prop · GP0343 · 2001-10-24 00:00:00 — Den nuvarande lagstiftningen bygger således på att den skattskyldige måste förvärva en obebyggd eller en bebyggd fastighet inom vissa tidsgränser. En konsekvens av den nuvarande regleringen är följande. Om den skattskyldige avyttrat en bostad för får han uppskov med beskattningen av hela vinsten om han använder ersättningen från avyttringen till att förvärva en minst lika dyr bostad. Om han däremot använder ersättningen till att uppföra en byggnad på en tomt som han ägt kommer han inte att få något uppskov alls. Detsamma blir fallet om han använder hela ersättningen från försäljningen av ursprungs- bostaden till att bygga om en sommarstuga som han ägt till sin permanentbostad. I samtliga fall är det i realiteten fråga om att den skattskyldige byter bostad och att han använder ersättningen från försäljningen av en bostad för att skaffa sig en ny bostad. Det är knappast motiverat att de tre situationerna skall behandlas olika vid beskattningen. Avgörande skäl talar i alla de tre fallen för att reglerna nu bör ändras så att den skattskyldige skall kunna få uppskov. En sådan förändring av gällande rätt åstadkoms genom att det införs ett undantag i lagen av innebörd att en fastighet som förvärvats tidigare än året före det år då ursprungsbostaden avyttrades ändå skall räknas som ersättningsbostad om den skattskyldige på fastigheten utför ny-, till- eller ombyggnad mellan året före det år då ursprungsbostaden avyttrades och andra året efter avyttringen. Fastigheten skall i sådana fall anses förvärvad året före det år då ursprungsbostaden avyttrades. Vid prisjämförelsen skall endast utgifter för ny-, till- eller ombyggnad som faller inom den angivna tidsramen beaktas. Inköpspriset skall alltså inte beaktas vid prisjämförelsen. Förslaget föranleder ändring i 47 kap. 5 § samt införande av två nya paragrafer, 47 kap. 5 a och 13 a §§, i IL. Förenklad fastighetstaxering i stället för omräkning Ett slopat omräkningsförfarande kommer att leda till minskade skatte- intäkter under de år ingen fastighetstaxering sker detta under förut- sättning att fastigheterna stiger i värde. Enligt regeringens förslag skall omräkningsförfarandet ersättas med förenklade fastighetstaxeringar. Omräkning skall dock ske fram till dess att respektive typ av taxeringsenhet är föremål för en allmän eller förenklad fastighets- Prop. 2001/02:43 taxering. Dessutom förskjuts tidsplanen för taxeringarna på visst sätt. I förhållande till gällande lagstiftning ger förslaget upphov till en varaktig budgetsaldoförsvagning då förskjutningen av skatteunderlaget får återverkningar på framförallt fastighetsskatte- och förmögenhets- skatteintäkterna. Förslaget kan också påverka intäkterna från arvs- och gåvoskatten men dessa effekter bedöms vara ringa. För att beräkna de ekonomiska konsekvenserna av förslagen krävs till att börja med ett antagande om de olika taxeringsenheternas pris- utveckling. Om taxeringsenheternas prisutveckling för riket i genomsnitt följer den allmänna prisutvecklingen och framåt, och inflationen antas följa inflationsmål på , kommer fastighetsskatte- och förmögenhetsskatteunderlaget med regeringens förslag att bli mindre än vid gällande regler åren mellan de allmänna eller förenklade fastighetstaxeringarna. Det totala fastighetsskatteunderlaget för småhus och tomtmark (inkl. småhus och tomtmark på lantbruk) kan uppskattas till och för hyreshusenheter exklusive lokaler till . Skatteunderlaget för hyreshuslokalerna beräknas uppgå till . Tabell 1 illustrerar effekterna av regeringens förslag. Den visar fastighetsskattebasernas uppskattade utveckling och framåt samt de årliga bruttoskattebortfallen som regeringens förslag ger upphov mellan de allmänna eller förenklade fastighets- taxeringarna. Tabell 1 Skattebaser och periodiserat bruttoskattebortfall för småhus (inkl. tomtmark) och hyreshus (exkl. lokaler), mdkr Skattebas med gällande regler Skattebas med regeringens förslag