prop · GO031D20 · 2001-01-01 00:00:00 — 1 Förslag till riksdagsbeslut 7 2 Arbetsliv 9 2.1 Omfattning 9 2.2 Utgiftsutveckling 9 3 Arbetslivspolitik 11 3.1 Omfattning 11 3.2 Utgiftsutveckling 11 3.3 Mål 12 3.4 Politikens inriktning 12 3.5 Insatser 13 3.5.1 Statliga insatser inom politikområdet 13 3.5.2 Insatser inom andra politikområden 15 3.6 Resultatbedömning 15 3.6.1 Resultat 16 3.6.1.1 Verksamhetsresultat 16 3.6.1.2 Ekonomiskt resultat 17 3.6.2 Analys och slutsatser 17 3.7 Revisionens iakttagelser 18 3.8 Budgetförslag 18 3.8.1 23:1 18 3.8.2 23:2 19 3.8.3 23:3 Särskilda utbildningsinsatser m.m. 21 3.8.4 23:4 Arbetsdomstolen 21 3.8.5 23:6 för arbetstagares uppfinningar 22 3.8.6 23:7 Internationella arbetsorganisationen () 22 3.8.7 23:8 Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO) 23 3.8.8 23:9 24 4 Jämställdhetspolitik 27 4.1 Omfattning 27 4.2 Utgiftsutveckling 27 4.3 Mål för jämställdhetspolitiken 27 4.4 Politikens inriktning 27 4.5 Insatser 28 4.6 Resultatbedömning 29 4.7 Revisionens iakttagelser 29 4.8 Budgetförslag 30 4.8.1 24:1 30 4.8.2 24:2 Särskilda jämställdhetsåtgärder 30 5 Effektiv statsförvaltning under utgiftsområde 2 31 5.1 Budgetförslag 31 5.1.1 1:1 Stabsuppgifter vid 31 5.1.2 1:2 Statliga tjänstepensioner m.m. 32 Anslagsbelopp 7 2.1 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet 9 3.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet 11 3.2 Fördelning av kostnader på områden 16 3.3 Anslagsutveckling 18 3.4 Avgiftsfinansierad verksamhet 18 3.5 Anslagsberäkning 19 3.6 Anslagsutvecklingen 19 3.8 Anslagsberäkning 20 3.7 Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser 20 3.9 Anslagsutveckling 21 3.10 Anslagsberäkning 21 3.11 Anslagsutveckling 21 3.12 Anslagsberäkning 22 3.13 Anslagsutveckling 22 3.14 Anslagsberäkning 22 3.15 Anslagsutveckling 22 3.16 Anslagsberäkning 23 3.17 Anslagsutveckling 23 3.18 Anslagsberäkning 24 3.19 Anslagsutveckling 24 3.20 Anslagsberäkning 25 4.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet 27 4.2 Anslagsutvecklingen 30 4.4 Anslagsberäkning 30 4.4 Anslagsutvecklingen 30 5.1 Anslagsutveckling 31 5.2 Anslagsutvecklingen 32 5.3 Uppdragsverksamhet 33 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. godkänner målet för politikområdet Arbetslivspolitik (avsnitt 3.3) samt att de godkända målet för arbetslivspolitiken inom utgiftsområdet upphör att gälla, 2. godkänner målet för politikområdet Jämställdhetspolitik: Kvinnor och män skall ha samma möjligheter, rättigheter och skyldigheter inom livets alla områden (avsnitt 4.3), 3. bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslaget 23:2 , ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare åtaganden medför utgifter på högst 2005 (avsnitt 3.8.2), 4. för anvisar anslagen under utgiftsområde 14 Arbetsliv enligt följande uppställning: Anslagsbelopp Tusental kronor Anslag Anslagstyp 1:1 Stabsuppgifter vid ramanslag 2 158 1:2 Statliga tjänstepensioner m.m. ramanslag 7 500 000 23:1 ramanslag 550 413 23:2 ramanslag 321 318 23:3 Särskilda utbildningsinsatser m.m. ramanslag 46 000 23:4 Arbetsdomstolen ramanslag 18 158 23:6 för arbetstagares uppfinningar ramanslag 58 23:7 Internationella arbetsorganisationen () ramanslag 22 195 23:8 Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning ramanslag 3 816 23:9 ramanslag 45 207 24:1 ramanslag 18 942 24:2 Särskilda jämställdhetsåtgärder ramanslag 13 706 Summa 2.1 Omfattning Utgiftsområdet har indelats i tre politikområden. Dessa är arbetslivspolitik, jämställdhetspolitik och effektiv statsförvaltning 2.2 Utgiftsutveckling Från och med överförs vissa anslag som under innevarande budgetår är uppförda under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv till utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet . Syftet är att förtydliga finansieringen av arbetsmarknadspolitiken i sin helhet. Med anledning av att vissa anslag flyttas från utgiftsområde 14 till utgiftsområde 13 föreslås att namnen på utgiftsområde 13 och 14 ändras till