prop · GP0356 · 2001-11-20 00:00:00 — ·Energimyndigheten förslår lagändringar i syfte att bl.a. förenkla nätföretagens arbete med rapportering, som innebär att hanterin g- en av timserier för små energivolymer kommer att kunna begrä n- sas. ·Energimyndigheten föreslår även en lagändring som rör systemet med anvisad elleverantör. En elanvändare som tar ut el, utan att ha ett avtal med en elleverantör, skall anses ha erhållit leveransen från den anvisade elleverantören. Detta kommer att underlätta hanteringen av flyttande kunder. Sammanfattning av Statens energimyndighets rapport 4 Utvecklingen på elmarknaden Schablonberäkning ·Schablonberäkningsreformen har bidragit till den för konsume n- terna gynnsamma utvecklingen av elpriserna . En förutsättning för att prisnivån och handelsmarginalerna långsiktigt skall kunna ligga kvar på en låg nivå är att elhandelsföretagen inte drabbas av extra kostnader till följd av brister i leverantörsbyte s- hanteringen eller balansavräkningen. ·Hittills har leverantörsbyten i många fall präglats av omfattande fördröjningar. Detta innebär att många kunder inte kunnat byta l e- verantör som planerat. Elleverantörerna belastas av extra pers o- nal- och administrationskostnader samt ekonomisk kompensation till kunder som inte får leverantörsbytet genomfört . ·Regelverket anger klart och tydligt hur berörda aktörer skall agera vid ett leverantörsbyte och vilka tidsfrister som gäller. Det ges inte utrymme för några lämplighetsbedömningar. ·På grund av den korta tid som det nya systemet har varit i kraft, har det inte varit möjligt att fastställa merkostnader hos elhandel s- företagen till följd av brister i rutinerna. En ekonomisk utvärd e- ring av schablonberäkningsreformen kommer inte heller att kunna göras förrän i samband med den slutliga andelstalsberäkningen, som kommer att äga rum . r- gimyndigheten anser att om de nuvarande problemen inte löses snabbt riskerar man att de syften som låg bakom beslut om schablonberäkning inte förverkligas. ·Reformens och elmarknadens trovärdighet kan skadas om inte si- tuationen snabbt förbättras. Den senare tidens erfarenheter visar på att ledningen hos nätföretagen i högra grad måste fokusera kring den del av nätverksamheten som rör hantering av levera n- törsbyten, mätning, beräkning och rapportering. Ytterst är det al l- tid kunden som drabbas om ett begärt leverantörsbyte inte kan genomföras som det var tänkt. ·Den stora mängd information som främst nätföretagen skall ha n- tera förutsätter ett fungerande IT-stöd. Systemet bygger också på att aktörerna kan kommunicera med varandra på ett enhetligt sätt. Härvid skall de standardiserade meddelanden som tagits fram för elmarknaden tillämpas. Den som inte själv vill göra investeringar i anpassade IT-system har möjlighet att anlita ombud eller ko n- verteringstjänst för sin kommunikation. ·Energimyndigheten avser att skärpa sin tillsyn för att säkerställa att regelverket efterlevs. Sammanfattning av svenska kraftnäts rapport av systemet med schablonberäk- Enligt regleringsbrevet för ska till regeringen redovisa och kommentera hur det nya systemet med schablonberäkning på elmarknaden fungerar. skall även redovisa eventuella behov av korrigeringar och fö r- slag till ändringar av schablonberäkningssystemet. I denna bilaga redov i- sas Svenska kraftnäts slutsatser (Dnr N2000/2131/ESB). Slutsatser om mätvärden och andelstal Sammanfattningsvis kan konstateras att det fortfarande förekommer e f- tersläpningar i såväl mätvärdes- som andelstalsrapportering. Situationen har dock förbättrats något sedan Svenska kraftnäts lägesredovisning till . Detta ändrar dock inte vår b e- dömning att det är tidigast som organisation och datas y- stem i nätföretagen har anpassats så att tidigare rapporterings- och fakt u- reringstakt har återställts. Vårt intryck är att nätföretagen inte har avsatt tillräckliga resurser för att klara både timmätningen och de nya rutiner som följer av schablonb e- räkningsreformen. Härtill