prop · GO031D9 · 2001-01-01 00:00:00 — Tillskottet är avsett att användas för att höja kontrollnivån i riktning mot nivå. Om detta lyckas bör det ha gynnsam effekt även inom andra områden. Även inom exekutionsväsendet går som nämnts flera myndigheter med underskott. Bedömningen är dock att situationen är under kontroll. Genom satsningar främst på IT-stödet skall underskotten kunna elimineras. 4.4 Revisionens iakttagelser revisionsberättelse avseende skatteförvaltningen och exekutionsväsendet innehåller inte någon invändning. Årsredovisningen bedöms i allt väsentligt vara rättvisande. I revisionsrapporten har tagit upp två frågor. Enligt regleringsbrevet skall ställa upp verksamhetsmål med utgångspunkt i regleringsbrevet samt ange hur återrapporteringen skall ske. För att undanröja den oklarhet som funnits vid årets redovisning rekommenderas att klargöra vilka verksamhetsmål som gäller enligt mål och krav i regleringsbrevet samt hur återrapporteringen skall ske. Övriga brister har redovisats mer detaljerat i revisionspromemorian. Vidare tar upp kommunkontosystemet. Kontosystemet är ett kompensationssystem för kommuners och landstings ingående mervärdesskatt i icke skattepliktig verksamhet. Det administreras av det särskilda skattekontoret i . Kontoret betalar ut ersättning för ingående mervärdesskatt till kommuner och landsting. skall beräkna tillskotten så att inbetalningarna till kontona inklusive räntan så nära som möjligt motsvarar utbetalningarna från kontot. Vid granskningen har uppmärksammats att underskott inte har medräknats vid beräkningen av tillskotten 2000. Vidare har hänsyn inte tagits till att utbetalningarna från kontona har ökat då systemet infördes. Regeringen instämmer i kritik vad gäller redovisningen av målen och återrapporteringen. Regeringen utgår i från att de givna rekommendationerna kommer att följas. Vad gäller kommunkontosystemen har bemött kritiken. Ytterligare åtgärder är enligt regeringens bedömning inte nödvändiga. 4.5 Budgetförslag 4.5.1 3:1 Tabell 4.1 Anslagsutvecklingen för Tusental kronor 451 654 2001 Förslag 442 682 2002 Beräknat 452 121 1 2003 Beräknat 462 163 2 1 Motsvarar 442 682 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 442 682 tkr prisnivå. Under anslaget anvisas medel för arbetsuppgifter som central myndighet inom såväl skatteförvaltningen som exekutionsväsendet (jfr utgiftsområde 4 Rättsväsendet, anslag 3:1 Kronofogdemyndigheterna). har regeringen beslutat om indragning av anslagssparandet med . Regeringens överväganden Tabell 4.2 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 405 097 Pris och löneomräkning 6 030 Överföring från anslaget 3:2 31 155 Överföring från utgiftsområde 2 400 Förslag 2001 442 682 Vid beräkning av anslagen har hänsyn tagits till att det särskilda skattekontoret i organisatoriskt har inordnats i . Vidare har hänsyn tagits till att bidrag till Nordiska skattevetenskapliga forskningsrådet numera skall betalas från anslaget. Med anledning härav har medel överförts från utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning. 4.5.2 3:2 Skattemyndigheterna Tabell 4.3 Anslagsutvecklingen för skattemyndigheterna Tusental kronor 4 616 150 2001 Förslag 4 593 878 2002 Beräknat 4 689 424 1 2003 Beräknat 4 797 736 2 1 Motsvarar 4 590 478 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 4 593 778 tkr prisnivå. Under anslaget anvisas medel för de tio skattemyndigheternas verksamhet. Anslaget disponeras av och skattemyndigheterna efter vad bestämmer. har regeringen beslutat om indragning av anslagssparandet med . Regeringens överväganden Tabell 4.4 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 4 389 494 Pris och löneomräkning 78 173 Minskat/Ökat resursbehov 125 000 Överföring till anslaget 3:1 -31 155 Överföring från UO 4 anslaget 4:5 33 000 Övrigt -634 Förslag 