prop · GP031d23 · 2001-09-20 00:00:00 — Jämfört med föregående år är detta en resultatförbättring med . Främsta orsaken till denna resultatförbättring är att belastades med pensionskostnader av engångskaraktär. Som restriktion för prishöjningar av farledsavgifterna gäller att avgifterna får öka med högst nettoprisindex räknat . Intäkterna förväntas öka något trots öppnande och genomslag av miljörabatterna. Godsvolymerna antas öka med i genomsnitt medan trafiken ökar med i genomsnitt . I verkets resultatprognoser har en ytterligare höjning av lotsavgifterna inkluderats från . Flera rationaliseringsåtgärder har vidtagits för att förbättra ekonomi. Omorganisationen av verket har inneburit bl.a. minskade personalkostnader. Andra viktiga rationaliseringsåtgärder har varit inrättandet av en rederifunktion med ett samlat driftansvar för verkets sjömätnings-, arbets- och isbrytarfartyg samt ett nytt arbetstidsavtal för lotsar. Organisationsförändringen innebar att särskiljer sin sektors- och myndighetsroll från producentrollen och stärker sin strategiska ledningsfunktion. Den regionala organisationen har förändrats så att antalet sjötrafikområden minskat från tretton till åtta. flyttas verksamheten vid sjöfartsregistret från till i enlighet med godkännande. Enligt förslag från regeringen kommer verket att bemyndigas ta ut avgifter för verksamheten. I resultatprognoserna antas intäkter och kostnader för sjöfartsregistret inte påverka resultatet för . Enligt råder en obalans om ca mellan kostnaderna för fritidsbåtsverksamheten och det tilldelade anslaget. Statsmakternas mål för sjösäkerheten är oförändrat. Handelssjöfartens intressenter framför kritik mot att finansierar fritidsbåtsverksamheten med farledsavgifter. Investeringarna är beräknade till . Ca avser investeringar i hamn. Den totala inleveransen (utdelning plus skattemotsvarighet) beräknas till . har i sin treårsplan för perioden 20012003 hemställt: att anslaget Ersättning för fritidsbåtsändamål m.m. anvisas ett anslag på , att till Ersättning för viss kanaltrafik m.m. anvisas ett anslag på , att till försvarsuppgifter inom totalförsvarets ram anvisas ett anslag på , att få bemyndigande att uppta lång- och kortfristiga lån inom en total ram på , att få sätta in kassamässigt överskott på räntebärande konto i eller affärsbank. har i en skrivelse till informerat om en pågående tvist mellan i och . Med anledning av en skatterevision har beslutat att sätta ned avdraget för ingående skatt med för och med för . Skälet är enligt tolkning att avdragsrätt för ingående moms är begränsad till verksamhet där skatteskyldighet föreligger enligt mervärdesskattelagen, dvs. menar att uttag av farledsavgifter ingår som ett led i myndighetsutövning och således inte utgör en omsättning som är yrkesmässig verksamhet enligt mervärdesskattelagen. vann i länsrätten men har överklagat domen. Förlorar målet uppgår skulden till staten, inklusive 1999, till och fortsättningsvis uppkommer en årlig merkostnad på ca . Detta motsvarar en höjning av farledsavgifterna på . Vidare kan detta innebära att andra investeringar, som farlederna i , fördyras med ett belopp motsvarande momsen, dvs. Affärsverkens kompensationsrätt för moms har även varit föremål för analys av på uppdrag av regeringen. har lämnat förslag i rapporten av förordningen (1993:529) om myndigheters hantering av ingående mervärdesskatt vilket innebär att affärsverkens myndighetsutövning även i fortsättningen inte skall omfattas av det statliga kompensationssystemet. De verksamhetsmål som formulerats inom verksamhetsområdet har i huvudsak uppfyllts. Målen för soliditet och räntabilitet har uppnåtts. Prishöjningen rymdes under pristaket. ekonomi kommer att vara ansträngd . Or- sakerna står att finna på såväl intäktssidan som kostnadssidan. Omvärldsfaktorer, såsom den 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 nämnda momstvisten, försvarets indragningar på och investeringarna i farlederna till och från skapar osäkerhet om verkets ekonomi. har vidtagit åtgärder