kommer att leverantörer av IT-system har långa leveranstider på nya system. Det är därför ännu osäkert om nätföretagen hinner införa de rutiner och system som krävs för beräkning av slutliga andelstal, som ska ligga till grund för slutavräkningen. Därmed riskeras att slutavrä k- ningen av de balansansvarigas schablonleveranser, som ska ske , blir försenad. Nätföretagen har en central roll i det informationsutbyte som sker mellan , balansansvariga och elleverantörer, och som är nö d- vändigt för elmarknadens funktion. Som redan nämnts har schablonb e- räkningsreformen inneburit ökade informationsmängder. Det är avgöra n- de för att det nya systemet ska fungera att aktörerna har stöd i funkti o- nella IT-hjälpmedel. Nätföretagens ansvar när det gäller mätning, beräkning och rapport e- ring är tydligt reglerat i ellagen, mätförordning och föreskrifter. Ett pr o- blem är dock bristen på incitament för nätföretagen att sköta dessa up p- gifter i enlighet med regelverket. Det är uppgifter som utförs för annans räkning och det finns inte någon mekanism som gör det lönsamt för nä t- företagen att tillhandahålla den information som är nödvändig för att en öppen elmarknad ska fungera, eller omvänt: som gör det kostsamt att inte sköta denna uppgift. Detta kan ses som något av ett systemfel i markn a- dens organisatoriska uppbyggnad. Enligt bör det därför övervägas hur regelverket kan ändras så att det skapar incitament att sköta mätningen och rapportering på ett sätt som är förenligt med marknadens behov. Detta är grun d- läggande för att få systemet att fungera. har i skrivelsen till pekat på mö j- ligheten att införa en särreglering av nätföretagens kostnader för mä t- ning, beräkning och rapportering för att underlätta för aktörerna att vidta Vi har även aktualiserat frågan om en sanktion för de nätföretag som inte följder regelverket. har i sin rapport om schablonreformen till reger- ingen anfört att det inte är motiverat att kostnaderna för mä t- ning, m.m. ska behandlas särskilt vid tariffsättningen, och att nuvarande regelverk gör det möjligt för myndigheten att ingripa mot de företag som inte tillhandahåller en fullgod mättjänst. Det kan emellertid konstateras att något sådant ingripande inte har skett trots att situationen när det gäl l- er mätning, beräkning och rapportering är otillfredsställande. Schablondelegationen kommer att analysera också frågor som hur en lämplig organisation och lämpliga incitament för en väl fungerande ra p- portering av mätvärden och andelstal bör utformas. Detta arbete blir av Enligt vår uppfattning bör unde r- söka möjligheten att på kortare sikt skapa incitament för en bättre fung e- Sammanställning av remissyttranden över Energ i- myndighetens och Svenska kraftnäts rapporter om uppföljningen av schablonberäkningsreformen och Svenska kraftnäts rapporter om uppföljningen av schablonberäkningsreformen har tillställts totalt 25 remissinstanser. Efter remiss har yttrande avgetts av följande remissinstanser: Affärsve r- ket (SvK) , , , Riks- revisionsverket (RRV), Statskontoret, Oberoende elhandlare, Lantbru- karnas (), och Elleverantörer (gemensamt yttrande), (Vill a- ägarnas), , Sveriges Energiföreningars Rik s- organisation (SERO), (Elbruk), Fa s- tighetsägareförbund och (ST OSEB). Flertalet remissinstanser instämmer generellt med rapporternas beskriv- ning av situationen för schablonberäkningssystemet och de förslag till ändringar i regelverket som föreslås. Åtskilliga remissinstanser, bl.a. , och , uttrycker att de delar oro för att reformen inte skall uppnå avsett syfte om inte situationen snabbt förbättras. menar att det i första hand är kunderna som drabbas av bristande rapportering och därmed av försenade leverantörsbyten. Även de nya elhandlarna drabbas hårt, särskilt de utan egen elproduktion, vilka är känsligast för störningar i leverantörsbytesprocessen. STOSEB är dock inte övertygade om att hela reformens trovärdighet är i fara eller att orsakerna enbart skulle finnas inom