prop · GO03107 · 2001-01-01 00:00:00 — Enligt 1 kap. 8 § sekretesslagen (1980:100) skall dock vad som föreskrivs i TF om rätt att ta del av handlingar hos en myndighet i tillämpliga delar gälla också handlingar hos de organ som anges i bilagan till sekretesslagen, i den mån handlingarna hör till den verksamhet som nämns i bilagan. Organen skall vid tillämpning av sekretesslagen jämställas med myndighet. Om en förvaltningsuppgift överlämnas till ett privaträttsligt subjekt innebär det vanligen att offentlighetsprincipen görs tillämplig hos det privaträttsliga subjektet. Detta gäller särskilt om det är fråga om en förvaltningsuppgift som innefattar myndighetsutövning. Intresset av insyn i offentlig verksamhet gör sig gällande med likartad styrka oavsett den yttre form som valts för verksamheten. När ett privaträttsligt subjekt på statens uppdrag utför en förvaltningsuppgift som innefattar myndighetsutövning, såsom t.ex. fördelning av statliga medel, bör offentlighetsprincipen tillämpas. Den del av LO:s och TCO:s verksamhet som rör hanteringen av bidrag vid korttidsstudier skall därför tas upp i den bilaga som avses i 1 kap. 8 § sekretesslagen. Vad som föreskrivs i TF om rätt att ta del av handlingar hos en myndighet skall därmed i tillämpliga delar gälla också handlingar hos LO och TCO. Övergångsbestämmelse till studiestödslagen anordnas mycket få utbildningar av kort karaktär. Sisus och CSN har framhållit att vissa personer kan befinna sig mitt i en utbildning då de nya reglerna börjar gälla. För att övergången till den nya ordningen skall bli smidig bör en ny övergångsbestämmelse införas i studiestödslagen. Studerande som före har påbörjat en utbildning och fått korttidsstudiestöd eller internatbidrag av CSN för den utbildningen skall kunna få fortsätta med samma studiestöd för att slutföra utbildningen. Denna möjlighet bör kvarstå längst till . 5 Ändring av studiestödslagen 5.1 Övre åldersgräns för studielån I det nya studiemedelssystemet är utgångspunkten att lånen skall återbetalas. Lånedelen av studiemedlen lämnas därför längst t.o.m. det år den studerande fyller . Enligt 3 kap. 9 § studiestödslagen (1999:1395) begränsas rätten till studielån successivt fr.o.m. det år den studerande fyller enligt en regel ("trappa") som anger hur många låneveckor som kan medges om studier påbörjas vid en angiven ålder. De lån som den studerande har haft tidigare skall räknas in - oavsett vilken nivå som studierna bedrivits på - i det sammanlagda antalet veckor som studielån kan lämnas för. Bidragsdelen i studiemedlen lämnas ograverad till och med . Regeringens förslag: Vid bedömningen av om en studerande som är eller äldre har rätt till studielån skall tidigare studielån för studier på lägre nivå endast räknas in i viss utsträckning. Lån som den studerande har haft för studier på grundskolenivå skall inte räknas in. Lån för behörighetsgivande studier på gymnasienivå som skrivits av med anledning av senare studier med studielån på högskolenivå skall inte heller räknas in i det sammanlagda antalet veckor som studielån kan lämnas för. Motsvarande skall gälla lån som lämnats med det högre bidraget eller - enligt äldre bestämmelser - i form av särskilt vuxenstudiestöd (svux) eller särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa (svuxa). Skälen för regeringens förslag: Eftersom utgångspunkten i det nya studiemedelssystemet är att lånen skall återbetalas begränsas lånemöjligheten stegvis fr.o.m. . Regeringen anser att en viss justering av bestämmelserna bör kunna vidtas utan att huvudprinciperna eftersätts. Motivet är att det är angeläget att studerande som påbörjat studier med studielån på grundskole- och/eller gymnasienivå ges bättre förutsättningar att avsluta även längre kompetenshöjande utbildningar med studielån. Regeringen anser därför att lån som har tagits för studier