prop · GO0327 · 2001-01-01 00:00:00 — Bestämmelserna skulle ersätta såväl personuppgiftslagens bestämmelser om informationsskyldigheten som informationsbestämmelserna i statistikförordningen. Flera remissinstanser anser emellertid att det är bättre att personuppgiftslagens bestämmelser gäller framför särskilda regler i statistiklagen. Också här visar tveksamheterna från remissinstanserna på svagheter i konstruktionen. Personuppgiftslagens bestämmelser om information bör således gälla i stället för särskild reglering i statistiklagen. Informationsskyldigheten bör även omfatta information om att samråd skett med den organisation som företräder uppgiftslämnaren. Denna skyldighet skall gälla generellt vid insamling av uppgifter till statistiken och gäller således inte endast personuppgifter. En sådan informationsplikt bör införas i en ny statistikförordning. Därvid bör Svenska kommunförbundets remissynpunkt beaktas (se ovan). 6.6 Longitudinella studier Regeringens förslag: En reglering införs som gör det möjligt för den som tagit emot avidentifierat material från en statistikansvarig myndig- het att för longitudinella och liknande studier kunna föra på nya uppgifter genom ett till personnumret (eller liknande) knutet löpnummer. Utredningens förslag överensstämmer i stort med regeringens. Regeringen vill emellertid utforma kretsen utlämnande myndighet och mottagare på ett annat sätt. Remissinstanserna: En övervägande del av remissinstanserna till- styrker arbetsgruppens förslag eller har inget att invända. Arbetarskyddsstyrelsen föreslår att utlämnande på de angivna villkoren till forskningsinstitution möjliggörs även där denna inte är myndighet. Alternativt bör regleringen ges en mer allmän utformning vad gäller vilka myndigheter som på föreslaget sätt får lämna ut uppgifter för longitudinella studier. Det bör bli möjligt också för vissa andra myndigheter med en utbyggd registerverksamhet att lämna ut uppgifter för detta syfte. anser det viktigt att longitudinella studier inte enbart förbehålls . Det finns fler myndigheter som ägnar sig åt longitudinella studier. anser att meningen i lagförslagets 25 § Ett utlämnande enligt första stycket får endast avse ett urval av personer bör strykas. Det saknas skäl att endast tillåta urval, eftersom urval har en statistisk osäkerhet som totalundersökningar saknar. Geografiska indelningar eller andra typer av indelningar ger dessutom små urvalsgrupper och därmed stora konfidensintervall. () framhåller att arbetsgruppen har fokuserat sitt arbete på forskningens tillgång till identifierbara mikrodata och alltför perifert behandlat de statistikansvariga myndigheternas förutsättningar att bedriva en god utredningsverksamhet. Det har inte klarlagts huruvida skall eller kan lämna ut identifierbara mikrodata till den statistikansvariga myndigheten. Verket anser att möjligheter att följa individer i longitudi- nella databaser också skall gälla vid studier av företag. ifrågasätter varför den föreslagna bestämmelsen endast skall gälla . Ett motsvarande behov bör kunna uppstå även hos andra myndigheter och vid andra typer av undersökningar än de som centralbyrån hanterar. instämmer och framhåller att legitima behov kan finnas att lämna ut material till andra än myndigheter. Det är inte heller bara vid longitudinella studier som det finns behov av att komplettera material . framhåller att även andra statistikansvariga myndigheter får förfrågningar om och beställningar av longitudinella material från myndigheter. Förslaget bör därför göras tillämpligt beträffande samtliga statistikansvariga myndig- heter. Styrelsen anser också att motiven att ett utlämnande endast får avse ett urval av personer är otydliga i förslaget. Det krävs ytterligare utredning av detta och flera andra detaljer. framhåller som viktigt att en ny statistiklag görs rollneutral så att t.ex. kommande förändringar i organisation och ansvar rörande den officiella statistiken kan hanteras utan lagändringar. Detta blir särskilt