prop · GO033 · 2001-01-01 00:00:00 — Turistdelegationen har genom ett nära samarbete med turistnäringen, högskolor, universitet, forskningsinstitut och forskningsfinansiärer strävat efter att skapa en situation där kunskaperna om turismens orsaker och effekter samt turistföretagens förutsättningar för utveckling främjas. Detta har framför allt skett genom ett omfattande engagemang vad gäller utvecklingen av ett turismforskningsinstitut, ETOUR, vid i . I en jämförelse med de flesta övriga europeiska länder är ett litet turistland. Regeringen anser att turistnäringen har en potential som ännu inte till fullo utnyttjas, delvis beroende på bristande kunskaper. En sammanhållen och kvalificerad turismforskning i nära kontakt med företag och företagarorganisationer är viktig. Konsumentforskning och konkurrensforskning Syftet med forskning om konsumenter är bland annat att uppmärksamma såväl olika konsumentgruppers svårigheter att agera rationellt på marknaden som strukturproblem på marknaden som försvårar för hushållen att dra nytta av den. Forskningen kan vidare användas för att påvisa påfrestningar för enskilda hushåll orsakade av samhälleliga strukturförändringar och belysa hur en snabb samhällsutveckling påverkar konsumenternas situation. Forskningen kan därmed peka på politiska reformbehov och föreslå hur reformer blir så effektiva som möjligt. Dagens komplexa samhälle och den snabba utvecklingen inom t.ex. informationsteknikens område innebär ett behov av en aktiv och framtidsinriktad konsumentforskning. Regeringen kommer att uppmuntra konsumentrelaterade projekt inom ramen för befintliga forskningsmedel. Konkurrensforskning avser insatser inom främst de ekonomiska och juridiska vetenskaperna och har som syfte att bl.a. ge kunskap om olika marknaders funktionssätt av betydelse från ett konsumentperspektiv samt hur offentliga regleringar påverkar olika marknader. har tidigare anvisat medel motsvarande för främjande av forskning inom konkurrensområdet. Medlen har disponerats av efter samråd med det till verket knutna Rådet för konkurrensfrågor. I samband med förberedelsearbetet inför den nya konkurrenslagstiftning som infördes konstaterades att forskningen på konkurrensområdet var relativt begränsad. Med utgångspunkt från bedömningen att konkurrenspolitiken i viktiga avseenden måste bygga på kunskaper om olika marknaders funktionssätt, konkurrensbegränsningars effekter samt även effekter av vidtagna åtgärder för att främja konkurrensen, framhölls betydelsen av att i ökad utsträckning kunna basera det konkurrensfrämjande arbetet på resultat från forskning. Under de gångna sex åren har organisationen och formerna för det forskningsfrämjande arbetet etablerats. Vidare har en betydande kunskap upparbetats och därigenom tillförts verket. Regeringen gör bedömningen att det är av vikt att resurser sätts av även framöver så att det aktiva stödet till konkurrensforskning i nuvarande form fortsätter. De medel som avsätts framöver bör även fortsättningsvis disponeras av efter samråd med det till verket knutna Rådet för konkurrensfrågor. Det torde vara av särskild vikt att uppmärksamma projekt med inriktning mot tillämpad forskning. Regionalpolitisk forskning Regionalpolitiken, liksom övrig politik som syftar till att främja den regionala utvecklingen, måste vara väl förankrad i kunskap om de regionala, nationella och internationella drivkrafter som bidrar till att forma de regionala utvecklingsförloppen. Det är också viktigt att ha kunskap om olika åtgärders effekter och effektivitet, något som en ny myndighet för analyser, omvärldsbevakning och utvärderingar bl.a. skall främja. En betydande del av relevant forskningsmässig kunskap kommer främst från allmän ekonomisk och samhällsvetenskaplig forskning som bedrivs i och utomlands. Det är dock angeläget att det i även fortsättningsvis bedrivs forskning till stöd för politiken om regionala förhållanden. har beslutat, i enlighet med regeringens proposition (prop. 1999/2000:71, bet. 