Arbetsmarknad respektive Arbetsliv . Förslaget behandlas i avsnitt 2.1 och avsnitt 4.6.2 under utgiftsområde 13 vari föreslås ändringar i riksdagsordningen. Tabell 2.1 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet Miljoner kronor Utfall 1999 Anslag 2000 1 Utgifts- prognos 2000 Förslag anslag 2001 Beräknat anslag 2002 Beräknat anslag 2003 Effektiv statsförvaltning2 7 570 7 646 7 464 7 502 7 402 7 352 Arbetslivspolitik 41 197 38 239 34 634 1 008 1 Jämställdhetspolitik 28 30 62 33 33 33 Totalt för utgiftsområde 14 48 795 45 915 42 160 8 543 8 466 8 437 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. 2 Politikområdet ligger under utgiftsområde 2. 3.1 Omfattning Politikområdet omfattar frågor inom arbetsmiljö, arbetsrätt, arbetsorganisation, arbetstid, lönebildning, frågor om jämställdhet och diskriminering i arbetslivet samt frågor om relationen mellan arbetstagare och arbetsgivare. Inom politikområdet agerar ett antal myndigheter. verksamhet skall bidra till att minska riskerna för ohälsa och olycksfall i arbetslivet och förbättra arbetsmiljön sedd i ett helhetsperspektiv, dvs. från såväl fysisk, psykisk som social och arbetsorganisatorisk synpunkt. har till uppgift att bedriva och främja forskning, utveckling och utbildning för att bidra till en förnyelse av arbetslivet genom effektivare former för arbetsorganisation, en ökad tillgänglighet till arbetsmarknaden och en förbättrad arbetsmiljö. Arbetsdomstolen prövar mål i tvister om kollektivavtal och andra arbetstvister enligt lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister. Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO) ser till att lagen (1999:133) om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning efterföljs. verksamhet syftar till att främja en lönebildning i samhällsekonomisk balans som tål de påfrestningar en långvarigt ökad arbetskraftsefterfrågan medför. Inom politikområdet finns även för arbetstagares uppfinningar. Vidare finansieras andel av kostnaderna för verksamhet av medel inom ramen för detta politikområde. 3.2 Utgiftsutveckling Från och med överförs vissa anslag som under innevarande budgetår är uppförda under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv till utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet vilket förklarar den stora förändring i beloppen i nedanstående tabell mellan . För en utförligare redovisning per anslag hänvisas till avsnitt 3.8. Tabell 3.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet Miljoner kronor Utfall 1999 Anslag 2000 1 Utgifts- prognos 2000 Förslag anslag 2001 Beräknat anslag 2002 Beräknat anslag 2003 Totalt politikområde arbetsliv 41 197 38 239 34 634 1 008 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. 3.3 Mål Regeringen föreslår att följande mål skall gälla för politikområdet Arbetsliv: - Ett bra arbetsliv med väl fungerande arbetsvillkor. Förslaget till mål för politikområdet innebär inga förändringar i arbetslivspolitikens inriktning. Det nya målet utgör en sammanfattning av de arbetsuppgifter som tidigare fanns för arbetslivs-politiken. Målet för politikområdet uppnås genom: - en bra och utvecklande arbetsmiljö - ett arbetsliv präglat av integration och mångfald - en ökad kunskap om och i arbetslivet - en arbetsrätt som skapar trygghet, flexibilitet och delaktighet samt - ett medvetet och långsiktigt jämställdhets- arbete. Arbetslivspolitiken skall inom ramen för detta mål bidra till tillväxt, sysselsättning och ett konkurrenskraftigt näringsliv. Detta sker genom främjandet av en bra och utvecklande arbetsmiljö där individer inte förslits, skadas eller slås ut från arbetslivet. Arbetsförhållanden där kvinnor och män trivs, mår bra och ges förutsättningar för utveckling genererar kreativitet och förnyelse. Därigenom bidrar arbetslivspolitiken till produktivitet och effektivitet och i förlängningen leder detta till tillväxt och lägre samhällskostnader. Arbetslivspolitiken skall verka för att individer skall ha ett bra arbetsliv med väl fungerande arbetsvillkor i en bra och utvecklande arbets- miljö. Arbetslivspolitiken har även till uppgift att öka kunskap om och i arbetslivet. En central uppgift för arbetslivspolitiken är att verka för jämställdhet i arbetslivet mellan kvinnor och män, jämlikhet mellan invandrare och infödda samt insatser för att motverka diskriminering och utestängning på grund av funktionshinder, etnisk bakgrund och sexuell läggning. I arbetslivspolitiken ingår även arbetsrätten samt frågor om relationen mellan arbetstagare och arbetsgivare. 