prop · GO031D8 · 2001-01-01 00:00:00 — Det inkluderar en engångshöjning på för att rådet skall kunna arrangera en konferens om finanspolitiken inom EMU under det svenska ordförandeskapet . har anslaget beräknats till respektive . 3.9.12 1:13 Utvecklingsarbete Tabell 3.31 Anslagsutveckling för Utvecklingsarbete Tusental kronor 54 290 2001 Förslag 19 720 2002 Beräknat 17 370 2003 Beräknat 19 670 Anslaget finansierar insatser som avser budget- och verksamhetsutveckling samt utvecklingsinsatser för myndigheternas ledning. Kostnaderna för utvecklingsarbetet blev betydligt lägre än beräknat 1999, bl.a. beroende på förseningar av det s.k. (Verktyg för ekonomisk styrning i staten) samt av det förvaltningspolitiska handlingsprogrammet. Vissa av de övriga projekten har också blivit något förskjutna i tiden. Av denna anledning har ett stort anslagssparande uppstått . Anslagssparandet bedöms till stor del förbrukas under innevarande år. Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser Regeringen har för ett bemyndigande från att göra ekonomiska åtaganden som innebär utgifter på högst för genomförande. Bemyndigandet har ännu inte utnyttjats. Regeringen bedömer dock att motsvarande bemyndigande behövs även för . Regeringens överväganden Tabell 3.32 Beräkning av anslaget Tusental kronor 17 570 Ökat resursbehov 2 500 Omfördelning inom utgiftsområdet - 350 Förslag 2001 Vid beräkningen av anslaget har hänsyn tagits till det stora anslagssparandet, som vid ingången av uppgick till . Ett belopp om omfördelas inom utgiftsområdet. har anslaget beräknats till respektive . 3.9.13 är en central förvaltnings- myndighet och förvaltar det fastighetsbestånd som regeringen bestämmer. Redovisning av uppgifter om det ekonomiska läget Tabell 3.33 Redovisning av uppgifter om det ekonomiska läget för Miljoner kronor År År Utnyttjad låneram 4 850 69,2 4 850 69,2 Totala kostnader för verksamheten Totala intäkter för verksamheten - intäkter av anslag 50 - intäkter av hyror 1 534 - intäkter av bidrag 5 Resultat för verksamheten 556 Låneram Under förutsättning att soliditeten inte understiger kommer nya lån att tas upp i för att finansiera de löpande investeringarna. Den ökade belåningen beräknas med oförändrad räntesats innebära en ränteökning med eller jämfört med utfallet . Framöver kommer den av beviljade låneramen om 7 att utnyttjas i mycket högre grad bl.a. beroende på Världs- kulturmuseets etablering i och ombyggnaden av , m.m. Regeringen föreslår att får en låneram om 7 i för . Investeringsplan Tabell 3.34 Investeringsplan för Miljoner kronor Anskaffat 1999 Prognos 2000 Budget 2001 Beräknat 2002 Beräknat 2003 Inrikes 159 327 348 320 188 Utrikes 77 43 237 27 13 2 31 7 4 4 Summa 237 398 378 351 205 3.9.14 är en central förvaltnings- myndighet med huvuduppgift att förvalta statens fastigheter avsedda för försvarsändamål, s.k. försvarsfastigheter. Redovisning av uppgifter om det ekonomiska läget Tabell 3.35 Redovisning av uppgifter om det ekonomiska läget för Miljoner kronor År År Utnyttjad låneram 2 774 75,4 2 319 56,2 Totala kostnader för verksamheten Totala intäkter för verksamheten Resultat för verksamheten 826 Låneram disponerar en låneram i för om 3 för investeringar i mark, anläggningar och lokaler samt en låneram på för investeringar i anläggningstillgångar som används i verksamheten. Redovisad plan för investeringar bygger på det investeringsbehov som angetts av brukarna för åren 2000 2002. Osäkerheten är stor för såväl totalnivån som fördelningen mellan lånefinansi-erade investeringar och investeringar finansierade enligt betalplan. Osäkerheten gäller framför allt för senare delen av perioden. Investeringsplan Regeringen föreslår att låneramen för i höjs till totalt 4 för investeringar i mark, anläggningar och lokaler. Därutöver föreslås att får en låneram om för investeringar i anlägg-ningstillgångar för förvaltningsändamål. Tabell 3.36 Investeringsplan för Miljoner kronor Anskaffat 1999 Prognos 2000 Budget 2001 Beräknat 2002 