prop · GO031D8 · 2001-01-01 00:00:00 — Staten skall vara attraktiv som arbetsgivare. Detta är inte minst viktigt när det gäller att kunna attrahera ung arbetskraft i takt med de stora pensionsavgångarna framöver. Statistik: Kraven från statistikanvändarna ökar successivt till följd av bl.a. de ekonomisk- politiska mål som har beslutat om och det fördjupade samarbetet inom EU. Statistikproduktionen måste fortlöpande effektiviseras och tillgängligheten och uppgiftslämnandet underlättas. Statistikens kvalitet måste bibehållas och förbättras ytterligare. För att statistikens trovärdighet skall behållas får inte bortfallet i undersökningarna bli större. För att möjliggöra förbättrad arbetsmarknadsstatistik och att långsiktigt prioritera ekonomisk statistik tillförs verksamheten sammanlagt ca . SCB skall hålla samman det statistiska systemet och ansvara för sektorövergripande statistik. Sektormyndigheterna skall ansvara för statistiken inom sina ansvarsområden. Ansvarsfördelningen mellan olika myndigheter kan dock komma att behöva förändras i enstaka fall. Samordningen skall förstärkas. Antalet författningar på statistikens område skall begränsas för att på så sätt få till stånd en förenkling av regelsystemet. Regeringen avser därför att senare återkomma till med förslag till ny statistiklagstiftning. En första registerbaserad folk- och bostadsräkning skall genomföras 2005. För att göra detta möjligt avser regeringen att senare återkomma till med förslag till ny lagstiftning om folk- och bostadsräkning. Prognos- och uppföljningsverksamheten: Allt större krav ställs på statens uppföljning och prognoser. Den ekonomiska politiken vägleds av medelfristiga mål. Dessa mål ställer krav på att återkommande göra kort- och medelfristiga prognoser och förbättra såväl metoder som analyser av den ekonomiska utvecklingen. En viktig del i metodutvecklingen är utarbetandet av en ny makroekonomisk modell med tillämpningar i ett medelfristigt perspektiv. Prognosprecisionen bör kunna förbättras. Informationen om konjunkturläget är bristfällig i många tjänstebranscher. Tjänstesektorn är den enskilt största delen av svenskt näringsliv. En utvidgning av konjunkturbarometern till fler delar av tjänstesektorn kan därför bidra till en ökad träffsäkerhet i konjunkturprog-noserna. : De av 1991 beslutade riktlinjerna som låg till grund för omorganisationen av statens fastighetsförvaltning 1993 är fortfarande giltiga. För en effektivare fastighets- och förmögenhetsförvaltning skall bl.a. varje fastighet förvaltas på ett för staten ekonomiskt effektivt sätt så att tillgångarnas värde bibehålls och om möjligt ökas. Förvaltningen skall bidra till att fastigheternas värden bevaras på en långsiktigt lämplig nivå för ägaren och brukaren samt att ändamålsenliga mark-, anläggnings- och lokalresurser kan erbjudas brukarna på konkurrenskraftiga villkor. Ambitionsnivån på underhålls- och restaureringsarbeten för de kungliga slotten och rikets fästningar ligger fast. Fastigheter för försvarsändamål skall, inom ramen för de övergripande målen, förvaltas så att fastigheternas värden bevaras och funktionaliteten bibehålls. skall avyttra fastigheter, vilket innebär att försälja, riva eller överföra fast egendom till annan statlig myndighet när detta krävs. På grund av den omställning av försvaret som pågår kommer ett stort antal fastigheter och mark att behöva avyttras . Detta avyttringsbehov får inte leda till sådana vakansgrader och intäktsminskningar så att de ekonomiska målsättningarna för fastighetsförvaltningen hotas (prop. 1999/2000:30, bet. 1999/2000:FöU2, rskr. 1999/2000:168 och prop. 1999/2000:97, bet. 1999/2000:FöU7, rskr. 1999/2000:50, bet. 1999/200:FöU8, rskr. 1999/2000:251). 