prop · GO031D23 · 2001-01-01 00:00:00 — Verksamhetens omfattning är helt beroende av vilka beslag polisen gör. begärde inte JK något yttrande. Året innan yttrade sig Biografbyrån i två åtalsärenden som omfattade sammanlagt 1 171 videogram. Enligt regeringen har på ett tillfredsställande sätt utfört sina uppgifter. Regeringen föreslår att anslaget för anvi- sas . Tabell 5.4 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 2000 8 214 Pris- och löneomräkning + 958 Förslag 2001 9 172 5.9.2 27:2 Utbyte av TV-sändningar mellan och Tabell 5.5 Anslagsutveckling Tusental kronor 24 932 2001 Förslag 23 454 2002 Beräknat 23 885 1 2003 Beräknat 23 616 2 1 Motsvarar 23 454 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 23 454 tkr prisnivå. Under anslaget anvisas medel för de kostnader har för rundradiosändningar i Stor- av finländska TV-program, de kostnader har för till- handahållande och överföring av en svensk pro- gramkanal till , de kostnader har för tillhandahållande av den finländska programkanalen till kabelnät på ett antal orter i samt Sverigefinska Riksförbundets kost- nader i samband med utsändning av den fin- ländska programkanalen i . De sist- nämnda kostnaderna baserar sig på överenskommelser mellan riksförbundet och förhandlingsorganisationen som företräder vissa rättighetshavarorganisationer. Det svensk-finska televisionsutbytet bedrivs enligt en princip om ömsesidighet. ansvarar för kostnaderna för utsändningen av en svensk programkanal i och för överför- ingen av en finsk programkanal till . På motsvarande sätt ansvarar för kostna- derna för utsändningen av en finsk programkanal i och för överföringen av en svensk pro- gramkanal till . Utsändningen av finländska TV-program i sker med stöd av radio- och TV-lagen (1996:844). Regeringen har meddelat till- stånd att bedriva sådana sändningar . Regeringens överväganden har distribuerats till 26 orter i enligt avtal mellan Kultur- departementet och . Dessa orter har en potential av drygt en miljon hushåll vilket motsvarar över 2,5 miljoner möjliga tittare. Mot- svarande kanal, SVT , sänder i södra och har där en potential av drygt 700 000 hushåll, eller omkring 1,7 miljoner möjliga titta- re. Regeringen bedömer att verksamheten med vidaresändning av en finsk programkanal i har genomförts på ett tillfredsställande sätt . Systemet med rundradiosändningar av den finländska programkanalen över Storstock- holmsområdet och tillhandahållande av pro- gramkanalen för kabeldistribution på ett antal orter i bör bibehållas tills vidare. redovisar i sitt budgetunderlag ett lägre medelsbehov för beroende på bil- ligare teknik och effektivare distribution. Regeringen föreslår att anslaget för anvisas . De medel som frigörs genom minskat resursbehov föreslås användas för omprioriteringar inom medieområdet. Tabell 5.6 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 2000 24 932 Prisomräkning +292 Minskat resursbehov -1 770 Förslag 2001 23 454 5.9.3 27:3 Bidrag till dokumentation om den mediepolitiska utvecklingen och till europeiskt mediesamarbete Tabell 5.7 Anslagsutveckling Tusental kronor 713 2001 Förslag 821 Under anslaget anvisas medel för svensk med- verkan i Audiovisuella Eureka och Europeiska Audiovisuella Observatoriet. Syftet med Audiovisuella Eurekas verksamhet är att stärka den europeiska audiovisuella industrins konkurrenskraft och underlätta sam- arbete mellan EU-länder och de deltagande länder som inte är medlemmar i . Europeiska Audiovisuella Observatoriet är ett forsknings- och statistikinstitut som samlar in och distribuerar information om den europeiska film-, TV- och videoindustrin. Observatoriet driver dessutom ett utvecklingsarbete i syfte att skapa jämförbar europeisk statistik på det audio- visuella området. fattades beslut om Audio- visuella Eurekas fortsatta verksamhet. I en ny deklaration beslutades att mandatet skulle för- längas med möjlighet att utvärdera verk- samheten . fatta- des också beslut om legal grund för Europeiska kommissionens fortsatta deltagande i Observa- . Avgiften för till Eureka och Obser- vatoriet uppgår till sammanlagt . Regeringen har beslutat om indragning av anslagssparandet. Regeringens överväganden Regeringen föreslår att anslaget för anvisas . 