3.4 Politikens inriktning En viktig förutsättning för ökad sysselsättning och tillväxt är en fortsatt hög prioritering av insatser för en god arbetsmiljö, integrering av arbetsmiljöarbetet i verksamheten, liksom av insatser mot arbetsskador. För att underlätta en intensifiering av insatserna har regeringen överlämnat en proposition med förslag om en sammanslagning av myndigheterna inom . "Det goda arbetet" ger individen möjlighet till delaktighet och inflytande, till utveckling och ökad kompetens. Vi lever i ett arbetsliv där omvandling och för-nyelse tycks gå allt fortare. Forskning och ut-veckling inom arbetslivssektorn måste ta dessa fundamentala förändringar som utgångspunkt. Det är angeläget att forskningen och utveck-lingen bedrivs i större omfattning i samarbete med näringslivet. Forskning och utveckling liksom tillsyn bör även fortsättningsvis bedrivas i aktiv samverkan med regionala och lokala aktörer. Erfarenhets-utbyte mellan arbetslivets aktörer samt kunskapsöverföring mellan forskning och arbetsliv är av väsentlig betydelse för både arbetslivets utveckling och för att säkerställa relevansen i den forskning som utförs. Arbetslivet skall präglas av integration och mångfald. Invandrare besitter kompetens som inte utnyttjas i full utsträckning. Med tanke på de krav som internationaliseringen och den demografiska utvecklingen medför, är det av största vikt att arbetslivet bättre förmår utnyttja den internationella kompetens som finns hos inflyttade invånare. Jämställdhet mellan kvinnor och män inom arbetslivet är en prioriterad fråga. Skillnader i förutsättningarna för kvinnor och män skall beaktas liksom deras olika villkor i arbetslivet. Forskningen inom jämställdhetsområdet bör vidareutvecklas och ha fortsatt hög prioritet. Arbetssökande och arbetstagare skall ha rätt att slippa fördomsfullt eller kränkande be-mötande i arbetslivet. Insatser för att motverka utestängning och utslagning från arbetslivet med systematiskt förebyggande insatser skall ha fortsatt hög prioritet. Möjligheterna för personer med funktionshinder att finna, få och behålla ett arbete skall underlättas. I sammanhanget kan nämnas det mångfaldsprojekt som bedrivs inom Näringsdeparte-mentet. Projektet skall i ett sammanhang och ur ett tillväxtperspektiv kartlägga och beskriva hur aspekterna kön, ålder, klass, etnisk tillhörighet, sexuell läggning samt funktionshinder påverkar en individs nuvarande och framtida möjligheter i arbetslivet. En viktig del i arbetet för ökad mångfald är att med utgångspunkt i de krav som den nya kunskapsekonomin och fortgående demografiska förändringar ställer på näringsliv och arbetsmarknad, se och ta tillvara varje enskild individs kompetens och utvecklingsmöjligheter samt genomföra nödvändiga anpassningar av arbetsorganisationen. Arbetsrätten är en betydelsefull del av arbetslivspolitiken. Den skall medverka till jämlikhet, delaktighet i arbetslivet samt till att det skapas trygghet och flexibilitet. Formerna för lönebildningen är enligt regeringens mening i första hand en fråga mellan arbetsmarknadens parter. Avtal är att föredra framför lagstiftning eftersom ett brett sam-förstånd mellan parterna skapar stabilitet och legitimitet åt träffade överenskommelser. Där utöver behövs ett starkt nationellt ramverk för lönebildningen. inrättades den nya myndigheten vars uppgift är att medla i arbetstvister och verka för en väl fungerande lönebildning. Detta innebär dock ingen begränsning i arbetsmarknadens parters möjligheter och ansvar för hur avtalslösningar utformas. 