillfredsställande elektromagnetisk kompatibilitet. Inkomster hos som myndigheten inte får disponera redovisas på statsbudgetens inkomstsida under inkomsttiteln 2552 Övriga offentligrättsliga avgifter. Av anslagsspa-randet har förts bort som en indragning. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.22 Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tusental kronor Offentlig- rättslig verksamhet Intäkter till inkomsttitel (Som inte får disponeras) Intäkter som får disponeras Kostnader Resultat (intäkt - kostnad) Utfall 1999 256 302 5 120 1 400 3 720 Prognos 2000 256 500 8 100 3 200 4 900 Budget 2001 256 750 5 400 2 100 3 300 Regeringens övervägande Regeringens bedömning är att verksamheten inom myndigheten under bör bedrivas enligt den allmänna inriktning som gäller för elsäkerhetsarbetet för . I anslutning till insatserna skall verket följa den internationella utvecklingen samt främja svenskt deltagande i internationellt samarbete inom sitt verksamhetsområde. Regeringen förutsätter att noga följer utvecklingen vad gäller elolycksfall och elbränder för att bl.a. analysera de statliga insatserna och elsäkerhetsnivåns utveckling med särskild uppmärksamhet på elmaterielområdet. Tabell 4.23 Beräkning av anslaget Anslag 2000 37 666 Pris- och löneomräkning 1 276 Förslag 2001 38 942 4.9.12 38:12 Bidrag till standardisering, provning och mätteknisk FoU m.m. Tabell 4.24 Anslagsutveckling Tusental kronor 78 866 2001 Förslag 80 388 2002 Beräknat 81 850 1 2003 Beräknat 83 512 1 1 Motsvarar 80 388 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 80 388 tkr prisnivå. Från anslaget utgår bidrag till den svenska standardiseringsorganisationen för att verka för svensk standardisering nationellt, europeiskt och globalt. Det övergripande målet för bidraget är att standardiseringsverksamheten skall bidra till öppna marknader, höja produktiviteten och konkurrenskraften hos svenskt näringsliv samt bidra till att statens specifika ansvar för medborgarnas skydd för liv, hälsa, miljö och egendom tillgodoses. Från anslaget lämnas också bidrag till helstat- liga () för uppgifter inom teknisk forskning och utveckling av mät- och provningsmetoder samt därtill anknuten standardisering. Bidrag lämnas även för framtagande och upprätthållande av teknisk nomenklatur och teknisk informationsförsörjning. Den svenska standardiseringsorganisationen förbereder en omfattande omorganisation med ansvarsområden som motsvarar de i den internationella och europeiska standardiseringen. Standardiseringen har en betydelsefull roll i EG:s lagstiftningsarbete och kommer att få en liknande roll i de globala ansträngningarna att undanröja handelshinder. Huvudmännen för den svenska standardiseringen, staten och , kommer att ges ett nytt organ, SSR Standardiseringsråd. Detta skall bl.a., inom ramen för av staten givna ramar, göra den fördelning av det statliga bidraget som SIS gjort. Vidare skall SSR ha det yttersta ansvaret för fastställandet av Svensk Standard samt för att utse de organ som skall representera i den internationella och europeiska standardiseringen. SSR förutses inte ha någon anställd personal eller bedriva någon operativ verksamhet. Regeringens övervägande Den svenska standardiseringsorganisationen har med framgång drivit svenska intressen i det internationella standardiseringsarbetet. Enligt regeringens bedömning bör svensk standardisering med sin nya organisation få ökad internationell slagkraft och även kunna ge-nomföra besparingar. Regeringen anser att bidraget till provnings- och mätteknisk forskning och utveckling (FoU) stärker samverkan mellan näringsliv, högskola och andra FoU-aktörer. Det internationella kunskapsutbytet har kunnat öka. Resultaten ges en bred och systematisk spridning till bl.a. små och medelstora företag. En rekonstruktion eller ombildning av TNC:s verksamhet förutsätter att det statliga bidraget utgår även för . Tabell 4.25 Beräkning av anslaget