5.9.4 27:4 Forskning och dokumentation om medieutvecklingen Tabell 5.8 Anslagsutveckling Tusental kronor 1 264 2001 Förslag 1 288 2002 Beräknat 1 312 1 2003 Beräknat 1 339 2 1 Motsvarar 1 288 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 1 288 tkr prisnivå. Under anslaget anvisas medel för stöd till Nordi- com-Sverige (Nordicom) vid univer- sitet för information om forskningsresultat och utarbetande av mediestatistik m.m. Regeringens överväganden Nordicom har fortsatt sitt arbete med att utarbeta mediestatistik och att sprida information och kunskap om medier och kom- munikation utifrån den forskning som bedrivs på området. svarar Nordicom för grundläggande dokumentation av ägarförhållan- den i svenska massmedier. Regeringen bedömer att verksamheten vid Nordicom utgör en viktig resurs för samman- ställning och spridning av lättillgänglig informa- tion om forskning om medier och kommunika- tion. Regeringen föreslår att anslaget för anvisas . Tabell 5.9 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 2000 1 264 Pris- och löneomräkning + 24 Förslag 2001 1 288 5.9.5 Radio och TV i allmänhetens tjänst Inledning var det tredje året av den nuvarande till- ståndsperioden för radio- och TV-företagen i allmänhetens tjänst (public service) - () (inkl. Radio ), () och Utbildnings- radio AB (UR). Enligt beslut om riktlinjer för en radio och TV i all- mänhetens tjänst (prop. 1995/96:161, bet. 1995/96:KrU12, rskr. 1995/96:297) skall public service-företagen, inklusive dotterbolag, finansieras i huvudsak med TV-avgifter som anvisar från rund- radiorörelsens resultatkonto (rundradiokontot). Även för radio och TV skall delvis finansieras med TV-avgiftsmedel. Riksdagsbeslutet innebär vidare att medelstill- delningen till public service-företagen, liksom tidigare, skall värdesäkras enligt ett särskilt kom- pensationsindex som fastställs av regeringen. De tre programföretagen har läm- nat redovisningar för hur public service- uppdraget uppfyllts. Redovisningarna gäller och utgår från tillstånds- villkor, anslagsvillkor och i förekommande fall företagens egna måldokument. Syftet med redo- visningarna är bl.a. att ge staten underlag inför kommande tillståndsperioder, skärpa företagens fokus på hur uppdraget uppfyllts samt att ge all- mänheten information om hur TV-avgiftsmed- len används och på så sätt stimulera till offentlig debatt. och TV har granskat public service-redovisningarna från SVT, SR och UR för åren 1997 1999. Nämndens uppdrag är att göra en bedömning av om före- tagens redovisningar ger staten och allmänheten ett tillräckligt underlag. Granskningen visar att informationsvärdet i rapporterna har ökat under dessa år. har dock fort- farande vissa synpunkter på företagens redovis- ningar, bl. a. efterlyser man förtydliganden och kompletteringar av vissa uppgifter. Vid sidan av den ordinarie medelstilldelningen har public service-företagen även fått ytterligare medel för särskilda ändamål. Det gäller dels medel för teknisk förnyelse, dels särskilda medel för kvalitetsproduktion. SVT har tilldelats medel för digitala sänd- ningar åren 1997 1999 med sammanlagt . hade man förbrukat ca av de tilldelade medlen. förbrukades ytterligare ca . Huvuddelen av denna medelsförbrukning avser driftskostnader för nyhets- och aktualitetskanalen SVT24 och investeringar och driftskostnader för de fem regionala digitala kanalerna. började SVT sända SVT1 och SVT2 över det digitala nätet. Vidare startades SVT24 och fem regionala kanaler. bedömer SVT att kostnaderna för distributionen kommer att öka i takt med att antalet använda digital-TV-boxar ökar. Driftskostnaderna beräk- nas kunna sänkas genom samordning och inte- grering med den övriga verksamheten. som parallellsändningar måste upprätt- hållas anser SVT det vara nödvändigt att före- taget