prop · GP0350 · 2001-11-12 00:00:00 — Åtgärd Ku 99:3 Översyn av statens stöd till friluftsliv och främjandeorganisationer Se åtgärd N 99:23. Åtgärd Ku 99:4 Ungdomars engagemang, skapande förmåga och kritiska tänkande skall tas till vara som en resurs, t.ex. i arbetet med miljöfrågor Se åtgärd N 99:24. Åtgärd Ku 2000:1 Kulturvärden i arbetet med de regionala tillväxtavtalen Kulturens betydelse för regional utveckling och tillväxt har poängterats vid ett flertal tillfällen, bl.a. i den regionalpolitiska propositionen Regional tillväxt för arbete och välfärd (prop. 1997/98:62, bet. 1997/98:AU11, rskr. 1997/98:204) och i Kultur- och Näringsdeparte- Skr. 2001/02:50 mentens skrift Kultur för regional tillväxt. Kulturarvet ses i ökande grad, men ännu inte självklart, som en resurs som bidrar till regional utveckling och tillväxt. Ett bevarat och vårdat kulturarv bidrar till att skapa goda livsmiljöer och regional identitet, vilket framhålls som positivt t.ex. för skapande och etablering av nya företag och för att locka kvalificerad arbetskraft. arrangerade en konferens för kulturmiljövårdsrepresentanter på länsnivå om kulturens roll i regional utveckling. har på regeringens uppdrag medverkat i överläggningar om utarbetande av de regionala tillväxtavtalen. har bl.a. gått in som avtalande part i tillväxtavtalen med och . Arbetet har framför allt handlat om att på olika sätt lyfta fram kulturarvet som en resurs för en hållbar utveckling. Båda tillväxtavtalen innehåller bl.a. återanvändning av kulturhistoriskt värdefulla miljöer nya långsiktiga användningsområden för verkstadsområden samt kunskaps- hantering i stenstad med syfte att utveckla metoder för att sprida kunskap bland berörda fastighetsägare och entreprenörer. Även den regionala kulturmiljösektorn är involverad i arbetet. Denna typ av resurshushållning är en viktig del av kulturmiljösektorns arbete för en mer hållbar samhällsutveckling. deltar i olika grupper som drivs av inom ramen för verkets uppdrag att utveckla arbetet med ekologisk hållbarhet i de regionala tillväxtavtalen. Riksantikvarie- ämbetet har dessutom initierat framtagandet av en forskningsöversikt och utarbeta en programskrivning för vidare forskningsinsatser gällande kulturarvet som resurs för regional utveckling. Översikten kommer att avslutas . I anslutning till de regionala tillväxtavtalen kan nämnas att regeringen (under utgiftsområde 19 regional utjämning och utveckling) för åren 19982000 har avsatt i ett program för ökad tillgänglighet till det gemensamma kulturutbudet och stärkande av kulturell utveckling och infrastruktur. har haft i uppdrag att fördela medlen. I redovisningen av uppdraget framhåller rådet att programmet har uppnått de ställda målen och har varit mycket framgångsrikt, bl.a. med hänsyn till att samspelet mellan teknikutveck- ling och möten med det levande kulturlivet har stärkts. En av slutsatser är att den innovativa verksamhet som möjliggjorts genom uppdragen bör utvecklas vidare. Nya åtgärder som har föreslagits Åtgärd Ku 2001:1 Industrisamhällets kulturarv En statlig satsning på industrisamhällets kulturarv genomförs och för detta har anslagits totalt . Regeringen har tillkallat en särskild delegation med uppgift att i samverkan med berörda myndigheter och institutioner inom kulturarvs- området praktiskt genomföra satsningen ( Ku 1999:06). insatser skall bl.a. syfta till att understödja kulturarvssektorns arbete med Skr. 2001/02:50 att göra goda urval av vad av industrisamhällets kulturarv som skall tas tillvara (dir. 1999:60). Vidare skall insatserna främja intresset, engagemanget och delaktigheten kring industrisamhällets kulturarv. genomförda insatser visar att viktiga kulturhistoriska värden givits förutsättningar att för framtiden bevaras och utvecklas. Bidrag har exempelvis lämnats till ett sjuttiotal s.k. arbetslivsmuseer arbetsplatser och andra historiska miljöer med anknytning till arbetet som bevaras, brukas och visas. Som exempel