för att effektivisera verksamheten men kommer sannolikt inte att kunna uppfylla ägarens ekonomiska mål. I kapitel 7.6 Budgetförslag lägger regeringen fram förslag rörande investeringar, anslag och ekonomiska mål. , och hamn AB har träffat en överenskommelse om gemensam finansiering av investeringar i farleder till och från hamn som syftar till att stegvis höja säkerheten och öka tillgängligheten i farlederna. Avtalet innebär att parterna enats om att genomföra en första etapp till en kostnad av ca . Staten skall svara för vilket utgör ca . Enligt avtalet förutsätts därutöver investera i nuvarande kajanläggningar tillhöriga hamn. Parterna skall senast göra en bedömning av behovet att genomföra den andra etappen av projektet. Kostnaderna för en eventuell andra etapp skall åvila staten. Regeringen uppdrog åt att redogöra för effekterna på verkets ekonomi av ovanstående finansieringslösning samt belysa vilka åtgärder som erfordras för att upprätthålla de ekonomiska målen. har möjlighet att finansiera ca med egna medel. För de återstående måste verket ta upp ett långfristigt lån. beräknar kostnaden för investeringen till . har påpekat att utgången av den mervärdesskattetvist som föreligger kan komma att påverka de totala kostnaderna för projektet och finansieringen. Frågan om registrering av fritidsbåtar behandlades senast i budgetpropositionen . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 geringen uttalade då att ett allmänt register borde baseras på det frivilliga fritidsbåtsregister som administreras av . Regeringen har fortsatt den dialog med försäkringsbranschen som inleddes och är av uppfattningen att det frivilliga registret bör ligga till grund för ett allmänt fritidsbåtsregister. För att ersättningsmöjligheterna för skadelidande vid olyckor med fritidsbåtar ska kunna förbättras avser regeringen att ge en särskild utredare i uppdrag att bland annat belysa möjligheterna att införa en obligatorisk ansvarsförsäkring för ägare av fritidsbåtar och hur ett allmänt fritidsbåtsregister bör vara utformat. Regeringen har, som en följd av rapporten neruppdraget - förslag för utveckling av Vänersjöfarten (Ds 2000:18), vidtagit olika åtgärder för att skapa förutsättningar för en fortsatt utveckling av handelssjöfarten på . Regeringen har således beviljat i och till . Rådet, som bildades , är ett samrådsorgan som skall ta initiativ till olika åtgärder som stärker Vänersjöfartens konkurrenskraft samt vara en allmän företrädare för med tyngdpunkten lagd på sjöfartsfrågor och den regionalekonomiska utvecklingen. Berörda länsorgan har också tillsammans avsatt till detta utvecklingsarbete. Regeringen har vidare ändrat reglerna för re- gionalt transportbidrag så att transporter via hamnar i och på andra insjöar skall vara bidragsberättigade på samma sätt som via kusthamnar inom transportbidragsområdet. Godstransportdelegationen har i sitt betänkande, Godstransporter för tillväxt en hållbar strategi (SOU 2001:61), behandlat Vänersjöfarten och konstaterar bl.a. när det gäller det statliga avgiftssystemet att den övergripande principen bör vara att kostnadsansvaret är likformigt utformat mellan trafikslagen. Betänkandet behandlas i . Den nya organisationen på trädde i kraft . Sektors- och myndighetsrollen har skiljts från producentrollen. Den regionala organisationen har förändrats så att antalet sjötrafikområden minskat från tretton till åtta. Regeringen har gett i uppdrag att utreda de närmare förutsättningarna för inrättandet av stomfarleder. Uppdraget skall redovisas före utgången av 2001. har varit föremål för samma översyn som ledde till omorganisation. Översynen av HKF:s verksamhet har fortsatt. redovisade HKF på regeringens uppdrag förutsättningarna för och de ekonomiska konsekvenserna av att lägga ut tjänster på externa utförare. Rapporten visar bl.a. att verksamheten är kostnadsstyrd vilket gör att de ekonomiska ramarna styr verksamheten istället för efterfrågan. Vidare visar rapporten att HKF:s verksamhet bör få ett ökat inslag av entreprenad- och