erhåller särskild medelstilldelning för att kunna fortsätta den digitala verksamheten på nuvarande nivå. SVT bedömer att denna sär- skilda medelstilldelning bör vara lika stor för som för (prisläge). tilldelades för särskilt kvalificerad programverksamhet av typen dokumentärer, dramatik och program för barn och ungdom. Enligt SVT har knappt hälften av medlen använts till dokumentärer, en tredje- del till drama eller långfilm och resterande medel till program för barn och ungdom. SR har erhållit sammanlagt 142 miljoner kro- nor för digitala sändningar åren 1997 1999 varav tilldelats bolaget för . Enligt SR:s egna beräkningar uppgår den planlagda reella kostnaden i genomsnitt till . SR yrkar samma medelsnivå för digitala program och tjänster för som för (34,prisläge). SR begär därutöver ett medelstillskott på sammanlagt 40 miljoner kro- nor för en satsning på kvalitet. UR har erhållit sammanlagt för förnyelse och satsning på digitala sändningar för åren 1997 1999. UR har för tilldelats för särskilda satsningar på digital teknik. UR hemställer om att summan för satsningar på digital teknik skall vara lika stor som (pris- läge). Medelsberäkning för Tabell 5.10 Ordinarie medelstilldelning Miljoner kronor prisläge enligt kompensationsindex 3 209,3 60,1 836,9 34,Utbilningsradio 252,3 4,Totalt 5 298,5 Dövas TV 17,6 (prisläge) Radio 40,3 Tabell 5.11 Särskilda medel Miljoner kronor prisläge enligt kompensationsindex 27,3 15,6 2,1 Totalt 45,0 (programproduktion) 75 (mångfald och kvalitet) 5 tilldelades de tre public service- företagen totalt enligt den ordinarie medelstill- delningen 5 (prisläge). Det senast kända kompensationsindex gäller varför medelstilldelningen för skall ske prisläge. Regeringen föreslår en total medelstilldelning för på 5 (prisläge). Kompensationsindex innebär att företagen får en uppräkning av anslagen . Index är baserat på utvecklingen av priser och löner. Definitivt index meddelas först efter årets utgång, p.g.a. sammansättningen av index. Därför sker en eftersläpning av uppräkningen av bolagens medelstilldelning. Fördelningsnyckeln mellan SVT, SR och UR ändrades senast genom beslut om medelstilldelning för den avgiftsfinansierade radio- och TV-verksamheten för . Den bör behållas oförändrad även . Program- företagen bör även i fortsättningen i samförstånd kunna justera fördelningen om bolagen exem- pelvis kommer överens om att omfördela ansva- ret för vissa gemensamma funktioner. Regeringen föreslår därför att de samlade medlen för fördelas med 3 (60,) till SVT, med 1 (34,) till SR och med (4,) till UR. I enlighet med beslut om riktlinjer för public service-verksamheten skall även Radio medelstilldelning räknas upp med kompensationsindex. tilldelades Radio (prisläge). Regeringen föreslår att Radio för tilldelas (prisläge). tilldelades (prisläge) från rundradiokontot för programverksamhet för döva. Regeringen föreslår att Dövas TV inom SVT även för tilldelas (prisläge). och TV skall enligt beslut om riktlinjer för public service-verksamheten, delvis finansieras över statsbudgeten och delvis med medel från rund- radiokontot som anvisas till statsbudgetens inkomstsida. Regeringens förslag om medelstill- delning till lämnas under utgiftsområde 1, anslaget 27:5. Nämndens totala anslag för föreslås uppgå till . Regeringen föreslår att skall anvisas från rundradiokontot till statsbud- getens inkomstsida. Särskilda medel för förnyelse I budgetpropositionen för föreslog rege- ringen att public service-företagen skulle tilldelas särskilda medel för satsning på förnyelse. Medlen avsåg såväl satsningar på ny distributionsteknik som möjligheter att vidareutveckla programfor- mer och starta nya programkanaler. fattade beslut med anled- ning av regeringens förslag (prop. 1998/99:1, utg.omr. 17 avsnitt 12.6, bet. 1998/99:KrU1, rskr. 1998/99:55). Beslutet innebär att public service-företagen skall tilldelas särskilda medel om (prisläge) för åren 1999 2001. Medlen skall enligt beslutet för- delas med , och . Regeringen föreslår mot denna bakgrund