prop · GP0364 · 2001-12-05 00:00:00 — Regeringens proposition 2001/02:64 Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås ett förbud för näringsidkare att vid marknads- föring av andra varor än tobaksvaror eller tjänster som riktas till konsu- menter använda varukännetecken som till någon del är i bruk för en tobaksvara eller är registrerade eller inarbetade för en sådan vara enligt gällande bestämmelser om varumärken. Förbudet är begränsat till användningen av varukännetecken i kommersiella annonser i periodiska skrifter och i ljudradio- och TV-program. Det krav på särskild måttfullhet som enligt nuvarande bestämmelser i tobakslagen (1993:581) gäller för marknadsföring av tobaksvaror på annat sätt än i kommersiella annonser föreslås i princip bli tillämpligt på de reklamformer som omfattas av för- slaget. Förbudet föreslås bli kopplat till det marknadsrättsliga påföljds- systemet på samma sätt som det nuvarande förbudet mot tobaksreklam. Reklamförbudet skall inte omfatta varukännetecken som i endast begrän- sad omfattning förekommer vid marknadsföring av tobaksvaror eller i fråga om varukännetecken som framträder i en form som tydligt skiljer sig från utseendet på tobaksvarans kännetecken eller i andra fall om det är oskäligt. Genom en ändring i tryckfrihetsförordningen öppnas möjlig- het till den föreslagna lagstiftningen. I propositionen lämnas vidare förslag om att alla restauranger och andra serveringsställen skall ha ett eller flera områden där rökning är för- bjuden. I propositionen redovisas ett mål om i princip rökfria serve- ringsmiljöer . En särskild utredare bör tillkallas för att utreda förutsättningarna för att eventuellt uppnå detta mål på frivillig väg. För det fall målet om rökfria miljöer inte kan uppnås på frivillig väg redovisar regeringen sin avsikt att återkomma med lagförslag om rökfri- het. Vidare lämnas förslag om att den som i näringsverksamhet säljer tobaksvaror till konsumenter skall anmäla försäljningen hos den kommun där försäljningen sker och att kommunen skall ha rätt att ta ut avgift för Prop. 2001/02:64 sin tillsyn av den som bedriver sådan verksamhet. Slutligen redovisas i propositionen regeringens syn på tillgången på nikotinersättningsmedel samt på användningen av de tidigare avsatt till tobaksprevention (prop. 2000/01:100, bet. 2000/01:FiU20, rskr. 2000/01:288) Förbudet mot användning vid marknadsföring av varor och tjänster av vissa tobaksrelaterade varukännetecken måste föregås av en grundlags- ändring och föreslås därför träda i kraft . Även lagänd- ringen som innebär en skyldighet för serveringsställen att ha ett eller flera områden där rökning är förbjuden föreslås träda i kraft medan de nya bestämmelserna om handel med tobaks- varor föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i tryckfrihetsförordningen Förslag till lag om ändring i tobakslagen (1993:581) 2.3Förslag till lag om ändring i marknadsföringslagen (1995:450) ........................................................................ Ärendet och dess beredning............................................................ Tobak som hälsoproblem................................................................ Nikotin och nikotinberoende............................................ Nuvarande insatser för minskat tobaksbruk..................... Regler om tobaksreklam i ................................... Närmare om reklamförbudet i tobakslagen...................... 5.4Begreppet indirekt tobaksreklam och vissa andra Det upphävda EG-direktivet om tobaksreklam................ Förbud mot indirekt tobaksreklam ................................... Utformningen av bestämmelsen i tobakslagen (1993:581)...................................................... Behovet av ändring i tryckfrihetsförordningen30 Förhållandet till yttrandefrihetsgrundlagen.... Förbud mot indirekt tobaksreklam i förhållande till annan reglering ......................................... Överväganden avseende vissa andra reklamformer......... Skyltreklam på säljställen m.m. ..................... Regler om rökfria miljöer ........................................ Rökförbud i serveringsmiljöer ......................................... Detaljhandel med tobaksvaror ........................................................ Regler om detaljhandel med tobak .......................... Anmälningsplikt och tillsyn ............................................. 8.1Åtgärder för att förstärka arbetet med tobaksprevention . Ekonomiska och andra konsekvenser............................................. Förslaget till lag om ändring i tryckfrihetsförordningen.. Förslaget till lag om ändring i tobakslagen (1993:581) ... 10.3Förslaget till lag om ändring i marknadsföringslagen (1995:450) ........................................................................ Bilaga 1 Sammanfattning av betänkandet Indirekt tobaksreklam (SOU 1995:114).................................................................... Bilaga 2 Författningsförslagen i betänkandet Indirekt tobaksreklam (SOU 1995:114).................................................................... Utdrag ur sammanfattningen i betänkandet Hälsa på lika villkor nationella mål för folkhälsan (SOU 2000:91)........ Utdrag ur författningsförslagen i betänkandet Hälsa på lika villkor nationella mål för folkhälsan (SOU 2000:91)........ Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i tryckfrihetsförordningen, 2.lag om ändring i tobakslagen (1993:581), 3.lag om ändring i marknadsföringslagen (1995:450). 1 Förordningen omtryckt 1998:1438.Nuvarande lydelseFöreslagen lydelseHärigenom föreskrivs att 1 kap. 9 § tryckfrihetsförordningen1 skall ha följande lydelse. Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i tryckfrihetsförordningen Utan hinder av denna förordning gäller vad i lag är stadgat 1. om förbud mot kommersiell 1. om förbud mot kommersiell annons i den mån annonsen an- annons i den mån annonsen an- 2. om förbud mot kommersiell annons som används vid mark- nadsföring av andra varor än tobaksvaror samt tjänster om det i annonsen förekommer ett varu- kännetecken som är i bruk för en registrerat eller inarbetat för en 2. om förbud mot kommersiell 3. om förbud mot kommersiell annons som meddelats till skydd annons som meddelats till skydd för hälsa eller miljö enligt för- för hälsa eller miljö enligt för- pliktelse som följer av anslutning pliktelse som följer av anslutning till Europeiska gemenskaperna; till Europeiska gemenskaperna; 3. om förbud mot offentlig- 4. om förbud mot offentlig- görande i yrkesmässig kreditupp- görande i yrkesmässig kreditupp- intrång i enskilds personliga inte- intrång i enskilds personliga inte- gritet eller som innehåller oriktig gritet eller som innehåller oriktig eller missvisande uppgift, om er- eller missvisande uppgift, om er- offentliggörande samt om rättelse offentliggörande samt om rättelse av oriktig eller missvisande upp- av oriktig eller missvisande upp- 4. om ansvar och ersättnings- skyldighet som avser det sätt på vilket uppgift eller underrättelse anskaffats. 5. om ansvar och ersättnings- skyldighet som avser det sätt på vilket uppgift eller underrättelse anskaffats. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i tobakslagen (1993:581) Härigenom föreskrivs i fråga om tobakslagen (1993:581)1 dels att 1, 4, 15 och 19 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas tre nya paragrafer, 12 a, 14 a och 19 a §§, av följande lydelse. På grund av de hälsorisker och olägenheter som är förbundna med bruk av tobak meddelas i denna lag bestämmelser om begränsning av rökning i vissa lokaler och utrymmen samt på vissa områden utomhus, varningstexter och innehållsdeklaration på förpackningar till tobaksvaror, begränsningar av handeln med och rätten till införsel av tobaks- varor, varor och användning av vissa varukännetecken i marknadsföring av andra varor eller tjänster samt produktkontroll m.m. av tobaksvaror. I