Periodiserat bruttoskattebortfall med regeringens förslag Den offentligfinansiella effekten av den temporära förskjutningen av skatteuttaget beräknas på följande sätt: Om det antas att de temporära budgetsaldoförsvagningarna resulterar i offentlig upplåning uppstår en varaktig budgeteffekt trots att budgetsaldoförändringen i sig är temporär. Den varaktiga budgeteffekten erhålls i detta fall genom att summan av de nuvärdesberäknade årliga saldoförändringarna multipliceras med stats- Med denna metod uppskattas den varaktiga budgeteffekten av regeringens förslag om slopad omräkning till . Taxeringsvärdena påverkar också förmögenhetsskatteunderlaget. Den varaktiga nettoeffekten beräknas på samma sätt som för fastighetsskatten. Den del av förmögenhetsskatteunderlaget som härrör från fastigheter uppskattas grovt till 110 miljarder . Givet dessa förutsättningar beräknas den varaktiga effekten av regeringens förslag om slopad omräkning uppgå till . De statsfinansiella effekterna på fastighetsskatte- och förmögenhets- skatteområdet har redovisats och beaktats i budgetpropositionen . Administrativa kostnader för skatteförvaltningen Regeringens förslag att avskaffa omräkningsförfarandet och införa ett system med förenklade fastighetstaxeringar medför även ökade administrativa kostnader för skatteförvaltningen. Den totala kostnaden för omräkningen uppgår till . Regeringens förslag att det skall ske antingen en allmän fastighetstaxering eller en förenklad fastighetstaxering samt att den årliga omräkningen skall slopas innebär att kostnaderna för fem och en halv mellankommande omräkningar kommer att sparas in om man utgår . Slopandet av omräkningen innebär således en inbesparing på 5,5 x , dvs. Kostnaderna för förenklad fastighetstaxering tillkommer dock . Kostnaderna för det förenklade förfarandet kan uppskattas till ett betydligt lägre belopp än kostnaderna för en allmän fastighetstaxering. När det gäller kostnaderna för förberedelsearbetet som för den allmänna fastighetstaxeringen uppgick till kommer dessa kostnader vid en förenklad fastighetstaxering att uppgå till ett avsevärt lägre belopp. Detta är en följd av att värdeområdesindelningen i princip inte skall göras om vid det förenklade förfarandet. Även kostnaderna för beredning och granskning på skattemyndigheten vid en förenklad fastighetstaxering kan uppskattas att uppgå till ett avsevärt lägre belopp än de som kostnaderna uppgick till vid den allmänna fastighetstaxeringen . Sammantaget uppskattas förslaget om förenklade fastighetstaxeringar för småhus-, lantbruk- och hyreshusenheter leda till en merkostnad på . Den slopade omräkningen leder till en årlig besparing på (110/6=18). Den sammanlagda administrativa merkostnaden beräknas således uppgå till ca (35-18=17). Vid en övergång från nuvarande system till det nya systemet tillkommer övergångskostnader för systemutveckling med totalt . Dessa övergångskostnader kan beräknas till och för till sammanlagt . Eftersom systemen skall tillämpas parallellt krävs resurser för båda förfarandena. Sammanfattningsvis kan merkostnaderna för skatteförvaltningen beräknas till totalt . kommer kostnader för omräkningsförfarandet att kvarstå även året efter Prop. 2001/02:43 den sista omräkningen. Ett utvidgande av uppskovsbestämmelserna så att de under vissa förut- sättningar också omfattar ersättningsförvärv som skett tidigare än året före det år då ursprungsbostaden avyttras, resulterar i en direkt kassamässig effekt som motsvarar av uppskovsbeloppet. Det finns ingen statistik om storleken på de tillkommande uppskov som en lagändring skulle medföra. Enligt RSV förekommer över- låtelser mellan makar och nära anhöriga för att erhålla möjlighet till uppskov. Det förekommer även att ersättningsbostaden köps av den make/maka som inte står som ägare till ursprungsfastigheten för att sedan förvärvas med rätt till uppskov. sålde 144 100 individer del i småhus varav 9 medgavs uppskov med kapitalvinstskatten. Antalet