3.5 Insatser 3.5.1 Statliga insatser inom politikområdet Granskning: Under föregående år har granskning och avlämnande av revisionsberättelse genomförts för ca 470 objekt enligt god revisionssed. Ett arbete med certifiering (kvalitetssäkring) av revisorer har också genomförts. Effektivitetsrevisionen, som inriktats mot relevanta områden av stor betydelse, har ökat något i omfattning. Uppföljningen av effektivitetsrapporterna visar att av granskningens slutsatser bejakats och i har åtgärder vidtagits eller planerats av granskade myndigheter. Omfattningen av det uppdragsstyrda regeringsstödet har under föregående år minskat något i omfattning jämfört . Ekonomisk styrning och utveckling av statsförvaltningen: Ett 30-tal utvecklingsinsatser pågår avseende ekonomisk styrning, prognosmodeller, administrativa system, kompetens-utveckling, chefsprogram för myndigheternas ledning samt interna förändrings- och förnyelsearbete. Fyra centrala insatser är det s.k. (Verktyg för ekonomisk styrning i staten), den s.k. Tvåårsöversynen, utvärderingen av budgetprocessen och genomförandet av det förvaltningspolitiska handlingsprogrammet. Utöver detta kan följande insatser nämnas. I budgetpropositionen lade regeringen fast att staten inte skall utveckla egna administrativa system. I enlighet härmed avser () att i större utsträckning säkra myndigheternas behov av ekonomi- och personaladministrativa system genom att ingå ramavtal med lämpliga leverantörer. Som en följd av denna inriktning kan det bli aktuellt att ESV avyttrar administrativa system till serviceföretag. För att stödja och stimulera arbetet med kvalitetsutveckling och kompetensförsörjning inom den statliga förvaltningen har med stöd av ett antal seminarier, konferenser och utbildningsprogram för förvaltningens anställda och chefer anordnats. Inom den statliga inköpssamordningen har ett arbete bedrivits för att bl.a. sprida information om och öka tillgängligheten till ramavtal samt finna nya avtalsområden inom relevanta produkt- och tjänsteområden. Parallellt har ett arbete med att utveckla en Internetbaserad informations- och beställningsfunktion påbörjats, Internethandel för staten. Statskontoret har bl.a. bidragit till IT-utvecklingen av den statliga förvaltningen, som exempel kan nämnas dels den omfattande upphandlingsverksamheten, dels arbeten kring elektroniska signaturer och s.k. 24-timmars- myndigheter. har, som ett led i resultatbedömningen av förvaltningspolitiska insatser, också tagits fram förslag till s.k. förvaltningspolitiska indikatorer. I rapporten i omvandling 1999 ges en samlad och översiktlig redovisning av utvecklingen i statsförvaltningen. Arbetsgivarfrågor: Regeringen har genom en ändring i 8 § verksförordningen (1995:1322), med verkan fr.o.m. , tydliggjort myndighetschefens ansvar för och del i utvecklingen av arbetsgivarpolitiken i staten. Nuvarande ramavtal för den statliga sektorn löper ut . har förhandlingar pågått i syfte att träffa ett så kallat samarbetsavtal för den statliga sektorn. Förhandlingarna avslutades med att ett avtal träffades. Förhandlingar om nya pensions- och trygghetssystem har förberetts. De nya avtalskonstruktioner som blev resultatet av avtalsrörelse gav på många punkter en ökad lokal frihet, vilket ställer krav på de lokala arbetsgivarna. Det ställer i sin tur krav på att ge stöd och råd till medlemmarna. har en första deluppföljning av RALS 1998-2001 genomförts. Kravet på arbetsgivarsamverkan har ytterligare accentuerats genom den ordning för lokala lönerevisionsförhandlingar som infördes i RALS 1998-2001. Ett första steg mot en utökning av Statens pensionsverks (SPV) tjänste- och produktutbud med hjälp av webbteknik har tagits. Ett systematiskt kvalitetsarbete på hela myndigheten har inletts. Prognoser: För att höja kvaliteten i analyser av den samhällsekonomiska och statsfinansiella utvecklingen har fortlöpande utveckling av prog- nosmodeller och kunskapsuppbyggnad skett . Den enskilt största satsningen utgörs av att bygga en makroekonomisk modell med tonvikt på tillämpningar i ett medelfristigt perspektiv. Anpassningen till nya nationalräkenskapssystemet (ENS95) har försenats, men har avsatt betydande resurser för att klara omläggningen. Genom användande av bl.a. barometrar och indikatorer har såväl regeringen