samarbetslösningar. Det förutsätter dock att HKF förändras från att själv tillhandahålla infrastruktur och tjänster till att vara en beställarorganisation. Rapporten kommer att ligga till grund för regeringens fortsatta överväganden gällande HKF:s huvudmannaskap och framtida verksamhet. Regeringens förslag: Regeringen föreslår att godkänner att regeringen vidtar åtgärder för att den avgift som debiteras för statens garantiåtagande till Svenskt Isbrytarkonsortium skall kunna vara riskavspeglande. Skälen för regeringens förslag: Svenskt Isbrytarkonsortium KB bildades i samband med att isbrytaren byggdes . För de lån som togs utfärdade staten en kreditgaranti som varit belagd med en fast avgift om av garantiramen. Konsortiet betalar avgiften årsvis till . För att statens äldre garantiåtaganden till Svenskt Isbrytarkonsortium skall kunna hante- ras i enlighet med garantimodellen behöver riskavspeglande avgift tas ut för garantin. Regeringen föreslår därför att godkänner att Svenskt Isbrytarkonsortium debiteras riskavspeglande avgift för de ekonomiska förpliktelser staten har i form av kreditgaranti till konsortiet. Avgiften kommer att föras till garantireserv, och eventuella infrianden kommer att belasta reserven. (se vidare volym 1, kapitel 7, avsnitt 7.2). har konstaterat att årsredovisning upprättats i enlighet med förordningen om årsredovisning och budgetunderlag, regleringsbrev och övriga beslut för . bedömer att årsredovisningen i allt väsentligt är rättvisande och tillstyrker därför att resultaträkningen och balansräkningen fastställes. Även för HKF och har konstaterat att årsredovisningen i allt väsentligt är rättvisande. Däremot har beträffande HKF lämnat ett antal anmärkningar gällande redovisning och räkenskaper. Bland annat rekommenderas att HKF bör förbättra sina avstämningsrutiner och förbättra redovisningsrutinerna i olika avseenden. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 kostnader för informationsinsatser för att förbättra sjösäkerheten, främst avseende fritidsbåtstrafiken. Vidare ingår vissa kostnader för sjöräddning, farledsverksamhet, bemanning av fyrar av regionalpolitiska skäl samt vissa övriga kostnader för fritidsbåtstrafiken och yrkesfisket m.m. vilka inte skall belasta handelssjöfarten. Anslaget får även användas till utredningar med anknytning till fritidsbåtsverksamheten. har under en följd av år anfört att anslaget inte täcker de kostnader som främst fritidsbåtssektorn åsamkar . Underskottet har måst täckas med intäkter från handelssjöfartens farledsavgifter. Den praktiska konsekvensen är att handelssjöfarten belastas med kostnader för en verksamhet som inte kommer den tillgodo. Kostnaderna för fritidsbåtsverksamheten beräknas till totalt . Regeringen är från tillgänglighets- och sjösäkerhetssynpunkt angelägen om att infrastrukturen som används av skärgårdsbor och fritidsbåtsägare även i fortsättningen håller en god standard. gjordes därför en första uppjustering av anslaget med . Regeringen anser att det finns goda skäl att successivt höja anslaget till en nivå som motsvarar de kostnader som har för verksamheten. Regeringen föreslår därmed att anslaget höjs med till . 7.6.136:7 Ersättning för fritidsbåtsändamål m.m. Anslaget är avsett att finansiera tjänster inom ansvarsområde, bl.a. för fritidsbåtssektorn, som inte finansieras via handelssjöfarten. Tabell 7.3 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 7.6.236:8 Ersättning till viss kanaltrafik m.m. Under anslaget utgår bidrag till täckande av underskott för drift av Trollhätte och samt ersättning till för utmärkning av fritidsbåtsleder m.m. Anslaget får användas för utredningar med anknytning till kanaltrafiken. Regeringen föreslår att anslaget kvarstår oförändrat. Bidrag till fartygsförlagd utbildning I enlighet med regeringens förslag i budgetpropositionen (prop. 2000/01:1) har beslutat att för anvisa som statligt bidrag till fartygsförlagd utbildning. Bidraget utgår till de rederier som ställer utbildningsplats till förfogande utöver vad som gäller enligt förordningen (1996:1559) om statligt bidrag till svensk sjöfart. ansvarar för administrationen av utbetalningarna som belastar anslaget 36:9 Bi- drag till sjöfarten, anslagsposten 2 Fartygsförlagda utbildningsplatser. Eftersom utbetalning av bidraget sker efter ansökan i efterhand kommer utbetalningar av anslag att göras även . Av beslut framgår att bidraget skall utvärderas som underlag för fortsatt ställningstagande. För att ge tid för en sådan utvärdering avser inte regeringen att anslå några nya medel för detta ändamål . 