tydligt i fråga om hanteringen av ansatser med longitudinell personstatistik. anser att den förslagna principen inte enbart bör avse myndigheter som omfattas av sekretess enligt 9 kap. 4 § sekretesslagen. Det är angeläget att de uppgifter som insamlats för statistiken kommer till nytta också inom forskningen och för olika kvalificerade utredningsändamål. Den krets som berörs bör därför utvidgas i förhållande till förslaget och omfatta bl.a. olika utredningsorgan som inte har myndighetsstatus, t.ex. inom näringslivet och på det fackliga området. Datainspektionen betonar att en förutsättning för de föreslagna bestämmelserna bör vara att endast sådana myndigheter som omfattas av statistiksekretess blir aktuella för undantag från de aktuella bestämmelserna i personuppgiftslagen. Av bestämmelsen om utlämnande för longitudinella studier bör också framgå att den blir tillämplig när lämnar ut uppgifter till en annan statistikansvarig myndighet. Bestämmelsen bör vidare preciseras så att en sådan åtgärd får vidtas om den myndighet som uppgifterna lämnas ut till skall använda dessa uteslutande i särskild verksamhet för framställning av statistik etc. Det bör också övervägas att komplettera bestämmelserna med ett förbud mot att avslöja en förteckning med personnummer och löpnummer i sådana fall när centralbyrån gjort ett utlämnande enligt den föreslagna modellen. anser att förslaget är ett steg i rätt riktning. Verket har önskemålet att få tillgång till de utbildningskoder (SUN) som finns registrerade i utbildningsregistret vid SCB för att uppdatera utbildningsvariabeln i förhandlingsstatistiken. Uppgifter om utbildning används främst som en viktig bakgrundsvariabel i samband med de löneanalyser som görs både på central och lokal förhandlingsnivå. Förslaget tillgodoser dock inte detta behov. Kammarrätten i anser att förslaget att uttryckligen föreskriva undantag från person- uppgiftslagen inte är enhetligt i förhållande till lagförslaget i övrigt. Även när avidentifierade uppgifter lämnas ut och behåller en nyckel för att kunna koppla löpnummer och personuppgifter är uppgifterna, enligt förslaget, att anse som personuppgifter. Det är således även här fråga om behandling av personuppgifter för framställ- ning av statistik. uppfattar den föreslagna modellen som ett bra förslag men framhåller som viktigt att modellen inte innebär kränkning av den personliga integriteten. Den bör därför byggas upp med stor försiktighet för att inte riskera luckor vilka skulle göra identifikationen av en individ möjlig för utomstående. framhåller att den föreslagna principen i princip också borde kunna tillämpas beträffande datamaterial som hanteras av andra statistikansvariga myndigheter. Det bör därför av lagen och dess förarbeten klart framgå att även seriös forskning som bedrivs i andra former kan få tillgång till longitudinella data med löpnummer på det föreslagna sättet. och andra statistikansvariga myndigheter bör i varje särskilt fall göra en prövning på objektiva kriterier. Skälen för regeringens förslag: I promemorian redovisas möjligheten att vid longitudinella studier, dvs. mätning av utvecklingen över tiden av en och samma företeelse, i vissa fall kunna påföra ny information på de individer som ingår i studien. Arbetsgruppen föreslår en lösning som innebär att det avidentifierade materialet förses med ett icke informationsbärande löpnummer. För uppdatering av användarens material med en ny årgång finns på detta sätt en nyckel i form av en förteckning för att översätta löpnummer till personnummer. Förteckningen skall förvaras hos den utlämnande myndigheten och endast kunna användas för ett och samma material. Enligt dataskyddsdirektivet kan särskild lagstiftning genomföras t.ex. om statistiska institut om så skulle behövas. För att genomföra arbets- gruppens förslag måste undantag från informationsskyldigheten till den enskilde och undantag från rättelseplikten kunna göras. Medlemsstaterna får enligt artikel 13.2 i dataskyddsdirektivet, under