på lägre utbildningsnivå bara skall räknas in i viss utsträckning vid bedömning av rätt till fortsatta lån. Vissa personer som tidigare tagit studielån för behörighetsgivande studier på grundskole- och/eller gymnasienivå kan annars komma att hindras eller få alltför begränsade möjligheter att genomgå utbildning på eftergymnasial nivå. Med behörighetsgivande studier avses utbildning som ger grundläggande eller särskild behörighet för grundläggande högskoleutbildning. lån på grundskolenivå skall därför inte räknas in vid beräkningen av den längsta tid för vilken studielån kan lämnas fr.o.m. . I det nya studiestödssystemet finns en möjlighet till avskrivning av lån för tidigare studier på grundskole- och gymnasienivå. Sådana lån kan till viss del skrivas av om lånen har lämnats för att den studerande skall få grundläggande eller särskild behörighet för grundläggande högskoleutbildning. Lånet skrivs i sådant fall av med en sjättedel för varje 40 poäng som kan ingå i en högskoleexamen och som låntagaren har genomfört med godkänt resultat. Den sammanlagda avskrivningen får dock omfatta högst hälften av det först lånade beloppet. En liknande möjlighet finns i det nu gällande systemet. Eftersom lån på gymnasienivå i dessa delar alltså inte behöver betalas tillbaka bör lån som skrivits av inte begränsa möjligheten till fortsatta lån. Tid för vilken lån har lämnats, som motsvarar den andel lån som senare har skrivits av, bör därför inte räknas in i trappan (d.v.s. om lånet skrivs av med en tredjedel räknas inte en tredjedel av låneveckorna in). Denna minskning av inräknandet i den s.k. trappan skall kunna göras oavsett när avskrivningen inträffar. I praktiken innebär detta att högst hälften av tidigare lån på gymnasienivå räknas in vid beräkning av den längsta tid för vilken studielån kan lämnas fr.o.m. för den som uppfyllt kraven för sådan avskrivning. Har det högre bidraget () lämnats under de gymnasiala studierna gäller inte samma förmånliga avskrivningsregler som för studerande med det generella bidraget (34,) eftersom skuldsättningen inte blir så stor. Detsamma gäller för lån tagna inom de nuvarande systemen svux och svuxa. Regeringen anser att vid bedömning av rätt till fortsatta lån inom den s.k. trappan bör rimligen även sådana mindre lån tagna för studier på behörighetsgivande utbildning betraktas som om avskrivning var möjlig efter senare genomförda eftergymnasiala studier. Förslaget innebär t.ex. att har en person som tagit studielån under maximala för en behörighetsgivande gymnasial utbildning fortfarande möjlighet att studera vidare i högst (). Detta svarar väl mot möjligheten att låna enligt nu gällande termins- och åldersregler. Se vidare exempel i bilagan. Regeringen har inhämtat att CSN inte har fullständig information tillgänglig för att pröva rätten till fortsatta lån för personer som fått studielån längre tillbaka i tiden. Den enskilde sökande kan därför behöva bidra med underlag för att en sådan prövning skall kunna ske. I sammanhanget finns det anledning att klargöra vad som avses med begreppet tidigare studielån. Med sådana lån avses här både studielån enligt studiestödslagen (1999:1395) samt studielån och återbetalningspliktiga studiemedel inom ramen för studiemedel eller särskilt vuxenstudiestöd enligt studiestödslagen (1973:349) eller särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa enligt lagen (1983:1030) om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa. Av de redovisningar som regeringen lämnade i studiestödspropositionen framgår att lånebenägenheten hos äldre studerande är begränsad. Dessutom är det mycket få studerande som använder sig av den maximala lånemöjligheten. Regeringen gör därför den bedömningen att de ekonomiska konsekvenserna för det allmänna av den föreslagna ändringen blir begränsade. Förslaget föranleder ändringar i 3 kap. 9 § studiestödslagen och i övergångsbestämmelserna till lagen. Avskrivning av tidigare lån avser ett visst belopp medan studiemedel lämnas för . Det kan därför behövas närmare bestämmelser om hur ett beslut om avskrivning skall påverka veckoberäkningen. Det bör ankomma på regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer att med stöd av 3 kap. 31 § studiestödslagen utfärda närmare föreskrifter om detta. 