7.6.336:9 Bidrag till sjöfarten 1 Varav 105 000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2001. 1996 antog ett sjöfartspolitiskt beslut (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97:TU1, rskr. 1996/97:115) med innebörden att staten var beredd att skapa långsiktiga och rimliga konkurrensvillkor för den svenska handelssjöfarten för åren 1997 2001. Statligt stöd lämnas till arbetsgivarens kostnader för skatt och sociala avgifter. I regeringens proposition 2000/01:127 Sjöfartsstöd föreslås ett nytt sjöfartsstöd. Det nuvarande stödet regleras i förordningen (1996:1559) om statligt bidrag till svensk sjöfart. Det nya sjöfartsstödet skall omfatta både lastfartyg och passagerarfartyg i internationell trafik. har för avsikt att fatta beslut om det nya sjöfartsstödet . Stödordningen skall, under förutsättning att Europeiska kommissionen godkänt förslaget, träda i kraft . Det nya sjöfartsstödet föreslås ges i form av att arbetsgivarens skattekonto krediteras ett belopp motsvarande skatteavdrag och arbetsgivaravgifter på sjöinkomst. I enlighet med betänkandet 2001/02:TU3 skall även den allmänna löneavgiften omfattas. I statsbudgeten kommer det nya sjöfartsstödet att redovisas som en nedsättning av skatter i inkomstgrupp 1700. Ett anslag kommer dock att behövas för kostnader för administration, arvoden m.m. har i sin anslagsframställning begärt i anslag för administrationskostnader för . Regeringen anser att det är av största vikt att bibehålla en livskraftig svensk handelsflotta och genom införandet av stödet säkerställs att den svenska sjöfartsnäringen får konkurrera på likvärdiga villkor gentemot sina konkurrenter. Enligt sjöfartspolitiska beslut (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97:TU1, rskr.1996/97:115) som gällde för åren 19972001 skulle statligt bidrag lämnas till arbetsgivarens kostnader för skatt och sociala avgifter. Utbetalningen av bidragen sker enligt förordningen (1996:1559) om statligt bidrag till svensk sjöfart med viss eftersläpning. Enligt 8 § nämnda förordning skall ansökan om bidrag till skatt på sjöinkomst ges in till året för vilket skatten betalats. Ansökan om bidrag till kostnader för sociala avgifter skall ges in till nämnden efter utgången av det kalenderår som ansökan avser, dock följande år. Utbetalningar kommer att göras även . Ett anslag för bidrag till sjöfarten behövs därför även . Regeringen föreslår att anvisar . Tabell 7.6 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 2Motsvarar 2 500 tkr prisnivå. Anslaget är nytt och skall användas för kostnader för administration, arvoden m.m. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 administrationskostnader ingår i anslaget 36:8 Bidrag till sjöfarten, som utgår enligt sjöfartspolitiska beslut. Eftersom det nya sjöfartsstödet föreslås ges i form av att arbetsgivarens skattekonto krediteras ett belopp motsvarande skatteavdrag och arbetsgivaravgifter på sjöinkomst, kommer anslaget Bidrag till sjöfarten inte att behövas annat än för administrationskostnader. För att i fortsättningen tydligt redovisa administrationskostnader föreslås ett nytt anslag för dessa. Anslaget föreslås bli ett förvaltningsanslag. har i sin anslagsframställning begärt i anslag för administration, arvoden m.m. för . Regeringen förslår att anvisar till administrationskostnader . föreslår en investeringsnivå på sammanlagt . Även om man bortser från investeringen i hamn är detta en kraftig ökning jämfört med vad som presenterades . Tillsammans med hamn pågår ett projekt för att från sjösäkerhets- och miljösynpunkt utreda farlederna in till , det vill säga Furusundsleden, Sandhamnsleden och Da- laröleden. Projektet är inne i en miljö- och konsekvensbeskrivningsfas. Åtgärder i och Trollehätte kanaler på sammanlagt planeras. kommer lotsbåtsflottan att förnyas för och utrustning för sjömätning och sjökortsframställning återanskaffas till en kostnad av . Investeringarnas fördelning på verksamhetsområde framgår av nedanstående tabell. Tabellen inkluderar inte de ovan nämnda investeringarna i farleder till hamn. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Regeringen har ingen erinran mot investeringsplanens nivå eller inriktning. När det gäller investeringar i farlederna till har regeringen beslutat att skall finansiera med eget kapital och resterande med upptagande av lån. Denna finansieringslösning får effekter på verkets ekonomi i termer av försämrat resultat, lägre soliditet och lägre räntabilitet. Regeringen har bemyndigats att senare besluta om revidering av ekonomiska mål och låneram. Förslag rörande ekonomiska mål m.m. Regeringen föreslår följande ekonomiska mål för : Målet för räntabilitet är att resultatet efter skattemotsvarighet skall uppgå till av eget kapital. Det långsiktiga målet för soliditeten är att den skall uppgå till lägst . Som restriktion för prishöjningar av farledsavgifterna gäller att avgifterna får öka med högst nettoprisindex räknat . Beträffande utdelningskravet anser regeringen att detta bör vara en tredjedel av vinsten, räknat som resultatet efter skattemotsvarighet. Utdelning och skattemotsvarighet bör även fortsättningsvis fastställas slutligt av regeringen i samband med bokslutet. Regeringen föreslår att den föreslagna investeringsplanen godkänns. Regeringen föreslår att bemyndigas att uppta lång- och kortfristiga lån inom en total ram av . Vidare föreslår regeringen att att får sätta in kassamässigt överskott på räntebärande konto i eller affärsbank. 7.6.6Handelsflottans kultur- och fritidsråd HKF:s verksamhet finansieras genom en avräkning på farledsavgifter samt av egna avgiftsintäkter. Avräkningen på farledsavgifterna är . HKF föreslår att 18,5 miljoner av myndighetens totala kostnader skall finansieras genom avräkning av farledsavgifterna 2002. HKF beräknar att de egna avgiftsintäkterna kommer att uppgå till . Regeringen tillstyrker HKF:s förslag att avräknas farledsavgifterna för rådets kostnader. Kostnader med anledning av förlisning Regeringen beslutade att uppdra åt att låta genomföra en övertäckning av . beslutade (prop. 1995/96:105, bet. 1995/1996:TU15, rskr.1995/96:205) på tilläggsbudgeten till statsbudgeten för /96 att anvisa ett förslagsanslag för övertäckningsarbetet. beslutade regeringen att övertäck- ningsarbetet skulle avbrytas. beslutade regeringen att övertäckningsarbetet inte skulle återupptas. har förhandlat med det konsortium som ombesörjde det avbrutna övertäckningsarbetet. Förhandlingarna rörde ersättningsanspråk med anledning av att avtalet mellan konsortiet och sades upp då arbetet avbröts. Parterna slöt ett avtal som innebär att har en fordran på konsortiet som garanterar en ersättning om . , och andra statliga myndigheter har haft och kommer sannolikt även att ha kostnader med anknytning till förlisning. Såväl kostnadernas storlek som deras utfall i tiden är svår att prognostisera. Även åtgärder till följd av förlisningen, för att stärka sjösäkerheten för passagerarfartyg av liknande slag, kan medföra kostnader. I den för , och gemensamma om förlisningen, konstaterade kommissionen en rad sjösäkerhetsbrister hos . Kommissionen rekommenderade ett antal åtgärder för att förbättra sjösäkerheten på fartyg av motsvarande slag. Mot bakgrund av dessa rekommendationer har regeringen beslutat att ge Verket för innovationssystem i uppdrag att besluta om bidrag med sammanlagt högst 2001 och sammanlagt högst till forskningsprojekt som syftar till att förbättra sjösäkerheten. Dessa totalt skall finansieras genom de