individer som sålde del i bostadsrätt uppgick till 123 100 varav 6 medgavs uppskov. Det totala uppskovsbeloppet uppgick till 2 respektive . Det genomsnittliga uppskovet uppgick därmed till . De tillkommande uppskov som enligt förslaget kommer att erhållas omfattar individer som flyttar till en fastighet de redan äger. Detta gör att uppskovsbeloppen bör bli betydligt lägre än de belopp existerande uppskov uppgår till. Totalt finns det ungefär 1,5 miljoner småhusenheter som används som permanentbostäder och cirka 700 000 bostadsrättslägenheter. Det finns 56 000 individer som äger minst en taxeringsenhet definierad som obebyggd tomt till helårs- eller fritidsbostad och som bor i småhus eller bostadsrätt. Antalet fritidshus som ägs av personer som bor i bostadsrätt eller småhus uppgår till cirka 300 000. Det kan antas vara relativt ovanligt att någon flyttar till en fritidsbostad eller en tomt som han redan äger. Detta i kombination med att uppskov endast beviljas vid av antalet försäljningar samt att uppskov sannolikt erhålls genom interna transaktioner vid stora kapitalvinster gör att kostnaden för förslaget bedöms vara försumbar. 8.1Förslag till lag om ändring i fastighetstaxeringslagen (1979:1152) Ändringarna i paragrafen är en följd av att omräkningsförfarandet avskaffas och att det införs ett system med förenklade fastighets- taxeringar. I första stycket har begreppet förenklad fastighetstaxering förts in. Basvärde är det begrepp som används innan omräkning har skett. finns ingen anledning att ha kvar detta begrepp när omräknings- I andra stycket har begreppet basvärde därför bytts ut mot taxeringsvärde. Ändringarna i paragrafen är en följd av att omräkningsförfarandet avskaffas och att det införs ett system med förenklade fastighets- taxeringar. Ändringen i andra stycket innebär i praktiken att ett beslut om allmän fastighetstaxering gäller till dess att ett beslut om förenklad fastighetstaxering fattas, dvs. under förutsättning att ny taxering inte sker . Ett beslut om förenklad fastighetstaxering gäller under samma förutsättning till dess att nästa beslut om allmän fastighetstaxering fattas . Det nuvarande tredje stycket, som handlar om omräkning, tas bort. Ändringen i det sista stycket innebär att med löpande taxeringsperiod avses tiden mellan en allmän och en förenklad fastighetstaxering eller mellan en förenklad och en allmän sådan taxering, dvs. Ändringen i paragrafen innebär att den s.k. beskaffenhetstidpunkten vid den förenklade fastighetstaxeringen skall vara densamma som vid den allmänna och särskilda fastighetstaxeringen. Ändringarna i andra stycket innebär att tidsplanen för de allmänna fastighetstaxeringarna ändras. Tredje stycket har utgått. I stället införs en ny paragraf, 7 b §, med samma innehåll som dock omfattar både allmän och förenklad fastighetstaxering. Paragrafen är ny och handlar om förenklad fastighetstaxering, som skall äga rum för varje taxeringsenhet och omfatta hyres- husenheter, småhusenheter och lantbruksenheter. Paragrafen, som är ny, motsvarar 7 § tredje stycket och avser både förenklad och allmän fastighetstaxering. I första stycket har gjorts ett tillägg som innebär att särskild fastighets- taxering inte skall äga rum det år det görs en förenklad fastighets- taxering. Ändringen är föranledd av att det företag som tidigare hette numera heter . Ändringen i paragrafen innebär endast att begreppet basvärde har ändrats till taxeringsvärde. 1 och 2 §§ Ändringarna i paragraferna innebär endast att begreppet basvärde har ändrats till taxeringsvärde. I första stycket anges att nivååret för förenklad fastighetstaxering skall vara andra året före taxeringsåret. Ändringen i paragrafen innebär endast att begreppet basvärde har ändrats 3, 4, 6 och 16 §§ Ändringarna innebär endast att begreppet basvärde har ändrats till Ändringen innebär att utgångspunkten för att bestämma värdet på ett normhus skall vara densamma vid såväl allmän som förenklad fastighets- taxering. Eftersom den förenklade fastighetstaxeringen äger rum efter den allmänna innebär detta att normhuset vid den förenklade fastighetstaxeringen skall ha uppförts före det år då sådan taxering äger rum. Ändringen motsvarar den ändring som gjorts i 8 kap. 2 §. Ändringen i paragrafen innebär endast att begreppet basvärde har ändrats till taxeringsvärde. 