Beräknat 2003 Summa 564 558 800 700 550 4 Politikområde Finansiella system och tillsyn 4.1 Omfattning Politikområdet omfattar reglering och tillsyn av finansiella marknader, statsskuldsförvaltning, statliga garantier, insättarskydd, statens in- och utlåning samt kassahållning, premiepensionssystemet, internationellt finansiellt samarbete, kompletterande redovisningsnormer samt tillsyn av spelmarknaden. Politikområdet omfattar i princip tre av dagens fem verksamhetsområden i utgiftsområde 2, nämligen Det finansiella systemet, Särskilda finansierings- och garantiåtaganden samt Premiepensionssystemet. Räntor och provisionskostnader för statsskulden ingår inte i politikområdet, utan redovisas i utgiftsområde 26. Det nuvarande anslaget B4 : Vissa kostnader för upplåning och låneförvaltning föreslås upphöra på statsbudgeten (se även avsnitt 4.8.3). Förändringen syftar främst till att undvika att budgetrestriktioner leder till målkonflikter och suboptimering i upplåningen och förvaltningen av statsskulden. Området omsluter ca i anslag, varav huvuddelen avser sex myndigheters verksamhet (exklusive AP-fonderna). av anslagen avser bidrag till vissa multilaterala organisationer verksamma på det finansiella området och i internationellt ekonomiskt samarbete. Planerade investeringar uppgår till , inberäknat den lånefinansierade uppbyggnaden och driften av premiepensionssystemet. De sex myndigheter som ingår - , , , , samt Lotteriinspektionen inom utgiftsområde 17 har tillsammans ca 580 anställda. Myndigheternas avgiftsuttag har uppgått till ca . Detta förväntas dock minska kraftigt när insättningsgarantisystemet nått målsatt fonderingsnivå, vilket väntas ske . Merparten av avgifterna härrör från icke-statliga kunder. Politikområdets gemensamma nämnare är att förvalta, garantera, tillse och reglera hanteringen av mångmiljardbelopp. Inom området återfinns t.ex. förvaltningen av av statens utestående ekonomiska förpliktelser i form av garantier, motsvarande en kapitalskuld på ca . Vidare ingår förvaltningen av statsskulden på ca och förvaltning av premiepensionsmedel som per uppgick till ca . Tillsynen av 2 500 finansmarknadsinstitut innefattar institutens hantering av tillgångar (balansomslutning) på ca . Förvaltningen av värdepappersinnehavet i vissa multilaterala organisationer värderas till . Inom politikområdet ingår även tillsynen över spelmarknaden som beräknas omsätta , varav eller återgår i form av vinstutbetalningar till svenska hushåll. Reglering och tillsyn av det finansiella systemet omfattar tillsyn av kredit-, försäkrings- och värdepappersmarknaderna och avser den verksamhet som bedrivs inom ramen för . Därtill ingår normgivning i redovisningsfrågor. omfattar den verk- samhet som bedriver för upp- låning och förvaltning av den svenska kron- skulden och skulden i utländsk valuta. Statliga garantier omfattar utfärdande och förvaltning av garantier och lån med kreditrisk. Verksamheten bedrivs av och . Övrig finansiell förvaltning omfattar verksamhet som syftar till en effektiv finans- och kapitalförvaltning inom staten. Verksamheten bedrivs dels av () och avser RGK:s uppgifter inom den statliga finansförvaltningen, dels av () och (). Internationella finansiella institutioner om- fattar anslag för två inter- nationella finansiella institutioner; Nordiska in- vesteringsbanken (NIB) och Europeiska (). Till området kan även åtaganden gentemot institutioner såsom (), Europeiska investeringsbanken (EIB) och utvecklingsbank (CEB) räknas. Tillsyn av spelmarknaden omfattar Lotteriinspektionens tillståndsgivning och typgodkännande samt övergripande tillsyn och kontroll av den totala spel- och lotterimarknaden, bl.a. det illegala spelet, och avgivande av yttranden. Lotteriinspektionen skall även sprida kunskap om lotterilagstiftningen och genomföra utbildning för marknadens aktörer. Regeringen skall också informeras om utvecklingen på spel- och lotterimarknaden. Särskilda garantiåtaganden omfattar kreditgaranti för lån till genom banken för internationell betalningsutjämning (BIS) samt avgiften för Stadshypotekskassans grundfond 4.2 Utgiftsutveckling Tabell 4.