nätföretagen, vilket Energimy n- dighetens andra rapport signalerar. RRV konstaterar att uppföljningen endast gällt en liten del av de frågor som särskilt skall uppmärksammas. motiverar detta med att alltför förflutit sedan reformen genomfördes. RRV håller med om att det är för tidigt att dra några långtgående slutsatser om reformens utfall. Om Energimyndigheten i sina avrapporteringar strikt avgränsar sig till utfallet av reformen så går syftet förlorat att tidigt up p- märksamma potentiella problem för att kunna åtgärda dem innan de fullt ut slagit igenom. RRV vill även påminna om att de genomfört en studie om konsumenternas agerande på elmarknaden. erfarenheter av de avregleringar som genomförts i visar entydigt att det är nödvändigt att noga följa avregler a- de marknaders funktion och vid behov göra nödvändiga justeringar och anpassningar av regelverket. har en del kvarvarande tillkortakommanden på elbörsen visat sig. Det har varit mö j- ligt för de svenska elproducenterna att i inte oväsentlig utsträckning p å- verka elpriset inom det svenska prisområdet med produktionsneddrag- ningar, främst vid de gemensamt ägda kärnkraftanläggningarna. grundproblem i detta sammanhang är de relativt begränsade överföring s- förbindelserna mellan och . Elleverantörer uttryckte i en särskild skrivelse till Näringsd e- partementet synpunkter på andra rapport Föreningen uttrycker här sin förvåning över ra porten som de uppfattar som en ensidig och onyanserad beskrivning av den rådande situationen. Föreningen anser att det är onödigt att så ens i- digt peka ut nätägaren som skyldig till de nuvarande problemen, då även elhandelsföretagen i flera fall inte följt föreskrifternas krav på anmälan och hantering, och då det även är ett allmänt besvärligt läge. menar att såväl branschen som systemleverantörerna underskattat ko m- plexiteten i de nya IT-system som krävs och att det därför tagit än beräknat att införa dessa. Föreningen anser därför att övergångslö ningen bör fö rlängas till . Stoseb för fram liknande synpunkter i sitt yttrande. Stoseb anser att o r- saken till de uppkomna problemen är flera, t.ex. har elleverantörernas meddelanden om leverantörsbyten haft kvalitetsbrister. Även elhandel s- företagen har i vissa fall underskattat resursbehovet för att kvalitetetssä k- ra meddelanden om leverantörsbyten. Stoseb finner att samarbete, t.ex. i form av Schablondelegationen, är bättre än konfrontation i denna fråga. Utbildningsinsatserna gentemot aktörerna bör även fortsätta och utvec k- las för att komma tillrätta med problemen. Åtskilliga remissinstanser, bl.a. Statskontoret, framhåller vikten av det samarbete som sker gemensamt mellan myndigheter och branschens oli- ka aktörer för att lösa problemen som uppstått. Statskontoret menar att en viktig del i lösningen av problemen synes vara att nätföretagen mer aktivt än arbetar för att uppfylla de krav som ställs på dem. LRF anser att det bör fastläggas tydliga former för samarbete mellan elhandelsföretag, nätägare och branschföretag. LRF anför att elmar k- nadsreformen fortfarande befinner sig i en tidig utvecklingsfas som krä- ver att alla samarbetar för att övertyga elanvändare och andra intressenter om att man är mogen att ta ett marknadsansvar. Det är därför nödvändigt att det skapas tydligare incitament mot den monopolaktör som inte ful l- gör sina uppgifter enligt ellagen och Energimyndigh etens föreskrifter. framhåller vikten av att elmarknaden fungerar i en- lighet med regelverket och att ingriper i de fall där nätföretagen inte uppfyller sina skyldigheter e nligt lag. Elbruk anser att schablonsystemet i sin nuvarande form inte främjar utvecklingen mot ett system som på ett bra sätt fördelar elförbrukning och kostnader på de olika användartyperna, eller utnyttjar de möjligheter till lägligare effektuttag som finns. Rapportering av leverantörsbyten, mätvärden och andelstal Flertalet remissinstanser anser att någon form av sanktioner bör införas för att komma tillrätta