hotell och andra inrättningar där tillfällig bostad yrkesmässigt upp- låts, skall i ett visst antal av de rum eller liknande som upplåts rökning vara förbjuden. I fråga om sovkupéer och andra utrymmen som upplåts för tillfällig bostad på färdmedel i inrikes kollektivtrafik gäller i stället 2 § 4. Restauranger eller andra ser- Restauranger eller andra ser- veringsställen som har mer än veringsställen skall, om rökförbud femtio sittplatser skall, om rökför- ej föreligger enligt 2 § 14, ha ett bud ej föreligger enligt 2 § 14, ha eller flera områden där rökning är sittplatser inom ett eller flera om- råden där rökning är förbjuden. säljer tobaksvaror till konsumen- ter skall anmäla försäljningen hos Anmälan skall göras senast när försäljningen påbörjas. En näringsidkare som mark- nadsför antingen en annan vara 1 Lagen omtryckt 1996:941. än en tobaksvara eller en tjänst till konsumenter får inte använda ett varukännetecken som helt eller delvis används för en tobaksvara eller enligt gällande bestämmelser om varumärken är registrerat eller inarbetat för en sådan vara, om marknadsföringen sker 1.i kommersiella annonser i periodiska skrifter eller i andra jämförbara skrifter på vilka tryck- frihetsförordningen är tillämplig, eller 2.i kommersiella annonser i ljudradio- eller TV-program eller i TV-sändningar över satellit som omfattas av radio- och TV-lagen (1996:844). Om en näringsidkare använder ett sådant varukännetecken som avses i första stycket vid mark- nadsföring till konsumenter på något annat sätt än som där sägs, skall näringsidkaren iaktta den måttfullhet som är betingad av att kännetecknet också kan förknippas med tobaksvaran. Bestämmelserna i första och andra styckena tillämpas inte 1.i fråga om ett varukänne- tecken som i endast begränsad omfattning förekommer vid mark- nadsföring av tobaksvaror, 2.i fråga om ett varukänne- tecken som framträder i en form som tydligt skiljer sig från utseen- det på tobaksvarans kännetecken, eller 3.i andra fall om det är oskä- En marknadsföringsåtgärd som strider mot 14 § skall vid tillämp- ningen av 4, 14 och 19 §§ mark- nadsföringslagen (1995:450) anses vara otillbörlig mot konsumenter. En marknadsföringsåtgärd som strider mot 14 § första stycket andra och tredje meningen kan medföra marknadsstörningsavgift En marknadsföringsåtgärd som strider mot 14 § eller 14 a § skall vid tillämpningen av 4, 14 och 19 §§ marknadsföringslagen (1995:450) anses vara otillbörlig mot konsumenter. En marknads- föringsåtgärd som strider mot 14 § första stycket andra och tredje meningen eller 14 a § första enligt bestämmelserna i 2228 §§ marknadsföringslagen. stycket 2 kan medföra marknads- Prop. 2001/02:64 störningsavgift enligt bestämmel- serna i 2228 §§ marknadsförings- lagen. Den centrala tillsynen över att denna lag och föreskrifter som meddelas med stöd av lagen följs utövas av a) lokaler och andra utrymmen som avses i 2 § och som är upplåtna enbart för personal, och b) lokaler och andra utrymmen på vilka 8 § skall tillämpas, samt 2. a)miljöer som avses i 2 § och som inte är upplåtna enbart för personal, b)lokaler som avses i 4 §, c)varningstexter m.m. enligt 911 §§, d) handel enligt 12 §, och d) handel enligt 12 § och an- mälan enligt 12 a §, och e) produktkontroll m.m. enligt 1618 §§. Den omedelbara tillsynen utövas av när det gäller lokaler och andra utrymmen för vilka verket har den centrala tillsynen, och 2. den eller de nämnder som 2. den eller de nämnder som när det gäller dels de miljöer och när det gäller dels de miljöer och lokaler för vilka Statens folk- lokaler för vilka Statens folk- hälsoinstitut har den centrala till- hälsoinstitut har den centrala till- synen, dels handel enligt 12 §. synen, dels handel enligt 12 § och anmälan enligt 12 a §. utövar inom länet tillsyn enligt andra stycket 2. För tillsyn över efterlevnaden av För tillsyn över efterlevnaden av föring i 14 § finns särskilda regler i föring finns särskilda regler i marknadsföringslagen (1995:450). marknadsföringslagen (1995:450). En kommun får ta ut avgift för sin tillsyn av den som bedriver an- het med tobaksvaror. 