kan också nämnas museer, som fått bidrag för att arbeta med frågor om dagens lokalidentitet i stadsdelen . Delegationen för industrisamhällets kulturarv skall lämna en slutrapportering och utvärdering av satsningen till regeringen () . ansvarar för frågor om arbetsliv, arbetsmarknad, basindustri, energi, forskning och utveckling, företag med statligt ägande, idrott, integration och mångfald, IT, jämställdhet, konkurrens, minoriteter, näringslivsutveckling, post-, tele- och radiokommunika- tioner, regional politik, regelförenkling, skogsbruk samt gruv- och mineralfrågor, social ekonomi, storstadspolitik, transporter och infra- struktur samt turism. Näringspolitiska åtgärder har stor betydelse för att uppnå en hållbar utveckling. Departementets arbete med miljöledningssystem skall säkerställa att miljöhänsyn beaktas i arbetet med de näringspolitiska besluten så att de är förenliga med kravet på en hållbar utveckling. Flertalet av de myndigheter som sorterar under kommer att beröras av arbetet med att uppnå miljömålen. beslutade om ett nytt övergripande transportpolitiskt mål (prop. 1997/98:56, bet. 1997/98:TU10, rskr. 1997/98:266) syftande till att transportpolitiken skall säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. En god hushållning med mark och vatten samt energi och andra naturresurser skall främjas. Omställningen till en ekologiskt hållbar utveckling ställer särskilda krav på att miljöaspekter integreras vid utbyggnad och användning av alla transportsystem. Detta sker bl.a. genom införande av miljöledningssystem hos flertalet av de myndigheter som sorterar under och strategier för hållbar utveckling. Genomförande av långsiktsplaner för åtgärder i transportinfra- strukturen , som fastställdes , pågår. Prioriterade åtgärder är i stor utsträckning inriktade på förbättringar av befintligt infrastruktur. Regeringen har presenterat propositionen Infrastruktur för ett långsiktigt hållbart transportsystem (prop. 2001/02:20) om åtgärdsinriktning för den kommande planeringsperioden åren 20042015. Rikstrafiken har som huvuduppgift att verka för samordning och upphandling av viss interregional persontrafik. Inriktningen på hållbar utveckling skapar en potential för ökad sysselsättning, som skall tas tillvara. De arbetsmarknadspolitiska programmen skall vara utformade så att de är förenliga med målen för ett ekologiskt hållbart . Inom ramen för olika arbetsmarknads- politiska program görs därför insatser som är angelägna från både sysselsättnings- och miljösynpunkt. inför miljöledningssystem vilket innebär insatser för att integrera miljöhänsyn i hela den ordinarie verksamheten. Regeringens satsningar på bl.a. de lokala investeringsprogrammen är ett steg mot en ekologiskt hållbar utveckling där miljö- och sysselsättningsaspekter ingår som integrerade delar. Näringspolitikens övergripande mål är enligt Skr. 2001/02:50 budgetproposition (prop. 2000/01:1) att främja en hållbar ekonomisk tillväxt och en ökad sysselsättning genom fler och växande företag. Inom ramen för de näringspolitiska insatserna finns åtgärder för att underlätta för småföretagen att beakta miljöaspekter och tillvarata de affärsmöjligheter som exempelvis finns i miljödriven produktutveckling. och är centrala myndigheter för näringslivets tillväxt och förnyelse. gäller en ny organisation för den offentliga finansieringen och styrningen av forskning och utveckling i . I och med omorganisationen är tidigare forsknings- och utvecklingsfinansierade delar, Kommunikationsforskningsberedningen (KFB) samt delar av () nu samlade i en ny myndighet, Verket för Innovationssystem (). VINNOVAs grundläggande uppgift är att utveckla innovationssystem och att åstadkomma synergieffekter mellan de verksamhetsområden myndigheten byggts upp av. Hållbar utveckling utgör ett prioriterat område för den nya myndigheten. svarar för statliga insatser som främjar industriellt utvecklingsarbete, etablering och utveckling av små och medelstora