förutsättning av lämpliga rättsliga garantier, i synnerhet om uppgifterna inte används för åtgärder eller beslut som avser särskilda registrerade personer, i de fall då det uppenbarligen inte föreligger någon risk att den berörda personens privatliv kränks, genom lagstiftning begränsa de rättigheter som nämns i artikel 12 (dvs. information efter begäran av den registrerade och rättelse) när uppgifterna endast behandlas för ändamål som har med vetenskaplig forskning att göra eller när uppgifterna endast lagras i form av personuppgifter som inte överstiger den tid som är nödvändig för att framställa statistik. Sådan information som skall ges till den registrerade i enlighet med artikel 11 i direktivet (dvs. när uppgifterna inte har samlats in från den registrerade själv) behöver heller inte, enligt punkt 2 i samma artikel, ges om det skulle visa sig omöjligt eller innebära en oproportionerligt stor ansträngning, t.ex. i de fall då den som behandlar uppgiften saknar kännedom om den registrerades identitet. Regeringen anser att dataskyddsdirektivets utformning i nämnda avse- enden innebär att det i detta sammanhang finns möjlighet att göra undan- tag från skyldigheten att lämna information till den registrerade. Samma möjlighet finns att göra undantag från skyldigheten att rätta, blockera eller utplåna uppgifter. När utlämnandet sker för vetenskaplig forskning, vilket torde var det som kommer att aktualiseras i första hand, ställer direktivet inte upp några villkor. I fråga om framställning av statistik skall lagringen inte ske än som är nödvändig för framställ- ningen. Detta villkor får beaktas när förutsättningarna för ett utlämnande stipuleras. Med hänsyn till att det föreslagna förfarandet inte bör kunna leda till intrång i enskilds personliga integritet föreslås regler i den nya statistiklagstiftningen med denna innebörd. Arbetsgruppen har i sitt förslag avgränsat möjligheten att använda den föreslagna metoden till longitudinella studier. Regeringen instämmer i att detta i princip är en lämplig avgränsning. För att dels göra det möjligt att använda metoden när förutsättningarna för detta föreligger för jämförbara studier, dels slippa hamna i tillämpningsproblem i fråga om innebörden av begreppet longitudinell, förordar regeringen att metoden skall kunna användas även vid studier som är likartade med longitudinella. Regeringen anser i likhet med flera remissinstanser att det inte bara är SCB som skall ha möjlighet att lämna ut avidentifierade uppgifter med löpnummer. Detta bör gälla samtliga statistikansvariga myndigheter, ef- tersom samma regler gäller för dessa som för SCB. Det förtjänar dock att påpekas att myndigheten i varje enskilt fall ingående skall pröva om förfarandet skall tillåtas med hänsyn till samtliga relevanta faktorer. Regeringen har också tagit intryck av synpunkten från flera remissin- stanser att det inte bara är myndigheter som har statistiksekretess (9 kap. 4§ sekretesslagen) som skall kunna få avidentifierade uppgifter med löpnummer. Detta bör gälla även myndigheter som skall använda upp- gifterna till forskning och där alltså den s.k. statistiksekretessen följer med. Även forskningsinstitutioner och liknande verksamheter som har privaträttslig karaktär bör kunna få tillgång till data på det föreslagna sättet. Dessa kan nämligen få uppgifterna under rättsligt bindande för- behåll om användningen. Regeringen anser att den nu föreslagna metoden skall kunna användas vid longitudinella och liknande studier under förutsättning av att samhäl- lets behov av studien är väl dokumenterat. Den skall endast tillåtas under förutsättning att sekretess- och integritetsskyddet vidmakthålls på samma nivå som hos den utlämnande myndigheten. I det fall det kan ske utan påvisbara nackdelar ur kvalitetssynvinkel bör det utlämnade materialet bestå av ett urval av personer. Regeringen förutsätter att Datainspektionen ser det som sin uppgift att följa utvecklingen av denna typ av ärenden och vid behov föreslå erforderliga åtgärder i syfte att stärka integritetsskyddet. 