medel som konsortiet för övertäckande av erlagt till . I övrigt skall dessa medel, som förvaltas av , kunna användas för framtida kostnader föranledda av åtgärder med anknytning till förlisning inom den kommande treårsperioden. Det bör ankomma på regeringen att besluta om medlens användning. Regeringen har beslutat att avslå framställningar från vissa intressegrupper och enskilda personer med krav på en ny utred- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 ning av förlisning. Regeringen konstaterade i beslutet att det inte har framkommit några omständigheter som visar att haveriförloppet på något väsentligt sätt avvikit från det som beskrivs i den för , och gemensamma . Förutom remisser till vissa myndigheter och tekniska institut föregicks beslutet av ett flertal informations- och samrådsmöten med företrädare för samtliga partier. Ett informationsmöte har även hållits med överlevande efter och anhöriga till avlidna i Estoniakatastrofen. Regeringen konstaterade i samband med detta beslut att det är naturligt att det efter förlisning har uppstått frågor och spekulationer kring haveriet och dess följder. Det är viktigt att det lämnas relevant och vederhäftig information om haveriet och att det finns möjlighet att få svar på olika frågor. Behovet av fakta och information om haveriet kommer troligen att kvarstå . Regeringen gav Styrelsen för psykologiskt försvar i uppdrag att vara statens organ för kontakter med anhöriga till offer för förlisning. Uppdraget utvidgades senare till att gälla även överlevande efter haveriet. Särskilt efter fartygets förlisning fanns ett stort behov hos dessa grupper att få vägledning och informationsstöd från en central instans. Mot ovanstående bakgrund har regeringen genom beslut utvidgat uppdraget och gett Styrelsen för psykologiskt försvar i uppdrag att insamla och sammanställa uppgifter med anknytning till haveri samt med utgångspunkt i en sådan faktabank tillhandahålla allmänheten information och besvara frågor om förlisning. Utifrån beräkningar som gjorts av Styrelsen för psykologiskt försvar har regeringen beslutat att styrelsens kostnader för uppdraget under får uppgå till högst . Regeringen föreslår att avsätts för uppbyggnaden av faktabanken och utförandet av uppdraget i övrigt under . Denna summa föreslås överföras från utgiftsområde 22, anslaget 36:1 : Ad- ministration till utgiftsområde 6 anslaget 6:7 Funktionen Psykologiskt försvar. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Verksamheten omfattar civil luftfart, statens flygplatssystem samt flygtrafiktjänster. Ansvarig sektorsmyndighet inom verksamhetsområdet är affärsverket . har i uppdrag att skapa förutsättningar för ett säkert, effektivt och miljöanpassat flyg som kan tillgodose privatpersoners och näringslivets behov av resor och godstransporter. huvuduppgifter är att främja utvecklingen av den civila luftfarten, ansvara för drift och utveckling av statens 19 flygplatser för civil luftfart, att utfärda föreskrifter för och utöva tillsyn över flygsäkerheten för den civila luftfarten, att svara för skyddet av miljön mot föroreningar från den civila luftfarten, att ansvara för flygtrafiktjänst i fred för civil och militär luftfart, att ombesörja beredskapsplanläggning för civila flygtransporter samt att verka för att hänsyn tas till funktionshindrade personers behov inom den civila luftfarten. är dessutom ansvarig myndighet för delfunktionen Flygtransporter inom det civila försvaret. I nedanstående tabell redovisas utgiftsutvecklingen för den anslagsfinansierade delen av statens verksamhet inom verksamhetsområdet. Tabell 8.1 Utgiftsutveckling inom verksamhetsområdet 36:6 Från EG-budgeten finansierade stöd till Transeu- 36:11 Driftbidrag till kommunala flygplatser Totalt för Verksamhetsområde Luftfart 1 Redovisat belopp avser endast en anslagspost, anslaget i sin helhet redovisas i avsnitt 6.9. Det bidrag till kommunala och privata flygplatser som beslutade om 1998 fördelades . Beloppet som var totalt belastade hela anslaget på och med .