företag samt regional näringslivsutveckling. Inom sina verksamhetsområden skall verket uppfylla de miljömål som regering och riksdag beslutar om. har ansvar för frågor avseende tillförsel och distribution av energi. Bland energimyndighetens uppgifter ingår att ansvara för ett långsiktigt program för forskning, utveckling och demonstration av ekologiskt och ekonomiskt hållbar energiteknik. skall också på kort sikt främja elproduktion från förnybara energikällor och åtgärder i syfte att främja en effektiv energianvändning. geologiska undersökning (SGU) är central förvaltnings- myndighet för frågor om landets geologiska beskaffenhet samt ansvarar för att statens civila beredskapslager av olja för krigssituationer avvecklas med hänsyn tagen till samhälls ekonomi, beredskap och miljö. Åtgärd N 97:1 (f.d. K 97:1) Utveckla miljömålen för transportsektorn Det övergripande målet för transportpolitiken är att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. I detta ligger bl.a. att transportsystemets utformning och funktion skall anpassas till krav på en god och hälsosam livsmiljö för alla, där natur- och kulturmiljö skyddas mot skador. En god hushållning med mark, vatten, energi och andra naturresurser skall främjas. I miljömålspropositionen (prop. 2000/01:130) har regeringen föreslagit en ny mer heltäckande målbild för miljöarbetet. Denna målbild skall i tillämpliga delar vara vägledande och utgöra en grund för en genomförandestrategi för transportsektorn. de förslag som läggs i proposition Infrastruktur för ett långsiktigt hållbart Skr. 2001/02:50 transportsystem (prop. 2001/02:20) är andra viktiga utgångspunkter för En ambition bör vara att skapa en mer direkt koppling mellan miljöpolitikens mål och transportpolitikens etappmål för en god miljö. analyserar nu hur man skall vidareutveckla mått och metoder för att precisera etappmål för de transportpolitiska delmålen, däribland delmålet om en god miljö. Åtgärd N 97:2 (f.d. K 97:2) Investeringar i transportsystemets infra- struktur Genomförandet av Nationell väghållningsplan (), Stomnätsplan () och Länsplanerna för regional transportinfrastruktur avseende åren 19982007 pågår. Regeringen har fattat de första besluten om tillåtlighet enligt 17 kap. att genomföra vissa större infrastrukturprojekt. Besluten gäller delar av och väg E6 i norra . I och med att börjat tillämpas blir framtida projekts miljökonsekvenser väl belysta i ett tidigt skede. I samband med nybyggnader och väsentliga ombyggnader av infrastruktur tillämpas de riktvärden för buller som har antagit. Hänsyn tas till vad som är tekniskt möjligt, ekonomiskt rimligt och miljömässigt motiverat. Genomförda bullerdämpande åtgärder utmed det befintliga statliga vägnätet har bl.a. resulterat i att ytterligare 3200 personer fått en bullernivå inomhus under riktvärdet. Bullerskyddsåtgärder längs befintliga järnvägar har resulterat i sänkta bullervärden i 1930 bostadslägenheter. och arbetar med att utveckla mål, mått och kriterier för natur- och kulturvärden. Verken har i flera projekt genomfört åtgärder, såsom faunapassager, för att minska infrastrukturens negativa barriäreffekter. Verkens arbete med att kretsloppsanpassa infrastrukturen har bl.a. lett till att stora mängder beläggningsmassor, sliprar m.m. nu kan återanvändas eller återvinnas. Trafikverken arbetar även vidare med att utveckla och genomföra sina kvalitetsprogram för arkitektur, gestaltning och design. Ett flertal aktiviteter genomförs i samband med . Jämfört med andra trafikslag har järnvägstrafiken låga utsläpp av koldioxid och luftföroreningar samt en låg energianvändning per passagerare och ton. Nya vägprojekt kan innebära miljövinster genom att t.ex. störda bostadsområden avlastas trafik eller att vägförkortningar och förbättrad framkomlighet leder till minskade totala utsläpp av luftföroreningar. Nedan följer några exempel på stora aktuella projekt. (Angående kommande planeringsperiod, se åtgärd N 99:3.) bildar tillsammans med "ringen runt ". På den sista flaskhalsen, mellan och ängen, invigdes det nya dubbelspåret . 