Anslag 2000 78 866 Pris- och löneomräkning 1 522 Förslag 2001 80 388 4.9.13 38:13 Rymdstyrelsen: Förvaltningskostnder Tabell 4.26 Anslagsutveckling Tusental kronor 15 153 2001 Förslag 18 280 2002 Beräknat 18 663 1 2003 Beräknat 19 072 2 1 Motsvarar 18 280 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 18 280 tkr prisnivå. Under anslaget anvisas medel till förvaltningskostnader vid Rymdstyrelsen. Regeringens överväganden Regeringen gör bedömningen att anslaget måste förstärkas för att möjliggöra för Rymdstyrelsen att upprätthålla kompetens inom centrala områden för myndighetens verksamhet. Regeringen föreslår därför att anslaget höjs med fr.o.m. . Finansiering sker genom att en motsvarande neddragning görs på anslaget 38:14 Rymdverksamhet. Tabell 4.27 Beräkning av anslaget Anslag 2000 15 024 Överföring från anslaget 38:14 Rymdverksamhet 3 000 Pris- och löneomräkning 256 Förslag 2001 18 280 4.9.14 38:14 Rymdverksamhet Tabell 4.28 Anslagsutveckling Tusental kronor 544 181 2001 Förslag 535 809 2002 Beräknat 545 616 1 2003 Beräknat 556 767 2 1 Motsvarar 535 809 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 535 809 tkr prisnivå. Under detta anslag anvisas medel för rymdforskning, fjärranalys och industriutveckling samt för deltagande i det europeiska rymdsamarbetet inom , , och bilaterala samarbete främst med . Huvuddelen () av anslaget avser betalningar till för deltagande i långsiktiga samarbetsprogram som betalas i Euro. Utfallet på anslaget är därför beroende av kronans värde i förhållande till Euro. Anslaget disponeras av Rymdstyrelsen. Verksamhetsmål för Rymdstyrelsen är att bidra till att stärka: - konkurrenskraften i svensk rymdindustri, - den rymdanknutna näringsverksamheten i , - användningen av rymdteknik inom för samhället viktiga områden. Tabell 4.29 Bymyndiganden om ekonomiska förpliktelser Miljoner kronor 1999 utfall prognos 2001 beräknat 2002 beräknat 2003 beräknat Utestående förpliktelser vid årets början 1 704 1 600 1 353 1 495 Nya förpliktelser 442 331 649 Infriade förpliktelser* -546 -578 -507 -509 -986 Utestående förpliktelser 1 600 1 353 1 495 Erhållen/föreslagen bemyndiganderam 1 600 1 400 1 550 * Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. Regeringens förslag: Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslaget 38:14 Rymdverksamhet, ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter om högst 1 . För har regeringen, i likhet med tidigare budgetår, av bemyndigats att godkänna avtal och beslut, som rör rymdverksamhet, vilket innebär åtaganden för flera budgetår. Ingående bemyndigandeskuld beräknas till . Även under bör det skapas möjlighet att för delar av verksamheten göra ekonomiska åtaganden som exempelvis omfattar långsiktiga program under en flerårig planeringsperiod. Regeringen bör därför av bemyndigas att under få fatta beslut om stöd till rymdverksamhet som inklusive tidigare åtagan-den innebär utgifter på högst . Regeringens överväganden Verksamheten är av långsiktig karaktär vilket innebär att resultaten syns på . Det är därför viktigt att olika verksamhetsområden utvärderas regelbundet för att på detta sätt få underlag för en bedömning om hur framtida satsningar skall göras. Ett exempel på detta är den genomförda utvärderingen på fjärranalysområ-det. Regeringen bedömer att rymdverksamheten i allt väsentligt bedrivits på ett ändamålsenligt sätt och att de resultat som uppnåtts väl svarar mot de fastställda målen. Inriktningen av verksamheten redovisas i propositionen Forskning och förnyelse (prop. 2000/2001:3). Regeringen föreslår att anslaget minskas med , dels för att finansiera en höjning av anslaget 38:13 Rymdstyrelsen: Förvalt- ningskostnader, dels för att finansiera ökade behov av resurser inom anslaget 38:10 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Bidrag till riksmätplatser. Tabell 4.30 Beräkning av anslaget Anslag 2000 534 493 Överföring till anslaget 38:10 