som allmänheten på ett relativt tidigt skede informerats om att Asienkrisens sam-mantagna effekter på svensk ekonomi skulle komma att bli begränsade. Genom Ekonomiska rådets publikationer, regelbundna seminarier och konferenser har forskning och utredningsarbete av hög internationell standard av särskilt intresse för den ekonomiska politikens utformning redovisats. Statistik: Tillgängligheten till statistiken har förbättrats genom bl.a. ökad publicering via Internet. Ungefär 240 statistikprodukter med officiell statistik över ett stort antal samhällssektorer har framställts och gjorts tillgängliga för statliga, kommunala och privata statistikanvändare. Genom övergång från stordatordrift till person-datorbaserad drift har förutsättningar skapats för effektivare och mer flexibel statistikproduktion. har deltagit i ca 80 arbetsgrupper inom Europeiska kommissionen. Förberedelserna för den registerbaserade folk- och bostadsräkningen har fortsatt enligt planerna. : Under föregående år förvaltades ett betydande statligt fastighetsinnehav bestående av ett stort antal försvarsanläggningar med tillhörande byggnader samt olika kulturhistoriskt värdefulla byggnader. har avslutat en rad investeringar till en total kostnad av . Nybyggnadernas andel av investeringarna har ökat. Avvecklingen med anledning av försvarsbeslutet har lett till att mark, anläggningar och lokaler har sagts upp och till att större delen sålts. har fastigheter med ett sammanlagt bokfört värde på sålts. 3.5.2 Insatser utanför politikområdet Genom att politikområdets mål och verksamheter avser hela statsförvaltningen är måluppfyllelsen i hög grad avhängig utfallet av insatser utanför politikområdet. Några exempel på relevanta insatser utanför politikområdet ges nedan. Granskningsverksamhetens resultat påverkas av insatser av andra gransknings- och kontrollorgan såsom revisorer, samt enskilda myndigheters interna revision, controllerfunktioner, administrativa funk-tioner och ledningsorganisationer. Prognosverksamheten påverkas bl.a. av hur alternativa prognostiker och andra beställare agerar samt hur beslutsfattare i riksdag, regering, kommuner och näringsliv samt massmedia utnyttjar de underlag som tas fram. I området ingår t.ex. inte de budgetprognoser som tas fram av myndigheter med ansvar för större anslag och transfereringar. Inte heller uppföljning och prognoser respektive Riksgälds- kontorets prognoser av likviditet och lånebehov omfattas. Dessa ingår istället i andra politikområden. Den absolut övervägande delen av produktionen av officiell statistik sker vid SCB, alltså inom politikområdet. Ansvaret för och finansieringen av statistiken är däremot uppdelat på ett tjugotal sektormyndigheter, däribland Arbetarskyddsstyrelsen, , , och , vilket gör att statliga insatser sker inom ett stort antal politikområden. Även sektor, som innefattar stora statistikanvändare och finansiärer, ligger utanför politikområdet. Insatser inför den registerbaserade folk- och bostadsräkningen sker även inom andra politikområden. Arbetsgivarfrågorna påverkas av hur varje enskild myndighet agerar som arbetsgivare samt hur dessa planerar sin kompetensförsörjning. Inom arbetsgivarområdet åvilar det samtliga statliga myndigheter att betala avgifter motsvarande ca till de partssammansatta organen , och Statshälsan. Staten är tillsammans med de centrala arbetstagarorganisationerna på det statliga avtalsområdet stiftare av . är den organisation som enligt det statliga trygghetsavtalet bistår dem som är övertaliga och som ansvarar för användningen av de medel som parterna har avsatt för trygghetsåtgärder. En närmare redogörelse för verksamhet och resultat har lämnats i regeringens skrivelse 1999/2000:150 Årsredovisning för staten 1999. Myndigheternas fastighetsförvaltning påverkas av hur varje enskild myndighet agerar som hyresgäst samt hur dessa klarar rollfördelningen och planerar sin lokalförsörjning. 