prop · GP031d6 · 2001-09-20 00:00:00 — Frågan om hur man skall agera måste prövas från fall till fall. Långsiktiga och principiella aspekter måste också beaktas och det folkrättsliga regelverket utvecklas. De ständiga medlemmarna har ett särskilt ansvar för säkerhetsrådets förmåga att agera och bör så långt som möjligt avstå från att använda vetot eller hota med veto. Ett första steg vore att begränsa vetorätten till fredsframtvingande insatser. är fortsatt engagerat i frågan om hur sanktionsinstrumentet skall kunna förfinas och göras mer effektivt som man söker undvika negativa effekter för civilbefolkningen och tredje part. kommer att intensifiera arbetet på detta område. FN är på olika sätt engagerat i fredsfrämjande verksamhet och krishantering runt om i världen. har behovet av ett mera långsiktigt perspektiv, såväl som betydelsen av snabba insatser och samverkan mellan civila och militära komponenter blivit allt tydligare. Karaktären och omfattningen av FN:s fredsfrämjande insatser har utvidgats. Mandaten har stärkts och breddats och inbegriper delvis nya arbetsuppgifter, till exempel i Kosovo och . deltar aktivt i arbetet med att utveckla det internationella samfundets kapacitet för bidrag med civila komponenter, inte minst civilpoliser och stöd till det lokala rättsväsendet. FN:s behov av att snabbare än kunna erhålla militära och civila resur- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 ser för krisinsatser kvarstår. SHIRBRIG, den multinationella militära beredskapsstyrka för FN-insatser som bidragit till att skapa, kunde sättas in i fält i missionen i . Trots viktiga initiativ för att stärka FN:s fredsfrämjande arbete brottas verksamheten med stora politiska och ekonomiska problem. skall verka aktivt för den fortsatta uppföljningen av rapporterna om de allvarliga misslyckandena i och . med att antalet mellanstatliga krig minskar, blir gränsen mellan militär och icke militär säkerhet mindre skarp. Miljöförstöring, fattigdom, skuldsättning, etniskt, religiöst och politiskt förtryck, diskriminering av kvinnor är alla hot som måste mötas globalt på samma sätt som krig och väpnade konflikter. Bland världens stater växer insikten om nödvändigheten av att ingripa för att förhindra att icke militära hot utvecklas till väpnade konflikter. För är konfliktförebyggande en högt prioriterad uppgift också på global nivå. presenterade generalsekreteraren en rapport om förebyggande av väpnade konflikter. I rapporten framhåller generalsekreteraren att förebyggandet av väpnade konflikter tillhör en av medlemsstaternas främsta skyldigheter enligt FN:s stadga. Det är särskilt viktigt att det internationella samfundet stödjer nationella ansträngningar för att förebygga väpnade konflikter och för att förstärka egen kapacitet på området. skall verka aktivt för att rapportens rekommendationer genomförs. har i samråd med när- ings-, justitie- och försvarsdepartementet tillsatt en särskild utredare för att undersöka möjligheten att tillhandahålla en bred utbildning av personer för deltagande i internationella insatser inom konfliktförebyggande, fredsbyggande och katastrofhantering. Global solidaritet och globalt samarbete är en förutsättning för att trygga enskilda människors säkerhet och skapa bättre levnadsvillkor för vår egen och framtida generationer. FN och dess olika organ spelar här en central roll. 1990-talets stora världskonferenser har tillsammans med Millenniumdeklarationen skapat en bred bas för det globala samarbetet. ägde fyra internationella konferenser rum under FN:s ledning, om de minst utvecklade länderna, om boendefrågor, om hiv/aids liksom toppmötet om uppföljning av barntoppmöte. delser och genomförandet av dessa konferenser ägde rum under det svenska ordförandeskapet vilket gav en möjlighet att spela en central och tongivande roll. Konferenserna har lett till ett breddat och fördjupat samarbete inom en rad centrala områden. Stödet till de minst utvecklade länderna skall utökas, i form av ökad handel och höjt bistånd. Fler internationella