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Bidrag till riksmätplatser - 4 000 Överföring till anslaget 38:13 Rymdstyrelsen: Förvaltnings- kostnader - 3 000 Pris- och löneomräkning 8 316 Förslag 2001 535 809 4.9.15 38:15 Bidrag till Tabell 4.31 Anslagsutveckling Tusental kronor 5 359 2001 Förslag 5 359 2002 Beräknat 5 359 2003 Beräknat 5 359 IVA: s verksamhet inriktas på att följa, analysera och informera om den tekniska och indust-riellt-ekonomiska utvecklingen, samt att skapa och initiera samverkan mellan olika teknikområden. Från anslaget lämnas statens bidrag till grundläggande verksamhet, som till exempel dess ledningsfunktion, utredningsverksamhet, IVA:s utlands- och informationsverksamhet samt ekonomiverksamhet. Regeringens övervägande IVA:s verksamhet bidrar till att stärka och utveckla industriella kompetens och konkurrenskraft. För beräknas bidraget till IVA:s grundläggande verksamhet till oförändrat belopp. 4.9.16 38:16 Tabell 4.32 Anslagsutveckling Tusental kronor 71 720 2001 Förslag 73 378 2002 Beräknat 74 953 1 2003 Beräknat 76 625 2 1 Motsvarar 73 378 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 73 378 tkr prisnivå. är central förvaltningsmyndighet för konkurrensfrågor och har 116 anställda. Anslagssparande har ackumulerats under en följd av år och beräknas att vara förbrukat under innevarande budgetår. Regeringen föreslog i den ekonomiska vårpropositionen (prop. 1999/2000:100) att höja anslag med from 2001. Medlen skall användas för det konkurrensfrämjande arbetet. Regeringens övervägande Regeringen gör bedömningen att har uppfyllt de mål som sattes i regleringsbrevet för på ett tillfredsställande sätt. Inriktning för bör nu i än större utsträckning vara att öka andelen egna initiativ för att undanröja skadliga konkurrensbegränsningar för att främja en effektiv konkurrens och väl fungerande marknader till nytta för konsumenterna. En ny generaldirektör tillträdde vid . Tabell 4.33 Beräkning av anslaget Anslag 2000 63 529 Pris- och löneomräkning 4 849 Överföring från UO14 - 13:1 förvaltningskostnader 2 500 Överföring från UO22 - 36.3 , sektorsuppgifter 2 500 Förslag 2001 73 378 Regeringens förslag: Bestämmelser om inbetalning av konkurrensskadeavgift införs i konkurrenslagen (1993:20). får besluta om kvarstad för att säkerställa anspråk på sådan avgift. Skälen för regeringens förslag: Enligt konkurrenslagen (1993:20) får på talan av under vissa förutsättningar besluta att ett företag skall betala en särskild avgift, konkurrensskadeavgift. Tingsrättens dom kan överklagas hos . I konkurrenslagen saknas bestämmelser om inbetalning av påförd avgift. I praktiken har frågan lösts så att har tagit emot avgiften. Avsaknaden av bestämmelser har dock lett till att ett företag, som har betalat påförd avgift, ändå har blivit restfört för beloppet hos kronofogdemyndigheten. För att förhindra detta och andra problem bör uttryckliga bestämmelser om inbetalning av avgift införas. Det bör även regleras vad som skall gälla i de fall betalning inte sker i rätt tid. En promemoria upprättad inom departementet med förslag till ändringar har remitterats till , , , , , och Svensk handel. Förslaget innebär att inbetalning av ådömd avgift skall ske till efter det att dom vunnit laga kraft eller den som anges i domen. Normalt skall betalning ske inom den angivna trettiodagars-fristen. Skäl att medge senare inbetalning kan vara att den påförda avgiften med hänsyn till sin storlek, företagets likviditetsförhållanden och liknande kan hota företagets existens om den tas ut just inom trettiodagarsperioden. Även tillfälliga ekonomiska förhållanden för domen kan härigenom beaktas. Förlängd betal- ningsfrist bör även kunna aktualiseras när fråga är om ett högt belopp i förhållande till bolagets omsättning. Det kan då föreligga svårigheter att i rätt tid erhålla likvida medel för inbetalningen utan att företagets existens därför kan sägas vara hotad. Senarelagd