3.6 Resultatbedömning Resultatet av den verksamhet inom politikområdet som avser effektivisering och utveckling av statlig förvaltning återfinns till stor del inom hela statsförvaltningen. Resultatet av insatserna inom politikområdet framgår i stor utsträckning av olika skrivelser och rapporter. Regeringen gör den samlade bedömningen att måluppfyllelsen inom politikområdet har varit tillfredsställande under föregående år. En osäkerhet i bedömningen är att målen inte till fullo kan belysas och bedömas med tillgängliga indikatorer. Regeringens bedömning av måluppfyllelsen för politikområdet innebär att målen för flertalet myndigheter ligger fast, utom i de fall där förändringar framgår under avsnittet om politikens inriktning. Bedömningar av resultaten inom respektive delområde kommenteras i vissa fall mer utförligt nedan. Regeringen har i Årsredovisning för staten 1999 (skr. 1999/2000:150) lämnat en beskrivning av utvecklingen inom statsförvaltningen. I skrivelsen redovisas det ekonomiska läget i staten, bland annat avseende lokalkostnader och fastighetsvärden, statens konsumtion och produktion, en uppföljning av myndigheternas arbetsgivarpolitik och iakttagelser med anledning av genomförda granskningar. För en övergripande bedömning av tillståndet och utvecklingen inom den statliga förvaltningen kan RRV:s iakttagelser i verkets årliga rapport till regeringen användas som en utgångspunkt (RRV 2000:16). () genomför på regeringens uppdrag en årlig ekonomiadministrativ värdering (EA-värdering) av myndigheter under regeringen. EA- värderingen visar att av myndigheterna klarat de uppställda kraven på ett fullt tillfredsställande eller tillfredsställande sätt jämfört 1997. Målet om en kostnadseffektiv finans- och egendomsförvaltning berör främst Kammarkollegiet, och . Samtliga har avkastning som uppfyller uppställda avkastningskrav. Av nedanstående redovisning framgår även att ett utvecklingsarbete () pågår för att ytterligare förbättra den ekonomiska styrningen. Detta understöds av insatser för bättre prognoser om den samhällsekonomiska och statsfinansiella utvecklingen. Indikatorer för måluppfyllelse avseende målet om ökad kunskap i samhället genom statistik är den kraftigt ökade spridning och tillgänglighet som uppnåtts genom att statistikdatabaser kostnadsfritt gjorts tillgängliga på Internet. Målet att stabs- och servicemyndigheterna skall tillhandahålla stöd av hög kvalitet kan däremot inte helt beläggas med systematiska kvalitetsstudier, då sådana endast finns för några enskilda myndigheter. Som indikator på tjänsternas kvalitet kan istället utgångspunkt tas i bedömningarna av stabs- och servicemyndigheternas kunder, främst och andra statliga myndigheter samt övrig offentlig sektor. Av politikområdets myndigheter har majoriteten genomfört kundundersökningar , men bl.a. för områdena granskning och prognoser saknas kundundersökningar. Undersökningarna visar en överlag god kundtillfredsställelse, som ligger på i princip oförändrad nivå i de fall resultaten har kunnat jämföras med tidigare års kundundersökningar. För mera långtgående slutsatser krävs att undersökningarna genomförs mer systematiskt och med mer enhetliga metoder. Myndigheternas s.k. 2000-säkring av de tekniska systemen har fungerat väl. Det kan konstateras att övergången skedde utan några större störningar varken för statlig verksamhet eller enskilda medborgare. Tilläggas kan även att de inomstatliga stödtjänster som myndigheterna tillhandahåller bedöms ge upphov till betydande besparingar. Enbart Statskontorets inköpssamordning på IT- området bedöms motsvara i besparingar. När det gäller det arbetsgivarpolitiska målet har en närmare redogörelse lämnats för myndigheternas arbetsgivarpolitik och regeringens bedömningar i Årsredovisning för staten 1999 (skr. 1999/2000:150). Nedan följer en genomgång av resultatet i enskilda delverksamheter inom politikområdet. Granskningsverksamheten har genomförts instruktionsenligt som resursinsatserna har ökat vad gäller metod- och kompetensutveckling. När det gäller ekonomisk styrning och utveckling av