med problemen avseende rapporteringen av lev e- rantörsbyten, mätvärden och andelstal. Elbruk anser att det bör införas sanktioner i form av t.ex. en avgift för varje försenad mätserie eller uppgift som stör informationssystemet. Villaägarnas anser att ej tycks agera tillräckligt kraftfullt mot nätbolagen, t.ex. i form av sanktioner. Förbundet anser dä r- för att det är nödvändigt med ekonomiska sanktioner mot de nätägare som ej fullgör sin rapporteringsskyldighet eftersom inget egenvärde för nätbolagen föreligger att fullg ö ra detta. Statskontoret anser att det bör övervägas om nuvarande regler är til l- räckliga för att förhindra de problem som uppstått. Oberoende elhandlare anser att en förseningsavgift bör utgå för de nätbolag som inte uppfyller kravet om att bekräfta En förseningsavgift skulle tvinga nätföretaget att pr i- oritera återrapporteringen till den nya elleverantören och därmed skulle även andelstalsrapporteringen ske inom de gällande tidsramarna, menar Även fastighetsägare anser att en förseningsavgift kan öka motivationen hos nätföretagen att skynda på implementeringen av tekniska system och informationssystem. drabba nätföretagen och gälla både bekräftelse av ny leverantör och ra p- portering av andelstal. Förbundet anser vidare att om nätföretag brister i sin verksamhet och inte följer myndigheternas regelverk bör detta vägas in vid en förnyad koncessionsprövning till nä tföretagets nackdel. LRF anser att det bör införas ekonomiska sanktioner för dem som ås i- dosätter gällande lagstif tning. STOSEB menar även att det krävs en aktiv medverkan från myndigh e- terna när det gäller att skapa incitament för att rapportera uppgifter med så hög kvalitet som möjligt. Den statistik och de tävlingar som finns koncentrerar sig enbart på att få in rapporte rna . LRF anser att det vore mycket olyckligt om kunder med gällande avtal som förutsätter timvis mätning skulle få sin timmätning konfiskerad. Många av dessa kunder har förbrukningsprofiler som avviker från det normala förbrukningsmönstret och har således mycket att spara på att utnyttja de vanligtvis låga sommarpriserna på el. En övergång till sch a- blondebitering skulle innebära negativa konsekvenser för dessa kunder. Villaägarnas motsätter sig förslaget till ändrade övergångsbestämme l- ser innebärande att undantaget från skyldigheten att svara för merkostn a- den för den timregistrerande mätningen och, i förekommande fall, att avräkningen skall begränsas till utgången av 2001. Förbundet anser att de elanvändare som har avtal med sin elleverantör som grundar sig på ti m- registrerad mätning inte skall belastas med merkostnaden för denna mä t- ning under det pågående avtalets löptid. den merkostnad som vissa elleverantörer tar ut för de elanvändare som väljer att även fortsättningsvis använda sig av timmätare. praktiska lösningar för rapportering av mätvärden etc. bör redan finnas hos de olika elleverantörerna varför det kan ifrågasättas vari den faktiska merkostnaden består i. Elleverantörer och kommenterar i sitt yttrande att kravet på att rapportera mätvärden från alla uttag s- punkter med timmätning som inte ingår i förbrukningsprofilen. heterna visar att det är svårt att få kontakt med alla mätare, vilket leder till förseningar i rapporteringen. Föreningarna menar att det genom att begränsa den dagliga insamlingen av timvärden från uttagspunkter som enligt huvudregeln ska schablonberäknas kan problemet minskas. färre mätserier behöver samlas in kan resurser frigöras som kan läggas på insamling av mätvärden från de uttagspunkter som ska timavrä knas. Oberoende elhandlare och LRF anser att en standardisering för ident i- fiering av elanvändarna i form av anläggningsnummer är önskvärd, vi l- ket även bör vara en obligatorisk uppgift på fakturan tillsammans med Fastighetsägare anser att anläggningsadress bör vara tillräc k- ligt under ett övergångsskede, för att denna uppgift inte skall förorsaka och Elleverantörer anser att regelverket för