3.5 Insatser 3.5.1 Statliga insatser inom politikområdet De statliga insatserna syftar till att finna långsikt-igt stabila lösningar, som främjar en god och hållbar samhällsutveckling med ett säkert och utvecklande arbetsliv. Insatserna inbegriper till exempel forskning och utveckling som skall bidra till en förnyelse av arbetslivet med effektiva arbetsorganisationer, en säker och utvecklande arbetsmiljö och en ökad tillgänglighet till arbetsmarknaden med lika villkor för kvinnor och män. Effektiva tillsynsåtgärder på arbetsplatserna skall bl.a. bidra till att säkra företagens och förvaltningarnas interna styrning av hälso- och säkerhetsfrågorna. Arbetsmiljö De till anmälda sjukskrivningarna har ökat kraftigt liksom anmälda arbets-skador enligt lagen om arbetsskadeförsäkring. Ökningen är kraftigast när det gäller sjukdomar relaterade till stress och hög arbetsbelastning. Bilden bekräftas av bl.a. enkätundersökning om arbetsrelaterade besvär och undersökningar gjorda av och . Detta speglar ett allvarligt mänskligt och samhällsekonomiskt problem. Att de personalminskningar som skett i många verksamheter inneburit en påfrestning är uppenbart liksom att följden av nedskärningarna ofta förvärrats av organisatoriska brister, t.ex. oklara besked från arbetsledningen när det gäller prioritering av arbetsuppgifter, oklara befogenheter, bristande stöd och handledning eller bristande utrymme för återhämtning. tillsattes på regeringens uppdrag en arbetsgrupp inom med uppgift att analysera den stora ökningen av arbetsbe-tingad ohälsa som har samband med stress och andra organisatoriska och sociala faktorer. Arbetsgruppen skall ta fram en handlingsplan för att komma till rätta med utvecklingen och för att åstadkomma en förnyelse av arbetsmiljöarbetet. Slutrapporten skall lämnas före årets utgång. I övrigt pågår det arbete i ett flertal utredningar som berör de aktuella frågorna, se nedan under 3.5.2. Genom bland annat ett ökad fokus av forskningen mot arbetsorganisationsfrågor, ett effektivare tillsynsarbete och en ökad kunskapsåter-föring kan verksamheterna inom arbetslivsom-rådet sammantaget ge förbättrade förutsättningar för en positiv utveckling av arbetslivet. Det finns ökade kunskaper om arbetsmarknadens funktionssätt och villkor och vad som till exempel orsakar segregation på arbetsmarknaden. Sådan kunskap är betydelsefull för att arbetslösheten skall kunna bekämpas, en hållbar samhällsutveckling främjas med säkra och utvecklande arbetsplatser och skapandet av nya jobb. Tillsynsverksamheten har påverkats av stora förändringar i arbetslivet vilket medfört att anspråken på verksamheten har ökat. Frågor om arbetsorganisation har blivit viktigare på grund av ökade risker för fysiska och psykiska belastningsskador. Även EU- medlemskapet och utvecklingen av det europeiska standardiseringsarbetet har medfört ökade arbetsuppgifter. Väsentliga insatser har gjorts för att förbättra arbetsgivarnas interna arbetsmiljöarbete. För att få arbetsgivarna att i ökad utsträckning införa interna system för arbetsmiljöarbetet, s.k. intern-kontroll, har systeminspektioner blivit vanligare. På grund av att systemtillsyn i stor utsträckning ersatt detaljtillsyn tar varje inspektion mer tid i anspråk . har fortsatt att utveckla metoder och arbetsformer för tillsyn särskilt inom följande områden: besvär i rörelseorgan, allvarliga olycksfall, allergier och annan överkänslighet samt psykiska belastningar. Regeringen har överlämnat en proposition till med förslag om att myndigheterna inom Arbetar-skyddsstyrelsen och skall ombildas till en myndighet. Namnet på den nya myndigheten föreslås bli . Lag- ändringarna föreslås träda i kraft . De viktigaste skälen för ombildningen är följande. Det behövs samlad styrning för att utveckla nya tillsynsmetoder, särskilt på grund av den branta ökningen av arbetssjukdomar som beskrivits tidigare. Nuvarande organisation inne-bär dubbelarbete i