prop · GO03100 · 2001-01-01 00:00:00 — Den periodiserade skatten påverkas av den begränsade avdragsrätten för allmän pensionsavgift 2000 och 2001 samt av det högre grundavdraget . Dessa ändringar ökar kommunskatterna med 2000 och med 2001. De ökade intäkterna till följd av regeländringarna medför dock ingen inkomstförstärkning för kommuner och landsting, eftersom en motsvarande nivåsänkning görs av de generella statsbidragen. 5.6 Skattekvoten Skattekvoten visar förhållandet mellan det totala skatteuttaget och BNP. Det finns flera olika definitioner av skattekvoten och i regel är de internationellt bestämda. Den vanligaste definitionen av skattekvoten är den som baseras på skatter redovisade enligt NR. Denna skattekvot är dock inte strikt periodiserad, eftersom skillnaden mellan slutlig skatt och preliminär skatt räknas till påföljande år. Skattekvoten är således beroende av när i tiden den skattskyldige väljer att betala sin skatt, vilket inte är fallet med den skattekvot som beräknas utifrån en fullständig periodisering av skatterna. En skatteändring för ett visst år påverkar den periodiserade skattekvoten medan detta inte behöver vara fallet vid beräkningen av NR:s skattekvot. Internationella jämförelser av skattekvoter är svåra att göra, eftersom olika länders skattelagstiftningar behandlar inkomster och avdrag på skilda sätt. Ett land som t.ex. ger sitt stöd till barnfamiljer via en transferering får en högre skattekvot, särskilt om transfereringen är skattepliktig, jämfört med det land som i stället ger sitt stöd som ett avdrag eller skattereduktion. Transfereringar till hushåll behandlas skattemässigt mycket olika bland . I vissa länder är huvuddelen av transfereringarna skattepliktig medan det motsatta förhållandet gäller i andra länder. tillhör den grupp av länder inom som har en hög andel skattepliktiga transfereringar. Ett alternativ vid internationella jämförelser är därför att exkludera skatter på offentliga transfereringar vid beräkning av skattekvoten. Även om det går att korrigera för en del av olikheterna i skatte- och transfereringssystemen, blir länderjämförelser än dock haltande, eftersom man även efter en sådan korrigering inte tar hänsyn till hur de olika ländernas trygghetssystem finansieras. Exempelvis har vissa länder relativt stora inslag av obligatoriska avtalsförsäkringar - som för den enskilde individen har en skatteliknande karaktär - medan andra länder finansierar samma typ av försäkringar via skattemedel. Vid en mer omfattande länderjämförelse av skattekvoten, i syfte att ge den en mer rättvisande ekonomisk innebörd, bör man så långt som möjligt korrigera för detta. Sådana korrigeringar är emellertid mycket svåra att göra. En jämförelse av den okorrigerade skattekvoten över tiden ger dock en indikation om hur skattenivån i olika länder utvecklas. I tabell 5.17 redovisas skattekvoten 1998 samt förändringen av skattekvoten för ett antal . Länderna är indelade i olika grupper beroende på vilken inverkan de skattepliktiga transfereringarna har på skattekvoten. I den första gruppen förklarar skatteplikten högst av skattekvoten medan den i tredje gruppen förklarar mellan . Av tabellen framgår att skattekvoten minskat i fyra länder medan den i flertalet länder ökat med mellan . 5.17 Skattekvoten 1998, förändring av skattekvoten 1990-1998 samt skattepliktiga transfereringars inverkan på skattekvoten för ett urval av Procent av BNP Ländergruppering efter transfereringars inverkan på skattekvoten i procentenheter Förändring 1990-1998 0,0-0, 32,2 29,9 37,2 28,9 -1,4 0,6 1,2 2,2 0,5-3, 43,6 45,9 42,7 37,0 1,8 2,8 3,8 4,4 5,0-6, -1,8 -1,7 2,7 Uppgift saknas 28,4 41,5 34,2 37,4 46,2 21,1 33,6 45,2 44,4 35,1 33,7 34,2 38,3 -2,5 0,8 1,2 1,3 1,5 2,0 2,2 2,2 4,2 4,2 4,3 4,6 8,7 OECD-totalt EU-15 37,0 41,3 2,0 2,1 Anm: Transfereringarnas inverkan på skattekvoten avser . Förändringen för del förklaras i huvudsak av statens och kommunernas avlyfta moms. I tabell 5.18 redovisas skattekvoten för dels enligt NR:s definition, dels beräknad utifrån de periodiserade