att en särskild medelstilldelning för förnyelse till SVT, SR och UR utgår med (prisläge) för . Medlen skall fördelas till SVT, 34,67 pro- cent till SR och till UR. De särskilda medel som regeringen föreslår skall särredovisas i företagens redovisning till regeringen om medelsanvändningen. Särskilda medel för kvalificerad produktion av TV-program fattade beslut om tilläggsbudget till statsbudgeten för (prop. 1997/98:150, bet. 1997/98:FiU27, rskr 1997/98:317). I beslutet ingår att SVT fr.o.m. skall få ett nytt årligt stöd ur rundradiokontot på (prisläge) för särskilt kvalificerad program- produktion av typen dokumentärer, dramatik och program för barn och ungdom. I budgetpro- positionen för gjorde regeringen vissa kompletteringar angående medlens användning (prop. 1998/99:1 utg. omr. 17 avsnitt 12.6, bet. 1998/99:KrU1, rskr. 1998/99:55). Regeringen föreslår mot denna bakgrund att medelstilldel- ningen till SVT även för ökas med (prisläge) för särskilt kvalificerad programproduktion. Syftet med satsningen är att SVT:s ambitions- nivå för produktion av kvalitetsprogram skall höjas. Regeringen utgår därför från att SVT inte avser att minska de ordinarie resurserna för kostnadskrävande kvalitetsproduktion utan att medelsförstärkningen innebär att SVT kan höja ambitionsnivån då det gäller produktionen av kvalitetsprogram (se även 1997/98:KrU5y) De medel som regeringen föreslår skall sär- redovisas i SVT:s årliga redovisning till rege- ringen om medelstilldelningen. Särskilda medel för att värna mångfald och kvalitet i programutbud fattade beslut med anledning av regeringens förslag i budget- propositionen för (prop. 1999/2000:1, utg. omr. 17, bet. 1999/2000:KrU1, rskr. 1999/2000:87). I beslutet ingår att skall tilldelas ett medelstillskott ur rundradio- kontot på (pris- läge) fördelat med och . Regeringen före- slår mot denna bakgrund att medelstilldelningen till SR för ökas med (prisläge) för att värna mångfalden och kvaliteten i programutbudet. De särskilda med- len skall i hög grad användas till att skapa ytterli- gare förutsättningar för ökad medverkan av utomstående i programverksamheten. De medel som regeringen föreslår skall särredovisas i årliga redovisning till regeringen om medelsanvändningen. Regeringens förslag: TV-avgiften höjs med per helår fr.o.m. . Skälen för regeringens förslag: En avgörande faktor för rundradiokontots resultat är utveck- lingen av det särskilda kompensationsindexet för public service-företagen. Intäkterna på kontot påverkas bl.a. av utvecklingen av antalet TV- avgiftsbetalare samt storleken på TV-avgiften. Antalet registrerade TV-avgifter hos Radio- tjänst i () uppgick till i genomsnitt 3 344 000 stycken. Betalningseffek- tiviteten definierad som det totala antalet inbe- talningar i förhållande till fakturerade TV-avgif- ter ligger på . Rundradiorörelsens resultat för uppgår till 48 miljoner kro- nor vilket är en försämring med jämfört med . resultatet på kontot uppgick vid utgången av till . är TV-avgiften eller för en tremånadersperiod. SVT, i samråd med SR, UR och RIKAB, har föreslagit att TV-avgiften höjs med . Regeringen har vid sina beräkningar utgått från att kompensationsindex inte kommer att öka med och att antalet avgiftsbetalare blir oförändrat. Rege- ringen har även beaktat att de inbetalningar som gjort på rundradiokontot som ersättning för övertagande av investe- ringar, upphör . Regeringen föreslår att TV-avgiften höjs med till per helår fr. o. m. . Regeringens förslag om TV- avgiften förutsätter en ändring i lagen (1989:41) om TV-avgift. Den föreslagna höjningen är av sådant slag att regeringen inte ansett det nödvän- digt att, utöver kontakter med SVT, inhämta ytterligare upplysningar i ärendet. Förslag till lag om sådan ändring redovisas under avsnitt 2 Lagförslag. Lagförslaget berör i och för sig ett sådant ämne som avses i 8 kap. 18 § andra stycket regeringsformen. Eftersom det endast är fråga om en ändring av beloppets storlek anser rege- ringen att lagändringen inte är av sådan beskaf- fenhet att Lagrådets yttrande behöver inhämtas. 