statsförvaltningen bedöms (), som har en aktiv roll i utvecklingen av den ekonomiska styrningen, ha klarat sina åtaganden under föregående år på ett bra sätt. Statskontoret har tagit aktiv del i det förvaltningspolitiska utvecklingsarbetet och har genom ett flertal utredningar och utvärderingar underlättat regeringens omprövningar av offentliga åtaganden samt ökat kunskaperna om effekterna av statliga åtgärder inom olika verksamhetsområden. Statskontoret har vidare bidragit till att göra informationsförsörjningen inom den statliga förvaltningen mer effektiv. Av den kvalitetsundersökning som genomförts framgår att det har skett en kvalitetsökning i förhållande till förra budgetåret och efterfrågan på Statskontorets tjänster är alltjämt hög. Regeringen anser att arbetet med systematisk verksamhetsutveckling med utgångspunkt i uppdragsgivarnas uppfattning om kvaliteten hos myndighetens tjänster är värdefullt. Kammarkollegiets myndighetsutövande verksamheter samt den som består av bevakning av allmänna intressen, har hanterats snabbt och rättssäkert. Kollegiet har genom ett kvalificerat och välanpassat stöd till de myndigheter som köper administrativ service eller har kollegiet som värdmyndighet gett förutsättningar för goda resultat inom deras verksamheter. Inom de verksamheter som utgör ett statligt egenregialternativ, har kollegiet erbjudit likvärdig eller bättre service till sina kunder jämfört med den privata marknaden. aktie- och räntekonsortiers avkastning har överträffat jämförelseindex . Den statliga inköpssamordningen har bidragit till en ökad tillgänglighet till och omsättning av ramavtal. har främjat användningen av systematiskt kvalitets- arbete inom statliga myndigheter samt verkat för en långsiktig förvaltnings- och ledningskompetens i statsförvaltningen. Regeringen bedömer att NOU i allt väsentligt har uppnått de uppsatta målen för sin verksamhet. NOU har verkat för att effektiv upphandling sker affärsmässigt, effektivt och lagenligt. Regelefterlevnaden på upphandlingsområdet torde ha blivit bättre. Den tillsynsstrategi som tillämpas bör ha haft positiva effekter för tillsynsverksamheten. Den offentliga upphandlingen har sannolikt effektiviserats och besparingar uppnåtts genom att insatser har satts in på ett tidigt stadium av utredningsarbetena på upphandlingsområdet. Det synliga resultatet av det utvecklingsarbete som finansieras genom särskilt anslag inom politikområdet, är främst utredningsrapporter, utbildningar och tekniska system. Vad gäller effekterna av utvecklingsarbetet återfinns dessa inom hela statsförvaltningen. En redogörelse för utvecklingen av den ekonomiska styrningen lämnas i volym 1, avsnitt 10. Ett konkret resultat av utvecklingsarbetet kan också utläsas i föreliggande proposition i och med att ett förslag om en gemensam verksamhetsstruktur i staten tagits fram med redovisning på politikområden och mål för dessa inom respektive utgiftsområde. Den nya strukturen och politikområdena redovisas samlat i volym 1, avsnitt 7.5. Avseende statliga arbetsgivarfrågor kan nämnas att efterfrågar medlemmarnas bedömning av sin verksamhet. Av resultaten Service- barometer kan utläsas att medlemmarna visar stor tillfredsställelse med det arbete utför. är till avgifsfinansierat, varav hänför sig till medlemsavgifter som fr.o.m. uppgår till av medlemmens (myndighetens) bruttolönesumma. Regeringen bedömer utifrån servicebarometer samt genomförda dialoger att de prestationer som genomförts av verket har lett till en vidareutvecklad och mer samordnad statlig arbetsgivarpolitik. Detta ökar möjligheterna att uppnå en effektiv statlig förvaltning. Regeringens sammanvägning av ett antal indikatorer pekar på att () hanterar tillämpningen av den statliga tjänstepensioneringen och statens tjänstegrupplivförsäkring på ett effektivt och korrekt sätt. SPV:s verksamhet och de resultat som åstadkommits är i linje med deras uppdrag. Med ensamrätt administrerar SPV tjänstepensioner för statstjänstemän och tillhandahåller