meddelandeformatet EDIEL bör kompletteras med att ska ha ansvaret för detta. ansvara för att ett aktörsregister inrättas där samtliga aktörer på elmar k- naden skall vara skyldiga att ingå och erhålla ett EDIEL-nummer, då ett sådant register behövs för uppnå ett väl fungerande informationsutb yte. framhåller i sitt yttrande att det framkommit att en del nätföretag felaktigt hävdar att en elanvändare vid inflyttning till en ny uttagspunkt alltid skulle vara tvungna att inledningsvis köpa el från anv i- sad elleverantör, för att sedan byta enligt sedvanliga bytesregler. typer av oklarheter är olyckliga och verket förutsätter att Energimyndi g- heten genom förtydligande av regler, informationsinsatser m.m. bidrar till att dessa oklarheter reds ut. Villaägarna instämmer i förslag att för de kunder som saknar avtal med en elleverantör skall ett institut med anvisad ell e- Förbundet anser däremot inte att någon minsta bin d- ningstid skall föreligga i detta fall. och Elleverantörer menar att en regel bör införas om att anmälda leverantörsbyten inte kan ändras efter en sista dag för anmälan av detta. finns inte en sådan regel, vilket skapar ett betydande merarbete om en elanvändare ångrar sitt levera n- törsbyte, då det innebär att andelstalen måste räknas om igen. Oberoende elhandlare anser att det bör tas ett initiativ till en inform a- tionskampanj om regelverket kring leverantörsbyten och andelstalsra p- LRF anför att det bör finnas en skriftlig handbok inn e- hållande gemensamma anvisningar för rapportering och leverantörsbyten anser att det är angeläget att lösa frågan om vem som bär det ekonomiska ansvaret för den el som tas ut av konsumenten då vill särskilt uppmärksamma frågan om mätning av el till gatubelysning m.m., vilket berör många kommuner. framgår det att det funnits oklarheter huruvida redovisning av elförbru k- ningen i gatubelysningsnätet påverkar möjligheterna att upphandla e l- strömmen i konkurrens. och har redovisat olika uppfatt- Förbundet förutsätter att upphandlingen kan ske i konkurrens, oavsett om förbrukningen uppmätts eller beräknats. oklarheter angående installation, användning och administration av mä t- utrustning i nät för t.ex. gatubelysning och parkeringsautomater som b e- höver redas ut, då denna kan bli kostsam i relation till kostnaden för sjä l- Förbundet upplyser om att de har initierat en ko n- sultstudie för att analysera tänkbara alternativ för att på ett kostnadse f- fektivt sätt ange elförbrukningen i gatubelysningsanläggningar m.m. Elbruk menar i detta sammanhang att en investering i ett mätsystem skall ses och behandlas som en rationaliseringsåtgärd i nätföretaget och inte enbart som något som myndigheterna tvingar på nätföretagen för att elkunderna skall köpa el på en marknad. Föreningen anser att nätföret a- gen på något sätt måste stimuleras att införa och använda modern te knik. Elbruk anser vidare att uppsatta mätare skall användas utan extra kos t- nad för kunden och regelsystemet skall uppmuntra till ökad timmätning och fakturering av verklig förbrukning. STOSEB menar att dubbelriktad kommunikation och automatisk mä- taravläsning kan få betydelse för utvecklingen av elmarknaden. Detta skulle innebära att användarsidan i större utsträckning än nu deltar i prisbildningsprocessen och balanseringen mellan produktion och an- menar vidare att när det gäller undantag från ti m- mätningskraven för elproduktion under gränserna för schablonberäkning är förslag att föredra framför Svenska kraftnäts, med reservation för hur allvarligt ett undantag skulle påverka elsystemets anser i sitt yttrande att den småskaliga produktionens påverkan av förbrukningsprofilen i små nätområden bör ses över ytterl i- Elbruk menar att all produktion bör mätas eftersom också små i n- matningar kan ge stora utslag på uttagsprofilen, även om energimängden Då även antalet produktionsställen är ringa i ett nätområde bör det rimligen inte på något väsentligt sätt påverka nätföretagets verksa m- het eller ekonomi