prop · GO03145 · 2001-06-13 00:00:00 — Regeringens proposition 2000/01:145 Upplösning av stiftelser i vissa fall Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen läggs fram förslag till en tidsbegränsad lag som skall göra det möjligt för en stiftelse att efter tillstånd av Kammarkollegiet överföra stiftelsens rättigheter och skyldigheter till ett registrerat trossamfund eller till en registrerad organisatorisk del av ett sådant samfund. Lagen föreslås träda i kraft och tillämpas på ansök- ningar som kommit in till Kammarkollegiet före . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Ärendet och dess beredning.............................................................. Behovet av lagstiftning m.m............................................................. Förutsättningar för tillstånd ............................................................ Fråga om stämpelskatt m.m. ............................................ Avgifter och kostnader ..................................................... Bilaga 2 Förteckning över remissinstanser ......................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ............ Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om upplösning av stiftelser i vissa fall. Regeringen har följande förslag till lagtext Förslag till lag om upplösning av stiftelser i vissa fall Härigenom föreskrivs följande. 1 § En stiftelses samtliga rättigheter och skyldigheter kan efter beslut enligt denna lag övertas av ett sådant trossamfund eller en sådan organi- satorisk del av ett trossamfund som har registrerats enligt lagen (1998:1593) om trossamfund. För detta krävs att 1.stiftelsen omfattas av stiftelselagen (1994:1220), 2.stiftelsen har bildats före , 3.trossamfundet eller den organisatoriska delen samtycker till övertagandet, 4.stiftelsen har till uteslutande ändamål att främja den verksamhet som bedrivs av trossamfundet eller den organisatoriska delen, och 5.det kan antas att verksamheten i trossamfundet eller den organisatoriska delen kommer att bedrivas i enlighet med det ändamål som gäller för stiftelsens verksamhet. Kammarkollegiet prövar ärenden enligt första stycket efter ansökan från stiftelsen. 2 § Om en stiftelse avser att ansöka om tillstånd enligt 1 §, skall styrel- sen eller förvaltaren senast en månad före ansökan skriftligen underrätta stiftelsens kända borgenärer om detta. Underrättelserna skall innehålla uppgift om borgenärernas rätt enligt 5 § att bestrida ansökan. Någon underrättelse behöver inte skickas till de borgenärer vilkas anspråk avser fordran på lön eller annan ersättning som har förmåns- rätt enligt 12 § förmånsrättslagen (1970:979) eller fordran på pension som har förmånsrätt enligt 12 eller 13 § samma lag. 3 § Till en ansökan enligt 1 § skall fogas 1.ett intyg om att det registrerade trossamfundet eller den registrerade organisatoriska delen samtycker till att överta stiftelsens samtliga rättigheter och skyldigheter, och 2.ett intyg från styrelsen eller förvaltaren om att stiftelsens kända borgenärer har underrättats i enlighet med 2 §. 4 § Om något av villkoren i 1 och 3 §§ inte är uppfyllt skall Kammar- kollegiet avslå ansökan. 5 § Om ansökan inte avslås, skall Kammarkollegiet kalla stiftelsens borgenärer. Kammarkollegiet skall dock inte kalla de borgenärer vilkas anspråk avser fordran på lön eller annan ersättning som har förmånsrätt enligt 12 § förmånsrättslagen (1970:979) eller fordran på pension som har förmånsrätt enligt 12 eller 13 § samma lag. Kallelsen skall innehålla ett föreläggande för den som vill bestrida Prop. 2000/01:145 ansökan att senast en viss dag skriftligen anmäla detta vid påföljd att han eller hon annars anses ha medgett ansökan. Kammarkollegiet skall se till att kallelsen skyndsamt kungörs i Post- och . Kammarkollegiet skall vidare skicka en särskild underrättelse om kallelsen till kronofogdemyndigheten i den region där stiftelsen har sitt hemvist. 