prop · GP031 · 2001-09-20 00:00:00 — På skatteområdet är regeringens ambition att sänka skatterna för låg- och medelinkomsttaga- re, minska marginaleffekter och stimulera om- ställningen till ett ekologiskt hållbart samhälle. Den formellt sett lägre skattekvoten innebar att skatteuttaget försköts framåt i tiden. Den egentliga skattekvoten, dvs. den formella skattekvoten plus underskottet i de offentliga finanserna visar hur mycket skatt som måste betalas för att välfärden skall vara finansie- rad. Diagram 1.4 Den egentliga och den formella skattekvoten 19802004 Globaliseringens betydelse för skatter Den fortgående globaliseringen ställer det svenska skattesystemet inför betydande utma- ningar. Kunskaperna om hur de svenska skatte- baserna påverkas av en alltmer internationalise- rad omvärld är dock ofullständiga och behöver förbättras. Regeringen har därför tillsatt en ut- redning för att analysera globaliseringens bety- delse för olika skattebaser. För att undvika skadlig skattekonkurrens är det viktigt att ta politiska initiativ till samarbete mellan länder. Regeringen bedriver därför ett ak- tivt arbete i bl.a. EU för ett ökat samarbete län- der emellan. En första överenskommelse om en gemensam syn i EU på beskattningen av sparande uppnåd- des . Den innebär att alla medlemsländer antingen ska ta ut källskatt eller lämna upplysningar om EU-medborgares bank- tillgodohavanden . Under ord- förandeskap har EU påbörjat diskussioner med länder utanför EU för att bekämpa skatteflykt och illojal skattekonkurrens. Sänkta skatter för låg- och medelinkomsttagare har regeringen inlett en reform, som syftar till att sänka skatterna för framförallt låg- och medelinkomsttagare. Re- formen består av två delar. Dels en stegvis kom- pensation för egenavgifterna, dels en successiv minskning av andelen skattebetalare, som betalar statlig skatt på förvärvsinkomster över den s.k. brytpunkten, till . kar marginalskatterna för låg- och medelin- komsttagare som köpkraften stärks. betalar alla löntagare egenavgifter till pensionssystemet. Egenavgifterna utgår på in- komster upp till ca . Egenavgif- terna är på och bidrar till högre margi- nalskatter för framför allt låg- och medelin- komsttagare. Egenavgifterna är en central del i det reformerade pensionssystemet, som social- demokraterna och de fyra borgerliga opposi- tionspartierna står bakom. För att minska marginaleffekterna och stärka köpkraften har en kompensation för effekterna av egenavgifterna påbörjats. Detta har skett ge- nom att regeringen i två steg har infört en skatte- reduktion. kompenseras löntagarna för hälf- ten av egenavgifterna. Regeringen föreslår nu ett ytterligare steg i denna reform. Skatten på förvärvsinkomster bör sänkas genom att skattere- duktionen utökas så att den kompenserar för av egenavgifterna. Reformen har en god fördelningspolitisk pro- fil då egenavgifterna utgör en tyngre börda för låg- och medelinkomsttagarna. I samband med skattereformen 1990/91 for- mulerades ambitionen att högst av inkomsttagarna skulle betala statsskatt på för- värvsinkomst. utgår statsskatt på inkoms- ter över den så kallade nedre brytpunkten på . Andelen skattebetalare som har inkomster över denna gräns beräknas uppgå till . Regeringen har såväl 2000 som 2001 höjt gränsen för statlig skatt. Regeringen föreslår nu att ytterligare ett steg skall tas även i denna del. Brytpunkten kommer att ligga vid . Därmed beräknas andelen som betalar statlig inkomstskatt bli . Regeringen avser att göra en be- dömning av det samhällsekonomiska utrymmet för ett slutförande av inkomstskattereformen 2003. Sänkt skatt för pensionärer Kompensationen för egenavgifterna är riktad till löntagarna då dessa betalar egenavgifter. Pensio- närer betalar inte egenavgifter. För att kompen- sera pensionärerna för de besparingar som genomfördes föreslås istället en särskild skattesänkning för pensionärerna. Skattesänkningen medför att så gott som alla pensionärer får mer . Även folkpen- sionärer med så låga inkomster