och regionala organisationer kommer att fördjupa sitt engagemang i boendefrågor. En rad åtaganden har gjorts för att hejda den katastrof som spridningen av hiv/aids har lett till. Nationella strategier skall utvecklas, de smittade och sjuka få ökat stöd, en global fond skall inrättas för att ge nödvändigt stöd till de mest drabbade länderna. Under barntoppmötet stod barnens rättigheter i fokus och en rad åtaganden gjordes för att förbättra barnens situation. Det är ett viktigt led i internationella solidaritetsarbete att aktivt delta i den långsiktiga uppföljningen av konferenserna. Folkrätten intar en central plats i den svenska utrikespolitiken och utgör en grund för vår principiella handlingslinje. Den är också en förutsättning för internationellt utbyte. Genom det ständigt ökande internationella samarbetet, som bedrivs inom folkrättsliga ramar och ofta utmynnar i nya folkrättsliga avtal, är den en nödvändig del av alla politikområden. Folkrätten befinner sig i en dynamisk utveckling med ökad inriktning på individens rättigheter och säkerhet. Till exempel ratificerade den In- ternationella brottmålsdomstolens stadga. kvarstår betydelsen av de mer traditionella folkrättsliga frågorna som rör säkerhetspolitiken, till exempel havsrätten, den humanitära rätten och folkrätt. Arbetet för att stärka de mänskliga rättigheterna och demokratin är en prioriterad uppgift för svensk utrikespolitik som bör genomsyra hela vårt agerande. Trots vissa framsteg återstår mycket att göra för att stärka och utbreda respekten för de mänskliga rättigheterna. Dödsstraff utdöms och verkställs i många länder, bland dem ledande stormakter. Tortyr förekommer på många håll. I inomstatliga konflikter råder stora brister i efterlevnaden av existerande regler och det internationella samfundets möjligheter att ingripa är begränsade. Det finns ett stort behov av att stärka skyddet av individen i dessa konflikter. När det gäller bland annat barnets rättigheter och kvinnors rättigheter krävs ett intensifierat internationellt utvecklingsarbete. De internationella nedrustningsansträngningarna måste fortsätta. Det fullständiga avskaffandet av massförstörelsevapen under strikt och effektiv internationell kontroll förblir ett högt prioriterat mål för den svenska nedrustningspolitiken. Förbättringen av den internationella säkerhetspolitiska situationen det har öppnat nya möjligheter men minskar inte nödvändigheten av att nedrustnings och ickespridningsarbetet bedrivs med fortsatt intensitet. De amerikanska missilförsvarsplanerna har orsakat osäkerhet beträffande den säkerhetspolitiska utvecklingen. Den har vid ett flertal tillfällen uttryckt sin starka oro över de konsekvenser ett amerikanskt beslut att unilateralt gå vidare med missilförsvarsplanerna skulle få på det internationella nedrustnings- och icke-spridningsarbetet. Risken är uppenbar att resultaten av åratals förhandlingar om kärnvapennedrustning skulle kunna komma till skada. Dessutom finns tecken på att andra länder utnyttjar missilförsvarsplanerna som förevändning för kärnvapenupprustning och för att blockera framsteg på nedrustningsområdet. ser allvarligt på sådana tendenser och är, i likhet med övriga , angeläget om en lösning med positiv effekt på global nedrustning och ickespridning. för kärnvapen (NPT) understryker det nära sambandet mellan ickespridning och nedrustning och utgör hörnstenen i de internationella nedrustnings- och ickespridningssträvandena. Tre i sammanhanget viktiga länder - , och - står fortsatt utanför avtalet. De fem erkända kärnvapenmakterna gjorde i samband med NPT- översynskonferensen ett åtagande att fullständigt avveckla sina kärnvapenarsenaler, utan att det villkoras till allmän och total nedrustning. Man kom även överens om ytterligare ett antal konkreta utfästelser och nedrustningssteg, vilket förbättrat klimatet för kärnvapennedrustningen. Åtagandena där, som gjordes i dialog med den så kallade ny agenda-koalitionen där tillsammans med sex andra länder ingår, gav en bra grund för det fortsatta