prop · GO031D11 · 2001-01-01 00:00:00 — En förutsättning för att stöd skall lämnas är att det främjar verksamhet som är av allmänt intresse och har en god spridningseffekt. Sammantaget bedöms uppställda mål ha uppfyllts väl inom den givna budgetramen. Stödet bedöms ha haft god spridningseffekt. Denna bedömning görs på grundval av den kontinuerliga rapportering som sker av pågående projekt samt den slutredovisning som inkommer för avslutade projekt. har anslaget beräknats till . Tabell 3.27 Beräkning av anslaget 5:11 Tusental kronor Anslag 2000 9 000 Förslag 2001 9 000 3.8.12 5:12 Bidrag till internationella fredsforskningsinstitut () Tabell 3.28 Anslagsutveckling för 5:12 Bidrag till internationella fredsforskningsinstitut () Tusental kronor 20 948 2001 Förslag 21 373 2002 Beräknat 21 757 1 2003 Beräknat 22 193 1 1 Motsvarar 21 373 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 21 373 tkr prisnivå. Syftet men de statliga insatserna är att genom forskning i konflikt- och samarbetsfrågor bidra till förståelsen av betingelserna för fredliga lösningar av konflikter för en stabil fred. Regeringens överväganden internationella fredsforskningsinstitutets () bedriver forskning i konflikt- och samarbetsfrågor. Institutets forskning under har främst inriktats på tre huvudsakliga områden; konfliktförebyggande och regional säkerhet; militära utgifter, vapenproduktion och vapenhandel (institutets kärnverksamhet); ickespridning och internationell säkerhet inom detta projekt innefattas studier av såväl massförstörelsevapen som konventionella vapen, däribland antipersonella minor). Inte minst genom sin årsbok har bidragit till att sprida kunskap om de frågor som berör dess forskning. SIPRI:s verksamhet under ligger väl inom ramarna för målet. Det finns dock behov av att bättre anpassa institutets verksamhet till de frågor som utmärker utvecklingen inom freds- och konfliktrelaterade processer efter det , och som är av betydelse för konfliktförebyggande. Regeringen har för understrukit vikten av att Institutet säkerställer en högre grad av extern finansiering för att minska beroendet av statliga medel. externfinansierades lönekostnader och fasta utgifter med , vilket motsvarade av dessa kostnader. Prognosen för andelen extern finansiering för är lägre. För att upprätthålla institutets verksamhet bör anslaget ligga kvar på samma reala nivå för . har anslaget beräknats till . Tabell 3.29 Beräkning av anslaget 5:12 Tusental kronor Anslag 2000 20 948 Pris- och löneomräkning 404 Teknisk justering1 21 Förslag 2001 21 373 1 Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts för att kompensera för ändring i sättet att beräkna för de statliga avtalsförsäkringarna. 3.8.13 5:13 Forskning till stöd för nedrustning och internationell säkerhet Tabell 3.30 Anslagsutveckling för 5:13 Forskning till stöd för nedrustning och internationell säkerhet Tusental kronor 11 036 2001 Förslag 10 781 2002 Beräknat 11 019 1 2003 Beräknat 11 268 2 1 Motsvarar 10 781 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 10 781 tkr prisnivå. Ändamålet med anslaget är att tillföra regeringen teknisk och vetenskaplig sakkunskap för att genom nationella och del i internationella insatser skall kunna aktivt till att föra det internationella nedrustningsarbetet, icke- spridningsarbetet och rustningskontrollarbetet framåt. Regeringens överväganden har aktivt deltagit i förhandlingarna i om ett kontrollsystem avtal om förbud mot bakteriologiska (biologiska) och toxinvapen med bl.a. bistånd från teknisk expertis från FOA med syfte att uppnå ett effektivt kontrollsystem för avtalet. Förhandlingarna kommer att behöva intensifieras för att kunna slutföras inför granskningskonferensen för avtalet. Arbetet med att förbereda ikraftträdandet av provstoppsavtalet omfattar bl.a. svensk ledning av den arbetsgrupp som ansvarar för verifikationsförberedelserna genom en expert från FOA. Inom FOA fortsätter arbetet för att upprätta ett svenskt nationellt datacenter för provstoppsavtalet i enlighet med åtaganden under avtalet. Förhandlingarna i