betalning skall kunna ske efter yrkande härom från det företag som riskerar att påföras avgift. Om yrkandet inte bifalls får överklagande ske hos . En remissinstans har anfört att ett tillägg i 63 § bör göras så att det framgår att en dom vad gäller 31 a § kan överklagas. Enligt regeringens mening behöver detta dock inte anges uttryckligen i författningstexten, utan det får anses följa av den nuvarande lydelsen av 63 § enligt vilken domar och beslut av om bl.a. konkur-rensskadeavgift får överklagas hos . Det ankommer på att bevaka att inbetalning sker samt överlämna ärendet för indrivning om betalning inom den föreskrivna tiden inte sker. Bestämmelser om indrivning finns i lagen (1993:891) om indrivning av statliga fordringar m.m. Med hänvisning till nämnda lag klargörs att mål om uttagande av fordran handläggs som allmänt mål hos kronofogdemyndigheten. I de fall ålägger ett företag böter för brott mot EG-fördragets konkurrensregler anses kommissionen ha möjlighet att bestämma böternas förfallodag och från vilken dag dröjsmålsränta börjar löpa m.m. Något praktiskt behov av att nu i konkurrenslagen införa regler som medger påförande av dröjsmålsavgift eller dröjsmålsränta vid för sen inbetalning av kon- kurrensskadeavgift bedöms dock inte föreligga. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer föreslås få meddela närmare föreskrifter om den ordning i vilken konkurrensska-deavgift skall betalas. Enligt nu gällande bestämmelser får besluta om kvarstad för att säkerställa anspråk på konkurrensskadeavgift. Det föreslås att även skall ges denna möjlighet, om frågan inte blir aktuell förrän den prövas där. Någon särskild författningskommentar utöver det sagda är inte nödvändig. Lagförslaget får anses vara av sådan beskaffenhet att Lagrådets yttrande skulle sakna betydelse. Något sådant yttrande har därför inte inhämtats. Lagförslaget återfinns i avsnitt 2.1. 4.9.17 38:17 Konkurrensforskning Tabell 4.34 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 10 600 2001 Förslag 6 184 2002 Beräknat 6 296 1 2003 Beräknat 6 424 2 1 Motsvarar 6 184 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 6 184 tkr prisnivå. disponerar medel under anslaget för att främja och stödja forskning inom konkurrensområdet, främst inom disciplinerna nationalekonomi, juridik och företagsekonomi. Verksamheten syftar bl.a. till att ge kunskap om olika marknaders funktionssätt av betydelse från ett konsumentperspektiv. Verksamhetsmålet för stödet till forskningen är formulerat så att prioritet skall ges sådana forskningsprojekt som är av betydelse för myndighetens verksamhet. En mindre del av medlen används bl.a. för seminarier och konferenser. De ovan redovisade beloppen avseende utfall respektive anslagssparande samt utgiftsprognos avser endast resultatet med hänsyn till faktiskt utbetalade belopp. Här ingår således inte sådana belopp som bundits upp i samband med stöd till fleråriga projekt där avrapportering och utbetalning sker i ett senare skede. Anslags-sparandet kommer att belastas med kostnaderna för den internationella konferensen om kartellbekämpning, som går av stapeln i . Anslagssparandet kommer således att förbrukas under innevarande budgetår. Regeringens övervägande Från starten /94 till och med har det kommit in ca 200 ansökningar, varav 72 forskningsprojekt fått stöd. Verksamheten har bedrivits med stöd av det till knutna Rådet för konkurrensfrågor. Användningen av forskningsmedlen har redovisats till regeringen i särskild ordning. Regeringen anser att inriktningen av konkurrensforskningen skall behållas oförändrad. Tabell 4.35 Beräkning av anslaget Anslag 2000 6 067 Pris- och löneomräkning 117 Förslag 2001 6 184 Övrig statlig verksamhet Länsstyrelserna skall enligt konkurrensförordningen (1993:173) främja konkurrensen. De skall bl.a. informera om konkurrensfrågor, uppmärksamma på förhållanden som tyder på överträdelser av konkurrensbestämmelserna, uppmärksamma regleringar som hindrar effektiv konkurrens samt lämna förslag till och, efter samråd med , redovisa förslag till avregleringar och andra åtgärder för att undanröja konkurrenshinder i offentlig sektor. 