arbetet för kärnvapennedrustning. kommer fortsatt att spela en aktiv roll inför och under det första mötet, , i den förberedande kommissionen års översynskonferens. Vi kommer också att fortsätta dialogen med kärnvapenstaterna om konkreta nedrustningsåtgärder, samt vårt arbete för att bidra till universell 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 anslutning till NPT. Ytterliga oåterkalleliga neddragningar i de strategiska arsenalerna måste genomföras och förordar fortsatt multilateralt och folkrättsligt förankrade lösningar med effektiva kontrollinstrument. för kärnvapen (CTBT) har ännu inte kunnat träda i kraft. Den ryska dumans ratifikation var ett viktigt framsteg, men beklagar djupt den amerikanska senatens vägran att ratificera, liksom att andra viktiga stater som ännu ej gjort det. Den amerikanska administrationens avsikt att reducera bidragen till sekretariatet för CTBT är också oroande. Det är mycket beklagansvärt att , och ännu inte har skrivit på avtalet. verkar, bland annat genom EU, för att avtalet skall kunna träda i kraft och medverkar i förberedelsearbetet inför ikraftträdandet bland annat genom att leda en arbetsgrupp med särskilt ansvar för avtalets verifikationsfrågor. Spridningen av ballistiska missiler och missilteknologi oroar och har lett till ökade internationella ansträngningar för att komma till rätta med denna problematik. och EU har som mål att arbetet med att utforma en internationell uppförandekod mot spridningen av missiler skall slutföras . engagemang på exportkontrollområdet syftar till att främja global säkerhet dels genom att stävja spridning av produkter och teknologier som kan användas för framställning av massförstörelsevapen och ballistiska missiler och dels genom att utöva en restriktiv krigsmaterialexportpolitik. arbetar också aktivt inom det växande internationella samarbetet för att främja en ansvarsfull exportkontrollpolitik i alla länder. Nedrustningsarbetet vad gäller biologiska och kemiska vapen måste fullföljas. beklagar att parterna till B-vapenkonventionen inte kunnat enas om ett protokoll för att stärka kontrollen av efterlevnaden av konventionen. stödjer starkt arbetet för att stärka B-vapenkonventionen. Vårt land är också engagerat i ansträngningarna med att komma till rätta med okontrollerad spridning och illegal handel med lätta vapen, som i dagens inomstatliga konflikter särskilt hårt drabbar civilbefolkningen. Arbetet kommer att fokuseras på genomförandet av den internationella handlingsplan som antogs vid 2001-års om illegal handel med lätta vapen i alla dess aspekter, samt på 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 att upprätthålla EU:s och höga profil på området. Arbetet med att förstärka och utveckla den internationella konvention (CCW) som förbjuder eller begränsar användningen av särskilda konventionella vapen kommer att fortsätta . fortsätter sitt engagemang i de internationella organ som är relevanta för nedrustning och icke-spridning, exempelvis , Organisationen för ett förbud mot kemiska vapen (OPCW), samt den förberedande kommissionen för provstoppsavtalets genomförandeorganisation (CTBT PrepCom). Ett vidgat internationellt ekonomiskt utbyte Den globala utvecklingen präglas av motstridiga tendenser. Å ena sidan skapar växande världshandel, världsvida kapitalrörelser och snabba informationsteknologiska framsteg ökat välstånd såväl i gamla industriländer som i många utvecklingsländer. Å andra sidan växer klyftorna både mellan och inom länderna. Styrkan hos de globalt verkande marknadskrafterna reser allt tydligare krav på internationell politisk samverkan för att hävda gemensamma intressen till försvar för miljön, social utjämning och den kulturella mångfalden liksom för ekonomisk utveckling och kunskapsuppbyggnad i eftersatta länder. skall vara pådrivande i arbetet för rättvis globalisering så att alla grupper i samhället kan bli delaktiga i utvecklingens fördelar. Ett viktigt arbete har initierats av FN:s generalsekreterare kring företagens etiska ansvar