prop · GP035 · 2001-09-25 00:00:00 — De förvarstagna utlänningarna skall vidare ha rätt till samma hälso- och sjukvård som asylsökande. Statlig ersättning lämnas till landstingen för de faktiska kostnaderna för denna vård. Den statliga ersättningen till landstingen för sjukvård till asylsökande m.fl. följs upp. Uppföljningen gäller såväl vårdens innehåll och omfattning som den täckning av statens ersättning ger för landstingens kostnader. Uppföljningen sker i samråd med , och . presenterade rapporten i utlänningsärenden. Rapporten är resultatet från den projektgrupp som tillsattes för att utveckla verkets metoder och genomföra förändringar som kom fram i och dåvarande När barn lever gömda (SoS 1999:5). Projektet har bl.a. använt sig av referensgrupper där företrädare från t.ex. sjukvården, polisen, , barn- och ungdomspsykiatrin och frivilligorganisationer har medverkat. Andra arbetsformer inom projektets ram har varit utskick av frågeformulär och seminarier. Projektgruppen har analyserat tillämpningen och lämnat konkreta förslag på åtgärder som skulle öka genomslagskraften för (1990) i praktiken när det gäller följande områden. Asylprocessen för barn i familj Ensamkommande barn i asyl- och tillståndsprocesserna Ytterligare höjning av barnkompetensen Slutsatser som dras i rapporten är bl.a. att samverkan internt inom och i förhållande till externa aktörer behöver öka och att inblandades roller behöver tydliggöras vid möten och i bildandet av nätverk. Ett exempel är samarbetet mellan och de sociala myndigheterna, varvid givetvis måste beaktas gällande sekretesslagstiftning. Vidare bör utbildning av personal prioriteras och av beslut och annan dokumentation bör det alltid framgå på vilket sätt bestämmelser har beaktats. Projektet föreslår också särskilda interna riktlinjer för utredarens samtal med barn under asylutredningen. När det gäller barnfrågor i arbetar , bl.a. i samarbete med (), aktivt för att skall beaktas fullt ut i allt arbete som berör barn. Grundläggande i detta sammanhang är främst principer om barnets bästa (artikel 3) och rätten för barnet att komma till tals (artikel 12). BO har en central roll i arbetet med att genomföra och att utvärdera och analysera myndigheternas arbete. BO redovisade i sin årsrapport Båda är bäst, typ sin omfattande studie av asylbeslut som fattats av . BO riktade bl.a. kritik mot att barn som tillhör en familj inte uppmärksammas tillräckligt genom att barnet inte alltid kommer till tals i önskvärd utsträckning och att bedömningar om vad som är bäst för barnet inte alltid redovisas i besluten. Under det svenska ordförandeskapet i EU lyftes särskilt barnfrågorna fram. Ett exempel på det var seminariet Barnet i krig och på flykt, 1-2 mars 2001. Seminariet syftade till att fokusera på det skydd som kan ges utsatta barn i krig och på flykt ur dels asyl- och migrationspolitiskt och dels biståndspolitiskt perspektiv. Seminariet inriktade sig huvudsakligen på tre frågor: rätten till utbildning, rätten för barn och ungdomar enligt att få komma till tals och tillåtas delta i frågor som angår dem samt rätten till psykosocialt stöd. Enligt det system för flyktingmottagande som infördes är det kommunerna som tar emot flyktingar som beviljats uppehållstillstånd och staten som har det övergripande ekonomiska ansvaret. träffar överenskommelser med kommunerna om att ta emot flyktingar och kommunerna har därefter ansvaret för att flyktingarna får en bra introduktion i det svenska samhället. Mottagandet skall ske med utgångspunkt från personernas möjligheter att långsiktigt kunna försörja sig. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , . Regeringen beslutar skrivelse 2001/02: 5 Migration och asylpolitik