olika former. Vidare innebär distriktsindelningen att det blir svårt att på ett flexibelt sätt sätta in resurserna där de för till- fället behövs bäst. Rättssäkerheten kräver lika kravnivå över landet. Mer komplicerade arbetsmiljöproblem och betoning av kravställande roll ställer detta problem på sin spets. Utvecklingen av företagsformer och arbetsliv gör att allt fler verksamheter går över distriktsgränserna. I den ekonomiska vårpropositionen bedömde regeringen att tillsynsverksamheten på det arbetsorganisatoriska området behöver förstärkas med anledning av de senaste två årens kraft-iga ökning av arbetssjukdomar. Regeringen aviserade därför en ökning av anslaget till med i samband med budgetpropositionen . Ökningen avsåg metod- och kompetensutveckling. Regeringen föreslår vidare en förstärkning av anslaget med ytterligare . Denna satsning syftar till förstärkning av tillsynsverksamhet, främst med inriktning mot organisatoriska frågor. Regeringen föreslår alltså sammantaget en förstärkning med varav finansieras genom en omprioritering från utgiftsområde 24 Näringsliv. De nya arbeten som skapas skall präglas av goda utvecklingsmöjligheter och ekologisk hållbarhet. Regeringen har genom ett beslut bestämt att bl.a. Arbetarskyddsstyrelsen skall vara en av de myndigheter som har ett särskilt sektorsansvar för ekologisk hållbarhet. Lönebildning inrättades den nya myndigheten vars uppgift är att medla i arbetstvister och verka för en väl fungerande lönebildning. avvecklades Statens förlikningsmannaexpedition. Genom ändringar i lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet ges be-fogenhet att kalla parter till överläggningar, utse medlare även utan parternas samtycke och skjuta upp varslade stridsåtgärder om det främjar en god lösning av konflikten. Förändringarna syftar till att främja en lönebildning i samhällsekonomisk balans som tål de påfrestningar en långvarigt ökad arbetskrafts-efterfrågan medför och därmed gör det möjligt att kombinera höjda reallöner med låg arbetslöshet och stabila priser. Förslagen innebär dock ingen begränsning i arbetsmarknadens parters möjligheter och ansvar för hur avtalslösningar utformas. Ökad kunskap om och i arbetslivet Genom beslut av (prop. 1999/2000:81, bet. 1999/2000:UbU17, rskr. 1999/2000:257) gäller en ny myndighetsstruktur för forskningsfinansiering. Dessa förändringar innebär att Rådet för arbetslivsfrågor avvecklas . Rådets ansvarsområden kommer att delas mellan Verket för innovationssystem och för arbetsliv och socialvetenskap. Genom att tydligare koppla samman arbetslivsforskning och innovations- och tillväxtfrågor respektive sociala frågor finns intressanta möjligheter till en dynamisk utveckling med nya infallsvinklar, liksom möjlighet till kraftsamling kring centrala frågeställningar. Arbetsrätt Arbetstid En arbetsgrupp inom med representanter från socialdemokraterna, och har bedömt förutsättningarna för och konsekvenserna av olika arbetstidsförändringar. Analyserna har avsett såväl ekonomiska aspekter som välfärdseffekter. Arbetsgruppens rapport arbetstid för och emot (Ds 2000:22) har remissbehandlats och bereds inom . En sammanställning av remissyttrandena över rapporten finns tillgänglig i (dnr N2000/2720/ARM). Turordningsreglerna Regeringen har överlämnat en proposition om ändring av turordningsreglerna i lag (1982:80) om anställningsskydd, Undantag från turordningen (prop. 1999/2000:144). Förslaget inne-bär att alla arbetsgivare vid uppsägning på grund av arbetsbrist får undanta högst två medarbetare från turordningen som är av särskild betydelse för den fortsatta verksamheten. Distansarbete Regeringen har i propositionen Ett informationssamhälle för alla (prop. 1999/2000:86) lämnat förslag till ändring i 22§ lagen om anställningsskydd. Detta syftar till att stärka anställningsskyddet för dem som distansarbetar från bostaden. Översyn av arbetsrätten Regeringen har gett i uppdrag att se över den arbetsrättsliga lagstiftningen i enlighet med hemställan i betänkande 