4.9.18 38:18 Täckande av förluster vid viss garantigivning m.m. Tabell 4.36 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 3 500 2001 Förslag 2 000 2002 Beräknat 2 000 2003 Beräknat 2 000 Från anslaget Täckande av förluster vid viss garantigivning, m.m. täcks kostnader för räntestöd m.m. till varvsindustrin enligt förordningen (1989:824) om statliga stöd till fartygsfinansiering (upphävd 1992:1064) eller motsvarande äldre bestämmelser. Från anslaget G1 Täckande av förluster vid viss garantigivning har dragits in som anslagssparande . Regeringens övervägande fattas inga nya beslut om stöd enligt några av dessa bestämmelser. Några nya åtagande som kan leda till utbetalningar från anslaget görs således inte längre. Tabell 4.37 Beräkning av anslaget Anslag 2000 4 000 Minskat resursbehov -2000 Förslag 2001 2 000 4.9.19 38:19 Medel till AB kanalbolag för upprustning och drift av kanalen Tabell 4.38 Anslagsutveckling Tusental kronor 15 000 2001 Förslag 15 000 2002 Beräknat 15 000 2003 Beräknat 15 000 Anslaget disponeras för kostnader i samband med upprustning och drift av . Regeringens överväganden I samband med beslut om riktlinjer för att föra över verksamheten vid till aktiebolagsform (prop. 1991/92:134, bet. 1991/92:NU33, rskr. 1991/92:351) behandlades även det framtida an- svaret för AB kanalbolag. ansåg att det är en statlig angelägenhet att ansvara för att rustas upp och drivs så att kanalens värde som ett kulturhistoriskt byggnadsverk och attraktivt turistmål kan vidmakthållas. Staten skall därför även i fortsättningen äga AB kanalbolag i vilket kanalbolaget och kanalfastigheten skall vara en sammanhållen enhet. Finansiering av kanalens upprustning skall säkerställas genom statsmakternas försorg. Efter riksdagsbeslutet om bolagisering har förvaltningen av aktierna i överförts från till Kammarkollegiet. Fr.o.m. förvaltar aktierna i . Varje budgetår sedan anslaget inrättades /93 har anvisat för upprustning och drift av kanalen. De statliga insatserna har bidragit till att kanalens värde som kulturhistoriskt byggnadsverk och attraktivt turistmål ökat. Även bedöms vara tillräckligt för att klara av nödvändig upprustning och drift av kanalen. Preliminärt bedöms denna nivå även vara tillräcklig . 4.9.20 38:20 Kostnader för omstrukturering av vissa statligt ägda företag, m.m. Tabell 4.39 Anslagsutveckling Tusental kronor 49 000 2001 Förslag 45 000 2002 Beräknat 25 000 2003 Beräknat 25 000 Anslaget disponeras för kostnader för omstrukturering av vissa statligt ägda företag m.m. De utgifter som belastar anslaget är kostnader i samband med förvaltningen av företag med statligt ägande. Regeringens överväganden har i olika sammanhang beslutat att förvaltningen av företag med statligt ägande skall ske på ett aktivt och professionellt sätt. Syftet med anslaget är att möjliggöra detta. har också vid olika tillfällen beslutat om inriktningen och omfattningen för hur anslaget får disponeras. En översyn av hur anslaget på bästa sätt disponeras sker kontinuerligt. har beslutat att anslaget får disponeras för att täcka sådana kostnader som kan uppkomma vid ägarförvaltningen av samtliga statligt ägda bolag för erforderliga utredningar, analyser m.m. i samband med omstruktureringsåtgärder (prop. 1997/98:1 utg.omr. 24, bet. 1997/98:NU1, rskr. 1997/98:130). Anslaget fick också tills vidare belastas för att täcka kostnader för förändring av ägandet, omstrukturering och åtgärder samt i viss omfattning kapitaltillskott i enlighet med bemyndigande för förvaltning av åtta statligt ägda företag (prop. 1995/96:141, bet. 1995/96:NU26, rskr. 1995/96:302). Vad gäller kapitalinsatser får det dock ske högst i sådan omfattning att den faktiska belastningen motsvaras av extra