6 Politikområde 29 Ungdomspolitik 6.1 Omfattning Den svenska ungdomspolitiken är sektorsöver- gripande och omfattar alla de samhälleliga beslut och åtgärder som påverkar villkoren för ungdo- mar. Ungdomspolitiken berör och berörs av en lång rad andra politikområden. Uppföljningen av ungdomspolitiken samordnas av . Inom det ungdoms- politiska området finns anslagen Ungdoms- styrelsen och Bidrag till nationell och inter- nationell ungdomsverksamhet. Tabell 29.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet Miljoner kronor Utfall 1999 Anslag 2000 Utgifts- prognos 2000 Förslag anslag 2001 Beräknat anslag 2002 Beräknat anslag 2003 29:1 13,9 15,6 15,5 16,8 18,2 18,6 29:2 Bidrag till nationell och internationell ung- domsverksamhet m.m. 88,9 Äldre anslag: 1995/95: 11D2 Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet m.m. Totalt för politikområde 29 Ungdomspolitik 112,4 110,5 111,5 106,7 107,1 107,5 6.3 Mål har beslutat om följande mål för den nationella ungdomspolitiken (prop. 1998/99:115, bet. 1999/2000:KrU4, rskr. 1999/2000:53). Ungdomar skall ha goda förutsättningar att leva ett självständigt liv, ungdomar skall ha verklig möjlighet till inflytande och delaktighet och ungdomars engagemang, skapande förmåga och kritiska tänkande skall tas till vara som en resurs. Dessa mål ingår i en målstruktur som dess- utom består av delmål som beslutas av rege- ringen samt goda exempel som skall illustrera olika former av konkret verksamhet som bidrar till att ungdomspolitikens mål uppnås. Under var målet för ung- domsfrågorna att främja goda levnadsvillkor för ungdomar samt att stärka ungdomars delaktighet i samhällsutvecklingen (prop. 1993/94:135, bet. 1993/94:KrU31, rskr. 1993/94:354). 6.4 Politikens inriktning 2000 fanns i drygt en miljon ungdomar i åldrarna 15 . Ungdoms- gruppen kommer att minska något för att därefter öka kraftigt. Ungdomar betraktas i många sammanhang som en grupp med liknande intressen och förutsättningar. Det finns dock mycket som skiljer ungdomar åt, bl.a. kön, klass, etnicitet, och bostadsort, vilket innebär skilda levnadsför- hållanden. I planeringen av olika insatser och åt- gärder inom ungdomspolitiken är det viktigt att anlägga ett könsperspektiv. Regeringen menar att de olikheter som är re- sultatet av den ökande kulturella och etniska mångfalden bidrar till en dynamisk samhällsut- veckling. ser regeringen med oro på den svaga framtidstro som finns hos vissa grup- per av ungdomar. Många ungdomars liv präglas av att de har svårt att etablera sig i samhällslivet. På grund av långa utbildningstider och svårigheter att få arbete och bostad upplevs det av många ung- domar som om tidpunkten då de blir vuxna för- skjuts. Att ha arbete, en egen bostad och en egen ekonomi leder till självständighet gentemot för- äldrar, andra vuxna och samhällets institutioner. Det är i flera avseenden detta som kännetecknar vuxenblivandet. Politiken bör därför underlätta för ungdomar att successivt uppnå den självstän- dighet som kännetecknar vuxnas liv. Att vara ung är inte bara en väg till att bli vuxen utan också i sig en del av livet. Därför skall ungdomar ha möjlighet till inflytande över såväl den generella samhällsutvecklingen som över beslut som rör ungdomarnas egna liv. Det är viktigt att samhället också förmår möta ung- domars önskemål om nya, mer direkta former för inflytande och delaktighet. Ungdomarnas demokratiska engagemang bör på olika sätt uppmuntras av skolan. Det statliga stödet till ungdomsorganisatio- nerna utgör en viktig del av ungdomspolitiken då det är ett konkret sätt att stödja ungdomars eget engagemang och möjligheter till inflytande. Många ungdomar har en stark drivkraft som gör dem till goda entreprenörer. En viktig upp- gift för samhället är att ta till vara denna kraft av entreprenörskap och uppmuntra dess positiva utveckling. Ungdomar möter helt andra krav på utbildning . Ett allt mer för- änderligt samhälle ställer högre och delvis nya krav på