skatterna. Den periodiserade skattekvoten minskar med undantag . Den ökning som då sker förklaras av införandet av garantipensioner. Denna omläggning av pensionerna medför endast en marginell ökning av de offentliga nettoutgifterna, , medan skattekvoten ökar . Tabell 5.18 Skattekvot enligt nationalräkenskaperna (NR) och periodiserad skattekvot Procent 1999 2000 2001 2002 2003 2004 Skattekvot enl. NR 52,9 53,4 52,3 51,2 51,1 51,0 Periodiserad skattekvot 53,3 53,4 51,6 51,3 51,5 51,0 Periodiserad skattekvot exkl. skatt på trans- fereringar m.m. 49,1 49,2 47,4 47,0 46,6 46,2 Anm: Skattekvoten enligt NR inkluderar även skatter som tillhör EU. Dessutom redovisas den periodiserade skattekvoten exklusive skatt på offentliga transfereringar och exklusive den frivilliga delen av kyrkoskatten. Vid beräkningen av skattekvoten skall även vissa avgifter, som inte ingår i redovisningen av de periodiserade skatterna, läggas till. Till dessa hör bland annat bankgarantiavgifter och avgifter till kärnbränslefonden. I samtliga redovisade skattekvoter ingår de ovan nämnda avgifterna. 6.1 Utgiftsprognos 2001 Under löpande budgetår skall regeringen enligt 36 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten redovisa prognoser över utfallet av statens inkomster och utgifter samt statens lånebehov. Väsentliga skillnader mellan budgeterade belopp och beräknat utfall skall förklaras. I denna proposition redovisas nu den första prognosen . I avsnitt 6.2 redovisas prognosen för de takbegränsade utgifterna, medan beräkningarna av inkomsterna och statsbudgetens saldo redovisas i kapitel 5 respektive avsnitt 4.4.4. Tabell 6.1 Statsbudgetens utgifter Differens Utgifter exkl. statsskuldsräntor 643,2 1 641,1 -2,1 Statsskuldsräntor 70,9 66,0 -4,9 Summa utgifter 714,1 707,1 -7,0 1 Inklusive posten Minskning av anslagsbehållningar. I statsbudgeten för beräknades statsbudgetens utgifter till . I den aktuella prognosen beräknas dessa utgifter till . Förändringen beror främst på att prognosen för statsskuldsräntorna reviderats ned med jämfört med beräkningarna i statsbudgeten. Anledningen är dels att statsskulden beräknas bli lägre, dels att såväl den korta som långa räntan antas bli lägre. Den del av förändringen som hänförs till utgifter exklusive statsskuldsräntor förklaras i avsnitt 6.2. 6.2 Takbegränsade utgifter Utgiftstaket för staten omfattar utgiftsområdena 1 till 25 samt 27. Däremot ingår inte utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Till de takbegränsade utgifterna räknas utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. I budgeteringen ingår även posten Minskning av anslagsbehållningar.14 Skillnaden mellan utgiftstaket och de takbegränsade utgifterna utgörs av budgeteringsmarginalen. Utgiftstaket för staten är ett centralt budgetpolitiskt åtagande för regeringen och . Om det finns risk för att utgiftstaket för staten kommer att överskridas skall regeringen, enligt 42 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten, för att undvika detta, vidta sådana åtgärder som den har befogenheter till eller föreslå nödvändiga åtgärder. Det av beslutade utgiftstaket för staten på ligger fast. Regeringen följer noggrant utgiftsutvecklingen genom månatlig uppföljning och frekventa prognoser för att kunna vidta nödvändiga åtgärder om utgiftstaket bedöms vara hotat. De takbegränsade utgifterna beräknades i budgetpropositionen till . Budgeteringsmarginalen uppgick därmed till . I den nu aktuella beräkningen bedöms de takbegränsade utgifterna uppgå till . Detta innebär att budgeteringsmarginalen har ökat med . För vissa enskilda utgiftsområden har prognoserna förändrats väsentligt mellan beräkningarna i budgetpropositionen och denna proposition. Förändringarna beskrivs i avsnitt 6.2.1. Jämfört med 2000 ökar de takbegränsade utgifterna med ca , vilket motsvarar en real ökning på . Som andel av BNP beräknas de takbegränsade utgifterna uppgå till , vilket är lägre än 2000. Tabell 6.2 Takbegränsade utgifter Stats- budgeten Prognos Differens Utgifter exkl. statsskuldsräntor 643,2 1 641,1 -2,1 Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten 144,6 144,7 0,1 Takbegränsade utgifter 787,8 785,8 -1,9 Budgeteringsmarginal 1,2 3,2 1,9 Utgiftstak för staten 789,0 789,0 0 1 Inklusive posten Minskning av anslagsbehållningar. 