att de inte betalar någon skatt omfattas av förslaget. Skattelättnad för fackföreningsavgiften är en vik- tig reform ur ett rättviseperspektiv. av- skaffades avdragsrätten för fackföreningsavgif- ter. Därmed missgynnades löntagarnas bidrag till den fackliga verksamheten jämfört med arbetsgi- varnas bidrag till sina organisationer. De offent- liga finanserna medger nu att regeringen kan fö- reslå en skattereduktion för fackförenings- avgifter och för avgifter till arbetslöshetskassan från . Fastighetsskatten är en del av kapitalinkomstbe- skattningen och en viktig inkomstkälla för sta- ten. Den beräknas ge intäkter på mer än som bidrar till att finansiera den offentliga välfärden. Fastighetsbeskattningens utformning har ana- lyserats av . Kommitténs slutbetänkande har remissbehand- lats och regeringen bereder de olika förslagen. En ny utredning om fastighets- skatt bör ges möjlighet att pröva lösningar som kan innebära avsteg från nu gällande principer för fastighetsbeskattningen under förutsättning att de fördelningsmässiga konsekvenserna är ac- ceptabla. har priserna på villor och and- ra bostäder ökat kraftigt på många håll i . har taxeringsvärdena till följd av detta stigit kraftigt i de områden där huspriserna har stigit som mest. För att minska effekterna av de höga taxeringsvärdena har beslutat att sänka skatten på småhus från och skatten på hyreshus från . Dessutom beslutade att höja fribelop- pet i förmögenhetsskatten. Regeringen har tagit fram ett förslag om en begränsningsregel i fastighetsskatten. Begräns- ningsregeln innebär att hushåll med normala in- komst- och förmögenhetsförhållanden maximalt ska betala av sin inkomst i fastighets- Regeln avses gälla från och med inkomst- . Prisutvecklingen på bostadsmarknaden har va- rit kraftigare än vad som har kunnat för- utses. Därför föreslår regeringen att fastighets- skatten sänks ytterligare, från för småhus. Regeringen föreslår även att fastig- hetsskatten på hyreshus sänks från . Sänkningarna föreslås gälla retroaktivt från innevarande år. Hyresgästorganisationerna och fastighetsägarna har ett stort ansvar för att denna retroaktiva skattesänkning medför lägre hyror. har föreslagit att omräkningsförfarandet vid fastighetstaxe- ringen ersätts med en förenklad fastighetstaxe- ring mitt emellan de allmänna fastighetstaxering- arna. Regeringen aviserar nu ett förslag med denna inriktning. Vidare kommer regeringen se- nast att föreslå regler som innebär att höjda taxeringsvärden inte får ge- nomslag på uttaget av fastighetsskatt. Dessutom föreslår regeringen att fribeloppen i förmögenhetsskatten höjs, för ensamstående respektive för sambeskattade par. Denna förändring föreslås träda i kraft vid tax- ering. Regeringen avser att tillsätta en särskild utredning för att se över utformningen av för- mögenhetsbeskattningen i ett längre perspektiv. Starka och livskraftiga företag är av avgörande betydelse för att skall vara en nation som präglas av tillväxt och rättvisa. Regeringen före- slår nu ett antal skattesänkningar som ytterligare bidrar till att förbättra företagsklimatet i . De gap som växer mellan regioner och landsändar i är oroväckande. Regeringen föreslår därför en nedsättning av socialavgifter i stödområde A, på lönesumman upp till ca . Därigenom gynnas företagandet i dessa regioner. Regeringen föreslår även att momsen på böcker och tidskrifter sänks från 25 till 6 pro- cent. Det är av stor vikt att denna sänkning leder till motsvarande sänkning av priset i handeln och inte försvinner i ökade marginaler. Förlagen och detaljhandeln har ett särskilt stort ansvar för det- ta. Regeringen avser att löpande följa utveckling- en av försäljningspriserna. Målet med sänkning- en är att öka läsandet. Tabell 1.10 Skatteåtgärder. Periodiserade nettoeffekter för offentlig sektor och tillkommande effekter Totalt 3:e steget i inkomstskattereformen -13,2 Kompensation för allmän pensionsavgift -10,8 -2,4 -0,3 -1,6 -3,5 Sänkt förmånsvärde miljövänliga bilar -0,04 Omvandling 200-kronan till skatt för 20011 Nedsättning av socialavgifter i stödområde A -0,6 Sänkt fastighetsskatt småhus till -2,2 -0,2 Sänkt fastighetsskatt hyreshus till -1,1 -0,2 Höjda fribelopp till 1,5/2, -1,8 -0,2 Sänkt skatt på vin -0,6 Sänkt skattesats på böcker och tidskrifter till -1,3 Sänkt fordonsskatt på traktorer -0,05 -2,0 Höjd energiskatt på el med Tekniska justeringar i avfallsskattelagen -0,06 -0,05 -1,3 -3,7 -24,7 -23,2 1Omvandlingen ger ingen effekt för offentlig sektor som helhet men innebär att 1,3 mdkr förs över från staten till kommunerna. 