1999/2000:NU17, rskr. 1999/2000:258) Vissa organisationsfrågor inom näringspolitiken, att en ny myndighet för analyser, omvärldsbevakning och utvärderingar inrättas . Syftet är att förstärka kunskapsunderlaget för närings-, innovations- och regionalpolitiken. Myndigheten skall bedriva sin verksamhet i nära samverkan med universitet och högskolor med visst utrymme för personalen att även bedriva egen forskning. I samband med bildandet av den nya myndigheten avvecklas () för att integreras i den nya myndigheten. Regerinegn bedömer att den kompetens som samlas i den nya myndigheten kommer att innebära bättre möjligheter att studera förhållanden utifrån ett regionalt perspektiv. Regionalpolitiken inbegriper också i vissa avseenden gles- och landsbygdspolitik. Regeringens syn på landsbygdsrelaterad forskning där bl.a. miljöaspekter och de areella näringarnas omstrukturering beaktas presenteras i avsnitt 10.6. 10.12 Forskning om hållbart samhällsbyggande Forsknings och utvecklingsverksamheten kring den byggda miljön bör präglas av en vision om samhällsbyggande för hållbar utveckling och internationell konkurrenskraft. Forskningsfinansiärer och forskningsutövare skall verka för att forskningsresultaten implementeras och snabbt påverkar sektorns utveckling samt bidrar till nödvändiga innovationer. Forskningen om den byggda miljön samhällsbyggande i vid mening måste präglas av en helhetssyn där hållbarhet vävs samman av ekologiska, ekonomiska, sociala och kulturella aspekter. Den måste också fylla högt ställda krav på kvalitet och effektivitet. De stora utvecklingsmöjligheterna ligger i ett tvärfackligt angreppssätt på problemen. Lösningen på många av sektorns problem och utvecklingen mot hållbarhet ligger i gränssnitten mellan de olika vetenskapsområdena naturvetenskap, teknik, medicin, humaniora och samhällsvetenskap. Forskningen är en nödvändighet för att kunna realisera möjligheterna och de långsiktiga målen när det gäller hållbar utveckling och internationell konkurrenskraft. Med utgångspunkt från denna verksamhetsidé bör FoU insatserna kännetecknas av kraftsamlingar inom prioriterade områden. Prioriteringarna bör svara mot de utmaningar som sektorn står inför. Samverkan mellan för miljö, areella näringar och samhällsbyggande och sektorns olika aktörsgrupper och med andra finansiärer bör vidareutvecklas. Särskilda insatser bör göras för att främja det internationella samarbetet och det europeiska samarbetet inom EU:s femte ramprogram för forskning och i planerings- och förberedelsearbetet inför det sjätte ramprogrammet. På medellång sikt bör forskningen fokuseras på stadsutvecklingsproblematiken både i ett ekologiskt perspektiv och i ett hållbarhetsperspektiv som också innefattar en sociokulturell och ekonomisk dimension. Andra angelägna områden rör bl.a. resurseffektivisering och inomhusmiljö. Även kommunernas roll förändras genom nya ansvars och arbetsformer såsom partnerskap, nätverkssamarbete, förhandlingsuppgörelser etc. Planerings- och beslutsprocessen behöver utvecklas så att den ger bättre förutsättningar för sektorssamverkan, långsiktighet och medborgarinflytande. Stadsutvecklingen kan innebära en ökad belastning på miljön. Bättre kunskaper om markförhållanden och samspelet mellan mark och vatten i den miljön är nödvändig. Samspelet mellan bebyggelsen och trafiken är ett annat viktigt FoU-område som ur hållbarhetssynvinkel måste prioriteras. Planerings-, bygg- och fastighetssektorn genomgår stora förändringar. De omvärldsfaktorer som starkt påverkar sektorn är främst globaliseringen, miljö- och resursanvändningen, nationella och internationella av- och omregleringar med nya konkurrensförhållanden som följd, informationsteknikens utveckling och inte minst värderingsförändringarna hos dem som använder byggnader och anläggningar. Mot bakgrund av detta kan existerande relationer mellan t.ex. stat, näringsliv och enskilda komma att ändras i snabbare takt . Förändringarna medför i sin tur spänningar som, om beredskapen