2001/02:50 Den planerade mellan () och blir och kommer att tillsammans med den nuvarande stambanan bilda funktionen av ett dubbelspår. Därmed kan en effektiv trafik läggas upp med godstrafik norrut på stambanan och både persontrafik och snabba södergående godståg på den nya . Byggandet av den första etappen mellan och pågår. Av de fem järnvägsutredningarna för övriga delar av som lämnats in till regeringen för tillåtlighetsprövning enligt har regeringen beslutat om tillåtlighet för de tre som omfattar delarna Stor . upprättar nu järnvägsplaner för dessa. Under förutsättning att regeringen med stöd av tillåter kan den vara klar för trafik 2008. Järnvägsavsnittet söder om är det hårdast belastade i . Dagens spårsystem, med endast två spår över , är praktiskt taget fullt utnyttjat. Byggandet av en ny järnvägsbro över pågår. (Se även åtgärd N 2001:1.) Göteborgsöverenskommelsens investeringsprogram för miljö- och trafikförbättringar genomförs. Bland satsningarna märks kollektivtrafik- förbättringar i form av nya spårsträckningar och spårvagnar samt miljö- och trafiksäkerhetsförbättringar i det lokala vägnätet. Den största satsningen är omläggning av (Götaleden) till en tunnel under centrala vilken innebär att ett stort och störande trafikflöde kommer att försvinna från gatumiljön längs med . Väg E6/E20 genom har byggts om och bullerskyddsåtgärder har genomförts för bostadsområdena intill vägen. Staten står för och regionen och kommunerna för av kostnaderna i Göteborgsöverens- kommelsens investeringsprogram. har konstaterat att det är tekniskt möjligt att bygga färdigt tunnlarna genom på ett miljömässigt acceptabelt sätt. Två alternativa byggmetoder har redovisats till regeringen. Regeringen beslutade att ändra stomnätsplanen för perioden 19982007 så att den omfattar investeringsåtgärder som berör tunnelprojektet vid och åtgärder på andra sträckor med anledning av projektet. , som planeras och projekteras , blir en del i kollektivtrafiksystemet i . Den kommer att knyta samman länsjär nvägarna till ett samordnat system. En järnvägsutredning med tillhörande miljökonsekvensbeskrivning har lämnats in till regeringen för tillåtlighetsprövning enligt . Åtgärd N 97:3 (f.d. K 97:7) Vidta bullerskyddsåtgärder i bostäder Regeringen har uppdragit åt bl.a. () att planera och , dock , genomföra en första etapp av åtgärds program mot buller i befintlig bebyggelse. 1998 redovisat vilka ytterligare åtgärder som kan genomföras under perioden 19982007 i avsikt att påskynda uppfyllelsen av de riktvärden för buller som har godkänt. Förberedelserna för att genomföra den första etappen av bullerbegränsande åtgärder påbörjades vid LFV:s flygplatser. LFV räknar med att etapp ett skall vara slutförd , om inte annat meddelas i verksamhetstillstånd. Åtgärd N 97:4 (f.d. A programmen skall vara utformade så att de är förenliga med målen för ekologisk hållbarhet En projektgrupp inom AMS arbetade fram en rapport med förslag rörande miljöpolicy, övergripande mål och nyckeltal, strategi för kompetensutveckling i miljöfrågor, inköp och upphandling, resepolicy och handlingsplan. Efter remiss till samtliga länsarbets- nämnder och AMS enheter fastställde AMS rapporten och gruppens förslag. Med uppdrag att påbörja miljöledningsarbetet skickades rapporten till länsarbetsnämnderna och AMS enheter. AMS lämnade sin redovisning av miljöledningsarbetet till regeringen enligt regeringsbeslut . De övergripande riksgemensamma målen skall införas successivt med början 2001 då förankringen av miljöpolicy, medarbetarnas kompetens och miljöinslag inom arbetsmarknadsutbildningen har målsatts. skall målen för sökanderesor och tjänsteresor införas och 2003 målen för energiförbrukning och upphandling. AMS har i samarbete med tagit fram en datorbaserad grundläggande miljöutbildning för Arbetsmark- nadsverkets personal. Utbildningen, som