6.7 Bortfallsanalyser Regeringens bedömning: Analyser om de personer som av skilda anledningar inte deltar i en statistisk undersökning, till vilken de utvalts, skall kunna göras som en följd av det allmänintresse som finns att åstadkomma statistiska undersökningar av hög kvalitet. Beträffande undersökningar som innehåller känsliga uppgifter bör den personliga integriteten dock värnas i första hand. Bortfallsanalyser som inbegriper sådana uppgifter får därför inte ske. Regeringens ställningstagande föranleder inget författningsförslag. Utredningens förslag överensstämmer med regeringens, frånsett att utredningen under vissa förutsättningar också ville tillåta bortfallsana- lyser omfattande känsliga uppgifter. Remissinstanserna: En övervägande del av remissinstanserna tillstyrker arbetsgruppens förslag eller har inget att invända. Arbetar- skyddsstyrelsen (ASS) pekar på att rättsläget är oklart vad gäller möjlig- heterna till bortfallsanalyser vid undersökningar som omfattar känsliga uppgifter. Det är av mycket stor betydelse ur kvalitetssynpunkt att kunna göra åtminstone elementära bortfallsanalyser i samband med statistiska undersökningar. Rättsläget bör klargöras. Datainspektionen noterar att arbetsgruppens förslag att för vissa särskilt viktiga statistiska undersök- ningar ge möjlighet till s.k. bortfallsanalyser med behandling av känsliga personuppgifter utan den enskildes samtycke, inte återspeglas i den föreslagna författningstexten. Hovrätten över och har anfört liknande synpunkter. har samma uppfattning och tillägger att övriga uppgifter i en undersökning bör kunna utnyttjas för bortfallsanalys på vanligt sätt utan regeringens medgivande med stöd av artikel 7 i EG-direktivet även när känsliga uppgifter ingår i undersökningen. Skälen för regeringens bedömning: Bortfallsanalys är ett nödvändigt instrument för att kunna kvalitetsdeklarera och beskriva resultatet av en statistisk undersökning. Bortfallsanalysen avser de personer som inte deltagit i en statistisk undersökning till vilken de utvalts. Det ligger därmed i sakens natur att bortfallsanalys normalt inte kan ske med personens samtycke. Gällande rätt innebär att bortfallsanalyser kan göras när behovet av det kan karaktäriseras som ett allmänt intresse. Framställning av officiell statistik utgör ett sådant allmänt intresse. Enligt regeringens uppfattning gäller samma sak när en statistisk undersökning genomförs som omfattar känsliga uppgifter i personuppgiftslagens (1998:204) mening. Även i sådana undersökningar kan alltså bortfallsanalyser göras. Däremot anser regeringen att dessa bortfallsanalyser i sådana fall inte får baseras på de känsliga uppgifterna som sådana. För en sådan restriktion talar enskildas behov av skydd för den personliga integriteten. I undersökningar med känsliga uppgifter får det vara tillfyllest att använda de uppgifter som finns i den s.k. urvalsramen, såsom ålder, kön och region. Regeringens ställningstagande föranleder således ingen författningsreglering. 6.8 Uppgiftsskydd 6.8.1 Statistiksekretess Regeringens förslag: Statistiksekretessen anpassas till motsvarande reglering i förordningen om gemenskapsstatistik. Det innebär att huvud- delen av de undantag som gäller från den s.k. statistikse- kretessen i 9 kap. 4 § skall upphöra. Utredningens förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: En övervägande del av remissinstanserna tillstyrker arbetsgruppens förslag eller har inget att invända. Arbetar- skyddsstyrelsen (ASS) pekar på sitt behov av precisa antalsuppgifter om anställda vid företag och arbetsställen från centrala företags- och arbets- ställeregistret (CFAR). Uppgifterna läggs in i arbetsställeregister och utgör där ett mycket viktigt underlag för tillsynen av arbetsmiljön vid landets arbetsplatser. Eftersom CFAR är ett statistikregister innebär förslaget att styrelsen inte längre kommer att få uppgifter från detta register. Den kod för