är god, kan leda till nya och mer ändamålsenliga strukturer. På lite sikt finns det därför skäl att rikta forskningen även mot sådana frågor som globaliseringens konsekvenser för sektorn samt om förhållanden som påverkar värderingar och attityder. Visionen om en hållbar utveckling och de problem som sektorn har att bemästra ställer krav på ett mångdisciplinärt arbetssätt. Därför krävs att utrymme ges i den nya organisationen för att formulera forskningsfrågor som bidrar till ett hållbart samhällsbyggande. För den områdesinriktade forskningen är det viktigt med avnämarmedverkan vid bedömning i grupper och kommittéer. 10.13 Miljöforskning Miljöforskningen svarar för den strategiska och grundläggande kunskapen för att driva miljöarbetet framåt. Miljöforskningen har alltsedan miljöfrågorna på allvar kom upp på den politiska dagordningen haft en stark ställning i det miljöpolitiska arbetet. Utvecklingen och breddningen av miljöpolitiken har också medfört att miljöforskningen har kommit att omfatta ett allt vidare fält. Miljöforskningens roll och betydelse kan beskrivas från olika utgångspunkter. I det internationella förhandlingsarbetet kring gränsöverskridande miljöproblem har intagit en pådrivande roll. Framgångarna i förhandlingsarbetet har varit beroende av att har baserat sina ståndpunkter på vetenskapliga underlag. Sektorsansvaret för miljön innebär att sektorsorganen och näringslivet tar ett ökat ansvar för miljöarbetet. Det innebär att kretsen av avnämare för forskningens resultat har breddats. Miljöforskningen skall bidra med det vetenskapliga underlaget som aktörerna behöver för att axla sitt vidgade miljöansvar. Miljöforskningen skall bidra med underlag för miljöarbetet i hela samhället, nationellt och internationellt, i politiken, i företagen, i myndigheter och organisationer och i hushållen. Svensk miljöforskning har ett gott rykte. Ett flertal utvärderingar som genomförts av internationell expertis visar att svensk miljöforskning generellt ligger väl framme och i vissa fall i frontlinjen. Ett annat kvalitetsmått på miljöforskningen är de framgångar som svenska forskare har haft inom EU forskningen. EU kommissionen har låtit genomföra en utvärdering av hela världens miljöforskning med s.k. bibliometriska metoder. Frekvensen med vilken svenska forskare citerades i vetenskapliga tidskrifter i relation till vår folkmängd gav en tätposition. Miljöforskningens inriktning och omfattning Ett flertal finansiärer bidrar till finansieringen av miljöforskningen. Grundläggande forskning finansieras av forskningsråden samt via statsanslagen till universitet och högskolor. Problemdimensionerande och effektinriktad forskning stöds främst av , och jordbrukets forskningsråd (), viss EU forskning, () samt av . Åtgärdsinriktad miljöforskning stöds i första hand av sektorforskningsorganen, bl.a. Närings och teknikutvecklingsverket, , (), Kommunikationsforskningsberedningen (KFB), samt av MISTRA. Samhällsvetenskaplig miljörelaterad forskning stöds av flera sektorforskningsorgan, (), och . Medlen till denna forskning har ökat men anslagen är totalt sett små jämfört med medlen till naturvetenskapligt och tekniskt inriktad miljöforskning. Miljöforskningen i har en total omfattning på ca . har haft en samordnande roll för miljöforskningen. Verket har regelbundet samlat alla finansiärer för miljöforskning och utarbetat ett ramprogram för miljöforskningen "Forskning och utveckling för bättre miljö". Det senaste programmet presenterades . Detta program för miljöforskningen har en större betoning på hållbar utveckling än tidigare och är ett viktigt styrande instrument för de aktörer som finansierar miljöforskningen. EU:s miljöforskning Svenska forskare hade redan före EU-medlemskapet möjligheter att delta i EU:s forskningsprogram och svenska miljöforskare deltog tidigt i det tredje och fjärde ramprogrammet. Svenska miljöforskare har generellt sett varit framgångsrika inom EU-forskningen inom områden med en stark nationell forskningsbas. Som