1999/2000:AU5. Uppdraget syftar till att se över den arbetsrättsliga lagstiftningen så att den uppfyller kraven på trygghet och inflytande för de anställda inom ramen för en flexibel och effektiv arbetsmarknad. särskild utredare har tillkallats för att se över behovet av lagstiftning eller andra åtgärder för att stärka skyddet av den enskildes personliga integritet i arbetslivet (dir. 1999:73). I översynen skall det i första hand ingå frågor om användning av drogtester och andra medicinska kontroller samt frågor om användning av persondatorer, elektronisk post (e-post) och Internet i arbetet. Även andra integritetsfrågor som kommer upp under utredningsarbetets gång och där skyddet för den personliga integriteten i arbetslivet kan vara allvarligt hotat skall tas upp av utredaren. Behovet av skydd för arbetssökande skall särskilt belysas. Utredningen skall redovisa sitt arbete . Anti-diskrimineringspaketet Inom EU bedrivs ett arbete med ett anti- diskrimineringspaket . Kommissionen lade fram förslag till ett paket som består av ett meddelande, två direktiv för att bekämpa diskriminering samt ett handlingsprogram som på olika sätt skall komplettera direk-tiven. Kommissionens förslag till direktiv är dels ett förslag om inrättande av allmänna ramar för likabehandling i arbetslivet (arbetslivs- direktivet), dels ett förslag om genomförandet av principen om likabehandling av enskilda personer oavsett ras eller etnisk bakgrund (det etniska direktivet). Arbetslivsdirektivet gäller enbart inom arbetslivet och skyddar mot diskriminering på grund av etniskt ursprung, religion, funktionshinder, sexuell läggning och ålder. Det etniska direktivet gäller enbart etniskt ursprung men skyddar även utanför arbetslivet bl.a. i fråga om utbildning, sociala förmåner samt varor och tjänster. antog rådet direktiv /43/EG om genomförandet av principen om likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung (det etniska direktivet). De återstående förslagen behandlas i rådsarbetsgrupp. Arbetslivsdirektivet och handlingsprogrammet kommer med stor sannolikhet att antas men om frågan kvarstår när tar över EU- ordförandeskapet avser regeringen att driva frågan vidare. 3.5.2 Insatser inom andra politikområden Arbete pågår kring ökningen av ohälsan inom andra politikområden: (S 1999:54) och Utredningen om den arbetslivsinriktade rehabiliteringen (S 1999:08). Ett beredningsarbete inom för att komma till rätta med den ökande ohälsan och dess kostnader kommer att fortsätta . 3.6 Resultatbedömning I budgetpropositionen för angavs att inriktningen för arbetslivspolitiken skall bidra till tillväxt, sysselsättning och ett konkurrenskraftigt svenskt näringsliv samt skapa förutsättningar för flexibilitet, trygghet och delaktighet i arbetslivet. Målet för Arbetslivspolitiken beskrevs som en god och utvecklande arbetsmiljö där individer inte förslits, skadas eller slås ut från arbetslivet, jämställdhet mellan kvinnor och män samt ett arbetsliv som präglas av inte- grering och mångfald. 3.6.1 Resultat 3.6.1.1 Verksamhetsresultat Arbetsmiljö De insatser som gjorts för att få arbetsgivarna att införa interna system för arbetsmiljöarbetet, (s.k. internkontroll) enligt Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter om internkontroll har verkningsfullt medverkat till förbättringar. Detta gäller numera även mindre företag. I de flesta fall behövs flera besök av för att ge resultat. Ett fungerande arbetsmiljöarbete är ofta knutet till tillsyn av arbetsställena. För att bedöma arbetsgivarnas införande av internkontroll har ett representativt urval av företag bedömts av . I alla storleksklasser är andelen med systematiskt arbetsmiljöarbete något högre 1999 än 1998. Väsentliga brister finns dock fortfarande i många arbetsgivares ledning och planering av arbetsmiljöarbetet. Särskilt inom offentlig förvaltning har internkontrollarbetet inte utvecklats som förväntat. Samverkan mellan Arbetarskyddsstyrelsen, , och har resulterat i bättre samordning mellan och .