storleksklass som skulle kunna levereras från SCB:s allmänna företagsregister är otillräcklig för () behov. Utvecklingen av ett nytt arbetsställeregister för innebär att verkets verksamhet blir än mer sårbar av följderna av förslaget. () avstyrker arbetsgruppens förslag och föreslår tvärtom ett utökat undantag för utlämnande av företagsregisteruppgifter. Om arbetsgrup- pens förslag följs måste sådana författningsändringar ske att verkets verksamhet inte försvåras. kan inte se något hinder i gemen- skapslagstiftningen mot att behålla gällande undantag i sekretesslagstift- ningen. Däremot finns bestämmelser i gemenskapslagstiftningen att uppgifter från offentliga källor inte skall anses förtroliga, förutsatt att de inte är förtroliga hos myndigheten enligt nationell lagstiftning. Detta borde åberopas av och ändring ske av bestämmelserna så att alla källor, även offentliga, faller under statistiksekretessen när de kommer in till en statistiksansvarig myndighet . Detta skulle medföra att offentliga källor inte faller under statistiksekretess. Arbetsgruppen har inte beaktat konsekvenserna av sitt förslag för statistik över internationella företag. tillstyrker förslaget och betonar att behovet av företagsuppgifter kan tillgodoses genom det allmänna företagsregistret. Centralbyrån framhåller dock att statistiksekretessens tillämpningsområde enligt 9 kap. 4 § sekretess- lagen bör tydliggöras i samband med de föreslagna ändringarna i sekre- tesslagen. () avstyrker förslaget med instäm- mande av () och akademikers centralorganisation () och betonar att arbetsgrup- pen, genom att inte inhämta synpunkter från de parter som frågan berör, har misslyckats med att inventera vilka faktiska behov som finns. Samt- liga framhåller att behovet av att kunna lämna ut uppgifter från den partsgemensamma förhandlingsstatistiken för egna medlemmar till respektive personalorganisation kvarstår i högsta grad. Om AGV inte längre får rätt att lämna ut individbaserade uppgifter från förhandlings- statistiken till de fackliga organisationerna för deras medlemmar, kom- mer detta att omöjliggöra ett nära och förtroendefullt partsgemensamt statistikarbete vilket i sin tur påverkar möjligheterna till att uppnå samsyn på lönebildningen inom det statliga avtalsområdet. föreslår att bestämmelsen i 9 kap. 4 § sekretesslagen omformuleras så att från statistiksekretessen undantas åtminstone uppgifter som har sin källa i allmänt tillgängliga företagsregister hos verket. Hovrätten över och ställer sig tveksam till om förslaget helt uppfyller de krav som uppställs i den aktuella EG-förordningen, framför allt med hänsyn till att sekretesslagen medger utlämnande även till andra än myndigheter. Skälen för regeringens förslag: Uppgifter som används för framställning av statistik omgärdas av ett starkt skydd. Skyddet utgörs framför allt av den s.k. statistiksekretessen i 9 kap. 4 § sekretesslagen (1980:100). Förordningen om gemenskapsstatistik (se avsnitt 4.2.2) gäller i på samma sätt som sekretesslagen gör det. För att undvika tillämpningsproblem talar övervägande skäl för att göra en anpassning i sekretesslagen till motsvarande bestämmelser inom EU. Därför anser regeringen att huvuddelen av de undantag som gäller för statistiksekretessen skall upphöra. Utformningen av undantagen som finns i statistiksekretessen innebär att vissa uppgifter efter en s.k. skadeprövning kan lämnas ut. Regeringen föreslår att denna möjlighet inte skall omfatta uppgift i företagsregister, uppgift som avser avliden och uppgift som avser personal- och lönestatistik. Följden av denna ändring blir, förutom en anpassning till gällande bestämmelser inom EU, en ytterligare skärpning av den grundläggande principen att uppgifter som lämnas för statistik bara får användas för detta syfte och för det angränsande området forskning. Utlämnanden kan med regeringens förslag inte ske på ett sådant sätt att åtgärder kan riktas mot någon som omfattas av de uppgifter som lämnas ut. Regeringens förslag att ta