6 § Om en borgenär bestrider en ansökan inom förelagd tid, skall Kammarkollegiet överlämna ärendet till tingsrätten i den ort där stiftelsen har sitt hemvist. Om ansökan inte bestrids, skall Kammarkollegiet fatta beslut i ärendet. 7 § Den tingsrätt till vilken ett ärende överlämnats enligt 6 § skall avslå ansökan, om den eller de borgenärer som bestritt den inte har fått full betalning eller betryggande säkerhet för sina fordringar. Avslås inte ansökan, skall tingsrätten återlämna ärendet till Kammarkollegiet för beslut. 8 § När ett beslut om att bevilja en ansökan enligt denna lag har vunnit laga kraft är stiftelsen upplöst. Detta förhållande skall genast anmälas för registrering i det register som avses i 10 kap. stiftelselagen (1994:1220). 9 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om avgifter i ärenden enligt denna lag. 10 § Kammarkollegiets beslut enligt denna lag får överklagas hos all- män förvaltningsdomstol från den dag då det överkla- gade beslutet meddelades. Kammarkollegiets beslut att överlämna ärenden till tingsrätt får dock inte överklagas. Denna lag träder i kraft och skall tillämpas på ansökningar som kommit in till Kammarkollegiet före . Ärendet och dess beredning Inom har promemorian Förslag till lag om upplös- ning av stiftelser i vissa fall (Ds 2000:46) upprättats. I promemorian läggs fram förslag för att göra det möjligt för trossamfund som bedriver sin verksamhet i stiftelseform att överföra sin verksamhet till ett registre- rat trossamfund. Promemorian har remissbehandlats. Promemorians lag- förslag finns i bilaga 1. En förteckning av remissinstanserna finns i bilaga 2. En sammanställning av remissvaren finns tillgänglig i (dnr Ku2000/2409). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 3. Lagrådets yttrande finns i bilaga 4. Regeringen har i huvudsak följt Lagrådets förslag. Därutöver har vissa redaktionella ändringar gjorts. Lagrådets synpunkter behandlas i avsnitt 610 och i författningskommentaren. ändrades genom stat-kyrkareformen relationerna mellan staten och . Reformen innebär bl.a. att nu verkar inom ramen för en ny associationsform, registrerat tros- samfund. Även andra trossamfund har möjlighet att efter ansökan över- föra sin verksamhet till den nya associationsformen. Om verksamheten bedrivs av en stiftelse är detta dock inte möjligt. Det finns flera religiösa samfund som i bedriver sin verksam- het i stiftelseform. Till dessa hör samt delar av och . I samband med att den nya associationsformen registrerat trossamfund infördes, uttalade regeringen att det skulle närmare övervägas om det fanns behov av en särskild reglering för de trossamfund som bedriver sin verksamhet i stiftelseform (prop. 1997/98:116 s. 32). Vid riksdagsbe- handlingen uttalade att det ter sig naturligt att det ges reella möjligheter att överföra egendomen till den nya associations- formen och underströk vikten av att frågan får en lösning som kan tillgo- dose det aktuella behovet (bet. 1997/1998:KU20 s. 13). Bestämmelser om registrerade trossamfund finns i lagen (1998:1593) om trossamfund. Med registrerat trossamfund avses dels , dels trossamfund som har registrerats enligt lagen (5 §). definieras som en gemenskap för religiös verksamhet i vilken det ingår Prop. 2000/01:145 att anordna gudstjänst (2 §). För att ett trossamfund skall kunna registreras måste samfundet ha dels stadgar där det finns bestämmelser om trossamfundets ändamål och om hur beslut fattas i trossamfundets angelägenheter, dels en styrelse eller motsvarande organ (7 § första stycket). Ett trossamfund som har registrerats kan förvärva rättigheter och ta på sig skyldigheter. Samfundet kan också föra talan vid domstol och andra myndigheter (9 § första stycket). Ansvaret för de skyldigheter som har uppkommit för trossamfundet före registreringen övergår på det registrerade trossamfundet genom regi- streringsbeslutet, om trossamfundet utgjort en ideell förening. Genom registreringen övergår även trossamfundets rättigheter till det registrerade trossamfundet (10 §). Aktiebolag, ekonomiska föreningar eller stiftelser får emellertid inte registreras som trossamfund. I praktiken förutsätter alltså lagen för registrering att trossamfundet är organiserat som en ideell förening. Om ett trossamfund registreras kan även självständiga delar av sam- fundet registreras (13 § första stycket). Varje del måste dock uppfylla de grundläggande kraven enligt 7 §. Var och en av dessa registrerade delar får rättskapacitet (13 § andra stycket). Enligt 2 § förordningen (1999:731) om registrering av trossamfund är Kammarkollegiet registre- ringsmyndighet. I stiftelselagen (1994:1220) finns bestämmelser om stiftelser. bildas som huvudregel genom att egendom enligt förordnande av en eller flera stiftare avskiljs för att varaktigt förvaltas som en självständig för- mögenhet för ett bestämt ändamål (1 kap. 2 § första stycket). I 11 kap. finns bestämmelser om stiftelser som bildas på andra sätt. kan förvärva rättigheter och ikläda sig skyldigheter samt föra talan inför domstolar och andra myndigheter. För en stiftelses för- pliktelser svarar endast stiftelsens tillgångar (1 kap. 4 §). kan förvaltas på två olika sätt. Om ett åtagande att förvalta stiftelsens egendom i enlighet med stiftelseförordnandet görs av en eller flera fysiska personer, föreligger egen förvaltning. Görs ett sådant åta- gande av en juridisk person, föreligger anknuten förvaltning. Styrelsen eller förvaltaren får inte utan tillstånd av Kammarkollegiet ändra eller upphäva eller i särskilt fall åsidosätta föreskrifter i stiftelse- förordnandet som avser bl.a. stiftelsens ändamål (6 kap. 1 § första stycket 1). Föreskrifterna får ändras, upphävas eller i särskilt fall åsidosättas endast om de på grund av ändrade förhållanden kan följas eller har blivit uppenbart onyttiga eller uppenbart stridande mot stiftarens avsikter eller om det finns andra särskilda skäl (6 kap. 1 § andra stycket). Detta förfarande kallas vanligen för permutation. Vid ändring av före- skrifter om stiftelsens ändamål skall vad som kan antas ha varit stiftarens avsikt beaktas så långt som möjligt (6 kap. 1 § tredje stycket). Kammar- kollegiets beslut i fråga om tillstånd får överklagas hos regeringen (6 kap. 2 §). Reglerna i 6 kap. visar att grunden för en stiftelse utgörs av den vilja Prop. 2000/01:145 som stiftaren har gett uttryck för i stiftelseförordnandet. gäller stiftelseändamålet kan det antas att viljan hos allmänheten att donera pengar till angelägna ändamål skulle minska betydligt om det inte fanns avsevärda inskränkningar beträffande vilka ändringar som stiftel- sens förvaltning eller annan får göra. Principen är således att ett stiftelse- ändamål skall vara orubbligt. Rättssäkerheten kräver dessutom i regel att de till vars förmån stiftelsen verkar utan vidare kan förlita sig på stiftelse- förordnandet såvitt gäller stiftelsens ändamål. Också hänsyn till tredje man, främst stiftelsens eventuella fordringsägare, motiverar en sådan ståndpunkt. är en varaktigt bestående och självständig förmögenhet. Så länge stiftelsen kan verka i enlighet med sitt ändamål går det som regel inte att avveckla stiftelsen. står under tillsyn av en myndighet. för en stiftelse med egen förvaltning är normalt i det län där stiftelsens styrelse har sitt säte eller, om säte inte är bestämt, där förvalt- ningen huvudsakligen utövas. med anknuten förvaltning står under tillsyn av i det län där förvaltaren har sitt säte eller, om säte inte är bestämt, där förvaltarens egen förvaltning huvudsakligen utövas eller, om ett handelsbolag är förvaltare där bolagets huvudkontor är inrättat (9 kap. 1 §). Hos förs ett stiftelseregister (10 kap. 1 § andra stycket). skall vara registrerad i detta om den enligt bokföringslagen (1999:1078) är skyldig att upprätta årsredovisning, eller om det följer av de av stiftaren i stiftelseförordnandet meddelade föreskrifterna att den ska vara registrerad (10 kap. 1 § första stycket). I 10 kap. 3 § finns bestämmelser om när en anmälan för registrering skall göras. En sådan anmälan skall bl.a. göras om en stiftelse är upplöst. 