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet Finansiella system och tillsyn Miljoner kronor Utfall 1999 Anslag 2000 1 Utgifts- prognos 2000 Förslag anslag 2001 Beräknat anslag 2002 Beräknat anslag 2003 Anslag inom utgiftsområde 2 2:1 : Garantiverksamhet2 -5,1 -3,1 2:2 123,7 130,4 131,1 130,2 132,9 135,8 2:3 6,3 5,3 7,1 8,1 9,3 9,5 2:4 ; Förvaltningskostnader 79,9 86,4 92,8 256,4 263,1 271,8 2:6 5,7 8,8 7,7 7,4 7,6 7,7 2:7 Avgift till stadshypotekskassan 50,0 5,0 12,0 9,4 9,4 9,4 2:8 Kapitalhöjning i Nordiska investeringsbanken 18,5 18,7 17,2 18,7 2:9 Bidrag till kapitalet i 60,0 53,1 60,0 60,0 60,0 2000 B4 ; Vissa kostnader för upplåning och låneförvaltning 1997 02B3 Statliga ägarinsatser m.m. i Nordbanken 0,6 1997 02B6 Värdering m.m. av aktier i 1,0 1997 02B7 Investeringar i infrastrukturen på den svenska finansmarknaden Totalt utgiftsområde 2 656,9 739,6 781,4 490,2 482,2 494,2 Anslag inom utgiftområde 17 2:1 Lotteriinspektionen 30,1 Totalt politikområde Finansiella system och tillsyn3 678,6 768,0 809,8 519,1 511,7 524,3 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. 2 Anslaget är ett tusenkronorsanslag. 3 Differens uppstår vid summering till följd av avrundning. Regeringens förslag: Målet för politikområdet är dels att det finansiella systemet skall vara effektivt och tillgodose såväl samhällets krav på stabilitet som konsumenternas intresse av ett gott skydd, dels att tillsynen skall bedrivas effektivt, dels att kostnaderna för statsskulden långsiktigt minimeras som risken beaktas och att statens finansförvaltning bedrivs effektivt. Regeringen har valt att utgå från de mest centrala av innevarande års effektmål inom utgiftsområde 2 för att formulera ett överordnat mål för poli- tikområdet. Motiven är i korthet följande. Politikområdet rymmer en rad olika verksamheter med betydelse för den finansiella sektorn och spelmarknaden. Merparten av verksam-heterna kan i vid mening sägas avse olika finansiella system och marknader som skall hantera betydande ekonomiska belopp. Dessa verksamheter kan te sig tämligen olika men kan sägas ha gemensamma nämnare i form av snarlika grundläggande intressen som berör frågor om stabilitet, effektivitet och konsumentskydd. Dessa intressen, som uttryckt på olika sätt återfinns i berörd lagstiftning, bör därför ingå som komponenter i politikområdets övergripande mål. Det finansiella systemet: Det finansiella systemet omfattar såväl de finansiella marknaderna som privata och statliga finansiella institutioner. De finansiella institutionerna omfattar bl.a. banker och andra finansiella intermediärer, försäkringsbolag, fondkommissionärer och clearingorganisationer. Staten har ett starkt intresse av att det finansiella systemet är stabilt och sunt så att samhälle-liga merkostnader av systemstörningar i centrala samhällsfunktioner såsom betalningssystem m.m. undviks. Många överväganden kring regelverket inom politikområdet syftar därutöver till att effektivisera de finansiella systemen genom att skapa utrymme för produktutveckling, nyetablering och ökad konkurrens. Detta åstadkoms t.ex. genom att undvika särreglering, icke-diskriminerande regler samt genom att sträva efter internationell samordning och god genomlysning. Konsumentskydd är inte specifikt just för detta politikområde utan återfinns inom den generella konsumentlagstiftningen, vid vissa tvistlösningsinstanser och i politikområdet Konsumentpolitik. Särskilt viktigt att beakta för konsumentskyddet inom den finansiella sektorns område är bl.a. produkternas komplexitet, fungerande klagomålshantering samt avvägningar kring risk- och säkerhetshantering. Internationella finansiella institutioner: Staten skall agera för att de internationella finansiella institutionerna handlar inom givna mandat, stärker den internationella och de nationella finansiella marknaderna och främjar