exempel kan nämnas att inom forskningsprogrammet inom fjärde ramprogrammet deltog svenska forskare i forskningsinsatser motsvarande 2,5 gånger den svenska andelen av finansieringen. Bidraget från EU-forskningen på miljöområdet beräknades 1998 vara ca . I det femte ramprogrammet (1998 2002) som pågår finansieras omfattande forskning om miljö och hållbar utveckling. Svenska forskare deltar även i dessa program. kommer arbetet med EU:s sjätte ramprogram (2002 2006) att påbörjas. Det är viktigt att spelar en aktiv roll i utformningen av detta forskningsprogram så att frågor om miljö och hållbar utveckling får stort utrymme. Forskning som underlag för miljökvalitetsmålen En parlamentarisk kommitté, har i samverkan med ett flertal myndigheter analyserat och vidareutvecklat de delmål och åtgärdsstrategier som behövs för att de övergripande miljökvalitetsmålen skall kunna nås. Kommittén anser i betänkandet Framtidens miljö (SOU 2000:52) att det är angeläget med samordning av forskningen för hållbar utveckling. Samarbetet mellan forskare och avnämare behöver stärkas. Forskningen ska vara oberoende men måste också vara lyhörd för avnämarnas krav. Detta ställer krav på en god dialog. Forskning behövs också om miljöpåverkans betydelse för människans hälsa. Viktigt är också att öka takten på utvecklingen av förnyelsebara bränslen och ny teknik. Forskning behövs för att förbättra kunskaperna om kemiska ämnen. Forskning bör också inriktas på att öka kunskapen om sambandet mellan den biologiska mångfalden och vårt kulturarv. Överlag saknas mycket samhällsvetenskapligt inriktad forskning om styrmedel, beteenden och attitydpåverkan. Dessa kunskaper behövs för att kunna utforma en styrning som leder till att miljömålen nås inom en generation. Klimatforskning Regeringen beslutade att tillsätta en parlamentarisk kommitté med uppgift att presentera förslag till en samlad svensk strategi för klimatområdet. lämnade sitt betänkande Förslag till svensk klimatstrategi (SOU 2000:23). Detta betänkande är ute på remiss. Kommittén anser att forskningen, både den naturvetenskapliga forskningen om klimatförändringarna och den tekniska forskningen om hur man kan utveckla system och processer som fordrar mindre energi och mindre fossila bränslen, är helt central för den fortsatta utvecklingen på klimatområdet. Kommittén finner att det ändå saknas en översikt och samordning och föreslår att initiativ tas av de olika forskningsfinansiärerna för mer övergripande och långsiktiga satsningar. Kommittén anser vidare att det också krävs ett ökat finansiellt stöd för klimatforskning. Kommittén pekar också på att klimatproblemet handlar om att bryta dagens konsumtionsmönster och beteenden. Av dessa skäl behövs samhällsvetenskaplig och humanistisk forskning. Kommittén anser att denna forskning troligen är underdimensionerad i förhållande till problemens karaktär. Forskning som underlag för internationella förhandlingar Så gott som alla miljöproblem är till sin natur gränsöverskridande. Detta har också fått uttryck i den mångfald av internationella överenskommelser som finns på miljöområdet. Gemensamt för dessa överenskommelser är att de åtgärder som genomförs för att begränsa miljöpåverkan är baserade på ett gediget vetenskapligt material och kunskap om miljöeffekter. Regeringen anser att forskningen om internationella eller globala miljöproblem är av stor betydelse och måste prioriteras. De gränsöverskridande och globala miljöproblemen är en följd av samhällets organisation och vårt sätt att leva. Forskningen handlar om grundläggande naturvetenskaplig forskning men även om tekniska och socioekonomiska åtgärder för att förändra utvecklingen och begränsa miljöpåverkan. Ett av de tydligaste exemplen är hotet om klimatförändring till följd av människans agerande. För att på ett framgångsrikt sätt skall kunna påverka och vara drivande i arbetet med gränsöverskridande och globala miljöfrågor krävs att den svenska forskningen inom aktuella frågor prioriteras och