2001 4 593 878 I samband med ekonomiska vårproposition aviserades ett resurstillskott om i syfte att höja skattekontrollnivån. Dessa medel tillförs nu skattemyndigheterna. Med anledning av att det särskilda skattekontoret i organisatoriskt har inordnats i har medel överförts till anslaget för . Med anledning av att bouppteckningsverksamheten förs över till skatteförvaltningen från rättsväsendet skall också medel tillskjutas skatteförvaltningen. För att påbörja och bedriva verksamheten beräknas skatteförvaltningens kostnader uppgå till . Medlen skall föras över från utgiftsområde 4, anslaget 4:5 Domstolsväsendet m.m. Regeringen avser att återkomma med förslag till den slutliga beräkningen för det året och beräkningen av de totala kostnaderna för reformen. 5.1 Politikens inriktning Regeringen lägger stor vikt vid utvecklings- och effektiviseringsarbetet inom tullverksamheten vilket omfattar utveckling av nya arbetsmetoder, IT-utveckling, förenklingsarbete, information m.m. När det gäller IT-området anser regeringen att bör vara en av de ledande myndigheterna beträffande utveckling och användning av IT i verksamheten. Inom gränsskyddets kontrollverksamhet skall narkotikakontrollen ges fortsatt högsta prioritet. Hög prioritet skall också ges kontroller mot storskalig illegal införsel av alkohol och tobak. arbete med förenklingar av regler och tullprocedurer skall fortgå. De olika delarna i förändringsarbetet skall stödja varandra i utvecklandet av en modern, effektiv och ändamålsenlig tullverksamhet. Utvecklings- och IT- arbetet De ökade kraven på till följd av förändringar i utrikeshandeln och ökat resande gör att måste bli effektivare och förnya sitt sätt att arbeta på. Metoderna måste kontinuerligt förnyas och förbättras. Förnyelsearbete kräver investeringar i bl.a. ny teknik vilket i sin tur medför ökat behov av kompetensutveckling. Inom bedrivs ett kontinuerligt utvecklingsarbete som syftar till att förbättra och effektivisera verksamheten. Servicetrappan är ett exempel på detta, projektet syftar till att ge ökad service, kvalitet och effektivitet i utrikeshandeln. Ju högre dokumenterad kvalitet företagen har på tullrutinerna desto större möjligheter ges till förenklad hantering och ökad service. Projektet har representerat på EU:s första kvalitetskonferens för den offentliga sektorn. I detta sammanhang kan också det arbete som pågår för att skapa en grön korridor för snabbare gränspassage till nämnas. Till utvecklingsarbetet är IT-verksamheten nära kopplad; ett modernt och ändamålsenligt utvecklingsarbete är inte möjligt utan ett effektivt stöd av informationsteknik. Vikten av att använda informationsteknik i tullverksamheten kan inte nog understrykas och regeringen anser att det även fortsättningsvis är ytterst angeläget att avsätter tillräckliga resurser för IT-utvecklingen. Arbetet med att öka andelen elektroniska deklarationer bör fortgå och målsättningen att skapa en papperslös hantering bör kvarstå. bör vara en av de ledande myndigheterna i och när det gäller utveckling och användning av IT i verksamheten. Regeringen konstaterar att mycket arbete redan är gjort men att ansträngningarna måste fortsätta. Gränsskyddet Målet för den svenska narkotikapolitiken är att skapa ett narkotikafritt samhälle. roll i detta arbete är att stoppa införsel av narkotika till landet med hjälp av olika kontrollåtgärder. Regeringen anser att arbete med narkotikakontroll skall ges fortsatt högsta prioritet samt att det pågående , vilket syftar till att utveckla arbetsmetoderna, är angeläget för att öka effektiviteten i gränsskyddsverksamheten. Förenklingar I arbete med att effektivisera tullverksamheten är arbetet med förenklingar av regler och procedurer en viktig del. Regeringen understryker vikten av det pågående arbetet med förenklingar av såväl eget