6 Behovet av lagstiftning m.m. Regeringens förslag: skall efter beslut av Kammarkolle- giet kunna överföra samtliga sina rättigheter och skyldigheter till ett sådant trossamfund eller till en organisatorisk del av ett sådant tros- samfund som har registrerats enligt lagen om trossamfund. Kammar- kollegiet skall pröva ärendena efter ansökan från stiftelsen. Promemorians förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. Remissinstansernas synpunkter: De flesta remissinstanserna tillstyr- ker promemorians förslag. Kammarkollegiet anser att förslaget inte bör genomföras innan det undersökts om det inte är möjligt att lösa proble- met med tillämpning av gällande regler. Statskontoret har liknande syn- punkter. Kammarkollegiet ifrågasätter också om inte förslaget står i strid med egendomsskyddet enligt regeringsformen. Skälen för regeringens förslag: En av utgångspunkterna för stat- kyrkareformen var att öka jämställdheten mellan trossamfunden. Ett led i denna strävan bör vara att säkerställa att de trossamfund som valt att bedriva sin verksamhet i stiftelseform får möjlighet att överföra egen- domen till ett registrerat trossamfund. I annat fall skulle dessa trossam- fund ges sämre förutsättningar att bedriva sin verksamhet än de trossam- fund som kan disponera den egendom som finns för att stödja verksam- heten. Detta är också i enlighet med vad som har uttalats av konstitu- tionsutskottet (se avsnitt 4). Det kan hävdas att en lagstiftning som gör det möjligt för vissa stiftel- ser att överföra verksamheten till en annan associationsform står i strid med de allmänna stiftelserättsliga principer som har berörts i avsnitt 5.2. Det finns dock angelägna allmänna intressen som motiverar att frågan får en lösning genom lagstiftning. För att förverkliga den jämställdhetstanke som var en av utgångspunkterna för stat-kyrkareformen, bör det finnas reella möjligheter för alla trossamfund att bedriva sin verksamhet som registrerade trossamfund. Att några trossamfund har valt att bedriva verksamheten i stiftelseform torde bero på att det när respektive stiftelse- förordnande kom till inte fanns något lämpligt alternativ. En ordning varigenom de stiftelser det är fråga om skall kunna överföra sin verk- samhet till ett registrerat trossamfund, eller en registrerad organisatorisk del av ett sådant, har därför goda skäl för sig. Det är dock nödvändigt att, så långt det är möjligt, säkerställa att de stiftelser som får möjlighet att registreras som trossamfund inte ändrar karaktär och inriktning (se när- mare under avsnitt 7). Kammarkollegiet menar i sitt remissyttrande att ett trossamfund som bedriver sin verksamhet i stiftelseform torde ha goda möjligheter att ändra ändamålet från att driva viss verksamhet till att främja en verksam- het som bedrivs av ett registrerat trossamfund och att det inte är uteslutet att stiftelsen därefter kan överlåta samtliga tillgångar till det registrerade trossamfundet. Denna lösning är, enligt regeringens mening, mindre lämplig. Det är säkert i vissa fall möjligt att ändra ändamålet från att driva till att främja verksamhet som bedrivs av ett trossamfund, i den mån förutsättningarna i 6 kap. stiftelselagen är uppfyllda. Däremot är det mera tveksamt om det kan anses förenligt med gällande rätt att överlåta tillgångarna till tros- samfundet, eftersom en stiftelse som nämnts i avsnitt 5.2 som regel inte går att upplösa så länge som den kan främja ändamålet. Detta gäller särskilt om stiftelsen har betydande tillgångar. Ett beslut om att överlåta tillgångarna skall fattas av den som förvaltar stiftelsen och kräver inte myndighets medverkan. Man kan utgå från att förvaltaren i många fall skulle avstå från att besluta om att överlåta egendomen, eftersom rättslä- get är oklart. Mot denna bakgrund finns det behov av en lagstiftning för att lösa det aktuella problemet. Eftersom aktiebolag, ekonomiska