hållbar ekonomisk utveckling samt tillse övriga positioner hävdas i var och en av institutionerna. : Statens skuld, med undantag för den skuld som förvaltas av affärsverken, skall förvaltas så att kostnaden för skulden långsiktigt minimeras som risken i förvaltningen beaktas. Förvaltningen skall ske inom ramen för de krav som penningpolitiken ställer. Statens finans- och kapitalförvaltning: De medel som staten förvaltar skall hanteras ändamålsenligt och effektivt samt till nytta för användarna. Tillsyn av spelmarknaden: Staten skall verka för en säker spel- och lotteriverksamhet i och att marknadens aktörer följer regelverket. När det gäller spelmarknaden finns en del målkomponenter som ligger utanför de föreslagna målsättningarna för politikområdet, nämligen målen om att främja en bred trav- och galoppsport, ett socialt ansvarstagande och en väl utbyggd service. Dessa delar kan dock kopplas till andra politikområden såsom djurpolitik, folkhälsopolitik och regionalpolitik (se avsnitt 4.5.2 om insatser utanför politikområdet). Mål Resultatbedömningen som görs i denna proposition avser de viktigaste och för politikområdet mest relevanta mål som angavs i budgetproposition . Dessa mål framgår nedan. Det finansiella systemet skall vara effektivt och tillgodose såväl samhällets krav på stabilitet som konsumenternas intresse av ett gott skydd. Myndigheterna skall erbjudas stöd av hög kvalitet. Detta skall bl.a. ske genom tillhandahållande av system, tjänster, normgivning och metodutveckling. Statens skuld, med undantag för den skuld som förvaltas av affärsverken, skall förvaltas så att kostnaden för skulden långsiktigt minimeras som risken i förvaltningen beaktas. Förvaltningen skall ske inom ramen för de krav som penningpolitiken ställer. Statsfinanserna och statens egendom skall förvaltas på ett så kostnadseffektivt sätt som möjligt. Genom bl.a. tillförlitliga prog- noser och analyser skall beslutsfattare erbjudas information om den samhällsekonomiska och statsfinansiella utvecklingen. Hög säkerhet i den legala spelhanteringen skall eftersträvas och en effektiv och oberoende kontroll möjliggöras. Vidare skall statens ambition vara att aktivt verka för att marknaden långsiktigt utvecklas på ett positivt sätt för att möjliggöra inkomster till staten och föreningslivet samt möjliggöra en bred trav- och galoppsport av god kvalitet. Detta skall dock ske inom ramen för ett socialt ansvarstagande, en väl utbyggd service och utan risk för att säkerheten i hanteringen eftersätts. 4.4 Politikens inriktning Reglering och tillsyn av det finansiella systemet Inriktningen på arbetet med regleringen av den finansiella sektorn är att finansiella företag i största möjliga utsträckning bör regleras som andra företag. Särreglering och tillsyn på det finansiella området bör framför allt motiveras med behovet av att minska risken för systemstörningar och särregler bör framför allt inriktas på att undvika sådana negativa effekter. Lagstiftningen bör dock inte förhindra utvecklingen av nya produkter och produktionsteknik eller branschglidning. Positiva stabilitetseffekter av en reglering måste alltid vägas mot kostnaderna. skall erbjuda största möjliga öppenhet för nyetableringar. Utländska företag skall t.ex. behandlas på samma sätt som svenska företag, förutsatt att de uppfyller krav på reglering och tillsyn i hemlandet. Inom denna sektor finns ett starkt behov av ett gott konsumentskydd med tydlig information, att rådgivning och förmedling är tillförlitlig och att reklamationshanteringen är effektiv. I huvudsak bör dock konsumentskyddet inordnas i den generella konsumentlagstiftningen. En genomgripande översyn och modernisering av lagstiftningen för banker och kreditmarknadsföretag sker . Avsikten är att renodla motiven till reglering och tillsyn av dessa företag samt avgränsa och anpassa lagstiftningen därefter. Definitionen av bankrörelse ses över mot bakgrund av de grundläggande skyddsintressena, liksom bankernas ensamrätt till