1 och 2 §§ Ändringarna är en följd av att systemet med förenklad fastighetstaxering införs. 3 och 4 §§ Ändringarna i paragraferna innebär endast att begreppet basvärde har ändrats till taxeringsvärde. Paragrafen är ny och innebär att en ytterligare grund för ny taxering av taxeringsenhet införs. Förslaget kommenteras närmare i avsnitt 4.4. Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Ändringen i paragrafen innebär endast att begreppet basvärde har ändrats till taxeringsvärde. Ändringen innebär att vid ny taxering skall hänsyn tas till det allmänna prisläget m.m. vid närmast föregående förenklade fastighetstaxering om en sådan har ägt rum efter en allmän fastighetstaxering. 4 och 5 §§ Ändringarna innebär att dessa paragrafer skall gälla beträffande både den allmänna och den förenklade fastighetstaxeringen. Ändringen i paragrafen innebär endast att begreppet basvärde har ändrats till taxeringsvärde. Paragrafen, som är ny, innehåller regler om förenklad fastighetstaxering. Till skillnad från den allmänna fastighetstaxeringen skall huvudregeln vid förenklad fastighetstaxering vara att fastighetsdeklaration inte behöver lämnas. Endast ägare av hyreshusenhet skall lämna sådan deklaration. Detta beror på att hyresintäkterna förändras över tiden på ett sådant sätt att uppgifter om hyran måste lämnas även vid den förenklade fastighetstaxeringen. Av första stycket framgår också att skattemyndig- heten, om det finns särskilda skäl, får förelägga även ägare av andra taxeringsenheter att lämna deklaration. Detta kan vara fallet om det finns skäl för nytaxering av en fastighet, t.ex. på grund av fastighets- bildningsåtgärder. Ett annat skäl kan vara att fastighetens värde har justerats på grund av säregna förhållanden enligt 7 kap. 5 §. En fastighetsägare kan naturligtvis också på eget initiativ lämna en sådan deklaration. Detta kan vara befogat t.ex. om det har inträffat ett sådant förhållande att det finns anledning att justera riktvärdet enligt 7 kap. 5 §. Av andra stycket framgår att förslag till beslut om fastighetstaxering skall skickas ut året före det år då förenklad fastighetstaxering äger rum. Detta överensstämmer med vad som gäller för allmän fastighetstaxering i sådana fall då deklaration inte behöver lämnas. Bestämmelserna i denna paragraf föreslås i fortsättningen gälla såväl förenklad som allmän fastighetsdeklaration och ändringarna är avsedda att ange detta förhållande. Paragrafen handlar om vad en allmän fastighetsdeklaration skall inne- hålla. I ett nytt fjärde stycke anges att samma regler skall tillämpas vid förenklad fastighetsdeklaration. Eftersom endast ägare till hyreshus- enheter är skyldiga att lämna sådan fastighetsdeklaration är det i normal- fallet inte nödvändigt att lämna uppgifter om alla de förhållanden som Prop. 2001/02:43 anges i paragrafen. Det gäller t.ex. fastighetens areal av olika ägoslag. Denna uppgift kan dock behövas om en ägare till en lantbruksenhet får föreläggande att lämna förenklad fastighetsdeklaration. 9, 9 a, 10, 12, 14, 15, 22 och 42 §§ Dessa paragrafer utom 12 § innehåller olika bestämmelser om allmän fastighetsdeklaration. De skall gälla även förenklad fastighetsdeklaration och ordet förenklad har därför förts in. Ändringen i 12 §, som gäller viss uppgiftsskyldighet vid allmän fastighetstaxering, innebär att paragrafen blir tillämplig även vid förenklad fastighetstaxering. I andra stycket har begreppen basvärde och basvärdenivå ändrats till taxeringsvärde och taxeringsvärdenivå. I paragrafen, som är ny, anges den senaste tidpunkten för beslut om förberedelsearbetet inför den förenklade