prop · GO031D26 · 2001-01-01 00:00:00 — För att förbättra förutsättningarna för planering och genomförande av strålskyddsforskningen är det nödvändigt att kunna fatta beslut som medför utfästelser om utgifter för kommande budgetår. Regeringen bör bemyndigas att ingå ekonomiska förpliktelser i samband med strålskyddsforskning som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst under vart och ett av . Regeringens överväganden Regeringens bedömning är att SSI lever upp till de mål som ställts och att myndigheten kan verka för ett fortsatt gott strålskydd i samhället. Regeringens bedömning är att de förändringar som har skett för att renodla myndigheten som en ren tillsynsmyndighet är steg i rätt riktning. Genom ett regeringsbeslut fick SSI i uppdrag att överta ansvaret för driften av de fem luftfilterstationer som drivs för övervakning av kärntekniska olyckor. Regeringen bedömer att SSI behöver en anslagsförstärkning om för att kunna driva dessa mätstationer framöver. Regeringen bedömer även att det finns ett behov av att förstärka miljöövervakningen på området. Krav på miljöövervakning av radioaktiva ämnens spridning i naturen och de stråldoser de ger till befolkningen ges även i Rådets direktiv /29/Euratom. Regeringen beräknar att SSI behöver en förstärkning om för att kunna bedriva ett sådant miljöövervakningsprogram. Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts för att korrigera tidigare avdragen kompensation för premierna för avtalsförsäkringarna. Från anslaget har förts bort. Regeringen beräknar anslaget för till . Anslaget beräknas till för och till . Anslaget för har beräknats enligt följande: Tabell 3.29 Beräkning av anslag Tusental kronor Anslag 2000 85 449 Pris- och löneomräkning 1 180 Ökat resursbehov 4 400 Justering av -141 Förslag 2001 90 888 Tabell 3.30 Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser - 34:9 Tusental kronor 1999 utfall prognos 2001 beräknat 2002 beräknat 2003 beräknat 2004 beräknat Utestående förpliktelser vid årets början 0 0 0 - - - Nya förpliktelser 0 0 9 000 - - - Infriade förpliktelser* 0 0 0 3 000 3 000 3 000 Utestående förpliktelser 0 0 9 000 - - - Erhållen/föreslagen bemyndiganderam 0 0 9 000 - - - 3.8.10 34:10 : Förvaltningskostnader Tabell 3.31 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 85 330 2001 Förslag 83 617 2002 Beräknat 85 391 1 2003 Beräknat 87 281 2 1 Motsvarar 83 617 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 83 617 tkr prisnivå. Anslaget disponeras för Statens kärnkraftinspektions (SKI) förvaltningskostnader och kostnader för tillsyn. Budget för avgiftsbelagd verksamhet SKI:s verksamhet finansieras via avgifter enligt förordningen (1991:739) om vissa avgifter till . Avgifter enligt den nämnda förordningen avseende tillsyn och forskning enligt 4, 5 och 8 §§ förs till inkomsttitel Avgifter från kärnkraftsverken. SKI disponerar de intäkter som erhålles i form av avgifter enligt 2 och 6 §§ förordningen (1991:739) om vissa avgifter till . Tabell 3.32 Offentligrättslig verksamhet Tusental kronor Offentlig- rättslig verksamhet Intäkter till inkomsttitel (Som inte får disponeras) Intäkter som får disponeras Utfall 1999 142 180 211 Prognos 2000 143 620 150 Budget 2001 148 457 150 Regeringens bedömning Regeringens bedömning är att myndigheten genom sitt tillsynsarbete verkar för att skydda hälsa och miljö. Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts för att korrigera tidigare avdragen kompensation för premierna för avtalsförsäkringarna. Från anslaget har förts bort. Regeringen beräknar anslaget för till . Anslaget beräknas till för och till . Anslaget för har beräknas enligt följande: Tabell 3.33 Beräkning av anslag Tusental kronor Anslag 2000 82 648 Pris- och löneomräkning 1 129 Justering av -160 Förslag 2001 83 617 3.8.11 34:11 : Kärnsäkerhetsforskning Tabell 3.34 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 67 242 2001 Förslag 67 242 2002 Beräknat 68 499 1 2003 Beräknat 69 901 2 1 Motsvarar 67 242 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 67 242 tkr prisnivå. Anslaget disponeras för Statens kärnkraftinspektions kostnader för kärnsäkerhetsforskning. Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser SKI har i uppdrag att finansiera kärnsäkerhetsforskning. För att förbättra förutsättningarna för planering och genomförande av kärnsäkerhetsforskningen är det nödvändigt att kunna fatta beslut som medför utfästelser om utgifter . Regeringen bör därför bemyndigas att ingå ekonomiska förpliktelser i samband med kärnsäkerhetsforskning som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst under vart och ett av . Tabell 3.35 Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser - 34:11 : Kärnsäkerhetsforskning Tusental kronor 1999 utfall prognos 2001 beräknat 2002 beräknat 2003 beräknat 2004 beräknat Utestående förpliktelser vid årets början 0 0 0 - - - Nya förpliktelser 0 0 36 000 - - - Infriade förpliktelser* 0 0 0 12 000 12 000 12 000 Utestående förpliktelser 0 0 36 000 - - - Erhållen/föreslagen bemyndiganderam 0 0 36 000 - - - * Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. Regeringens överväganden Regeringen beräknar anslaget för till . Anslaget beräknas till för och till . Anslaget för har beräknats enligt följande: Tabell 3.36 Beräkning av anslag Tusental kronor Anslag 2000 65 969 Pris- och löneomräkning 1 273 Förslag 2001 67 242 3.8.12 34:12 Internationellt samarbete i fråga om kärnsäkerhet m.m.1 Tabell 3.37 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 26 352 2001 Förslag 26 752 2002 Beräknat 26 752 2003 Beräknat 26 752 1 Anslagsnamnet var Visst Internationellt samarbete i fråga om kärnsäkerhet m.m.. Anslaget disponeras för kostnader för deltagande i internationellt samarbete på kärnenergiområdet, såsom reguljära medlemsavgift i (), bidraget till Technical Assistance and samt kostnader i samband med övrigt internationellt kärnsäkerhetssamarbete. Regeringens överväganden Kostnaderna under anslaget är starkt beroende av förändringar i valutakurserna. Regeringen bedömer dock att anslaget för kommer att täcka kostnaderna. Regeringen beräknar anslaget för , 2002 och 2003 till . 3.8.13 Kärnavfallsfonden Enligt lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet (kärntekniklagen) är en innehavare av tillstånd till kärnteknisk verksamhet skyldig att svara för att allt i verksamheten uppkommet kärnavfall och använt kärnbränsle hanteras och slutförvaras på ett säkert sätt och att den anläggning i vilken verksamheten bedrivs avvecklas och rivs på ett säkert sätt, sedan verksamheten har upphört (10 §). Dessa åtaganden innebär enligt förarbetena (prop. 1983/84:60) också ett ansvar för att klarlägga vilka åtgärder som behövs och hur dessa åtgärder skall kunna genomföras. I det ansvar som enligt 10 § kärntekniklagen läggs på reaktorinnehavare och övriga innehavare av tillstånd till kärnteknisk verksamhet ingår att svara för de faktiska kostnader som behövs för avfallshanteringen. Som påpekades av Lagrådet i yttrandet över den tidigare finansieringslagen (prop. 1980/81:90, s. 637) omfattar tillståndshavarens skyldigheter även att ansvara med återstoden av sin förmögenhet för kostnader för sådana åtaganden, ifall tillståndshavaren skulle underlåta att fullgöra sina skyldigheter och staten därför nödgas vidta åtgärderna. Enligt lagen (1992:1537) om finansiering av framtida utgifter för använt kärnbränsle m.m. skall innehavaren av en kärnkraftsreaktor , så länge reaktorn är i drift, nerlägga en avgift samt ställa säkerheter till staten för att säkerställa att medel finns tillgängliga för att betala kostnader för hantering och slutförvaring av använt kärnbränsle och visst radioaktivt avfall, avveckling och rivning av reaktoranläggningar och forskning på kärnavfallsområdet. Medlen används också för att täcka de kostnader som staten har för tillsyn och kompletterande forskning på kärnavfallsområdet. Avgifter skall vidare täcka de kostnader som reaktorinnehavarna, staten och kommunerna har för information till allmänheten. Regeringen fastställer avgiften för nästkommande kalenderår. Avgiften beräknas och bestäms individuellt för varje verk. Utöver den årliga avgiften skall reaktorinnehavarna ställa fullgoda säkerheter för kostnader som inte täcks av inbetalade avgiftsmedel för hantering och slutförvaring av använt kärnbränsle och kärnavfall samt rivning av kärnkraftverken. Säkerheterna skall sålunda dels säkerställa fonduppbyggnaden om en reaktor skulle stängas av före reaktorns s.k. intjänandetid , dels säkerställa finansieringen vid en eventuell fondbrist beroende på oplanerade händelser efter det att alla reaktorer stängts av och avgiftsmedel från kärnkraftproduktionen inte längre tillförs fonden. Avgiftsmedlen förvaltas av en fond benämnd Kärnavfallsfonden. Fondens medel skall enligt finansieringslagen placeras på konto i . har träffat avtal med om formerna för placeringen av medlen. Avkastning på fondens medel skall läggas till kapitalet. Enligt den förvaltningsberättelse för som lämnat till regeringen framgår att inbetalade avgifter för uppgick till (). Utbetalade ersättningar uppgick till (1 ). Ränteintäkterna uppgick till (). Vid utgången av var Kärnavfallsfondens marknadsvärde (). 