utdelningsinkomster eller försäljningsintäkter. har också beslutat att anslaget får disponeras för att täcka vissa kostnader som kan uppkomma till följd av försäljning av aktier m.m. (prop. 1996/97:1 utg.omr. 24, bet. 1996/97:NU1, rskr. 1996/97:120). I behandlingen av budgetpropositionen beslutade att anslaget får utnyttjas för alla de företag med direkt statligt ägande som redovisas i regeringens årliga redogörelse till över företag med statligt ägande. Kapitaltillskott, förvärv av aktier m.m. får dock endast belasta anslaget efter beslut av i varje enskilt fall. När beslut fattas rörande utförsäljning, bildande eller omstrukturering av företag kan i vissa fall inte alla kringkostnader som är nödvändiga för att genomföra den av beslutade förändringen förutses. Anslaget får disponeras för denna typ av oförutsedda kostnader (prop. 1998/99:1 utg.omr. 24, bet. 1998/99:NU1, rskr. 1998/99:108). Anslaget får avseende bolagiseringar användas för kostnader för förberedande av eventuella förslag till avseende bolagiseringar samt för kostnader för genomförande av beslut avseende bolagiseringar. Dessa villkor för hur anslaget får disponeras bör gälla även i fortsättningen. Regeringen arbetar med att genomföra de beslut fattat avseende det statliga ägandet. Regeringen fortsätter arbetet med att utveckla förvaltningen av det statliga ägandet till att bli mer aktiv och professionell. förbereds och genomförs de beslut fattat avseende ett antal specifika bolag. Regeringen lämnar en skrivelse till med redogörelse för företag med statligt ägande. Belastningen på anslaget beräknas hålla sig inom de beräkningar regeringen tidigare gjort av anslagets nivå och anslagssparandet. 4.9.21 38:21 Avgifter till vissa internationella organisationer Tabell 4.40 Anslagsutveckling Tusental kronor 6 419 2001 Förslag 6 519 2002 Beräknat 6 519 2003 Beräknat 6 519 1Varav hänför sig till pol.omr. Näringspolitik och till pol.omr. Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande. 2 Anslaget delades . Den del av anslaget som finansierar avgifter till internationella handelspolitiska organ togs upp i nytt anslag, E6 Avgifter till internationella handelsorganisationer, under verksamhetsområde E Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande inom UO 24 Näringsliv. Anslaget disponeras för avgifter och bidrag för deltagande i vissa internationella näringspolitiska organ. Utgiftsstyrande faktorer är medlemsavgifternas utveckling i aktuell valuta samt fluktuationer i valutakurser. Anslaget disponeras av regeringen och belastas främst för avgifter och bidrag till bl.a. följande internationella organ. Deltagandet bedöms av regeringen som nödvändigt för att möjliggöra svensk påverkan på den internationella utvecklingen, för ett aktivt svenskt deltagande i internationellt samarbete samt för informationsinhämtning på för viktiga områden. - Internationella byrån för mått och vikt (BIPM) - metrologi (OIML) - Organisationen för intellektuell äganderätt () - Internationella bly- och zinkstudiegruppen (ILZSG) - Internationella nickelstudiegruppen (INSG) - Eureka - Efta, Ädelmetallkonventionen - COST, 4:th Fund (tekniskt-vetenskapligt samarbete) - - Tabell 4.41 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 2000 5 519 Ökat resursbehov 1 0001 Förslag 2001 6 519 1Till följd av engångvis minskning av anslaget 2000. 4.10 Övrig statlig verksamhet 4.10.1 Tabell 4.42 Offentligrättslig verksamhet Tusental kronor Offentlig- rättslig verksamhet Intäkter till inkomsttitel (Som inte får disponeras) Intäkter som får disponeras Kostnader Resultat (intäkt - kostnad) Utfall 1999 66 317 546 014 647 596 -101 582 Prognos 2000 48 900 543 100 630 100 -87 000 Budget 2001 47 300 552 400 550 700 1 700 Verksamheten vid Patent- och registrerings- verket finansieras genom avgifter. Verksamheten med patent, varumärken och mönster skall ge ett överskott, som motsvarar kostnaderna för Pa- tentbesvärsrättens verksamhet.