regelverk som gemenskapens regelverk. organisation genomförde en omorganisation och består nu av ett huvudkontor och en regional organisation med sex tullregioner. Huvudkontoret är ansvarigt för strategisk ledning samt policy- och normgivnings-frågor och den regionala organisationen ansvarar för det operativa arbetet. Omorganisationen har bedrivits utifrån intentionerna i SOU1998:18 En gräns - en myndighet. Effekterna av omorganisationen kommer att kunna bedömas och regeringen följer den pågående utvecklingen. Regeringen betonar vikten av att arbetet med att förbättra och effektivisera organisationen kontinuerligt fortsätter. I samband med att öppnades har kraven på till viss del förändrats. Den fasta förbindelsen kräver närvaro på ytterligare en plats. Bron ställer också krav på att nya arbetssätt utvecklas, bl.a. eftersom tågtrafiken inte kan stoppas i samband med broöverfarten. För att hantera kontrollen av trafikflödet över bron har ekonomiska vårproposition tillförts ytterligare resurser. I samband med öppnandet har och undertecknat ett avtal med syfte att reglera samarbetet mellan de två tullförvaltningarna. Ordförandeskapet i EU kommer att vara ordförandeland i . Detta innebär att det och kommer att ställas nya krav på den svenska statsförvaltningen. Det kommer att krävas omfattande förberedelsearbete och samarbete för att ordförandeskapet ska kunna genomföras på ett effektivt och önskat sätt. I detta arbete har en viktig uppgift när det gäller att i förhandlingsarbetet biträda med expertis i skilda sakfrågor, att analysera problemställningar och utarbeta underlag till ställningstaganden m.m. 5.2 Insatser 5.2.1 Statliga insatser inom området har fastställt och uppburit tull, mervärdesskatt och andra skatter och avgifter som tagits ut vid import och export av varor till och från . I myndighetens uppgift har ingått att övervaka och kontrollera trafiken till och från för att säkerställa att bestämmelser om in- och utförsel av varor efterlevts. Verksamheten har varit indelad två grenar, uppbörd och in- och utförselrestriktioner. har definierat sin verksamhet utifrån två processer, effektiv handel och gränsskydd. Processen effektiv handel motsvarar i huvudsak grenen uppbörd och processen gränsskydd motsvarar i huvudsak grenen in- och utförselrestriktioner. Inom effektiv handel har arbetat utifrån tre delar: förebyggande verksamhet (information, kvalitetssäkring), initialkontroll (kontroll vid klareringstillfället) och efterkontroll (tullrevision och eftergranskning). Målsättningen har varit att fördela insatsen av resurser mellan de olika delarna för att uppnå en hög sammanlagd kvalitet i uppbördsverksamheten. Inom gränsskyddet har också arbetat utifrån tre delar: förebyggande verksamhet, kontroll vid inre och yttre gräns samt punktskattekontroll. Målet har även här varit att uppnå en hög kvalitet samt att uppfylla målen för verksamheten. 5.3 Resultatbedömning 5.3.1 Resultat Resultat - uppbördsmål Tabell 5.1 Uppbörd och produktivitet 1999 1998 1997 Debiterad uppbörd milj. kr. 40 539 41 652 41 694 Antal ärenden 4 845 000 4 688 000 4 415 000 Ökning antal ärenden * Arbetade timmar 1 257 400 1 450 570 1 428 870 Ärenden/timme 3,9 3,2 3,1 * Inga angivelse p.g.a. att jämförbart material saknas. Resultatredovisning för uppbördsmålen - processen effektiv handel ska verka för att rätt uppbörd (tull, moms mm) debiteras och betalas. Det långsiktiga målet är att andelen rätt debiterad tull och andelen betald tull ska uppgå till . Bedömningen är att rätt debiterad uppbörd uppgår till och andelen rätt debiterad betald tull uppgår till . ska även uppbära tull på ett sådant sätt att det från Europeiska kommissionen inte uppkommer fordringar för otillräckliga säkerheter och för att tidsfrister inte följts. Målet för den genomsnittliga kredittiden var . Den faktiska