4 Politikområde Forskningspolitik under utgiftsområde 2 4.1 Budgetförslag 4.1.1 26:1 för miljö, areella näringar och samhälls- byggande: Förvaltningskostnader Tabell 4.1 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 2001 Förslag 43 744 2002 Beräknat 39 551 1 2003 Beräknat 40 416 2 1 Motsvarar 38 744 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 38 744 tkr prisnivå. Anslaget är nytt och disponeras för den nya myndighetens förvaltningskostnader. Rådets viktigaste ansvarsområde är miljö- forskning, lantbruksvetenskaplig forskning, forskning om samhällsbyggande och forskning för en ekologiskt hållbar utveckling. Regeringens överväganden har beslutat om en ny myndighetsorganisation för forskningsfinansiering (prop. 2000/2001:81, bet. 1999/2000:UbU17, rskr. 1999/2000:257) vilket bl.a. innebär att ett nytt forskningsråd för miljö, areella näringar och samhällsbyggande skall bildas . I den forskningspolitiska propositionen (prop. 2000/2001:3) har regeringen angett att rådet skall benämnas för miljö, areella näringar och samhällsbyggande. skall överta ansvaret för forskningsfinansiering från Skogs- och jordbrukets forskningsråd () och () samt vissa delar från () och . En organisationskommitté (U 2000:05) har i uppgift att förbereda bildandet av den nya myndigheten. Genom bildandet av det nya forskningsrådet för miljö, areella näringar och samhällsbyggande samlas stora delar av ansvaret för forskning till stöd för ett ekologisk hållbart samhälle och därmed skapas bättre förutsättningar för kraftfulla forskningssatsningar. Anslaget finansieras via förvaltningsanslagen för Skogs- och jordbrukets forskningsråd (), () samt (), vilkas förvaltningsanslag upphör i och med detta. Anslaget finansieras också med medel från anslaget för särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. inom utgiftsområde 16. Regeringen beräknar anslaget för till . Anslaget beräknas till för och till . 4.1.2 26:2 för miljö, areella näringar och samhälls- byggande: Forskning Tabell 4.2 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 2001 Förslag 165 585 2002 Beräknat 173 718 1 2003 Beräknat 187 673 2 1 Motsvarar 170 585 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 180 585 tkr prisnivå. Anslaget är nytt och disponeras för stöd till forskning inom områdena miljö och samhällsbyggande. För lantbruksvetenskaplig forskning finns anslag 26:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och kollektiv forskning, under utgiftsområde 23. Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser För att underlätta planering, upphandling och genomförande av forskningsprojekt bör regeringen bemyndigas att ingå ekonomiska förpliktelser som innebär utgifter på högst , högst , högst , högst och högst . Regeringens överväganden Anslaget finansieras via forskningsanslagen för (), (), samt från anslaget för särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. inom utgiftsområde 16. Forskningsanslagen för BFR och FRN upphör i och med detta. Regeringen beräknar anslaget för till . Anslaget beräknas till för och till . Tabell 4.3 Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser - 26:2 för miljö, areella näringar och samhälls- byggande: Forskning Tusental kronor 1999 utfall prognos 2001 beräknat 2002 beräknat 2003- beräknat Utestående förpliktelser vid årets början 0 0 0 - - Nya förpliktelser 0 0 280 000 - - Infriade förpliktelser* 0 0 0 80 000 200 000 Utestående förpliktelser 0 0 280 000 - - Erhållen/föreslagen bemyndiganderam 0 0 280 000 - - * Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. Nya anslagsbenämningar Av tabellen nedan framgår benämningen på anslagen . Syftet med tabellen är att underlätta övergången till de nya benämningar som följer av att politikområden införs. Anslagsbenämningar 2000 och 2001 Benämning 2000 Benämning 2001 Anslagets namn Nytt anslag 26:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Förvaltningskostnader Nytt anslag 26:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning A1 34:1 A2 34:2 Miljöövervakning m.m. A3 34:3 Åtgärder för att bevara den biologiska mångfalden A4 34:4 Sanering och återställning av förorenade områden A5 34:5 Miljöforskning A6 34:6 Kemikalieinspektionen A7 34:7 Internationellt miljösamarbete A8 34:8 internationella miljöinstitut - Investeringsbidrag för främjande av omställning i ekologiskt hållbar riktning B1 34:9 : Förvaltningskostnader B2 34:10 : Förvaltningskostnader B3 34:11 : Forskning B4 34:12 Internationellt samarbete i fråga om kärnsäkerhet m.m. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 20