6.2.1 Prognoser för takbegränsade utgifter och utgifter per utgiftsområde I tabell 6.3 redovisas de prognoserade utgifterna för respektive utgiftsområde och de beräknade utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. Utfallet visas också i tabellen. För vissa utgiftsområden avviker utgiftsprognoserna kraftigt i förhållande till anvisade medel i statsbudgeten. Nedan beskrivs de största skillnaderna jämfört med statsbudgeten. Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Utgiftsprognosen uppgår till och är därmed högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Avvikelsen härrör främst från anslaget Biståndsverksamhet. Enligt prognosen kommer av anslagets reservationer att förbrukas . Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Utgiftsprognosen uppgår till och är därmed högre än utgiftsramen i statsbudgeten. Ökningen härrör främst från anslaget Sjukpenning och rehabilitering m.m., vars utgifter beräknas bli 4,1 miljarder högre än anvisat belopp. Utgifterna beror dels på antalet nettosjukdagar (hela sjukdagar), dels på medelersättningens nivå. Det är en upprevidering av antalet nettodagar som är orsaken till de högre utgifterna. Antalet nettosjukdagar beräknas stiga jämfört med beräkningen i budgetpropositionen . Anslaget Sjukpenning och rehabilitering m.m. föreslås på tilläggsbudget ökas med . Utgiftsområde 13 Arbetsmarknad Utgiftsprognosen uppgår till och är därmed lägre än utgiftsramen i statsbudgeten. Denna skillnad beror till största delen på en nedrevidering av antalet personer i arbetsmarknadspolitiska program samt på att verksamheten inom EU:s strukturfondsprogram kommit igång senare än beräknat. Skillnaden mellan anvisade medel på statsbudgeten och utgiftsprognosen uppgår till vardera på anslagen Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd, Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader och Europeiska socialfonden m.m. för . Utgiftsområde 15 Studiestöd Utgiftsprognosen uppgår till och är därmed lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. I stort sett hela förändringen förklaras av reviderade prognoser för tre anslag. För anslaget Studiemedelsräntor m.m. har prognosen reviderats ned med på grund av en förändrad avräkningsprincip för studiemedelsräntor. Prognosen för anslaget Vuxenstudiestöd m.m. har reviderats ned med . Detta beror främst på lägre antaganden om antalet studerande i . För anslaget Studiemedel m.m. har prognosen reviderats ned med till följd av att antalet studerande i eftergymnasial utbildning förväntas bli lägre jämfört med den bedömning som gjordes i budgetpropositionen . Minskning av anslagsbehållningar I statsbudgeten var förbrukningen av anslagsbehållningar ej fördelad per utgiftsområde, utan redovisades under posten Minskning av anslagsbehållningar. I den aktuella prognosen ingår emellertid förbrukningen av anslagsbehållningar under respektive anslag och utgiftsområde. Statsbudgetens utfall visar att anslagsbehållningarna på reservations- och ramanslag uppgick till /01. kommer anslagsbehållningarna att minska i den mån utgifterna överstiger anvisade medel på statsbudgeten eller till följd av beslut om indragningar. Medgivna överskridanden eller tillskott av medel på tilläggsbudget kommer i stället bidra till en ökning av anslagsbehållningarna. Posten Minskning av anslagsbehållningar uppgick till i statsbudgeten för och beräknades där som skillnaden mellan prognoserade utgifter och anvisade medel. Skillnaden mellan prognos och anvisade medel exklusive statsskuldsräntor beräknas nu till . Anvisade medel föreslås öka med på tilläggsbudget i denna proposition. Detta betyder att anslagsbehållningarna nu beräknas öka med , vilket medför att behållningarna kommer att uppgå till ca . Kommande beslut om indragningar bl.a. till följd av den s.k. treprocentregeln kommer