i deras globala verksamhet, till exempel när det gäller situationen för mänskliga rättigheter, arbetsvillkor och en god miljö. stödjer Global Compact arbetet ekonomiskt och deltar aktivt i dialogen där. riktlinjer för multinationella företag är ett annat viktigt instrument. Re- geringen kommer att fortsätta arbeta för en närmare dialog med det svenska näringslivet kring etiska frågor rörande deras globala verksamheter. Utrikeshandel utgör en stark drivkraft för ekonomisk tillväxt och utveckling såväl globalt som inom EU och nationellt. Öppenhet och klara spelregler är av stor betydelse för ett litet, utrikeshandelsberoende land som . En förutsättning för att alla länder skall få samma rättigheter oberoende av ekonomisk och politisk styrka är att världshandeln sker inom ramen för väl fungerande spelregler. fortsätter sitt mångåriga arbete för multilateralt samarbete och väl fungerande spelregler för den internationella handeln. Sådana regler, i kombination med respekt för miljö och mänskliga rättigheter, är ett svenskt mål. har under en lång följd av år drivit en aktiv frihandelspolitik. Denna inriktning fortsätter inom ramen för EU:s gemensamma handelspolitik. Regeringen arbetar för att i skall komma överens om en ny, bred förhandlingsdagordning. Denna bör möjliggöra fortsatta kraftfulla liberaliseringar av handeln med jordbruksprodukter, industrivaror och tjänster. Den bör också vidga så att de omfattar investerings- och konkurrensområdet, samt öka samstämmigheten mellan och miljö- och konsumentpolitiska mål. Det är viktigt att WTO engageras för att säkerställa att de grundläggande rättigheterna i arbetslivet, som föreskrivs av , respekteras. Förberedelserna för en ny förhandlingsrunda ställer stora och berättigade krav på god nationell förankring av och EU:s ståndpunkter. För att tillgodose detta har en dialog inletts med fackföreningsrörelsen, näringslivet och ett antal frivilligorganisationer. Denna dialog skall drivas vidare och utvecklas. Regionala frihandelsarrangemang påskyndar den internationella liberaliseringen av handeln. Det är därför viktigt att göra EU:s inre marknad ännu mera effektiv, särskilt vad gäller den fria rörligheten för varor och tjänster, och göra den tydlig för konsumenter och företag. fortsätter inom EU att verka för ökad öppenhet mot omvärlden, för en reform av den gemensamma jordbrukspolitiken och därmed för en liberalisering av världshandeln med jordbruksprodukter och för en förbättring av utvecklingsländernas tillgång till den europeiska marknaden. EU:s frihandelsavtal med andra länder och regioner är av stor vikt. Dessa bör utgöra ett stöd för ansträngningarna att uppnå global frihandel. tillgång till den globala marknaden är en av de allra viktigaste förutsättningarna för att de skall kunna ta sig ur fattigdomsfällan. Under det svenska ordförandeskapet beslutade EU om fritt tillträde till EU-marknaden för alla varor utom vapen från världens 49 fattigaste länder. EU slöt 2000 ett nytt avtal, , som ersätter , med 71 länder i , och (AVS- länderna), vari ytterligare handelsliberaliseringar är en viktig del. Avtalet innebär att EU skall sluta gemensamma frihandelsavtal med grupper av länder. Förbindelserna mellan och stärktes genom ett tredje toppmöte . Svensk Asienpolitik fullföljs enligt riktlinjerna i den antagna Asienstrategin. Förutom vid handel och direktinvesteringar lägger tonvikt vid till exempel miljösamarbete och IT utveckling. liksom EU:s förbindelser med stärks ytterligare genom inrättandet av ett frihandelsområde mellan och och genom förhandlingar om associerings- och frihandelsavtal med och . hålls +10-mötet, efter den stora miljökonferensen i om hållbar utveckling. Johannesburg-mötet ger oss möjlighet att lyfta fram handelns positiva bidrag till hållbar utveckling, men även diskutera hur dess avigsidor kan begränsas så att ökad handel inte undergräver målet om hållbar utveckling. Ett annat viktigt internationellt möte är konferensen om utvecklingsfinansiering (International Conference on Financing for