anser föreningen. SERO framhåller att om en del produktionsanläggningar blir föremål för schablonberäkning är det lämpligt att det tas hänsyn till detta vid utformning av de administrativa stödprogrammen för schablo n- Elbruk anser att det behöver utredas hur stegvisa åtgärder och tidpunkter för att sänka schablongränsen till den nivå på 25 A, som bestämdes från början kan genomföras. Genom ett sådant införande kan rationella mät- och avräkningssystem införas på ett lugnt och kontrollerat sätt av alla nätägare. Det är en del av deras rationaliseringsarbete, men också en fö r- utsättning för att marknaden skall klara problemen med effektreserverna på ett kostnadseffektivt sätt. Statskontoret föreslår att utredaren som tillsatts för att se över vissa b e- stämmelser om nätverksamhet i ellagen bör ges tilläggsdirektiv om dessa frågor inte behandlas i delrapporten . I dessa tillägg s- direktiv bör det ingå att analysera om nuvarande regelverk är tillräckligt för att elmarknadsreformen skall fungera som avsett vid leverantörsbyten Stoseb föreslår att nätutredningen får som tilläggsuppdrag att analysera för- och nackdelar med att utveckla ett kund/leverantörsförhållande även när det gäller informationstjänsterna avseende mätvärden och beräknin g- Genom att prissätta även dessa skulle incitament kunna skapas för såväl nätföretag som elhandlare att på bästa sätt utföra och beställa i och Elleverantörer anser att det övervägas om inte ansvaret för mätvärdesrapporteringen skulle kunna skiljas från nätverksamheten och är beredda att delta i en utredning om hur mätvärdesra pportering ska gå till . vill fästa uppmärksamheten på att nätb o- lagen även lägger andra hinder i vägen för att kunna erbjuda hushållen lägre elpriser än de som tas upp i rapporterna. Förbundet anser att det inte finns några bärande skäl emot att ett nätföretag samfakturerar såväl nät- som elkostnaden på en gemensam faktura. Förbundet anser att det nätbolag som inte vill tillmötesgå sin kunds begäran om samfakturering agerar på ett sätt som strider mot andan i elmarknadsreformen och bidrar till att hindra konsumenternas fria val av elleverantör. Förbundet föreslår att får i uppdrag att framlägga förslag om att elko n- sumenten skall få rätt att få samfakturering på en gemensam faktura. ort Åtgärder för ökad leveranssäkerhet Jag har på regeringens uppdrag utrett åtgärder för att minska antalet e l- avbrott i det svenska elsystemet och åtgärder för att minska elavbrottens konsekvenser. Utgångspunkten för uppdraget är att undersöka vilka ri m- liga åtgärder som kan vidtas för att se till att överföringen av el fungerar även vid besvärliga väderleksförhållanden. Åtgärder av såväl föreby g- gande som störningsavhjälpande karaktär har övervägts. Behovet av tillförlitlig elleverans, det svenska ledningsnätets status och erfarenheter från de senaste årens omfattande elavbrott har analys e- rats. Det kan konstateras att för de flesta invånarna i landet är långa ela v- brott en relativt ovanlig situation. Elnäten har successivt förbättrats och högre krav på leveranssäkerhet har kunnat mötas. Men tillgången på trygg elförsörjning är geografiskt ojämnt fördelad. Återkommande eller långvariga elavbrott vid vissa vädertyper är ett allvarligt hinder för att utveckla boende och verksamheter i vissa områden. Jag har konstaterat att vissa typer av oväder är ett återkommande pr o- blem i , om än oregelbundet återkommande. Detta gäller speciellt vissa delar av landet. Det är därför rimligt att elförsörjningen anpassas för att i största möjliga utsträckning klara även dessa oväderssituationer. Nuvarande lagstiftning innehåller en begränsad möjlighet för kons u- menter att få ersättning vid elavbrott. Ersättningen är så låg att den inte utgör något starkt incitament för elnätsföretagen att förbättra ledningarna för att undvika kostnader för kundersättningar. Högre kundersättningar vid avbrott har framförts som ett medel att få elnätsföretagen att förstärka sina ledningsnät.