föreningar eller stiftelser inte får registreras förutsätter den föreslagna lagstiftningen att en ideell förening först bildas och registreras som ett trossamfund enligt lagen om trossam- fund (1998:1593). I samband härmed kan även organisatoriska delar av trossamfundet registreras, förutsatt att också de är organiserade som ide- ella föreningar. Därefter blir det möjligt att överföra stiftelsens samtliga rättigheter och skyldigheter till trossamfundet eller den organisatoriska delen. Övergången till den nya associationsformen bör ske efter tillstånd av en myndighet som kan förvissa sig om att förutsättningarna är uppfyllda. Enligt stiftelselagen beslutar Kammarkollegiet om tillstånd till viktigare ändringar i stiftelseförordnanden. Det är därför lämpligt att Kammarkol- Prop. 2000/01:145 legiet prövar även ansökningarna enligt den föreslagna lagen. En överföring av en stiftelses skulder kan vara till nackdel för borgenä- rerna. Reglerna bör därför utformas så att dessa tillförsäkras ett tillfreds- ställande skydd (se närmare avsnitt 8). Efter överföringen kommer stiftelsen att helt sakna tillgångar. Det är därför naturligt att den betraktas som upplöst när ett beslut om att bevilja en ansökan har vunnit laga kraft (se närmare avsnitt 9). Kammarkollegiet har satt i fråga om förslaget är förenligt med bestämmelsen i 2 kap. 18 § regeringsformen om skydd för äganderätten. Enligt den bestämmelsen är varje medborgares egendom tryggad genom att ingen kan tvingas avstå sin egendom till det allmänna eller till en enskild genom expropriation eller annat sådant förfogande eller tåla att det allmänna inskränker användningen av mark eller byggnad utom när det krävs för att tillgodose angelägna allmänna intressen. För att de nu föreslagna reglerna skall tillämpas krävs det en ansökan från stiftelsen. Det är alltså inte fråga om en sådan tvångssituation som avses i den aktu- ella bestämmelsen i regeringsformen. Förslaget står således inte i strid med regeringsformen. Den föreslagna lagstiftningen rör stiftelser. Det är alltså inte fråga om lagstiftning om trossamfund. Det särskilda beslutsförfarande som före- skrivs i 8 kap. 6 § regeringsformen för stiftande, ändring och upphävande av sådan lag gäller således inte för förslagen i denna proposition. 7 Förutsättningar för tillstånd Regeringens förslag: Kammarkollegiet skall avslå en ansökan om 1.stiftelsen inte omfattas av stiftelselagen (1994:1220), 2.stiftelsen inte har bildats före , 3.stiftelsen inte har till uteslutande ändamål att främja den verksam- het som bedrivs av ett sådant trossamfund eller en organisatorisk del av ett trossamfund som har registrerats enligt lagen (1998:1593) om trossamfund, 4.trossamfundet eller den organisatoriska delen inte har samtyckt till att överta stiftelsens samtliga rättigheter och skyldigheter, 5.stiftelsens kända borgenärer inte har underrättats på rätt sätt, eller 6.det inte kan antas att verksamheten i det registrerade trossamfundet eller den registrerade organiserade delen kommer att bedrivas i enlighet med det ändamål som gäller för stiftelsens verksamhet. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser tillstyrker i huvudsak menar dock att det avgörande bör vara i vad mån trossamfundet kan antas komma att bedriva verksamhet i enlighet med det ändamål som gäller för samfun- det. menar att förslaget medför att stiftelsen och den ideella förening som har bildats för registreringen kan ha samma namn. Det kan därför, enligt , finnas skäl att överväga om det i den före- slagna lagen skall tas in ett undantag från kravet på särskiljande namn i 7 § andra stycket lagen om trossamfund för att därigenom göra det möj- ligt att kunna registrera de trossamfund som berörs. anser även att lagen bör vara tillämplig på stiftelser som har ett ändamål som i allt väsentligt överensstämmer med det som bedrivs av ett trossamfund. har i denna del liknande synpunkter. Kammarkollegiet är tveksamt till villkoret i 1 § p. 5, eftersom tanken