anpassats till AMV:s verksamhet, kommer att läggas ut på AMV:s intranet och blir därmed tillgänglig för alla anställda. Antal medarbetare som tagit del av utbildningen skall redovisas till AMS . Åtgärd N 97:5 (f.d. A 97:2) Utveckla möjlighet till mer innovativa och framåtsyftande miljöinsatser inom ramen för I regelverket för strukturfonderna betonas beaktandet av inverkan på miljön. Hållbar utveckling är ett s.k. horisontellt kriterium som skall utvärderas i varje projekt. En förhandsbedömning har gjorts i Mål 1- och Mål 2-programmen där strategins och stödformernas förväntade effekter på miljösituationen beskrivs. Det metodarbete som bedriver tillsammans med länsstyrelser och andra myndigheter har verksamt bidragit till att miljöaspekten integrerats i de regionala strukturfondsprogrammen för åren 20002006 på ett tydligare sätt än under den föregående programperioden. Åtgärd N 97:6 (f.d. A 97:3) Lyfta fram behovet av åtgärder för ett säkert och utvecklande arbetsliv som en del av helhetssynen på redovisade 1998 till dåvarande Arbetsmark- nadsdepartementet ett regeringsuppdrag avseende en inventering av forsknings- och utbildningsinsatser för att belysa effekterna på arbetsmiljön av åtgärder för den yttre miljön. branschvisa utvecklingstendenser som kan skönjas kring företagens Detta gjo rdes i samverkan mellan Som ett led i uppdraget inrättades en samråd sgrupp med företrädare för myndigheter och andra organisationer. utvidgats och börjat undersöka mö jligheten att anordna gemensamma seminarier och andra utåtriktade aktiviteter. Åtgärd N 97:7 (f.d. N 97:3) Användningen av fossila bränslen bör hållas på en låg nivå. Det befintliga ledningsnätet för naturgas, som är det fördelaktigaste fossila bränslet, bör utnyttjas effektivare En översyn av energibeskattningssystemet pågår inom . Utgångspunkterna för översynen är de mål som i samband med energipolitiska proposition lade fast för energibeskattningen 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272). mål bör beskattningen ge drivkrafter för hushållning och konvertering till förnybara energislag, som den inte skall påverka industrins internationella konkurrenskraft negativt. elproduktion med förnybara energislag. jämfört med olja och kol skall beaktas. har regeringen föreslagit en strategi för en successivt ökad miljö- relatering av skattesystemet. Vissa förslag till förändrade skatteregler för 2001 har lämnats. Vidare har regeringen aviserat att vissa områden skall utredas ytterligare inför förverkligandet av strategin. utformningen av nedsättningssystemet, traftikbeskattningen och en fördjupad analys av alternativa ekonomiska styrmedel. Två utredningar har tillsatts. Den första berör kriterier för översyn av regler för nedsättningen av energiskatter för vissa sektorer (dir. 2001:20) och den andra utredningen handlar om översyn av vägtrafikbeskattningen (dir. 2001:12). Regeringen tillsatte en särskild utredare med uppgift att se över den lagstiftning som reglerar handel, transporter och distribution av naturgas och annan rörbunden energi och lämna ett förslag till naturgaslagstiftning som tillgodoser kraven i och rådets direktiv /30EG om gemensamma regler för den inre marknaden antog (bet. 1999/2000: NU12, rskr. 1999/2000:259) en ny naturgaslag (2000:599) i enlighet med regeringens proposition (prop. 1999/2000:72) och den nya naturgaslagen trädde i kraft . Den nya naturgaslagen reglerar i huvudsak verksamheter avseende koncession, ledningsägares skyldigheter, särredovisning och tillsyn. Åtgärd N 97:8 Uppmuntra införande av miljölednings system i små Skr. 2001/02:50 och medelstora företag har arbetat med att främja miljöledning i små och medelstora företag inom ramen för anslaget för Småföretagsutveckling. Utöver visst lokalt ekonomiskt stöd har erbjudits kostnadsfri telefonrådgivning, seminarier samt hjälp med att bli registrerad enligt EU:s miljöledningssystem (EMAS). insatser för att stödja småföretag att tillämpa miljöstandarder