nedrustningskonferensen om ett produktionsförbud mot klyvbart material för kärnvapenändamål har ännu inte kunna påbörjas. FOA:s tekniska förberedelser och publikationer i relation till detta har fått stort genomslag internationellt. FOA bedriver dessutom forskning avseende metoder för verifikation under både provstoppsavtalet och ett framtida avtal om förbud mot produktion av klyvbart material. Ett trovärdigt och aktivt deltagande från svensk sida i det internationella arbetet på området kräver tillgång till erforderlig teknisk och vetenskaplig expertis. Det tekniska och vetenskapliga underlag som FOA bidragit med har varit av den kvalitet att det direkt kommit till användning i förhandlingar. Under bör FOA vara berett att även lämna tekniskt och vetenskapligt stöd i eventuella förhandlingar om ett produktionstopp för klyvbart material för kärnvapenändamål och till internationellt intensifierat arbete rörande spridning av långräckviddiga missiler. Regeringen beräknar anslaget för till . har anslaget beräknats till . Tabell 3.31 Beräkning av anslaget 5:13 Tusental kronor Anslag 2000 11 177 Pris- och löneomräkning 204 Överföring till 5:10 -600 Förslag 2001 10 781 3.8.14 5:14 Tabell 3.32 Anslagsutveckling för 5:14 Tusental kronor 11 511 2001 Förslag 11 710 2002 Beräknat 10 699 2003 Beräknat 10 913 Anslaget finansierar (), vars verksamhet syftar till att främja intresset för internationella frågor samt öka kunskapen om detta ämne genom forskning och information till allmänheten. Regeringens överväganden Utrikespolitiska Institutets verksamhet under har främst bedrivits med följande fyra inriktningar: forskning, utbildning, program- och konferensverksamhet, publikationer samt bibliotek och arkiv. En samlad bedömning av effekterna av institutets verksamhet är att UI på samtliga fyra verksamhetsområden spelar en viktig roll i främjandet av intresset för och uppbyggnaden av kunskap kring internationella frågor. UI:s verksamhet har gått med underskott som finansierats med anslagssparande. Bokslutet för innebär ett underskott på , jämfört med då underskottet var . Huvudförklaringarna till det senaste årets underskott är ett sämre försäljningsresultat än beräknat, ökade personalkostnader samt ökade avskrivningar. Därtill pekar UI på ett långsiktigt strukturellt underskott i verksamheten (bl a hyreshöjningar samt stigande personalkostnader). UD:s bidrag till UI för ökade temporärt till följd av UI:s prekära finansiella situation. Ett villkor för förra årets ökning var att en tätare dialog mellan UI och UD om Institutets framtid utvecklades samt att UI:s arbete med att finna externa finansiärer intensifierades. UI:s arbete med att säkerställa en högre grad av extern finansiering har inte lett till några mer substantiella tillskott. Beslut om ett eventuellt förnyat extra bidrag från UD för , bör fattas i ljuset av en bedömning av dels konsekvenserna av en eventuell avveckling av verksamhet, dels möjligheterna för UI att på medel- och lång sikt utvecklas i riktning mot ett större oberoende vad gäller statliga medel, dels behov av ett oberoende institut som UI, särskilt i ett EU- ordförandeskapsperspektiv. Regeringens överväganden Behovet av en långsiktig strategi för UI:s framtida finansiering kvarstår. Mot bakgrund av UI:s svåra finansiella situation och de särskilda krav som ställs på Institutet till följd av EU-ordförandeskap gör regeringen bedömningen att den tillfälliga förstärkningen som gjordes av anslaget bör kvarstå för . Ökningen föreslås att även för finansieras genom en tillfällig omfördelning från anslaget 5:15 till anslaget 5:14. Detta belopp återförs till anslaget 5:15 år 2002. har anslaget beräknats till . Tabell 3.33 Beräkning av anslaget 5:14 Tusental kronor Anslag 2000 10 311 Pris- och löneomräkning 199 Omfördelning från 5:15 1 200 Förslag 2001 11 710 3.8.15 5:15 Forskningsverksamhet av särskild utrikes- och säkerhetspolitisk betydelse Tabell 3.34 Anslagsutveckling för 5:15 Forskningsverksamhet av särskild utrikes- och säkerhetspolitisk betydelse Tusental kronor 5 510 2001 Förslag 4 603 