håller en hög kvalitet. Internationella förhandlingar pågår också i olika fora (CBD, FAO och WTO) när det gäller utnyttjande av genetiska resurser. Ofta saknas vetenskapligt underlag när det gäller socioekonomiska eller ekologiska effekter av utnyttjande av genetiska resurser och dessa områden måste prioriteras för att komma vidare i förhandlingarna. Forskning om biologisk mångfald Biologisk mångfald är ett viktigt forskningsområde för hållbar utveckling, eftersom ett hållbart nyttjande av naturresurser inte får leda till en långsiktig minskning av den biologiska mångfalden. Forskning om biologisk mångfald kan inte betraktas isolerat från andra områden. Syftet är att ta fram kunskap för hållbart nyttjande av biologisk mångfald i bl.a. areella näringar, för bedömning av effekter på och bevarande av biologisk mångfald i samhällsbyggandet, och för utveckling av naturvårdsarbetet. Den kunskap som tas fram ska bl.a. användas i arbetet med vidareutvecklingen av bedömningsgrunder för miljökvalitet, utvecklingen av miljökvalitetsmål och miljökvalitetsnormer. Kunskapen ska även användas som underlag för det svenska Ramdirektivet för vatten, Fågelskyddsdirektivet, samt Art och habitatdirektivet. Vidare ska forskningsresultaten stödja nationella implementering av och internationella agerande inom en rad konventioner, främst Konventionen om biologisk mångfald (CBD). Regeringen anser att det finns anledning att särskilt poängtera vikten av några forskningsområden. Först taxonomi, där varit drivande i det internationella samfundet för att stärka taxonomi som forskningsgren till stöd för bevarande och hållbart nyttjande av biologisk mångfald. Detsamma gäller för traditionell kunskap, som även det i många fall kan användas för bevarande och hållbart nyttjande av biologisk mångfald. Dessutom måste rovdjursforskningen prioriteras. Det behövs långsiktiga projekt för att fortlöpande kunna ge nödvändiga resultat för förvaltningen av de svenska rovdjurspopulationerna. Forskning om produkter, processer och resurseffektivisering Många av dagens miljöproblem beror på det sätt material utnyttjas och hanteras. Att hushålla med material och energi är viktigt i omställningen till ett hållbart samhälle. Förädling, användning och konsumtion av material och produkter påverkas av många faktorer och aktörer. Det behövs ökad kunskap om samspelet mellan olika faktorer som gynnar eller hindrar förändringar i riktning mot ökad uthållighet. Miljöanpassade varor och tjänster är nyckeln till en ekologiskt hållbar utveckling såväl nationellt som globalt. Regeringen har under de senaste 20 30 åren genomfört och stimulerat till åtgärder för att minska produkters miljöpåverkan i . Åtgärderna skulle bli mer effektiva med ett samlat angreppssätt utifrån ett livscykelperspektiv och där samtliga aktörer längs produktens livscykel engageras och tar ett miljöansvar. Regeringen avser därför att verka för att en miljöorienterad produktpolitik formuleras nationellt, inom EU och globalt. Målet med en miljöorienterad produktpolitik är att få fram produkter, dvs. varor och tjänster, som leder till minsta möjliga negativa påverkan på människors hälsa eller på miljön i varje led under produkternas livscykel. För att förverkliga en miljöorienterad produktpolitik behövs forskning och utveckling inom flera områden. Som exempel kan nämnas miljöanpassad konstruktion och materialanvändning, nya miljöanpassade material, styrmedel, hinder och drivkrafter, utvärderingsverktyg samt beteende och livsstilsforskning. Kretsloppsanpassningen har för många produkter inte kommit särskilt långt. Det är angeläget att inte bara se framåt utan även söka kunskap som förbättrar hanteringen av varor och material i omlopp och som belyser såväl risker som möjligheter vid användningen av återvunnet material. Det finns stora mängder mer eller mindre miljöfarliga ämnen i cirkulation i samhället, i många fall inbyggda i produkter och svåra att separera. Även vid en långt gången miljöanpassning kommer det att