5.2 Övergångsbestämmelse om längsta tid för studiemedel för högskolestuderande Regeringens förslag: En ny övergångsbestämmelse skall föras in i studiestödslagen (1999:1395) för att underlätta för vissa högskolestuderande som får studiemedel enligt såväl de gamla som de nya bestämmelserna om studiestöd. Studiemedel skall i vissa fall kunna lämnas enligt bestämmelserna i studiestödslagen (1973:349) om längsta tid för studiemedel för att en högskolestuderande skall kunna slutföra sina studier med studiemedel. Bakgrund: I det nya studiestödssystemet kan studiemedel i form av bidrag och lån lämnas under en viss längsta tid uttryckt i antal veckor vid heltidsstudier. För utbildning på högskolenivå och annan eftergymnasial nivå får studiemedel lämnas (). Jämfört med nuvarande system är detta ingen förändring. Det finns i det nya systemet en möjlighet att få studiemedel än den fastställda tidsgränsen om det finns "synnerliga skäl". Med synnerliga skäl avses t.ex. förlängd studietid på grund av funktionshinder eller andra mycket speciella omständigheter. Vad som kan anses vara synnerliga skäl blir CSN:s och den nya överklagandemyndighetens uppgift att avgöra. Det nya systemet innebär en skärpning jämfört med nuvarande system där studiemedel kan lämnas än huvudregeln om det finns "särskilda skäl" och det inte är fråga om forskarutbildning. Den praxis som utvecklats har inneburit att många studerande i förväg har räknat med att genom dispens få studiemedel under ytterligare någon eller några terminer utöver vad som gäller enligt huvudregeln. För att studerande, som utgått från praxis i nuvarande studiestödssystem vid planeringen av sina studier, inte skulle komma att påverkas negativt vid övergången till det nya systemet har en övergångsbestämmelse införts till den nya studiestödslagen (1999:1395). Enligt tredje punkten i övergångsbestämmelserna till den nya lagen får studerande som har påbörjat studier med studiemedel före fortsätta studera med studiemedel enligt nuvarande bestämmelser om längsta tid med studiemedel även efter att det nya studiestödssystemet trätt i kraft. De äldre bestämmelserna får dock tillämpas längst till och med . Skälen för regeringens förslag: För vissa studerande på högskolenivå har det visat sig att övergångsperioden inte kommer att räcka till. Det gäller dem som före påbörjat en flerårig högskoleutbildning med studiemedel enligt nuvarande bestämmelser och som bedrivit annan högskoleutbildning med studiemedel. Dessutom har de studerande behövt studiemedel i sammanlagt för att kunna slutföra den nu påbörjade högskoleutbildningen med studiestöd. Med utgångspunkt i CSN:s nuvarande praxis gällande dispens för fler studiemedelsterminer har dessa studerande kunnat förutsätta ytterligare någon eller några terminer med studiemedel utöver huvudregeln för att avsluta sina studier. För att övergången till det nya studiestödssystemet inte skall påverka dessa högskolestuderande på ett sätt som för den enskilde kan framstå som oförutsett föreslår regeringen att en ytterligare övergångsbestämmelse införs i den nya studiestödslagen. Bestämmelsen innebär att studiemedel efter skall kunna lämnas enligt nuvarande regler om längsta tid för studiemedel, om vissa förutsättningar är uppfyllda. För det första skall högskolestudier med studiemedel ha påbörjats före . För det andra skall den studerande ha bedrivit annan högskoleutbildning med studiemedel . Det är alltså endast studerande som skall slutföra en påbörjad sammanhängande högskoleutbildning som avses. Antalet personer som kan komma att omfattas av denna övergångsbestämmelse uppskattas till något hundratal personer över, som längst, en period om tre terminer. Regeringens förslag: Med anledning av de nya termer och uttryck som används i inkomstskattelagen (1999:1229) skall följdändringar göras i studiestödslagen (1999:1395) och i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till den lagen. Skälen för regeringens förslag: I studiestödslagen (1999:1395) finns vissa bestämmelser om beräkning av inkomst. Samtliga dessa bestämmelser innebär att som inkomst räknas den enskildes inkomst av tjänst, näringsverksamhet och kapital . Uttrycken härrör från bestämmelserna i kommunalskattelagen (1928:370) där ordet inkomst användes för att uttrycka resultatet i ett inkomstslag. I inkomstskattelagen (1999:1229) används i stället uttrycket överskottet eller underskottet eller resultatet för att uttrycka slutsumman i ett visst inkomstslag. Ändringar skall därför göras i studiestödslagen så att terminologin i den överensstämmer med terminologin i inkomstskattelagen. Förslaget innebär alltså inte någon ändring i sak utan är endast en anpassning till terminologin i inkomstskattelagen. Vid fastställande av inkomst enligt de nämnda bestämmelserna i studiestödslagen är det fråga om att summan av överskott i respektive inkomstslag skall läggas samman. I stället för att i studiestödslagen använda uttrycket inkomst av tjänst, näringsverksamhet och kapital bör således i stället uttrycket överskott i inkomstslagen tjänst, näringsverksamhet och kapital införas. Motsvarande bestämmelser om inkomst finns i studiestödslagen (1973:349). Den lagen upphör att gälla , då den nya studiestödslagen träder i kraft. Bestämmelserna i den gamla lagen gäller dock fortfarande i fråga om studiestöd som avser tid före ikraftträdandet av den nya lagen. Det är i huvudsak bestämmelser om återbetalning av studielån och återkrav av studiemedel som behöver tillämpas även efter . Ett tillägg bör göras i punkten 1 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till den nya lagen av vilket det framgår att samma inkomstbegrepp gäller vid tillämpning av den gamla lagen. 5.4 Samordning av vissa studiestöd Regeringens förslag: Övergångsbestämmelserna till studiestödslagen skall kompletteras med bestämmelser som avser samordning mellan olika studiestöd för den som får särskilt vuxenstudiestöd (svux) eller särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa (svuxa) under den tvååriga övergångsperioden. Skälen för regeringens förslag: För att en studerande inte skall kunna uppbära olika typer av studiestöd behöver övergångsbestämmelserna till den nya studiestödslagen kompletteras. I den nya lagen finns en övergångsbestämmelse, punkten 2, som reglerar möjligheten att få svux eller svuxa under en tvåårig övergångsperiod. Det innebär att sådana vuxenstudiestöd kommer att kunna betalas ut för tiden fram till och med . Av 4 kap. 3 § studiestödslagen (1973:349) framgår att studiemedel inte får beviljas eller tas emot som andra typer av stöd, bl.a. svux, lämnas. En motsvarande bestämmelse finns i 3 kap. 25 § studiestödslagen (1999:1395). I den bestämmelsen har dock inte svux tagits upp, eftersom detta stöd inte kan lämnas enligt den nya lagen. Med anledning av att sådant vuxenstudiestöd dock kan lämnas under den tvååriga övergångsperioden bör punkten 2 i övergångsbestämmelserna kompletteras med en bestämmelse som innebär att studiemedel enligt den nya lagen inte kan lämnas med svux. Om svux lämnas med stöd av punkten 2 i övergångsbestämmelserna till den nya lagen skall 7 kap. i den gamla lagen tillämpas. I 7 kap. 20 § i den gamla lagen finns en bestämmelse om samordning mellan svux och studiemedel enligt den gamla lagen. Av 2 § lagen (1983:1030) om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa framgår att denna samordningsbestämmelse skall tillämpas även såvitt gäller svuxa. Punkten 2 i övergångsbestämmelserna till den nya lagen bör kompletteras med en bestämmelse som innebär att 7 kap. 20 § i den gamla lagen skall tillämpas på motsvarande sätt såvitt gäller svux eller svuxa och studiemedel enligt den nya lagen. 