inlåning från allmänheten. Skyddsvärdet i enskilda finansieringsverksamheter, med betoning på systemskyddet, avses mer entydigt ligga till grund för lagstiftningen på området. Översynen av den finansiella lagstiftningen kan även väntas omfatta ett förslag till särskild ordning för att hantera banker i kris. beslutade regeringen att tillsätta en särskild utredare med uppdrag att göra en översyn av lagstiftningen om värdepappersfonder och andra företag för kollektiva investeringar. Utredaren skall kartlägga och utvärdera fondmarknaden i och några andra länder samt följa det pågående arbetet inom EU med två framlagda direktivförslag. Utredaren skall även analysera behovet av ändringar i gällande regelverk och, om det behövs, föreslå ändringar i syfte att skapa ett modernt och flexibelt regelverk för värdepappersfonder. Värdepapperisering Regeringen avser att lämna en proposition om värdepapperisering. Syftet är att ge möjligheter till en effektivare kapitalanvändning i institut som sysslar med olika former av kreditgivning, som t.ex. bostadsinstitut. Vidare fortsätter regeringen att bereda den närliggande frågan om s.k. säkra obligationer. Bokföringsnämnden Bokföringsnämndens arbete skall även fortsättningsvis inriktas på att främja utvecklingen av god redovisningssed i företagens bokföring och offentliga redovisning. Arbetet med kompletterande normgivning med anledning av den nya bokföringslagen liksom arbetet med förenklade regler för små och medelstora företag är prioriterat. Myndighetsstyrning Regeringen avser att fortsätta utveckla styrningen av myndigheterna inom området. I syfte att förbättra målformuleringar och, uppföljningar av verksamhet samt dess effekter på den finansiella marknadens stabilitet pågår arbeten inom , och hos . beslutade att införa en ny modell för statsskuldsförvaltningen. Genom beslutet har en tydlig ansvarsfördelning mellan , regeringen och skapats, målet för statsskuldsförvaltningen preciserats och utvärderingen av förvaltningen av statsskulden lyfts fram. Den nya ansvarsfördelningen innebär att regeringen fattar beslut om riktlinjer för statsskuldsförvaltningen . Ansvaret för de övergripande övervägandena om statsskuldens sammansättning och löptid ligger därmed på politisk nivå. svarar sedan för operationaliseringen av regeringens beslut och den löpande upplåningen och förvaltningen av statsskulden. Regeringen lämnar en utvärdering av statsskuldsförvaltningen till . Riktlinjebeslutet för syftade i allt väsentligt till att hålla statsskuldens olika skuld- andelar oförändrade. Regeringen ansåg bl.a. att en nettoamortering av valutaupplåningen på var förenligt med detta beslut. Regeringen beslutade också att den genomsnittliga löptiden i statsskulden skulle kortas, från vid utgången av 1999 till vid utgången av 2000. Utformningen och uppföljningen av statsskuldspolitiken följer en process som är reglerad i lag och som i olika avseenden skiljer sig från budgetprocessen. Regeringens ställningstagande till statsskuldspolitikens närmare utformning och åren därefter sker därför i regeringens riktlinjebeslut . Statliga garantier infördes en ny garantimodell för staten (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97:FiU1, rskr. 1996/97:53). Avsikten var dels att göra kostnaderna för statens garantigivning synliga, dels att göra verksamheten långsiktigt finansiellt självbärande. En närmare redovisning av den nya garantimodellen och av statens totala garantigivning återfinns i regeringens skrivelse Årsredovisning för staten 1999 (skr. 1999/2000:150) samt i volym 1, avsnitt 8.2. arbete med att invärdera de garantier som utfärdats före införandet av det nya garantisystemet (s.k. äldre garantier) är nu inne i en intensiv fas. Regeringen har tidigare avi- serat att arbetet med att invärdera de äldre ga- rantierna bör vara avslutat senast den 31 decem- ber 2001 (prop. 1999/2000:1, vol. 1, sid 181). Invärderingsarbetet fortskrider i den takt som regeringen har förväntat sig och beräknas kunna