Development, FFD) som äger rum . Syftet med konferensen är att finna en strategi för mobilisering av privata och offentliga resurser för utveckling. Förutom effektivisering av traditionella utvecklingsinsatser ligger fokus på mobilisering av andra finansiella flöden - inhemska resurser, internationella investeringar, internationell handel och skuldavskrivningar, samt på bättre koordinering av multilaterala organisationers utvecklingsrelaterade insatser. Mö- tet är det första där FN, WTO, och tillsammans tar upp den viktiga frågan om utvecklingsfinansiering. WTO-arbetet kan stärkas av en framgångsrik FFD-process. har en lång tradition av aktiv utrikespolitik, med omfattande och nära bilateralt och multilateralt samarbete, såväl i vår del av världen som globalt. En viktig del av detta samarbete sker inom ramen för EU:s gemensamma utrikes- och 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 säkerhetspolitik (GUSP). En viktig erfarenhet att ta med sig är de intensiva diplomatiska aktiviteter som skedde under ordförandeskapet. Toppmötena med Bush och och utrikesministerns trojkaresor, men även de många politiska dialogmötena på tjänstemannanivå i tredje land, flyttade fram EU:s positioner inom GUSP på ett antal områden. Möjligheten att göra GUSP-deklarationer och démarcher användes offensivt, vilket ökat både EU:s visibilitet och inflytande samt bidragit till större samstämmighet mellan EU-länderna. Vi är pådrivande i det internationella nedrustnings- och ickespridningsarbetet. I FN och andra internationella organisationer är det ambition att bidra till att stärka fred och säkerhet, respekten för mänskliga rättigheter, jämställdheten mellan män och kvinnor, solidariteten med folken i utvecklingsländerna och till att bekämpa globala miljöhot. Relationerna till är av helt central betydelse för . Våra omfattande och täta förbindelserna har sin grund i gemensamma värderingar och en grundläggande intressegemenskap i många frågor. roll på den internationella scenen kan knappast överskattas, oavsett om måttstocken är militär, politisk, ekonomisk, teknisk - vetenskaplig eller kulturell. Tecken som tyder på att är mer benäget att agera unilateralt, är därför oroande. Förbindelserna mellan och breddades och fördjupades under det svenska ordförandeskapet i EU, vilket utmynnade i det första amerikanska presidentbesöket någonsin till . välkomnar ett fortsatt amerikanskt engagemang och amerikansk medverkan i olika projekt i och i de arktiska områdena. Det är också viktigt att teknologiska och försvarsindustriella samarbete med vidareutvecklas. Det transatlantiska samarbetet omfattas av allt fler samarbetsområden vilket också kom att illustreras vid i . I princip alla viktiga frågor, allt ifrån de som är relaterade till EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik (GUSP) inom ramen för EU:s politiska dialog med tredje land, till ekonomiska och handelspolitiska frågor liksom ett växande antal mellanstatliga frågor diskuteras. Mellan och råder stor samstämmighet och ett nära samarbete på många områden. Samarbetet mellan och vidgas också det successivt. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 och EU:s relationer med staterna i , och , och omfattar såväl politiska förbindelser som handel och utvecklingssamarbete. Förhoppningarna om framsteg i fredsprocessen mellan israeler och palestinier, då parterna såg ut att vara nära en fredsuppgörelse, grusades då den andra intifadan utbröt. Då blossade våldsamheterna upp igen och har fortsatt med hundratals dödade och tusentals skadade. Upprepade försök har gjorts för att förmå parterna att bryta våldsspiralen och återgå till förhandlingsbordet. accepterade parterna Mitchellrapportens rekommendationer om eldupphör, men trots en tillfällig vapenvila har våldet fortsatt. fullföljer oförtrutet sin långa tradition av aktivt engagemang för en allomfattande, rättvis och varaktig fredsuppgörelse grundad på FN:s säkarhetsråds resolutioner. Biståndssamarbetet med palestinierna fortsätter, trots de svårigheter det