6 Författningskommentar 6.1 Förslaget till lag om ändring i lagen (1976:1046) om överlämnande av förvaltningsuppgifter inom verksamhetsområde 8 § Införandet av paragrafen innebär att i (LO) och () anförtros förvaltningsuppgiften att pröva frågor om fördelning av statliga bidrag till enskilda studerande som deltar i korttidsstudier. Förslaget har behandlats i avsnitt 4. 6.2 Förslaget till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Bilagan Ändringen i bilagan innebär att offentlighetsprincipen skall tillämpas på den del av LO:s och TCO:s verksamhet som utförs med stöd av 8 § i lagen (1976:1046) om överlämnande av förvaltningsuppgifter inom verksamhetsområde, dvs. rör hanteringen av bidrag till studerande som deltar i korttidsstudier. Förslaget har behandlats i avsnitt 4. 6.3 Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) 11 kap. 34 § Av ändringen i andra stycket framgår att sådant bidrag vid korttidsstudier som fördelas av LO eller TCO med stöd av lagen (1976:1046) om överlämnande av förvaltningsuppgifter inom verksamhetsområde eller av (Sisus) skall vara skattefritt. Förslaget har behandlats i avsnitt 4. 6.4 Förslaget till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395) 3 kap. 9 § Paragrafen innehåller bestämmelser om att rätten till studiemedel i form av studielån begränsas, när den studerande uppnår en viss ålder. Från och med det kalenderår då den studerande fyller får studielån lämnas under högst det antal veckor som anges för respektive ålder, den s.k. lånetrappan. skall räknas in de veckor som den studerande har haft studielån. Paragrafen har delats upp i tre stycken. Ändringen i andra stycket innebär att vissa tidigare studielåneveckor inte skall räknas in vid bedömningen av om nya studielåneveckor kan lämnas. studielån som har lämnats för studier på grundskolenivå skall inte alls räknas in. När det gäller tidigare studielån för studier på gymnasienivå gäller följande. Det antal studielåneveckor som motsvarar vad som redan har skrivits av med stöd av bestämmelserna i 4 kap. 22 § studiestödslagen skall inte räknas in. Enligt nämnda paragraf kan studielån som har lämnats för studier i sådan utbildning som avses i 3 kap. 2 § andra stycket samma lag - för att den studerande skall få grundläggande eller särskild behörighet för grundläggande högskoleutbildning - skrivas av till viss del, om låntagaren senare har beviljats studielån för studier i sådan utbildning som avses i 3 kap. 2 § första stycket. I sådant fall får en sjättedel av det lånade beloppet jämte ränta som avser det första lånet skrivas av för varje 40 poäng som kan ingå i en högskoleexamen och som låntagaren har genomfört med godkänt resultat. Den sammanlagda avskrivningen får dock omfatta högst hälften av det först lånade beloppet. En studerande som först fått studielån för gymnasiestudier och som därefter får studielån för högskolestudier får alltså en del av sitt "gymnasielån" avskrivet, om den studerande visar att 40 poängs högskolestudier (som kan ingå i en högskoleexamen) har genomförts med godkänt resultat. Ändringen i andra stycket i 3 kap. 9 § innebär i ett sådant fall att den del som motsvarar antalet avskrivna studielåneveckor inte skall räknas in vid bedömningen av rätten till fortsatta studielån enligt 3 kap. 9 §. Denna bedömning skall göras varje gång en ny ansökan om studielån prövas, utifrån hur lånesituationen ser ut för den studerande. Avskrivning av lån enligt 4 kap. 22 § får inte ske beträffande sådana lån som har lämnats med att det högre bidraget enligt 3 kap. 13 § har lämnats. I det här avseendet, när det gäller rätten till fortsatta lån efter , skall dock sådana lån behandlas som om de hade varit avskrivningsbara. Det innebär att det vid bedömningen av om en studerande har rätt till fortsatta lån enligt 3 kap. 9 § skall bortses även från sådana studielåneveckor som skulle ha kunnat ge rätt till avskrivning, om inte det högre bidraget hade lämnats. Förslagen har behandlats i avsnitt 5.1. 