2Vid en snabb lösning på de tekniska problem som är förknippade med denna åtgärd skulle den få effekt . 3Åtgärden får effekt . Skatten på investmentbolag bör sänkas så att skatten på dessa bolag likställs med skatten på värdepappersfonder. är schablonintäkten för investmentbolag . Regeringen före- slår en sänkning till . Därmed skapas neutralitet och rättvisa i beskattningen mellan olika ägarformer. kan en och samma företagsvinst beskat- tas både i dotterföretaget och i moderföretaget. Företagens vinster bör endast beskattas en gång i företagssektorn. Därför bör kapitalvinstbeskatt- ningen på näringsbetingade andelar i bolagssek- torn avskaffas. Regeringen bedriver ett intensivt arbete med dessa frågor, men frågornas omfatt- ning och komplexitet innebär att ett lagförslag tidigast kan läggas fram . skall fortsätta att vara ett föregångsland i omställningen till hållbar utveckling. Regering- ens övergripande mål för miljöpolitiken är att till nästa generation kunna lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen i är lösta. Regeringens gröna skattestrategi omfattar fort- satt grön skatteväxling och ytterligare miljörela- tering av skattesystemet även i andra avseenden. En viktig utgångspunkt för strategin är målet att begränsa utsläppen av de gaser som bidrar till växthuseffekten, framför allt koldioxid. Genom att bidra till en effektivare energianvändning kan skatteväxlingen också underlätta en avveckling av kärnkraften. Regeringen föreslår att strategin med grön skatteväxling skall fortsätta. föreslås en skatteväxling på ca 2 miljarder kro- nor. Skatteväxlingen består i att energiskatten på el höjs med per kWh. Dessutom höjs kol- dioxidskatten . Industrin, jord-, skogs- och vattenbruk undantas dock från höj- ningen medan effekten för bensin och diesel ne- utraliseras genom lika stora sänkningar av ener- giskatten. Vidare höjs avfallsskatten . Intäkterna används för att finansiera en höjning av grundavdragen i inkomstskatten med . Dessutom föreslår regeringen ett antal skatte- förändringar som bidrar till att förstärka om- vandlingen till ett ekologiskt hållbart samhälle: -Svavelskatten föreslås höjas genom att gränsen för uttag av svavelskatt sänks så att skatten tas ut redan vid en svavelhalt på . -För att stimulera användandet av tjänstebi- lar med miljömässigt klara fördelar föreslås sänkt förmånsvärde för dessa. biologisk mångfald och till stöd till en ekologisk hållbar utveckling förstärks kraftigt. För att kunna bedöma om de föreslagna åt- gärderna för att nå miljökvalitetsmålen är effek- tiva måste arbetet följas upp och utvärderas. I propositionen lade därför regeringen också fram en strategi för uppföljning, utvärdering och rap- portering av målen. Regeringen anser att den nationella uppfölj- ningen av miljökvalitetsmålen skall baseras på ett begränsat antal indikatorer. Även om en sådan redovisning inte är heltäckande visar den om -En utredning tillsätts för att se över for- miljöarbetet går i rätt riktning och i rätt takt. merna för sänkt skatt på alkylatbensin med ambitionen att skattesänkningen skall träda i kraft . -Miljöinsatserna i jordbruket förstärks. -Koldioxidskatt skall ej tas ut på koldioxid- neutrala drivmedel. att uppföljningen av målen skall bli sammanhål- len och överblickbar är det också viktigt att sy- stemet inte blir för omfattande. Regeringen avser att översiktligt rap- portera till hur arbetet med miljökvali- tetsmålen fortskrider. En sådan