fastighetstaxeringen. Ett sådant beslut bör fattas av RSV andra året före det år då förenklad fastighetstaxering sker. Paragrafen har utformats med 19 kap. 1 § första stycket som förebild. Hänvisningen i paragrafen, som är ny, till 2 och 3 §§ innebär bl.a. att det även under förberedelsearbetet vid den förenklade fastighetstaxeringen skall bildas referensgrupper och att provvärdering skall ske. Medverkan av referensgrupper och provvärdering är viktiga inslag även vid förenklad fastighetstaxering. Hänvisningen till 8 § innebär bl.a. att de skyldigheter som en ny fastighetsägare har att lämna uppgifter vid allmän fastighetstaxering också skall tillämpas vid förenklad fastighetstaxering. 2, 4 och 6 §§ Ändringarna i paragraferna innebär att begreppet basvärde har ändrats till taxeringsvärde. Ändringen innebär att bestämmelser om möjlighet att meddela ändrings- beslut till fastighetsägarens nackdel vid allmän fastighetstaxering skall gälla även vid förenklad fastighetstaxering. Ändringarna innebär att bestämmelserna om särskilda ledamöter i kammarrätt görs tillämpliga på förenklad fastighetstaxering. Ändringen innebär att paragrafen blir tillämplig även vid förenklad Ändringen innebär att paragrafen blir tillämplig även vid förenklad fastighetstaxering. Ändringarna skall tillämpas första gången vid fastighetstaxering . Omräkning skall dock äga rum fram till dess att respektive typ av taxeringsenhet är föremål för en förenklad eller en allmän fastighetstaxering. Detta innebär att småhusen kommer att vara föremål för en omräkning . Hyreshusen kommer att vara föremål för en omräkning och lantbruken för en omräkning . 8.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt Ändringarna i paragrafen är följdändringar med anledning av att omräkningsförfarandet avskaffas. Paragrafen föreslås även ändrad i prop. 2001/02:1. 8.3Förslag till lag om ändring i lagen (1997:323) om statlig förmögenhetsskatt Ändringen i paragrafen innebär endast att begreppet basvärde har ändrats till taxeringsvärde. 8.4 Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) I paragrafen definieras vad som menas med ersättningsbostad. Tredje stycket, som handlade om inom vilka tidsgränser en ersättningsbostad måste anskaffas, har flyttats till en ny paragraf, 5 a §. I paragrafen, som är ny, har i första stycket tagits in den bestämmelse som funnits i 5 § tredje stycket. Av bestämmelsen framgår att en ersättningsbostad inte kan förvärvas tidigare än året före och inte heller senare än året efter avyttringen av ursprungsbostaden. I andra stycket finns ett undantag från bestämmelsen i första stycket. 2001/02:43 Bestämmelsen innebär att en fastighet som har förvärvats tidigare än året före det år då ursprungsbostaden avyttrades ändå skall räknas som ersättningsbostad om den skattskyldige utför en ny-, till- eller om- byggnad på fastigheten mellan året före det år då ursprungsbostaden avyttras och andra året efter avyttringen. Fastigheten skall i sådana fall anses förvärvad året före det år då ursprungsbostaden avyttras. Detta innebär bl.a. att prövningen av fastighetens karaktär skall göras , jfr. 47 kap. 5 § IL. Bestämmelsen är ny och tar sikte på det fall ersättningsbostaden är en fastighet som förvärvats tidigare än året före det år då ursprungsbostaden avyttrades. I så fall får som ersättning för ersättningsbostaden bara räknas utgifter för ny-, till- eller ombyggnaden. Ersättningen för själva fastighetsförvärvet får alltså inte räknas som ersättning för ersättnings- bostaden. Av 13 § framgår att det vid prisjämförelsen skall beaktas utgifter för ny-, till- och ombyggnad mellan förvärvet och den dag bosättning senast skall ha skett enligt 7 eller 9 §. I de fall ersättnings- bostaden förvärvats tidigare än året före det år då ursprungsbostaden avyttrades skall förvärvet enligt 5 a § anses ha skett året före det år då ursprungsbostaden avyttrades. Detta innebär att det vid prisjämförelse skall beaktas utgifter för ny-, till- eller ombyggnad mellan året före det år då ursprungsbostaden avyttrades och den dag bosättning senast skall ha skett enligt 7 eller 9 §. Utgifter som härrör från tiden skall alltså inte beaktas. Av övergångsbestämmelsen framgår att ändringarna ges retroaktiv tillämpning. 