3 kap. 19 §, 4 kap. 14 § och 5 kap. 1 § Ändringarna är en följd av de nya termer och uttryck som används i inkomstskattelagen (1999:1229). Förslagen har behandlats i avsnitt 5.3. Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser Ändringen i punkt 1 är en följd av de nya termer och uttryck som används i inkomstskattelagen (1999:1229). Förslaget har behandlats i avsnitt 5.3. Ändringarna i punkt 2 avser samordning mellan olika studiestöd under den tvååriga övergångsperiod som särskilt vuxenstudiestöd och särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa kan lämnas. Förslagen har behandlats i avsnitt 5.4. Den nya punkten 2 a innebär att i vissa fall kan bevilja korttidsstudiestöd och internatbidrag till studerande även för tid efter . Det gäller studerande som före nämnda datum har påbörjat en utbildning med sådant stöd, men som avslutar utbildningen först därefter. Stöd kan dock lämnas längst till och med . Förslaget har behandlats i avsnitt 4. Den nya punkten 3 a innebär att vissa högskolestuderande som påbörjat sin högskoleutbildning med studiemedel före skall kunna få studiemedel beviljade med stöd av bestämmelserna i 4 kap. 8 § första stycket lag även efter (punkt 3 i övergångsbestämmelserna). Det gäller studerande som före den nu pågående högskoleutbildningen har bedrivit andra högskolestudier med studiemedel och som därför kommer att bedriva mer än 240 veckors högskolestudier för att kunna avsluta den nu pågående utbildningen. I sådant fall skall en bedömning kunna göras av om det föreligger särskilda skäl för att lämna studiemedel (). Förslaget har behandlats i avsnitt 5.2. Ändringen i punkt 5 och den därtill anslutande nya punkten 5 a motsvarar de ändringar som föreslagits i 3 kap. 9 §. Förslagen har behandlats i avsnitt 5.1. Ändringarna berör de studerande som har fått studielån eller återbetalningspliktiga studiemedel för studier på gymnasienivå enligt studiestödslag och som ansöker om studielån för högskolestudier enligt studiestödslag. På samma sätt som enligt 3 kap. 9 § skall lån som har lämnats för studier på grundskolenivå inte räknas in i den s.k. lånetrappan i 3 kap. 9 §. Vad gäller lån för studier på gymnasienivå skall dessa inte räknas in om lånet har skrivits av med stöd av 8 kap. 11 § i den gamla lagen, dock bara om lånet har lämnats för sådana studier som ger grundläggande eller särskild behörighet för högskolestudier. Det skall även bortses från sådana studielån och återbetalningspliktiga studiemedel som bara på grund av att de lämnats i form av särskilt vuxenstudiestöd eller särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa inte kan skrivas av med stöd av 8 kap. 11 § i den gamla lagen, om lånen har lämnats för sådana studier på gymnasienivå som ger grundläggande eller särskild behörighet för grundläggande högskoleutbildning. Varje gång en ny ansökan om studielån prövas skall en bedömning av rätten till studielån göras, utifrån hur den aktuella lånesituationen ser ut för den studerande. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsrådet , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition 2000/01:107 Bidrag vid korttidsstudier och vissa andra studiestödsfrågor 1 Lagen omtryckt 1990:232. 1 Lagen omtryckt 1992:1474. 2 Senaste lydelse 1999:1174. 2000/01:107 Bilaga