dock, allt annat lika, att minska anslagsbehållningarna. Tabell 6.3 Prognos för takbegränsade utgifter Stats- budget Förslag till tilläggs- budget Prognos prognos stats- budget UO 1 4,8 5,3 0,0 5,3 5,7 0,4 UO 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning 1,5 1,3 0,0 1,3 1,4 0,1 UO 3 och uppbörd 6,2 6,2 0,0 6,2 6,5 0,3 UO 4 Rättsväsendet 23,3 24,0 0,8 24,7 24,6 0,6 UO 5 och internationell samverkan 3,0 2,9 0,0 2,9 3,0 0,1 UO 6 Totalförsvar 46,2 46,5 0,0 46,5 46,0 -0,5 UO 7 Internationellt bistånd 15,3 15,0 -0,1 14,9 16,5 1,5 UO 8 Invandrare och flyktingar 4,5 4,9 0,0 5,0 5,0 0,0 UO 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg 28,6 29,4 0,0 29,4 29,9 0,5 UO 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp 97,9 101,9 3,1 105,0 106,7 4,8 UO 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom 33,5 33,8 0,0 33,8 33,8 0,0 UO 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn 44,6 47,7 0 47,7 48,0 0,2 UO 13 Arbetsmarknad 1 33,2 63,0 -0,8 62,2 59,8 -3,3 UO 14 Arbetsliv 2 41,1 8,5 0,0 8,5 8,7 0,2 UO 15 Studiestöd 19,7 21,6 0 21,6 19,6 -2,1 UO 16 Utbildning och universitetsforskning 31,4 34,8 -0,2 34,7 34,2 -0,6 UO 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid 7,6 7,8 0,0 7,8 7,9 0,1 UO 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande 11,9 11,6 -0,5 11,1 11,1 -0,5 UO 19 Regional utjämning och utveckling 3,0 4,2 0 4,2 3,5 -0,7 UO 20 Allmän miljö- och naturvård 1,7 2,2 0,0 2,2 2,3 0,1 UO 21 Energi 1,7 2,3 0 2,3 2,3 0,0 UO 22 Kommunikationer 25,3 24,7 0,0 24,7 24,7 0,0 UO 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar 9,7 13,7 0,0 13,7 14,0 0,3 UO 24 Näringsliv 3,8 3,5 -0,1 3,5 3,7 0,2 UO 25 Allmänna bidrag till kommuner 97,5 99,4 0,1 99,5 98,9 -0,5 UO 26 Statsskuldsräntor m.m. 90,2 70,9 0 70,9 66,0 -4,9 UO 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen 22,3 23,8 0 23,8 23,4 -0,4 -3,0 Summa utgiftsområden 709,6 714,1 2,5 707,1 -7,0 Summa utgiftsområden exkl. statsskuldsräntor 619,4 643,2 2,5 641,1 -2,1 Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten 140,7 144,6 Takbegränsade utgifter 760,0 787,8 785,8 -1,9 Utgiftstak för staten 765,0 789,0 789,0 0,0 1 benämnt Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet. 2 benämnt Arbetsmarknad och arbetsliv. Anm: förs anslagen inom tidigare verksamhetsområdet över från utgiftsområde 14 till utgiftsområde 13. Överföringen beräknades i budgetpropositionen innebära att utgifterna för UO13 ökar med 2001 och att UO14 minskar med motsvarande belopp. 6.3 Utgifternas fördelning på utgiftsområden . Regeringens förslag: Den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden enligt tabell 6.5 godkänns som riktlinje för regeringens budgetarbete. Regeringen presenterade i budgetpropositionen en preliminär fördelning av utgifter på utgiftsområden . godkände förslaget (prop. 2000/01:1, bet. 2000/2001:FiU1, rskr. 2000/2001:36). I detta avsnitt anger regeringen en reviderad preliminär fördelning av utgifterna på utgiftsområden och en preliminär fördelning . Regeringens förslag till utgiftsramar samt skillnader i förhållande till de preliminära ramarna i budgetpropositionen redovisas i tabell 6.5. Beräkningarna av fördelningen på utgiftsområden är baserade på nu kända förutsättningar, vad avser den ekonomiska utvecklingen och gällande regelsystem och skall betraktas som preliminära. I budgetpropositionen kan utgiftsramarna komma att justeras på grund av att exempelvis pris- och lönekänsliga anslag kan komma att ändras till följd av nya bedömningar om den ekonomiska utvecklingen. Regeringens förslag till utgiftstak för staten redovisas i avsnitt 4.1.1. Regeringen har vid utformningen av sitt budgetförslag förutsatt att tidigare beslutade utgiftstak ligger fast. Utgångspunkten för förslaget till preliminära utgiftsramar är vidare att en tillräcklig nivå på budgeteringsmarginalen uppnås. Syftet med de preliminära ramarna i den ekonomiska vårpropositionen är att ange riktlinjer för budgetarbetet. I förhållande till de preliminära ramarna i budgetpropositionen innehåller regeringens