pensionsservice för 550 arbetsgivare med drygt 200 000 anställda. SPV:s pensionsadministrativa tjänster till kommuner och landsting, statliga och kommunala bolag i konkurrens och i samarbete med andra marknadsaktörer har utvecklats och ökat i omfattning. Intresset för pensionsfrågor blir allt större och SPV har därför påbörjat utvecklingen av tjänster för att hantera det s.k. individuella valet. Statistikproduktionen har till största delen fullföljts enligt plan. Den ekonomiska statistiken har förbättrats, men ytterligare förbättringar behövs. Jämförbarheten med annan europeisk statistik har ökat. Kvalitetsutvecklingen har varit övervägande positiv. Det kan emellertid konstateras att vissa misstag rörande kvaliteten har gjorts . Kundnöjdheten bedöms ligga kvar på samma höga nivå . Tillgängligheten till statistiken har ökat. Bytet av teknisk plattform och ökad publicering på Internet har bidragit till detta. Antalet uttag från SCB:s statistiska databaser har ökat och uppgick till 70 000. Sedan databaserna blev avgiftsfria har tillgängligheten ökat ytterligare. En oroande utveckling är att svarsbortfallen i undersök- ningarna har ökat . Regeringen bedömer att förberedelsearbetet för folk- och bostadsräkningen bedrivs så att det är möjligt att genomföra den första registerbaserade folk- och bostadsräkningen 2005. Träffsäkerheten i prognoserna har ökat . Flera studier visar att Konjunktur- institutets (KI) prognoser står sig relativt väl i såväl svensk som internationell jämförelse. Tillförlitligheten och träffsäkerheten för prognoserna har varit god . KI:s analys av inflationsutvecklingen var bättre än konsensusprognosen. Verksamheten har, som avsett, blivit allt mer inriktad på medelfristiga analyser. Prognoserna är mer analyserande än tidigare och vändpunkter fångas numera in på ett bättre sätt, bl.a. genom barometerundersökningar och statistiska indikatorer. Institutets statistik, prognoser och analyser är tillgängliga via Internet, vilket förbättrar tillgängligheten. Ekonomiska rådets verksamhet fungerar som en länk mellan å ena sidan och KI och å andra sidan den nationalekonomiska forskningen. har det pågått ett arbete för att bättre ta tillvara rådets kompetens, bl.a. genom en tätare kontakt mellan rådet och departementets politiska ledning. Rådets roll som initiativtagare till forskning är betydelsefull, liksom det gedigna underlag som rådets olika aktiviteter ger för den ekonomiska politikens utformning. Rådet har också en viktig uppgift som rådgivare till i vetenskapliga frågor, särskilt inom områdena makroekonomi, modellbyggande och miljöekonomi. I fastighetsförvaltningen har lyckats minska kostnaderna för underhåll och drift betydligt mer än regeringen krävt. Underhåll och drift har också genomförts i den omfattning som överenskommits med brukarna för att bevara fastigheternas funktionella och ekonomiska värde. Den samlade fastighetsförvaltningens kostnader har ökat och intäkterna minskat, vilket har medfört en resultatförsämring. svarar för huvuddelen av det försämrade resultatet. Utnyttjandet av låneramarna har ökat och båda myndigheterna har uppnått målen avseende avkastning och soliditet. En hög andel hyresgäster har uppfattat myndigheterna som goda och serviceinriktade hyresvärdar. 3.7 Revisionens iakttagelser Revisionsberättelser med invändning har lämnats för och Kammarkollegiet. Övriga myndigheter i politikområdet erhöll inga invändningar. (AgV) har mottagit följande invändning från RRV. "AgV har inte för RRV företett dokumentation som visat att verket lämnat över sin befogenhet till () att sluta kollektivavtal på sätt så att RPS erhållit rätt till den befogenhet som anges i RALS 1998 2001, punkt 3.2 Löneökningar m.m. Om en myndighet sluter ett kollektivavtal utan att ha behörighet till detta, blir avtalet utan rättslig verkan." Avseende gör regeringen följande bedömning. Ombildningen av den statliga arbetsgivarorganisationen genomfördes . I och med detta blev en medlemsstyrd avgiftsfinansierad myndighet.