prop · GO031D5 · 2001-01-01 00:00:00 — En hållbar utveckling Vad gäller diskussionen om en hållbar ekologisk utveckling påpekar att även om köper utsläppsrätter i internationell handel ökar utsläppen i , vilket ger en negativ effekt på andra miljökvalitetsmål. Dessutom försvåras den långsiktiga omställningen, menar verket. påpekar motsatsen, nämligen att det finns risk att nationella åtgärder för att förbättra miljön inom ett visst område kan leda till försämrad miljö. Ett exempel är beskattningen av, och miljökrav på, elproduktion som är högre i än i omgivande länder. Myndigheten påpekar att om inte EU uppnår målet om att minska utsläppen av växthusgaser års nivåer 12, så är varje medlemslands enskilda åtagande gentemot protokollet en minskning . Detta gäller även , vilket skulle ge betydligt större effekter på ekonomin än det nuvarande målet. En arbetsmarknad för alla? menar att det på arbetsmarknadsområdet överlag saknas incitament till helhetssyn och samverkan när det gäller stödet till svaga grupper, vilket leder till att varje huvudman optimerar utifrån sitt ansvarsområde, regelverk och budget. Det blir en rundgång mellan åtgärder och insatser från socialtjänst, arbetsförmedling, försäkringskassa och sjukvård, skriver styrelsen. () påpekar att det är nödvändigt att tydligare utveckla arbetsmarknadsutbildningen till att bli ett instrument som motverkar rekryteringsproblem. Inriktningen på den reguljära utbildningen måste stå i bättre samklang med behoven på arbetsmark- naden, menar AMS. () anser att arbetsmarknadspolitiken måste bli mer arbetskraftspolitik, med målsättning att förbättra spetskompetens och genomsnittlig kompetensnivå i syfte att underlätta omställningsprocessen. Den nya politiken måste mycket mer än påverka utbudet av arbetskraften, menar TCO. I syfte att få individer att stanna kvar på arbetsmarknaden längre, vill TCO att regeringen reformerar delpensionssystemet i stället för att avskaffa det. LO påpekar att ett högt arbetskrafts- deltagande bland äldre inte får ske genom ytterligare ökade tvångsmedel eller ytterligare förstärkta incitament. I stället måste det uppnås genom en effektivare arbetsmarknadspolitik, förbättrade arbetsvillkor och minskad diskri- minering, menar LO. SAF och anser att arbetslösheten och andra problem på arbetsmarknaden i högre grad är ett strukturellt problem än vad gör gällande, och motiverar det med bland annat det faktum att av företagen uppger svårigheter att hitta personal med rätt kompetens som den totala arbetslösheten är relativt hög. Att decentraliserade löneförhandlingar skulle bidragit till en högre jämviktsarbetslöshet finns det inga belägg för, enligt dem. Det har i stället lett till bättre anpassning av löneutvecklingen till produktiviteten i olika branscher. SAF och anser att en fortsatt decentralisering måste vara en ingrediens i en bättre fungerande arbetsmarknad. påpekar att det behövs en betydlig mer sammanhållen diskussion om regelverken på arbetsmarknadens område, t.ex. de arbetsrättsliga reglernas betydelse för arbetsmarknadens funktionssätt och arbetsmarknads-politiken i relation till andra institutionella förändringar inom socialförsäkringssystemen . efterfrågar en analys av omfattningen och sammansättningen av ett eventuellt framtida behov av arbetskraftsinvandring, vilket bland annat motiverar en översyn av nuvarande regler på området. Utbildning för att möta framtidens behov På utbildningsområdet konstaterar () att den minskade genomströmningen i gymnasieskolan till stor del är skenbar, eftersom kraven för slutbetyg ändrats. krävs godkända kurser till ett visst minimimått av poäng för att få slutbetyg, vilket inte krävdes tidigare. Andelen som åtminstone påbörjat tredje årskursen i gymnasiet har sjunkit mycket marginellt, påpekar SCB. Däremot konstaterar SCB att den kraftiga ökningen av antalet högskolenybörjare knappast alls givit utslag i fler examinerade. Andelen examinerade har sjunkit på praktiskt taget alla utbildningar, skriver SCB, men den främsta förklaringen ligger i att en större andel av studenterna går fristående kurser och sannolikt inte har för avsikt att avlägga hel examen. kritiserar antagningssystemet till högskolan, som de menar försenar ungdomars inträde i högskolan och förlänger utbildningstiderna. Antagningssystemet innebär att det ofta krävs kompletteringar efter gymnasiet för att komma in på universitet eller högskola, med följd att nybörjarna såväl som de utexaminerade blir äldre, vilket är förknippat med betydande såväl privat- som samhällsekonomiska kostnader, enligt . SAF och anser att attityd till en potentiell brain drain är felaktig och alltför passiv. Fråge- ställningen borde i stället vara hur kan göras till ett land som är attraktivt att arbeta i, menar de. Att som hävda att det måste blir mer lönsamt att välja en studieinriktning som efterfrågas på arbetsmarknaden, är enligt LO svårbegripligt. Avkastningen inom naturvetenskap och teknik är högre än andra yrken , men de utbildningarna lyckas ändå inte attrahera yngre. Det är inte ett problem som kan hanteras med ekonomiska styrmedel, hävdar LO. Arbetsgivare, högskolan och staten måste i stället ta ett gemensamt ansvar för att genomföra ordentliga förändringar som höjer utbildningarnas attraktionskraft, skriver de. Vad det innebär, utöver lön, utvecklar inte LO. Statskontoret föreslår ett utvärderingsinstitut på utbildningens område med liknande uppgift som () har inom arbetsmarknads- området. Näringslivets förutsättningar () tycker att behandlar innovationsystemets och entreprenörskapets betydelse för den framtida tillväxten mycket knapphändigt. Vad gäller företagsklimatet konstaterar att rankas sist i jämförelse med EU och i de flesta av de redovisade variablerna. Av 22 parametrar rankas bäst endast i ett avseende, priset på högutbildade arbetskraft, konstaterar . Utredningen borde härvid för det första ha sammanställt sina resultat så att allvaret kommer fram, för det andra anvisat vilka områden där det ur tillväxtsynpunkt är mest angeläget att en förändring sker, skriver . Invest in () påpekar att en översyn av regler för optionsbeskattning torde vara ett kostnadseffektivt sätt att attrahera personer med specifika kunskaper och färdigheter till . LO anser att förslag på skattesidan inte tillräckligt beaktar kravet på likformighet mellan skatt på arbete och skatt på kapital, och inte heller tydliggör kopplingen till avdraget för räntor. Sänkt kapitalskatt skulle ytterligare fördyra boendet och minska incitamenten till byggande, menar LO. Enligt AMS består vanligtvis arbetsplatser av många turordningskretsar, vilket i praktiken betyder att små och medelstora arbetsplatser kan behålla sin välutbildade personal vid nedskärningar. Därför är turordningsreglerna ett mindre problem än vad debatten ger sken av, anser AMS. Appendix: Svarande remissinstanser för 2000 (SOU 2000:7) 1. Invest in 15. i , kommun, , 26. i län 37. 2000/2001:1 BILAGA 5 2000/2001:1 BILAGA 5