slutföras . Regeringen anser det viktigt att intentionerna i den nya garantimodellen fullföljs så att all statlig garantigivning baseras på ekonomiskt sunda principer. Internationella finansiella institutioner Den multilaterala finansiering som möjliggörs genom de internationella finansiella institutionernas verksamhet syftar bl.a. till stabilisering av det finansiella systemet och till utveckling av de nationella ekonomierna. Utöver sina direkta finansiella åtaganden bidrar institutionerna bl.a. med rådgivning och analys på olika beslutsnivåer. Institutionernas roll i den globala utvecklingen skall inte underskattas. Det ligger i intresse att institutionernas resurser utnyttjas i linje med de insatser som görs på nationell och europeisk nivå. bör också verka för att samma effektivitetskrav och budgetrestriktivitet som tillämpas på nationell nivå även gäller i institutionernas verksamhet. Det garanterade åtagandet (garantikapitalet) till EIB, NIB, och beräknas uppgå till . Därtill har gjort garantiåtaganden inom ramen för gemensamma nordiska initiativ till ett värde av . Det svenska garantikapitalet i uppgår till . Sammantaget motsvarar detta garantiåtaganden för ca . För samtliga institutioner gäller att garantierna ännu inte har invärderats av och inte kostnadsförts på statsbudgeten. Ett möjligt framtida åtagande rör CEB. tillhörde den minoritet som röstade emot en engångsvis kapitalhöjning i CEB genom överföring av vinstmedel och garantiåtagande från medlemmarnas sida. bereder regeringen frågan om skall delta i eller avstå från kapitalhöjningen. Beslut att delta i det engångsvisa garantiåtagandet uppgående till högst ca för svensk del, motsvarande ca , skall meddelas till CEB . När i tiden garantiåtagandet skall göras är ännu okänt. Vid ett beslut att delta kan det röra sig om en riskpremie på ca , som måste täckas av ett anslag. Regeringen avser att senare återkomma i frågan till . Tillsyn av spelmarknaden Spel- och lotterimarknaden har varit under utredning. har två utredningar, Föreningslivet på spel- och lotteri- marknaden (SOU 2000:9) och Från tombola till Internet (SOU 2000:50), överlämnats till rege- ringen. Regeringen avser att återkomma med förslag till . Genom tillkomsten av nya spel, t.ex. internationella kasinon samt hundkapplöpningar, har nya spelformer tillkommit på den svenska spelmarknaden vilket medför att Lotteriinspektionens verksamhet och organisation påverkas. Etableringen av internationella kasinon har dock fördröjts och planeras att inledas . Detta har medfört att de extra medel som inspektionen tillfördes 2000 inte kunnat utnyttjas fullt ut eftersom arbetet med kontroll och tillsyn av internationella kasinon är i ett uppbyggnadsskede. 4.5 Insatser 4.5.1 Statliga insatser inom politikområdet Reglering och tillsyn av det finansiella systemet Huvuddelen av regleringen av den finansiella sektorn i bygger på det gemensamma regelverket inom EU samt andra internationella överenskommelser. En stor del av arbetet med att förändra och utveckla regleringen bedrivs därmed i internationella organ. har varit särskilt aktiv inom och i arbetsgrupper under i arbetet med att ta fram nya kapitaltäckningsregler för banker. Inspektionen har vidare prioriterat samarbetet med tillsynsmyndigheter i till följd av de omfattande strukturförändringar som har ägt rum. EU utarbetade en aktionsplan som syftade till att identifiera svagheter i den inre marknadens funktionssätt vad avser finansiella tjänster och föreslå åtgärder för att komma till rätta med dem. Aktionsplanen kommer att resultera i ett antal nya direktivförslag och en ökad takt i beredningen av gamla förslag. Arbetet inom EU med regelverket för den finansiella sektorn, inte minst under det svenska ordförandeskapet, bedrivs enligt denna plan. Vad gäller nationella regleringar kan särskilt noteras att en ny försäkringsrörelselagstiftning (SFS 1999:600) trädde i kraft . Den nya lagen syftar till att öka effektiviteten som konsumenternas ställning stärks.