2002 Beräknat 5 907 2003 Beräknat 6 026 Anslaget finansierar dels forskarprogrammet på () som bedrivs enligt särskilt avtal mellan UI och staten, dels ett temporärt extra bidrag till UI till följd av Institutets prekära finansiella situation (se under anslaget 5:14 ovan). En del av anslaget används också för forskning om europeisk säkerhet inklusive utbytestjänstgöring med och internationell seminarieverksamhet i samarbete med eller andra forskningsinstitut. Regeringens överväganden Forskarprogrammet vid UI sysselsatte sammanlagt ett dussintal forskare och gästforskare och ledde till publicering av forskningsrapporter samt till doktorsavhandlingar, konferenser och seminarier. Programmets effekter har i förhållande till anslagets storlek varit betydande. Programmet har genom sin placering vid UI bl a kompletterat den forskning som bedrivs av UI:s tillsvidareanställda forskare och lett till synergieffekter som förbättrat möjligheterna för en vidareutveckling av UI:s forskningsverksamhet. Mot bakgrund av den aktuella svåra finansiella situationen för UI samt de särskilda krav som ställs på Institutet till följd av EU- ordförandeskap gör regeringen bedömningen att förra årets förändringar inom anslagsfördelningen bör kvarstå för . Regeringen föreslår att de medel som avsatts för direktstöd till enskilda forskare under används för att finansiera den föreslagna ökningen av anslaget till UI för . har anslaget beräknats till . Tabell 3.35 Beräkning av anslaget 5:15 Tusental kronor Anslag 2000 5 693 Pris- och löneomräkning 110 Omfördelning till 5:14 -1 200 Förslag 2001 4 603 3.8.16 5:16 Tabell 3.36 Anslagsutveckling för 5:16 Tusental kronor 17 995 2001 Förslag 17 404 2002 Beräknat 17 769 1 2003 Beräknat 18 159 2 1 Motsvarar 17 404 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 17 404 tkr prisnivå. Anslaget finansierar () vilken ansvarar för den kontroll som föreskrivs i lagen (1992:1300) om krigsmateriel och lagen (1998:397) om strategiska produkter med tillhörande förordningar, samt rådets förordning (EG) nr 3381/94 av om upprättandet av en gemenskapsordning för kontroll av varor med dubbla användningsområden. Inspektionen skall också vara nationell myndighet inom ramen för FN:s förbud mot kemiska vapen (CWC). Inspektionen prövar förvaltningsärenden avseende kontroll av krigsmateriel och varor med dubbla användningsområden. En annan huvuduppgift för ISP är informationsverksamhet på exportkontrollens område. Inspektionen har till sitt förfogande dels det parlamentariskt sammansatta , dels det tekniskvetenskapliga rådet. Kostnader för verksamheten täcks av avgifter som redovisas mot särskild inkomsttitel på statsbudgeten. Avgiften tas ut av företag vars produkter omfattas av kontrollen över krigsmateriel och varor med dubbla användningsområden. Statskontoret har på regeringens begäran granskat avgiftssystemet och lämnat vissa förslag på ändringar. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 3.37 Offentligrättslig verksamhet Tusental kronor Offentlig- rättslig verksamhet Intäkter till inkomsttitel (Som inte får disponeras) Intäkter som får disponeras Kostnader Resultat (intäkt - kostnad) Utfall 1999 16 912 Prognos 2000 18 123 Budget 2001 18 661 Regeringens överväganden Det är regeringens bedömning att ISP säkerställt att exportkontrollens syften uppnåtts samt att internationella åtaganden fullföljs inom ramen för ISP:s verksamhetsområde. Det ökade samarbetet mellan europeiska länder förväntas medföra en gradvis konvergens i den förda politiken. medför utvecklingen att inslaget av internationellt samarbete på exportkontrollområdet ökar betydligt i omfattning. Regeringen finner det väsentligt att ISP fortsätter att förnya verksamheten i syfte att leva upp till de ökade kraven på extern informationsgivning, den ökade omfattningen av internationellt samarbete på området samt den fortsatta utvecklingen av licenshanteringssystemet. Anslaget föreslås uppgå till . har anslaget beräknats till . Tabell 3.38 Beräkning av anslaget 5:16 Tusental kronor Anslag 2000 17 375 Pris- och löneomräkning 