kompetens. Skolans arbetssätt måste bidra till att utveckla elevernas förmåga att lära sig och förse dem med de verktyg som behövs för att kunna skaffa nya kunskaper när behov uppstår. Särskilt nya branscher som upplevelse- industrin och IT-branschen ställer helt nya krav på kunnande och flexibilitet. har medverkat till att utveckla det internationella samarbetet på ungdomsområdet. har varit drivande för att stärka samarbetet mellan ungdomar i Öster- sjöländerna samt har verkat för ett ökat sam- arbete i ungdomsfrågor inom . Inom EU pågår en hög aktivitet på ungdomsområdet, bl.a. förbereds en vitbok om ungdomspolitik. Inom EU-samarbetet för ungdomsfrågor betonar vikten av ung- domars inflytande inom unionen och att ung- domars egna initiativ tas till vara. Vidare frågor som rör ungdomars arbetsmarknad, ungdoms- utbyten och ungdomar som av olika skäl inte använder sig av EU:s förmåner skall upp- märksammas. Under det svenska ordförande- skapet i EU kommer rege- ringen att anordna ett seminarium om ung- domars villkor i . 6.5 Insatser 6.5.1 Statliga insatser inom politik- området Regeringen överlämnade propositionen, På ung- domars villkor Ungdomspolitik för demokrati, rättvisa och framtidstro (prop. 1998/99:115), till . fattade beslut om propositionen och därmed om en nationell ungdomspolitik som bygger på tre övergripande mål för ungdomspo- litiken samt en sammanhållen målstruktur för denna (bet. 1999/2000:KrU4, rskr. 1999/2000:53). Därmed fastställdes en ny sektorsövergripande och målstyrd ungdomspo- litik. Effekterna av de insatser som genomförs med anknytning till ungdomspolitiken kommer att följas upp och analyseras sektorsövergripande. Mot denna bakgrund beslutade regeringen om 41 delmål kopplade till en lång rad politikområden. Delmålen har konkreti- serats i bl.a. verksamhetsmål, återrapporterings- krav och uppdrag i regleringsbrev till ett antal myndigheter. Dessa myndigheter kommer att återrapportera resultatet till . kommer, , att till regeringen redovisa en sam- manställning av hur mål och delmål uppfyllts utifrån de redovisningar m.m. som myndigheten samlat in. Dessutom skall till regeringen lämna en fördjupad analys av ungas levnadsförhållanden i förhållande till målen för den nationella ungdomspolitiken. har verkat för att bygga upp ett system för kontinuerlig uppföljning av målen för den nationella ungdomspolitiken liksom ett system för upp- följning av ungdomspolitiken i kommunerna, bl.a. genom ett nätverk av externa utvärderare. har också redo- visat ett uppdrag avseende en metod för att identifiera, presentera och sprida goda exempel. I syfte att stimulera kommunernas planering och genomförande av en genomtänkt ung- domspolitik utser Årets Ungdomskommun. fick kommun denna utmärkelse. Regeringen inrättade 1999 Ungdomsdele- gationen (Ku 1999:05), vars syfte är att utgöra ett stöd för regeringen i genomförandet och upp- följningen av den nationella ungdomspolitiken. Delegationen har bl.a. arbetat med frågor kring ungas utanförskap, ungas möjlighet till infly- tande samt hur man kan understödja ungas entreprenörskap. För att därutöver skapa möj- ligheter till dialog mellan regeringen och unga har det under såväl 1999 som 2000 genomförts ett Ungdomsforum. Ett nytt Ungdomsforum kommer att genomföras . Ungdomar besitter ofta specifik kompetens, som bygger på erfarenheten av att vara ung i dagens samhälle, som äldre generationer saknar. Det är därför angeläget att ungdomars med- verkan inte koncentreras enbart till de områden som är att betrakta som specifik ungdomspolitik. Det är bl.a. av denna anledning viktigt att öka ungdomars representation i offentliga besluts- organ. Regeringen eftersträvar att förbättra åldersspridningen i centrala myndigheters styrelser och de statliga kommittéerna. Som aviserats i propositionen På ungdomars villkor har ett utredningsarbete genomförts om ungdomars möjlighet till inflytande och del- aktighet i såväl sina egna miljöer som i politiska sammanhang. Utredningsarbetet har genomförts av Ungdomarnas .