förslag till utgiftsramar ett antal väsentliga förändringar, främst till följd av nu föreslagna utgiftsreformer samt ökad förväntad sjukfrånvaro vilket föranlett en upprevidering av utgiftsramen för utgiftsområde 10. Dessutom påverkas utgiftsramarna av omflyttningar av anslag mellan utgiftsområden. De största omflyttningarna redovisas i tabell 6.4 och kommenteras kortfattat nedan. Omflyttningarna kommenteras också under respektive utgiftsområde i avsnitt 6.6. Tabell 6.4 Större omflyttningar av utgifter under utgiftstaket 2002 2003 Omflyttning pga. av maxtaxareform och statens övertagande av huvudmannaskap för vårdutbildningar UO 16 Utbildning mm 0,9 -0,3 UO 25 Allmänna bidrag till kommuner -0,9 0,3 Omflyttning p.g.a. avskaffande av Särskilt grundavdrag UO 10 Ekon. trygghet vid sjukdom 2,9 UO 25 Allmänna bidrag till kommuner -2,8 Nettoeffekt på de takbegränsade utgifterna 0 0,1 Förändringarna för utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning beror dels på att anslag för de lagstadgade delarna av reformen om maxtaxa och allmän förskola förs över från utgiftsområde 16 till utgiftsområde 25. Denna överföring innebär att utgifterna för utgiftsområde 16 minskar med 2002 och med och att utgiftsområde 25 ökar med motsvarande belopp. Vidare beror förändringen på att förs över från utgiftsområde 25 till utgiftsområde 16 med anledning av regeringens förslag i propositionen Nytt huvudmannaskap för vårdhögskoleutbildningar (prop. 2000/01:71). I samband med reformeringen av förtids-pensionssystemet avskaffas det särskilda grundavdraget för folkpensionärer (). För att försäkringens nettoersättningar skall vara oförändrade måste bruttobeloppen höjas, vilket ökar det kommunala skatteunderlaget. Bruttoutgifterna för anslaget Förtidspensioner kommer således att öka med ca . Kommunsektorns ökade skatteinkomster innebär att det generella statsbidraget till kommuner och landsting inom utgiftsområde 25 reduceras med ca . Tabell 6.5 Preliminär fördelning på utgiftsområden Differens mot budgetpropositionen Utgiftsområden 2003 2004 2002 2003 1 5 394 5 355 5 646 259 334 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning 1 367 1 328 1 333 -5 -11 3 och uppbörd 6 635 6 765 6 902 297 282 4 Rättsväsendet 24 905 25 494 26 620 -177 -232 5 och internationell samverkan 2 901 2 941 2 984 19 15 6 Totalförsvar 45 804 44 751 44 764 297 238 7 Internationellt bistånd 15 375 18 -195 -147 8 Invandrare och flyktingar 4 827 4 850 4 330 144 133 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg 31 793 34 285 35 907 1 484 2 389 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp 110 711 117 738 120 821 6 309 10 393 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom 33 241 51 615 51 201 91 711 12 Ekonomisk trygghet för familj och barn 49 645 51 619 52 529 714 862 13 Arbetsmarknad 59 199 59 959 59 593 -2 230 -1 508 14 Arbetsliv 8 456 8 425 8 445 -10 -12 15 Studiestöd 22 493 23 387 24 092 -1 872 -1 340 16 Utbildning och universitetsforskning 41 739 42 970 44 743 988 -232 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid 8 061 8 167 8 353 96 75 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande 10 292 10 373 10 003 -720 -241 19 Regional utjämning och utveckling 3 351 3 451 3 451 0 0 20 Allmän miljö- och naturvård 2 802 2 937 3 847 392 344 21 Energi 2 132 1 352 1 372 47 48 22 Kommunikationer 24 967 25 913 26 180 65 19 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar 14 312 14 406 14 287 429 439 24 Näringsliv 3 278 3 256 3 309 -5 2 25 Allmänna bidrag till kommunerna 100 218 90 861 92 951 880 -1 335 26 Statsskuldsräntor m.m. 60 423 53 791 56 692 -4 932 -4 330 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen 23 779 24 210 24 281 146 -120 Minskning av anslagsbehållningar 3 500 3 000 3 000 -1 000 -1 000 Summa utgiftsområden 721 599 741 235 757 418 1 513 5 777 Summa utgiftsområden exkl. statsskuldsräntor 661 176 687 445 700 726 6 444 10 106 Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten 150 486 152 476 160 474 377 3 014 Takbegränsade utgifter 811 662 839 920 861 