finnas material som behöver deponeras. Det finns dessutom många befintliga och äldre deponier med okänt innehåll som med tiden riskerar att läcka ut. Det behövs därför en fortsatt satsning på att ta fram ökad kunskap om processer i deponier och speciellt om långsiktiga förlopp. Det behövs även forskning om metoder för riskbedömning för deponier och metoder för att oskadliggöra miljögifter både som underlag för att utforma den säkra framtida deponin och för att minska riskerna med dagens och gårdagens deponier. Forskning om kemikalier Miljökvalitetsmålet Giftfri miljö är ett av de femton miljömål som i enlighet med regeringens förslag (prop. 1997/98:145) antog (1998/99:MJU6, Rskr 1998/99:183) och som bör nås inom en generation. Detta mål är nära knutet till kemikalier och deras spridning i miljön samt deras effekter på hälsa och miljö. framhåller att arbetet mot miljömålet om en giftfri miljö och genomförandet av nya riktlinjer inom kemikaliepolitiken kräver en utvidgning av miljöforskningen. En kraftfull, nationell satsning på grundläggande miljökemisk, ekotoxikologisk och toxikologisk forskning är dessutom, enligt kemikalieutredningen, en förutsättning för att skall kunna driva kemikaliefrågorna i internationella fora på ett välgrundat och övertygande sätt. Forskning om miljöeffekter av kemikalier berör flera olika områden från produktion och användning av varor och kemikalier, i arbetsmiljön, förekomst i livsmedel samt spridning och effekter i yttre miljön. framhöll i sin redovisning av ett uppdrag om det yttre miljöområdets behov av toxikologisk forskning (FRN 1998) att redan flera tidigare statliga utredningar har påtalat behovet av mer kunskap och kompetens vad gäller miljörelaterad toxikologi, och att den främsta orsaken till detta behov är den alltmer komplicerade situationen vad gäller exponering av människor och miljö för olika kemikalier och miljöföroreningar. påpekar vidare att det generellt behövs en betydande förstärkning av kunskaperna om möjliga och redan uppkomna hälso och miljöeffekter både av de organiska ämnen och de metaller som används i varor och i produktionsprocesser. Det finns ett mycket stort behov av grundforskning, inte minst på det toxikologiska och utvecklingsbiologiska området samt behov av metod- och teknikutveckling för att möjliggöra att kunskaper tas fram om kemiska ämnens inneboende egenskaper. Ett annat viktigt forskningsområde kommer att vara utveckling av mindre kemikaliekrävande tekniker för att möjliggöra ersättning i användningsområden där stora mängder kemikalier används . För att möjliggöra ett minskat beroende av farliga kemikalier i samhället ser utredningen även samhällsvetenskaplig forskning som central, exempelvis rörande styrmedel och dess betydelse för kemikalieanvändningen. Strålskyddsforskning Det moderna samhället har medfört att en rad olika artificiella strålkällor tillkommit till de naturliga, och mängden strålkällor fortsätter att öka. Riskerna med strålning uppmärksammades . Även om mycket forskning har gjorts finns fortfarande många oklarheter även för de mer studerade strålslagen. Till de viktigaste frågorna kring joniserande strålning hör effekterna av låga doser och dosrater (doshastigheter). Även kunskaperna om den icke joniserande strålningens effekter är i många avseenden bristfälliga. Det viktigaste övergripande målet är att behovet av långsiktig kompetens kan täckas. För detta krävs att den grundläggande strålskyddsforskningen i betydligt högre utsträckning än kan bedrivas vid svenska universitet. Den akademiska basen saknas emellertid, vilket innebär problem när det gäller finansiering och rekrytering. () har en viktig roll som finansiär av forskning, men de medel som myndigheten använder för forskning tas från den ordinarie driftsbudgeten, vilket innebär att den långsiktiga forskningens behov konkurrerar med myndighetens kortsiktiga behov av insatser. Den akademiska grundforskningen vid universiteten har avvecklats till förmån för annan forskning.