genomsnittliga kredittiden var vilket är en förbättring jämfört med då var . har också lämnat statistik till () i rätt tid och av tillräckligt god kvalitet. SCB har uppgivit att de är nöjda med de uppgifter de erhållit. Vidare ska arbeta för att inlämnade tulldeklarationer från början innehåller riktiga och fullständiga uppgifter. av de lämnade uppgifterna ska vara riktiga och fullständiga. Utvecklingen avseende andelen initialt fullständiga och korrekta deklarationer är positiv; var andelen vilket är en ökning jämfört med då motsvarande siffra var . Likaså har andelen deklarationer med fel av allvarlig karaktär minskat; var andelen jämfört med då motsvarande andel var . ska också arbeta för att öka graden av anslutning till tulldatasystemet. Målsättningen var att av deklarationerna vid utgången av 1999 skulle lämnas elektroniskt. Vid utgången av året lämnades elektroniskt vilket är en ökning sedan föregående år. arbetar för att öka intresset ytterligare och har också påbörjat en utredning av förutsättningarna för att lämna uppgifter via Internet. ska också genomföra varuundersökningar för att säkerställa att riktig uppbörd fastställts. För att förbättra urvalet och för att få en effektivare kontroll ska urvals- och kontrollmetoderna vidareutvecklas och effektiviseras. har antalet utförda varuundersökningar ökat ; träffsäkerheten uppgick till . För att säkerställa riktig uppbörd samt bekämpa ekonomisk brottslighet i samma omfattning som tidigare ska använda eftergranskning och revision. minskade antalet utförda tullrevisioner . Antalet timmar minskade . Debiteringen (netto) minskade till . Antalet utförda eftergranskningar minskade . Antalet timmar minskade . Debiteringen (netto) minskade till . Minskningen anses bero på omorganisation där resurser flyttats från efterkontrollsverksamheten till den förebyggande verksamheten samt ett relativt stort antal avgångar på revisionssidan. har arbetat med att ta fram IT-stöd för att förbättra arbetet med eftergranskning. Resultat - kontrollmålet verksamhet har sammanlagt lett till fler beslag av narkotika, alkohol och tobak . Det samhällsekonomiska värdet av beslagen har beräknats enligt modellen i SOU 1998:18; resultatet visas i nedanstående tabell. Den stora ökningen av det samhällsekonomiska värdet på narkotikabeslagen beror i stor utsträckning på ökade beslag av kokain. Tabell 5.2 Samhällsekonomiskt beslagsvärde Miljoner kronor 1999 1998 1997 Narkotika 1 411 558 499 Alkohol/tobak 182 267 246 Summa 1 593 825 745 Resultatredovisning för kontrollmålen - processen gränsskydd ska arbeta för att förbättra urvalet av kontrollobjekt. Träffsäkerheten har förbättras från 1997 till 1999. arbete med att förhindra införsel av narkotika ska ges högsta prioritet och den beslagtagna mängden narkotika ska öka som aktiviteter i preventivt syfte ska ha minst samma omfattning som . har gjort fler beslag . Det samhällsekonomiska värdet av narkotikabeslagen uppgår till . ska också förhindra storskalig illegal införsel av alkohol och tobak. Antalet beslag avseende alkohol ökade till 8 475 stycken. Beslagsvärdet (skattebortfallet) minskade . Antalet beslag av tobak minskade till 5 934 stycken. Beslagsvärdet (skattebortfallet) minskade . Det samhällsekonomiska värdet av beslagen av alkohol och tobak uppgår till . har , när den nya punktskattelagen trädde i kraft, ansvar för kontrollen av transporter innehållande alkohol, tobak och mineraloljeprodukter. kontrollerades 15 418 objekt (inklusive kontroll av postförsändelser). Den beslagtagna eller omhändertagna kvantiteten uppgick till bl.a. 707 000 cigaretter, sprit, vin och mineraloljeprodukter. Resultat - service och effektivitetsmålet har bl.a. genomfört en undersökning där näringslivets krav, behov och önskemål kartlagts. har också deltagit i en undersökning som omfattade kunder till myndigheter. Resultatet av undersökningarna ingår som en del i förbättringsarbete. I detta arbete ingår bl.a. att näringslivet löpande blir informerat om förändringar i verksamheten. har arbetet med att förkorta handläggningstiden ägnats särskild uppmärksamhet. har intensifierat arbetet med Servicetrappan där operatörer med hög kvalitet på sina tullrutiner ska ges möjligheter till förenklad hantering vid utrikeshandel. 