verkar vara att egendo- men fortfarande, i någon mening, ska vara ändamålsbunden trots att stif- telsen är upplöst. Vidare menar att lagen kan komma att omfatta fler stiftelser än avsett, bl.a. kommer ett mycket stort antal stiftelser som är knutna till att omfattas av förslaget, och att lagen därför endast bör avse de stiftelser som är verksamhetsbärande. Skälen för regeringens förslag: En grundläggande förutsättning för tillstånd bör vara att stiftelsen har till uteslutande ändamål att främja den verksamhet som bedrivs av ett trossamfund eller en organisatorisk del av ett trossamfund som har registrerats enligt lagen om trossamfund (1998:1593). Ett trossamfund definieras i 2 § lagen om trossamfund som en gemenskap för religiös verksamhet, i vilken det ingår att anordna gudstjänst. Även om stiftelsen inte behöver bedriva sådan verksamhet, bör det ändamål som stiftelsen skall främja omfatta den verksamhet, bl.a. anordnande av gudstjänst, som trossamfundet bedriver. Förslaget tar i första hand sikte på de stiftelser som kan sägas vara verksamhetsbärande. Men även andra stiftelser kan omfattas, eftersom det kan vara svårt att avgöra vilka stiftelser som är verksamhetsbärande och vilka som inte är det. Det avgörande bör således vara hur stor över- ensstämmelse som finns mellan stiftelsens ändamål och trossamfundets verksamhet. För att en stiftelse skall omfattas av de föreslagna reglerna, får den inte ha ett i förhållande till trossamfundets verksamhet alltför begränsat ändamål. Stiftelsen skall alltså främja trossamfundets verk- samhet i vid mening, dvs. i princip all verksamhet som trossamfundet bedriver. Om lagstiftningen utformas på detta sätt kommer den inte att öppna någon möjlighet att upplösa alla stiftelser som har anknytning till ett tros- samfund. Enligt regeringens mening innebär detta ett skydd för stiftares, testatorers och gåvogivares avsikter. Har dessa inte avsett att stiftelsen uteslutande skall stödja ett visst samfund, skall heller inte någon överfö- ring av egendomen kunna ske. För trossamfunden torde det i dessa fall inte heller uppkomma några större olägenheter, eftersom de redan nu förvaltar vissa stiftelser. Den avgränsning som föreslås innebär tvärt- emot vad Kammarkollegiet befarar att endast ett begränsat antal stiftel- ser torde omfattas av reglerna. Vidare bör stiftelsen ha bildats före , dvs. före det att möjligheten att driva verksamhet som registrerat trossamfund infördes. Är det inte fråga om sådana stiftelser bör Kammarkollegiet avslå ansö- kan. En förutsättning för att Kammarkollegiet skall bevilja en ansökan bör vara att trossamfundet eller den organisatoriska delen samtycker till att överta stiftelsens samtliga rättigheter och skyldigheter. Ett intyg om samtycke bör bifogas en ansökan. Om samtycke inte lämnas bör ansökan avslås. Eftersom en stiftelses verksamhet som huvudregel inte skall avvecklas Prop. 2000/01:145 bör en ytterligare förutsättning för att överföring skall medges vara att det registrerade trossamfundet eller den registrerade organisatoriska delen skall bedriva verksamheten i enlighet med de ändamål som gäller för stiftelsen. Därmed skapas en viss garanti för att stiftelsens ändamål inte åsidosätts. Villkoret bör formuleras som att det kan antas att verk- samheten kommer att bedrivas i enlighet med ändamålet. Det är knappast möjligt att ställa upp högre krav varken vad gäller vissheten eller tidsaspekten. Detta innebär inte att egendomen är ändamålsbunden efter det att den överförts till trossamfundet. I och med att stiftelsen den bindningen. Det bör vidare vara en förutsättning för att bevilja en ansökan att stif- telsen har skickat underrättelser till sina kända borgenärer om att stiftel- sen har för avsikt att ansöka om tillstånd (se närmare avsnitt 8). Ett intyg om att underrättelserna har skickats bör bifogas ansökan. Om underrät- telserna inte har skickats på det sätt som anges i 2 § i den föreslagna lagen bör Kammarkollegiet avslå ansökan.