fortsatte 2000. Bland uppnådda resultat i verksamhet för att utveckla och stimulera införandet av miljöledningssystem i småföretag kan nämnas att undersökningar visar att åtta av tio företag bland dem som deltagit i verksamhet behåller eller får nya kunder delvis tack vare miljöledningssystem. anser att miljöledningssystemet leder till påtagliga eller märkbara konkurrensfördelar. Åtgärd N 97:9 Bedriva utbildningskampanj för skogs ägare I syfte att bl.a. lyfta fram landskapsperspektivet i skogsnäringen påbörjades arbetet med . Kampanjen riktar sig främst till mindre skogsägare. pågick omfattande förberedelser, bl.a. utläggning av demonstrationsytor. startades och är planerad för en treårsperiod. Den har vid utgången av engagerat cirka 88 000 personer verksamma i skogsbruket. Åtgärd N 97:10 Fortsätta arbetet med att utarbeta en för uthållig utveckling inom industrisektorn inom ramen för Baltic 21- projektet för , Baltic 21, är ett samarbete mellan elva länder i vars syfte är att nå en hållbar utveckling inom en generation (). och är huvudansvariga för verksamheten inom Baltic 21 Näringsliv. Arbetet med att leda Baltic 21 Näringsliv bedrivs inom i projektform. Projektet genomförs i nära samverkan med representanter för näringsliv och berörda organisationer och myndigheter. Ansvaret för de operativa uppgifterna har uppdragits åt . En internationell styrgrupp med representanter från stat och näringsliv i , , , , , och har etablerats. Östersjömiljard 2 har avsatt till för att stödja näringslivsfrämjande projekt främst inom ramen för Baltic 21 Näringsliv. Konkreta aktiviteter har påbörjats. Ett industriforskningsnätverk har bildats Baltic 21 . Nätverkets syfte är att främja en hållbar utveckling av näringslivet i genom samarbete kring forskning och utveckling, överföring av kunskap och teknik, demonstrationsprojekt och utbildning. Målet är att hjälpa företag, särskilt mindre och medelstora företag, att öka sin resurseffektivitet och sina miljö prestanda genom att hjälpa dem att finna lämplig kompetens i de berörda länderna. Mer information om nätverket kan fås på . har tillkännagivit programmet Nätverk och mötesplatser Skr. 2001/02:50 för hållbar utveckling i näringsliv som omfattar Baltica är det första projektet att bli erkänt som ett Baltic 21-projekt av den internationella styrgruppen. Projektet syftar till att stödja företag i , , och att minska sina miljöeffekter genom att använda miljöledningssystem. I projektet i ngår också att stimulera svensk export av miljöanpassad teknik samt att öka samarbetet och nätverksbyggandet mellan företag och organisationer runt . Ytterligare två projekt har blivit erkända som Baltic 21-projekt, nämligen The Baltic States´ Regional Projects on Chemicals Control (BACCON) och Environmental Permits in . En kartläggning av planerade, pågående och avslutade program och projekt som omfattar ett hållbart näringsliv i , , nordvästra och har gjorts. Resultatet kommer att läggas ut på Baltic 21 hemsida (se ovan). En kartläggning av tekniker möjliga för en internationell teknikupphandling har utförts i , , , , , och . Arbetet inom åtgärden Teknikupphandling för hållbar utveckling utförs i en internationell arbetsgrupp med medlemmar från , , , och . Åtgärd N 97:11 Följa upp förslag till insatser från Miljöteknikdelegationen Delegationen för främjande av miljöanpassad teknik med representanter företag, forskningsmiljöer och offentliga institutioner inrättades , och upphörde med sin verksamhet . Delegationen har verkat för en positiv miljödriven teknikutveckling samt för att främja att utvecklingen av miljöanpassade produkter och teknik möter behov och efterfrågan på den internationella marknaden. Ansvaret för delegationens pågående projekt har förts över till Verket för innovationssystem, . har tidigare igångsatta projekt fortsatt och i viss mån slutförts. Utöver det har och samfinansierat Miljöinnovations- torget, en mötesplats för innovatörer och finansiärer.