redovisning bör omfatta ett urval av indikatorer som återkommer -Möjlighet ges till befrielse från såväl energi- . Med vissa intervall bör denna årliga re- som koldioxidskatt för pilotprojekt avseen- de alternativa drivmedel. -Möjligheterna att sänka momsen på krav- märkta livsmedel utreds. -Stockholmsberedningen bör ges tilläggsdi- rektiv att utreda frågan om hur använd- ningen av trängselavgifter i trafiken kan genomföras. Gröna nyckeltal och miljömål Sedan 1999 års ekonomiska vårproposition re- dovisas gröna nyckeltal som ett komplement till de ekonomiska nyckeltalen. Syftet med gröna nyckeltal är att spegla den nationella utveckling- en för viktiga miljöproblem på ett enkelt och in- formativt sätt. Gröna nyckeltal utgör därmed ett instrument för att nå det övergripande målet om att till nästa generation lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta. lämnade regeringen en miljömåls- proposition med förslag till mätbara delmål och åtgärdsstrategier för att uppnå 14 av de 15 miljö- kvalitetsmål som antagit. Målen inne- bär att den biologiska mångfalden i skogs- och odlingslandskapet samt i havsmiljön skall bevaras genom förstärkt skydd. Föreslagna åtgärder in- nebär också att krafttag tas mot kemikaliesam- hället samt att förorenade markområden som utgör en uppenbar risk för människors hälsa och miljö saneras. Resurserna till forskning om bl.a. dovisning kompletteras med en fördjupad utvär- dering. Växthuseffekten och det globala arbetet kring klimatfrågor ger skäl till förstärkta insatser mot klimatförändringarna. Ett informationsprogram om klimatfrågan påbörjas . Regeringen föreslår också ett nytt statsbidrag till klimatinvesteringsprogram. Programmen skall innehålla åtgärder som minskar utsläppen av växthusgaser, d.v.s. åtgärder framförallt inom energi-, avfalls- och transportsektorerna. Sam- manlagt satsas på det nya klimatstödet . Regeringen avser återkomma beträffande det femtonde mil- jökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan i en kommande klimatproposition. En uthålligt god ekonomisk tillväxt är en förut- sättning för ökad rättvisa och minskade klyftor. Tillväxten skapar ökade resurser och fler arbets- tillfällen. Men tillväxt är i sig ingen garanti för ökad rättvisa. Förutom en tillväxtfrämjande ekonomisk politik krävs därför en aktiv rättvise- politik. Rättvisepolitiken behövs eftersom klyftorna i samhället är stora. Människors bak- grund, etniska tillhörighet och kön får inte avgö- ra deras möjligheter att påverka sina livsvillkor. Många människor har inte tillgång till utveck- ling, jobb och utbildning på samma villkor som andra. En central rättvisefråga är att de invandrare som kommer till måste ha möjligheten att bli fullt ut integrerade i samhället. Därför har resurser satsats på reformer inom bland annat utbildnings- och arbetsmarknadsområdet för att underlätta och skapa förutsättningar för invand- rare att delta i arbetslivet. Resurser satsas också på att motverka diskriminering och det antirasis- tiska arbetet förstärks. Skillnaden i levnadsvillkor är stora mellan olika bostadsområden i storstä- derna. Genom storstadspolitiken fördelas resur- ser till de mest utsatta områdena. Ett annat viktigt område är den sociala sned- rekryteringen. Det är fortfarande betydligt van- ligare att barn till föräldrar med högre utbildning studerar vidare än att andra barn gör det. De se- naste årens satsningar på utbyggnaden av hög- skolan och ett reformerat utbildningssystem syf- tar till att bryta det mönstret. Reformer för ökad jämställdhet mellan kvin- nor och män är en annan central del av rättvise- politiken. Därför är det viktigt att alla förslag som regeringen lägger analyseras ur ett jäm- ställdhetsperspektiv. Många människor lever på marginalen och har svårt att få vardagen att gå ihop. Barnfa- miljer och särskilt ensamstående föräldrar, ung- domar och invandrare är speciellt utsatta. Höga marginaleffekter leder till att drivkraf- ten att arbeta mer, studera, byta arbete eller gå från