5.3.2 Analys och slutsatser Uppbördsmålet - processen effektiv handel Den minskade debiterade uppbörden förklaras av förändringar i värdet på importen samt förändringar i tull-, skatte- och avgiftssatser. har med en lägre resursinsats hanterat fler ärenden genom att öka den elektroniska hanteringen. arbete med att få deklarationerna "rätt från början" har gett positivt resultat, andelen initialt riktiga och korrekta deklarationer har ökat och andelen deklarationer med allvarliga fel har minskat. Merparten av de uppställda målen har helt eller delvis uppfyllts . Måluppfyllelsen är dock inte i alla delar tillfredsställande, vilket framgår av resultatredovisningen i föregående stycke. måste i sitt fortsatta arbete säkerställa att man uppfyller de tidsfrister för uppbörd som fastställts. har inte uppnått målen för genomsnittlig kredittid, andelen korrekta deklarationer och ökad anslutningsgrad till tulldatasystemet men utvecklingen tyder på att nuvarande arbete ger resultat och att stora förbättringar skett. Regeringen anser att det är viktigt att det pågående arbetet fortsätter. har inte uppnått målet om att revisionsverksamheten ska utföras i samma omfattning som . Detta anses bero på omorganisationen samt ett relativt stort antal avgångar på revisionssidan. Regeringen anser att tullrevision och eftergranskning är ett viktigt instrument för att säkerställa en riktig uppbörd samt att bekämpa ekonomisk brottslighet. Det är viktigt att revisions- och eftergranskningsverksamheten förstärks samt att urvalet av kontrollobjekt förbättras. Revision och eftergranskning ses också som en nödvändig del i projektet med Service-trappan då dessa kontroller säkerställer och verifierar att hanteringen skett enligt gällande regler. Införandet av Servicetrappan bör kunna frigöra resurser till att förstärka och effektivisera revisions- och eftergranskningsverksamheten. Kontrollmålet - processen gränsskydd verksamhet har lett till fler beslag . Det samhällsekonomiska värdet av beslagen har ökat från till 1999. Anledningen till det förbättrade resultatet är att fokuserat sitt arbete på den grövre brottsligheten och att man utvecklat underrättelse- och riskanalysarbetet. Det s.k. bedöms därför som viktigt när det gäller den fortsatta utvecklingen av arbetsmetoderna. Regeringen anser det väsentligt att fortsätter sina ansträngningar för att förhindra införseln av narkotika, illegal alkohol och tobak. Det bör också noteras att fysiska närvaro vid gränsövergångar har en viktig preventiv effekt när det gäller illegala strömmar av narkotika, alkohol och tobak. Regeringen anser vidare att det är viktigt att samarbetet mellan och utvecklas. Samarbetet är nödvändigt för att säkerställa en effektiv och ändamålsenlig gränskontroll. 5.4 Revisionens iakttagelser () har i sin revisionsberättelse bedömt årsredovisning som i allt väsentligt rättvisande och lämnar ingen invändning. Synpunkter på förvaltningen har lämnats i en revisionsrapport. RRV anser att borde redovisa kvalitetsuppgifter av mätningar från både 1998 och 1999. Vissa av de slutsatser om långsiktiga trender som dragit kan inte baseras på den typ av mätningar som genomförts. RRV menar vidare att saknat information om utvecklingen av kvaliteten på de deklarationer som automatklareras. RRV menar också att borde ha lämnat information i årsredovisningen om att verket tagit en risk när man vidmakthållit