inneburit att genomföra biståndsprojekt under rådande omständigheter. På grund av Bagdad-regimens fortsatta ovilja att samarbeta med FN:s vapeninspektörer har FN-sanktionerna mot landet inte kunnat hävas. FN:s humanitära program i landet är fortsatt nödvändigt för att möta de humanitära behoven. Bagdad-regimen har vidare motsatt sig försök av medlemmar av att förenkla den befintliga sanktionsregimen. deltar i EU:s Medelhavssamarbete, där , , , , , Sy- rien, , och den palestinska myndigheten, samt de tre kandidatländerna , och ingår. Samarbetet, som även kallas Barcelonaprocessen, är mycket omfattande och gäller bland annat politik, ekonomi och handel samt sociala, juridiska och kulturella frågor. I samarbetet med prioriterar demokrati, mänskliga rättigheter, jämställdhet, frihandel inklusive jordbruk, miljö och vatten, samt dialogen mellan kulturer och civilisationer. På svenskt initiativ ägde ett första handelsministermöte inom ramen för Bar- celona-processen rum . Med EU-ordförandeskapet gavs möjlighet till fördjupning av samarbete med på en rad områden. Tydligast blev detta genom initiativet till stöd för freds- och försoningsprocessen på Koreahalvön. En viktig uppgift är att ta tillvara den vidareut- veckling av relationerna med regionen som ordförandeskapet ledde till. Den 1999 antagna Asienstrategin förblir en viktig grundval. Strategin presenterar, med utgångspunkt från intressen och åtaganden och med hänsyn till de mål och behov, olika initiativ och åtgärder för att främja samarbete på områden som demokrati och mänskliga rättigheter, fredsprocesser och konfliktförebyggande, infrastruktur- och institutionsuppbyggnad, miljö, forskning och utbildning. kommer en uppföljning och uppdatering av strategin att göras. handel med Öst- och Sydöstasienregionen har ökat starkt, i takt med återhämtningen efter den finansiella krisen . ökade exporten till med en dryg tredjedel. Svenskt näringsliv försvarade väl sina marknadsandelar och tog även nya. Mycket tyder emellertid nu på att en påtaglig försvagning är på väg på några viktiga marknader, inte minst . Reformeringen av den japanska ekonomin, världens näst största, kommer att ta åtskilliga år i anspråk. WTO-inträde, som bedöms nära förestående, framtvingar betydande ekonomiska reformer med ökat marknadstillträde som följd. kommer att arbeta för nya initiativ för att påskynda reformprocessen i fråga om mänskliga rättigheter. EU:s gemensamma hållning vad gäller mänskliga rättigheter gentemot , är en avgörande förutsättning för möjligheterna att påverka genom dialog. Säkerhetspolitiskt förblir regionen den kanske mest komplexa i världen. ASEAN Regional Fo- rum () är alltjämt endast ett embryo till en regional säkerhetsmekanism. kommer att fortsätta stödet till uppbyggnaden av ett självständigt och den demokratiska utvecklingen där. I förblir den nya regeringens uppgift att bevara landets nationella integritet som de demokratiska institutionerna måste stärkas. kommer att fortsätta att inom ramen för EU-samarbetet arbeta för en demokratisk utveckling i . Dialogen mellan och om förutses fortsätta. Inga konkreta framsteg kan noteras, men en struktur för fortsatta kontakter har förhoppningsvis etablerats. har situationen i Af- ghanistan förvärrats. Landet utgör en allvarlig regional krishärd och situationen för de mänskliga rättigheterna, särskilt för kvinnor och flickor, är oerhört allvarlig. Det svenska initiativet, inom ramen för ASEM-samarbetet, för att bekämpa handel med kvinnor och barn skall fortsätta med åtgärder i enlighet med den gemensamma handlingsplan som på svenskt initiativ antogs . Ett annat inslag i ASEM-samarbetet är den serie rundabordskonferenser på temat globalisering och informationsteknologins roll i globaliseringsprocessen som genomförs på gemensamt svenskt och sydkoreanskt initiativ. söder om härjas av en rad väpnade konflikter. Flera av dessa har emellertid kommit närmare en lösning. och har slutit ett fredsavtal som genomförs. Konflikten i övergår nu förhoppningsvis i en politisk fas.