200 6 821 13 120 Budgeteringsmarginal 2 338 4 080 15 800 -6 821 -13 120 Utgiftstak för staten 814 000 844 000 877 000 0 0 1.1.1 6.3.1 De takbegränsade utgifternas förändring jämfört med budgetpropositionen Det är flera förklaringsfaktorer som medför ändrade utgiftsramar jämfört med beräkningen i budgetpropositionen . Utgiftsramarna har ändrats till följd av föreslagna utgiftsreformer och utgiftsminskningar, reviderade makroekonomiska förutsättningar, reviderad pris- och löneomräkning, förändrade volymer inom vissa regelstyrda bidragssystem, förändrade prognosmetoder och förändrade prognoser av myndigheternas förbrukning av anslagsbehållningar och utnyttjande av anslagskredit. I tabell 6.6 har förändringen jämfört med beräkningen i budgetpropositionen av de takbegränsade utgifterna delats upp på dessa faktorer. Utgiftsreformer och utgiftsminskningar Av avsnitt 4.3 framgår de förslag till reformer och utgiftsminskningar som lämnas eller aviseras i denna proposition. Sammantaget beräknas de takbegränsade utgifterna öka med 2002 och med 2003, i förhållande till beräkningen i budgetpropositionen . Större reformer föreslås bland annat inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg vilka höjer utgifterna med 1,9, miljarder kronor 2002 och med 2003. Merparten av utgiftsökningarna beror på den träffade överenskommelsen med om läkemedel samt med ytterligare på grund av tandvårdsreformen. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp, föreslås tillföras 2002 och 2003, som skall användas för att reformera arbetsskadeförsäkringen. Medel på tillskjuts till utgiftsområde 13 Arbetsmarknad, för att delvis täcka kostnaderna för en höjning av arbetslöshetsersättningen samt för att stärka platsförmedlingen. Utgiftsområde 18 Samhällsplanering och bostadsförsörjning förslås tillföras ytterligare 2002 och 2003 för finansiering av ett investeringsbidrag till hyresbostäder. Inom utgiftsområde 20 Allmän miljö och naturvård föreslås ett antal miljöinsatser som medför ökade utgifter motsvarande . Förstärkningarna omfattar bland annat marksanering och biologisk mångfald. I jämförelse med beräkningarna i budgetpropositionen ökar utgifterna också avsevärt inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. För att förbättra tillgängligheten inom sjukvården tillförs landstingen . Dessutom ökar utgifterna med när ett förbehållsbelopp införs i äldreomsorgen från . Makroekonomiska förutsättningar Utgifternas fördelning på utgiftsområden påverkas av en ändrad bedömning av den allmänna ekonomiska utvecklingen. Anslag som är beroende av den makroekonomiska utvecklingen har justerats med hänsyn till nya antaganden om den ekonomiska utvecklingen. Denna justering berör huvudsakligen ett fyrtiotal olika anslag för transfereringsändamål. väntas BNP-tillväxten bli marginellt lägre än i beräkningen i budgetpropositionen . Trots den något svagare ekonomiska utvecklingen förutses ändå såväl den öppna arbetslösheten som de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna bli lägre än tidigare beräknat. Den lägre arbetslösheten medför att utgifterna minskar med ca 2002 och med ca året därpå. Färre personer i arbetsmarknadspolitiska program reducerar utgifterna med . Räntenivån bedöms också bli lägre än vad som antogs i budgetpropositionen, vilket sänker utgifterna något för ett mindre antal anslag. Prognosen för prisbasbeloppet har sänkts med , vilket innebär att transfereringar indexerade med prisbasbeloppet blir motsvarande lägre. Däremot innebär antagandet om ett högre inkomstindex att utgifterna för ålderspensionssystemet revideras upp med ca 2003. Sammantaget beräknas de förändrade makroekonomiska antagandena medföra att de takbegränsade utgifterna minskar med 2002 och med 2003 jämfört med beräkningen i budgetpropositionen . Pris- och löneomräkning av anslagen till myndigheternas förvaltningskostnader I den inledande fasen av budgetprocessen hanteras anslag för förvaltningsändamål i fasta priser. Dessa anslag räknas om till löpande priser genom att pris- och löneindex knyts till anslagen.