det interna målet om automatklarering när det saknats möjlighet att följa upp kvaliteten. RRV har i denna och tidigare revisionsrapporter påpekat att en katastrofplan för bör upprättas. har i sitt svar till RRV angivit att det finns fog för de slutsatser som dragits men att man kommer att införa ett nytt integrerat system för mätning av kvaliteten samt förbättra analysen och presentationen av kvalitetsutvecklingen. När det gäller kvaliteten på de deklarationer som automatklareras anger att man haft ett manuellt system för uppföljning av kvaliteten och att man därigenom säkerställt att större kvalitetsförsämringar inte skulle kunna inträffat. När det gäller katastrof-planen har antagit en plan som innefattar satsningar för att höja skyddet till en rimlig nivå i förhållandet till riskerna. Regeringen anser att årsredovisningen har förbättrats och att många av de tidigare bristerna har åtgärdats. Årsredovisningen ger i många stycken bättre information än . Regeringen instämmer i RRV:s bedömning men bedömer att planerade eller redan genomförda åtgärder säkerställer att verksamheten bedrivs på ett tillfredsställande sätt. 5.5 Budgetförslag 5.5.1 3:3 Tabell 5.3 Anslagsutveckling för Tusental kronor Anslags- sparande 74 600 1 161 500 2001 Förslag 1 170 388 2002 Beräknat 1 195 958 1 2003 Beräknat 1 222 926 2 1 Motsvarar 1 170 388 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 1 170 388 tkr prisnivå. anslag var för 1 . Det ingående anslagssparandet uppgick till . Utgifterna uppgick till 1 vilket innebär att anslagssparandet inför var . har således utnyttjat av anslagssparandet. visar prognosen att kommer att förbruka 1 vilket innebär att av anslagssparandet kommer att tas i anspråk. Resterande beräknas balanseras över . Det då kvarvarande anslagssparandet är intecknat för kommande utbetalningar av pensionsersättningar tillföljd av omorganisation. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 5.4 Offentligrättslig verksamhet Tusental kronor Offentlig- rättslig verksamhet Intäkter till inkomsttitel (Som inte får disponeras) Intäkter som får disponeras Kostnader Resultat (intäkt - kostnad) Utfall 1999 51 550 0 51 500 0 Prognos 2000 34 500 12 500 47 000 0 Budget 2001 22 000 25 000 47 000 0 Kommentar: har tillföljd av merkostnader i och med öppnandet av , bemyndigats att disponera vissa avgifter. Tabell 5.5 Uppdragsverksamhet Tusental kronor Uppdragsverksamhet Intäkter Kostnader Resultat (Intäkt - kostnad) Utfall 1999 15 700 15 700 0 (varav tjänsteexport) 0 0 0 Prognos 2000 15 700 15 700 0 (varav tjänsteexport) 0 0 0 Budget 2001 15 700 15 700 0 (varav tjänsteexport) 0 0 0 Avser: Insamlande av farledsavgiftsdeklarationer. Insamling av Intrastat- uppgifter. Försäljning av vägavgiftsbevis. Kontroll av exportbidragsgods (omförhandling om kompensationsnivå initierad) Regeringens överväganden Tabell 5.6 Beräkning av anslaget Tusental kronor 1 127 027 Justering för för statliga avtalsförsäkringar - 553 Pris- och löneomräkning 23 863 Resursökning, beslut i VÅP 10 000 Övrigt 51 Återlägg av engångsneddragning 10 000 Förslag 2001 1 170 388 Regeringen har beräknat anslaget till 1 . Vid beräkningen har hänsyn tagits till justeringar på till följd av för statliga avtalsförsäkringar och förstärkning av anslaget på till följd av merkostnader i samband med öppnande. Vid beräkningen har även hänsyn tagits till återlägg till följd av en engångsneddragning på . Anslaget för beräknas till 1 195 958 000 respektive 1 . Av tabellen nedan framgår benämningen på anslagen . Syftet med tabellen är att underlätta övergången till de nya benämningar som följer av att politikerområden införs. Anslagsbenämningar 2000 och 2001 Benämning 2000 Benämning 2001 Anslagets namn A1 3:1 A2 3:2 Skattemyndigheterna B1 3:3 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 BILAGA 1