bidrag till arbete försvagas. För att minska klyftorna i samhället måste dessa hinder motver- kas. Marginaleffekterna har successivt minskat un- der senare delen av , bland annat som en följd av reformer i skatte- och bidragssyste- men. Marginaleffekterna är emellertid fortfaran- de alltför höga för många hushåll. Införandet av maxtaxa i barnomsorgen, det tredje steget i kompensationen för egenavgifterna och höj- ningen av skiktgränsen kommer ytterligare att bidra till minskade marginaleffekter. Regeringen har satt upp rättvisemålet att halvera socialbidragsberoendet . Antalet socialbidragsberoende ökade kraftigt . Diagram 1.5 Socialbidragstagare, 19902000 Källa: Statisktiska centralbyrån Ökningen av socialbidragsberoendet under 90- talet är en indikator på minskad rättvisa och väl- färd i det svenska samhället. Socialbidragsbero- ende skapar utanförskap och resignation, gör människor mer ofria och ökar klyftorna i sam- hället. Utvecklingen har redan vänt, men mycket återstår att göra. Tillväxten måste komma alla till del. Det gäller även de mest utsatta. Halveringen av socialbidragsberoendet skall göras års nivå, som var den senaste statistik som var tillgänglig då målet formulerades. För att kunna jämföra olika år behöver socialbidragsberoendet räknas om till helårsekvivalenter. Antalet helårsekvivalenter beror på hur och med hur stora belopp personer uppbär socialbidrag. Socialbidragsberoendet uppgick till ca 115 000 helårsekvivalenter. minskade socialbidragsberoendet med , till omkring 101 000 helårsekvivalenter. I bilaga 3 görs en avstämning av målet. Det viktigaste verktyget för att uppnå målet om en halvering av socialbidragsberoendet är låg arbetslöshet, en ökning av sysselsättningsgraden och en reducering av oönskad deltid. När fler människor har arbete, kan också fler leva på sin lön. En egen försörjning är grundläggande, både för att komma ur socialbidragsberoendet och för möjligheten att leva ett självständigt liv. Kampen mot arbetslöshet och för ökad sys- selsättning är därför avgörande när det gäller att bryta bidragsberoendet. Mycket av insatserna handlar om att förbättra möjligheterna för utsat- ta grupper att kunna skaffa jobb. har inte råd - varken mänskligt eller ekonomiskt - att ställa dessa grupper utanför. Rätten till arbete och en god nivå på den gene- rella välfärden är de viktigaste insatserna för att minska socialbidragsberoendet. En del av social- bidragsberoendet kan förklaras av att deltidsar- betande och visstidsanställda, ofta ensamstående föräldrar, inte klarar sig på sin lön. Sänkta margi- nalskatter för låginkomsttagare och införandet av en maxtaxa inom barnomsorgen bidrar till att minska klyftorna i samhället. Målet att halvera socialbidragsberoendet kom- mer, liksom tidigare mål om att halvera den öppna arbetslösheten och att uppnå 80 procents reguljär sysselsättning, att i hög utsträckning på- verka inriktningen av politiken . Diagram 1.6 Förändring av justerad disponibel inkomst för inkomstgrupper till följd av förslag i vårpropositionen och budgetpropositionen Inkomstgrupper (deciler) Källa: HINK, SCB, beräkningar De reformer som genomförs gynnar framför allt låg- och normalinkomsttagare. Den fördelningspolitiska profilen illustreras i diagram 1.6. I beräkningarna ingår inkomstskatteföränd- ringar, skattelättnad för pensionärer, skattere- duktion för fackföreningsavgifter samt föränd- ringar i förmögenhets- och fastighetsskatt. Dess- utom ingår nu realiserade utgiftsförändringar som presenterades i samband med vårproposi- tionen. När alla personer delas in i 10 lika stora grup- per (decilgrupper) efter inkomst, kan föränd- ringen för de olika inkomstgrupperna analyseras. 