232 Teknisk justering -203 Förslag 2001 17 404 3.8.17 5:17 Europainformation m.m. Tabell 3.39 Anslagsutveckling för 5:17 Europainformation m.m. 30 557 2001 Förslag 21 800 2002 Beräknat 7 800 2003 Beräknat 7 800 Anslaget finansierar informationsverksamhet om den europeiska integrationen. En viktig uppgift är att bedriva ett aktivt informationsarbete om regeringens EU-politik och om aktuella EU- frågor. En annan uppgift är att göra information tillgänglig för en bred allmänhet och tillgodose de behov som finns av att följa EU-arbetet. Informationsansvaret omfattar EU-arbetet inom hela . Allmänheten är den primära målgruppen för informatonsinsatserna. Verksamheten består bland annat av produktion av informationsmaterial om svensk EU-politik och EU-samarbetet, webbplats, seminarier, fördelning av projektbidrag och praktisk information om euron. Syftet är att öka kunskaperna om EU och om den politik regeringen för i EU för att på så sätt stimulera Europadebatten. Kunskaper om EU-samarbetet är en förutsättning för att medlemskapet skall kunna utnyttjas till fullo av såväl enskilda som företag och organisationer. Regeringens överväganden Anslaget syftar till att öka kunskaperna hos den svenska allmänheten om regeringens EU-politik och om aktuella EU-frågor. Information om EU till den svenska allmänheten har fortsatt hög prioritet och bedrivs med hög ambitionsnivå. Till de sakområden som prioriteras i informationsarbetet hör EU:s framtid med reformfrågorna och utvidgningen samt den RK- gemensamma informations- och kultursatsningen i samband med ordförandeskapet. Det informationsarbete som har bedrivits, med bland annat en ökad produktion och bredare spridning av information om regeringens EU-politik och aktuella frågor, har i stort uppfyllt de mål som sattes upp för verksamheten En förändring i verksamheten är att anslaget (1999-2001) också ska användas för praktisk information om euron. Målet är att öka kunskaperna om euron bland allmänheten och hos små och medelstora företag om hur de kan påverkas av den nya valutan. Till det mest prioriterade området hör information om ordförandeskap i . Anslaget för är beräknat så att regeringen skall kunna bedriva en informationsverksamhet med fortsatt hög ambitionsnivå som riktar sig till den svenska allmänheten. Anslaget beräknas för uppgå till samma belopp som 2000. ska en ny helhetsbedömning göras av behovet av EU- information till den svenska allmänheten. har då varit medlem i EU och ordförande i . Den efterfrågan på information som förutses i samband med ordförandeskapet kommer sannolikt därefter att ändra karaktär. En avvägning av hur inriktningen på och ansvaret för informationsverksamheten ska se ut och vilka resurser som krävs framöver måste avgöras utifrån efterfrågan och det behov som då och kan finnas av särskilda satsningar. Till detta avser regeringen återkomma. Tabell 3.40 Beräkning av anslaget 5:17 Tusental kronor Anslag 2000 21 800 Förslag 2001 21 800 3.8.18 5:18 Tabell 3.41 Anslagsutveckling för 5:18 Tusental kronor 7 128 2001 Förslag 7 128 2002 Beräknat 7 128 2003 Beräknat 7 128 Från anslaget utbetalas medel till verksamhet. bedriver en omfattande informationsverksamhet som kan utnyttjas för att göra det nordiska regeringssamarbetet mer känt. Regeringen har , 1999 och 2000 genom särskilda beslut beviljat stöd till informationsverksamheten vid Arena . beslutade att etablera s.k. informationsfönster, där information om det nordiska samarbetet kan tillhandahållas, i , och . Ett avtal har ingåtts mellan ministerrådet och / Arena om driften av en sådan informationsverksamhet i . Regeringens överväganden Regeringen anser att verksamhet är värdefull och fyller en väsentlig funktion då det gäller att sprida information och ge det nordiska samarbetet en folklig förankring. Föreningen är också en central samarbetspartner vid genomförandet av samnordiska aktiviteter/program. har anslaget beräknats till . Tabell 3.42 Beräkning av anslaget 5:18 Tusental kronor Anslag 2000 7 128 Förslag 2001 7 128 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 5