8.5Förslag till lag om ändring i lagen (1984:404) om stämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter Hänvisningen till lagen (1998:1603) om beskattningen vid fusioner, fissioner och verksamhetsöverlåtelser har ändrats till att avse 37 kap. 3 och 5 §§ inkomstskattelagen (1999:1229). Hänvisningarna till lagen (1998:1603) om beskattningen vid fusioner, fissioner och verksamhetsöverlåtelser har ändrats till att avse 37 kap. 3 och 5 §§ inkomstskattelagen (1999:1229). Lagförslag i betänkande Fastighetstaxering precision, påverkansmöjligheter, individuella bedömningar (SOU 2000:10) (delar av) Förslag till lag om ändring i fastighetstaxeringslagen (1979:1152) Härigenom föreskrivs i fråga om fastighetstaxeringslagen (1979:1152)1 dels att 1 kap. 7 § tredje stycket, 9 §, 5 kap. 1 §, 7 kap.13 §, 16 A kap. och 3338 kap. skall upphöra att gälla, dels att rubriken närmast före 11 kap. 3 § skall lyda "Avkastnings- beräkning" och närmast före 11 kap. 7 § skall lyda "Produktionskostnadsberäkning", dels att det i lagen skall införas en ny rubrik närmast före 19 kap. 1 § som skall lyda "Allmän fastighetstaxering", dels att 1 kap. 1, 3, 6, 7 och 8 §§, 2 kap. 2, 4 §§, 3 kap. 14 §§, 4 kap. 4 §, 5 kap. 2, 4, 5 och 8 §§, 7 kap. 36 och 16 §§, 8 kap. 2 och 3 §§, 9 kap. 2 §, 11 kap.1 §, 12 kap. 3 §, 15 kap. 8 §, 16 kap. 14, 5 och 6 §§, 17 kap. 4 och 5 §§, 18 kap. 1, 35, 9, 9 a, 10, 12, 14, 15, 22 och 42 §§, 19 kap. 3 §, 20 kap. 2, 4, 5 a, 6 och 13 §§, 21 kap. 10 §, 22 kap. 46 §§ samt rubrikerna till avd. 2, 3 kap., 5 kap., 18 kap. och rubriken närmast före 1 kap. 7 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas nya bestämmelser, 1 kap. 7 a §, 7 b §, 5 kap. 5 a §, 8 kap. 4 §, 16 kap. 2 § första stycket p. 3, 4 a §, 18 kap. 1 a §, 19 kap. 5 a, 9 och 10 §§ samt närmast före 19 kap. 9 § ny rubrik av följande lydelse. Fastighetstaxering sker vid allmän och särskild fastighets- taxering samt genom omräkning. Vid allmän och särskild fastig- hetstaxering skall beslut fattas om fastigheternas skattepliktsförhåll- anden och indelning i taxerings- enheter. Vidare skall typ av taxeringsenhet och basvärde be- Fastighetstaxering sker vid allmän, förenklad och särskild fastighetstaxering. Vid fastighetstaxering skall på det sätt och i den ordning som framgår av denna lag förberedande åtgärder vidtas samt beslut om taxering fattas be- träffande fastigheternas indelning i 7 kap. 13 § 1988:954 16 A kap. 1994:1909 33-38 kap. 1994:1909. 2 Senaste lydelse 1994:1909. Beslut om fastighetstaxering som fattas vid allmän eller förenklad fastighetstaxering eller genom ny taxering vid särskild fastighetstaxering skall gälla från ingången av det taxeringsår då sådan taxering sker till ingången av det taxeringsår då beslut fattas nästa gång.Med löpande taxeringsperiod avses tiden från ingången av det taxeringsår då allmän eller för- enklad fastighetstaxering sker av en taxeringsenhet till ingången av det taxeringsår då allmän eller förenklad fastighetstaxering av taxeringsenheten sker nästa gång. stämmas för varje taxeringsenhet. taxeringsenheter och om deras Vid omräkning skall taxerings- åsättas fastighet, som enligt 3 kap. enligt 9 § skall undantas från Med taxeringsår menas i denna lag det kalenderår för vilket fastighets- taxering bestäms. Beslut om fastighetstaxering som fattas vid allmän fastighets- taxering eller genom ny taxering vid särskild fastighetstaxering skall gälla från ingången av det taxeringsår då sådan taxering sker till ingången av det taxeringsår då sådant beslut fattas nästa gång. Beslut om omräkning skall gälla från ingången av det taxeringsår då sådant beslut fattas till ingången av det taxeringsår då sådant beslut fattas nästa gång.