1 finns de med lägst inkomster, i decil 10 de med högst. Förslagen gynnar kvinnor mer än män. Diagram 1.7 Förändring av justerad disponibel inkomst för kvinnor och män till följd av förslag i vårpropositionen och budgetpropositionen Källa: HINK, SCB, beräkningar 2 Förslag till riksdagsbeslut såvitt avser den ekonomiska politiken och förslag till statsbudget för 1.godkänner de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som regeringen för- ordar (kapitel 1), 2.fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av stats- budgeten till 2001, 2002, 2003 och 2004 (avsnitt 4.1.1), och 2004 som riktlinje för regeringens bud- getarbete (avsnitt 6.3, tabell 6.5), 10.bemyndigar regeringen att besluta om lån i för investering- ar i anläggningstillgångar som används i sta- tens verksamhet intill ett belopp av 22 (avsnitt 7.1), 11.bemyndigar regeringen att besluta om krediter för myndigheters räntekonton i intill ett belopp av 17 (avsnitt 7.1), 3.godkänner beräkningen av de offentliga ut- 12. bemyndigar regeringen att vad av- gifterna (avsnitt 4.1.2), 4.bemyndigar regeringen att under budget- ta upp lån enligt lagen (1988:1387) om statens upplåning och skuldförvaltning (avsnitt 4.4.4), 5.godkänner beräkningen av myndigheters m.fl. in- och utlåning i för (avsnitt 4.4.4), 6.godkänner beräkningen av statsbudgetens inkomster för (avsnitt 5.4 och bilaga 1), 7.godkänner beräkningen av förändringar av anslagsbehållningar för (avsnitt 6.3, tabell 6.5), 8.beslutar om fördelning av utgifter för bud- på utgiftsområden i enlighet med vad regeringen föreslår (avsnitt 6.3, ta- bell 6.5), 9.godkänner den preliminära fördelningen av utgifter på utgiftsområden för åren 2003 ser Sjunde AP-fondens verksamhet dels be- sluta om lån i för inve- steringar i anläggningstillgångar som används i verksamheten intill ett belopp av , dels besluta om kredit på räntekonto i intill ett belopp av (avsnitt 7.1), 13.godkänner att infrianden av garantier till internationella finansieringsinstitut även täcks med anslag (avsnitt 7.2.3), 14.bemyndigar regeringen att besluta om en obegränsad kredit i för garantier till internationella finansieringsin- stitut (avsnitt 7.2.3), 15.bemyndigar regeringen att , med de begränsningar som följer av 6 § andra stycket lagen (1996:1059) om statsbudge- ten, besluta att ett ramanslag, med undan- tag för anslag anvisade för förvaltningsän- damål, får överskridas om ett riksdagsbeslut om anslag på tilläggsbudget inte hinner in- väntas samt om överskridandet ryms inom utgiftstaket för staten (avsnitt 7.4), såvitt avser tilläggsbudget till statsbudgeten för 16.godkänner den föreslagna användningen av det under utgiftsområde 2 Samhällsekono- mi och finansförvaltning uppförda raman- slaget 2:8 Kapitalhöjning i Nordiska inve- steringsbanken (avsnitt 9.3.2), 17.bemyndigar regeringen att ersätta de eko- nomiska förpliktelser staten har i form av kapitaltäckningsgaranti till med en kreditgaranti intill ett belopp av 22 , där varje enskild ga- ranti får ha en löptid (av- snitt 9.3.2), 18.bemyndigar regeringen att besluta om en obegränsad kredit i för att tillgodose behovet av en separat garanti- reserv för de kreditgarantier till som ersätter bolagets kapitaltäcknings- garanti (avsnitt 9.3.2), 19.godkänner den föreslagna användningen av det under utgiftsområde 6 Totalförsvar uppförda ramanslaget 6:3 Materiel, anlägg- ningar samt forskning och teknikutveckling (avsnitt 9.3.6), 20.bemyndigar regeringen att , så- vitt avser det under utgiftsområde 13 Arbetsmarknad uppförda ramanslaget 22:7 Europeiska socialfonden m.m. för , ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden in- nebär utgifter på högst 2 500 000 000 kro- nor 2008 (avsnitt 9.3.11), 21.godkänner att 1 från inkomsttitel Energiskatt förs till Riks- gäldskontoret för tillfällig förvaltning (av- snitt 9.3.12), 22.bemyndigar regeringen att , så- vitt avser det under utgiftsområde 21 Ener- gi uppförda ramanslaget 35:3 Bidrag till in- vesteringar i elproduktion från förnybara energikällor, besluta om bidrag som inklusi- ve tidigare gjorda åtaganden innebär utgif- ter på högst (avsnitt 9.3.19), 23.godkänner den föreslagna användningen av de under utgiftsområde 22 Kommunikatio- ner uppförda anslagen 36:2 Väghållning och statsbidrag och 36:4 : Banhållning och sektorsuppgifter (avsnitt 9.3.20),