bort det undantag som avser uppgift i företagsregister ligger också i linje med den förordning inom EU som reglerar medlemsstaternas företagsregister (Rådets förordning, EEG, nr 2186/93 om samordning inom gemenskapen vid utarbetandet av företagsregister för statistiska ändamål, Celex 393R2186). Nuvarande användare av de uppgifter som inte längre blir tillgängliga vid ett genom- förande av regeringens förslag skall kunna få sina behov tillgodosedda genom att hämta motsvarande uppgifter från det allmänna företags- registret. Detta register är inte ett statistikregister utan förs just för att uppdatera andra register i samhället m.m. Registret är särskilt reglerat (förordning 1984:692 om det allmänna företagsregistret). Med hänsyn till uttalade farhågor från några remissinstanser att inte längre kunna få tillgång till vissa företagsuppgifter avser regeringen att göra en översyn av regleringen av det allmänna företagsregistret för att säkerställa att de uppgifter som behövs skall vara tillgängliga där för den föreslagna lagändringen. Även det lantbruksregister som förs vid SCB är ett företagsregister i sekretesslagens mening. I översynen av det allmänna företagsregistret bör därför också ingå att pröva möjligheten att föra in de enheter som ingår i lantbruksregistret i detta register. Undantaget uppgift som avser avliden motiverades, när det infördes, med att möjliggöra för anhöriga och andra berörda att få del av uppgift om dödsorsak för en avliden person från SCB, som erhöll denna uppgift från sjukhusadministrationen för statistikframställning. Ansvaret för denna statistik har numera överförts till , som får dokumentationen från sjukhusen. Emellertid finns uppgiften i patient- journalen hos sjukhusen och det har också ansetts angeläget att uppgift om dödsorsak för en avliden person lämnas till anhöriga av sjukvården och inte av den myndighet som framställer statistiken. Förutom att statistiksekretessen skärps när detta undantag upphör, är det också etiskt mer tilltalande att informationen lämnas av den som har sakkunskapen och vana vid kontakter med anhöriga i dessa sammanhang. Undantaget uppgift som avser personal- eller lönestatistik tillkom med ett enda syfte, nämligen att förse centrala fackförbund med aktuella uppgifter om löner m.m. för sina respektive medlemmar. Regeringen anser inte att detta bör tillgodoses genom en särskild undantagsreglering i statistiksekretessen. Denna ståndpunkt understryks av det faktum att det nya blir ansvarigt för den officiella statistiken inom området och kommer därmed att ansvara för uppgifter till statistiken. Med hänsyn till det starka krav på partsobundenhet som institutets verksamhet som sådan ställer, bör institutet inte ha rättslig befogenhet att lämna ut uppgifter avsedda för statistik till andra ändamål. Det är alltså flera skäl som motiverar att detta undantag upphör. Emellertid har det klarlagts att den användning som sker av de uppgifter som lämnas till fackförbunden endast avser statistikframställ- ning. Därmed anser regeringen att utlämnande kan ske med stöd av den kvarvarande undantagsregel som möjliggör utlämnande för statistikända- mål. Utlämnandet skall då föregås av en skadeprövning. I det samman- hanget bör beaktas att fackförbunden endast får tillgång till uppgifter om de egna medlemmarna och inte andra förbunds medlemmar och inte hel- ler oorganiserade. Följden av den föreslagna förändringen blir en ökad tydlighet ifråga om ändamålet med utlämnandet. Lagrådet säger sig inte ha något att erinra mot att särbestämmelserna i 9 kap. 4§ om vissa typer av uppgifter tas bort. Lagrådet anser att det är bra att sekretesslagens bestämmelser om undantag från principen om allmänna handlingars offentlighet är utformade så att de stämmer överens med EG-rättens direkt tillämpliga regler i saken. Lagrådet pekar också på att det fortfarande finns kvar två undantag från den absoluta statistiksekretessen och för ett resonemang om dessa (se vidare Lagrådets yttrande, bilaga 5).