1.Denna lag träder i kraft i fråga om 1, 4, 14 a och 15 §§ och i övrigt . 2.Den som i näringsverksamhet säljer tobaksvaror till konsumenter, skall göra sådan anmälan som avses i 12 a §. 2 Senaste lydelse 2001:308. Förslag till lag om ändring i marknadsföringslagen Härigenom föreskrivs att 22 § marknadsföringslagen (1995:450) skall ha följande lydelse. En näringsidkare får åläggas att betala en särskild avgift (marknads- störningsavgift), om näringsidkaren eller någon som handlar på närings- idkarens vägnar uppsåtligen eller av oaktsamhet har brutit mot någon bestämmelse i 513 §§. Detsamma gäller om en närings- Detsamma gäller om en närings- idkare eller någon som handlar på idkare eller någon som handlar på dennes vägnar uppsåtligen eller av dennes vägnar uppsåtligen eller av oaktsamhet bryter mot någon av oaktsamhet bryter mot någon av stycket andra och tredje meningen stycket andra och tredje meningen tobakslagen (1993:581), 4 kap. 10 § eller 14 a § alkohollagen (1994:1738) tobakslagen (1993:581), 4 kap. 10 § 7 kap. 3, 4 eller 10 § radio- och TV-lagen (1996:844). 7 kap. 3, 4 eller TV-lagen (1996:844). Vad som sägs i första och andra stycket gäller också en näringsidkare som uppsåtligen eller av oaktsamhet väsentligt har bidragit till överträ- delsen. Avgiften tillfaller staten. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2001:271. Ärendet och dess beredning I samband med behandlingen av propositionen Vissa ändringar i tobaks- lagen (1993:581), (prop. 1993/94:98), gav regeringen till känna att frågan om förtäckt tobaksreklam skyndsamt måste utredas (bet. 1993/94:SoU17, rskr. 1993/94:149). gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att utreda frågan om förbud mot indirekt tobaksreklam och möjligheterna att införa ett sådant förbud. överlämnade den särskilde utredaren sitt betänkande Indirekt tobaksreklam (SOU 1995:114). En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 1. De författningsförslag som lades fram i betänkandet finns i bilaga 2. Betänkandet har remiss- behandlats och en sammanställning av inkomna remissyttranden finns tillgänglig i (dnr S2000/6667/FH). Regeringen beslutade att tillsätta en kommitté med uppgift att utarbeta nationella mål för hälsoutvecklingen. Kommit- tén antog namnet . över- lämnade kommittén sitt slutbetänkande Hälsa på lika villkor nationella mål för folkhälsan (SOU 2000:91). En sammanfattning av förslagen i betänkandet såvitt avser målet Minskat tobaksbruk finns i bilaga 3. De författningsförslag som lades fram i betänkandet i anslutning till angivna mål finns i bilaga 4. Betänkandet har remissbehandlats och en samman- ställning av inkomna remissyttranden över angivna delar av betänkandet finns tillgänglig i (dnr S2000/6667/FH). I propositionen behandlar regeringen de förslag som har lämnats i be- tänkandet Indirekt tobaksreklam och de förslag om ändringar i tobaks- lagen (1993:581) och om åtgärder för att förstärka arbetet med tobaks- prevention som har lämnats i betänkandet Hälsa på lika villkor natio- nella mål för folkhälsan. Övriga delar av förslagen i sist nämnda betänk- ande kommer att behandlas av regeringen i ett annat sammanhang. Förslagen i denna proposition har utformats i samarbete med vänster- partiet. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets ytt- rande över de förslag som finns i bilaga 5. Lagrådet har i allt väsentligt godtagit förslagen men har också föreslagit vissa ändringar. Lagrådets yttrande finns i bilaga 6. Regeringen har i propositionen följt Lagrådets förslag. I övrigt har vissa redaktionella ändringar gjorts. Lagrådets synpunkter kommenteras i avsnitt 5.6.4 samt i författningskommentaren till det lagrum som ändrats. Ökad risk för att dö Rökningen är den största enskilda orsaken till för tidiga dödsfall. Detta gäller såväl i som i hela den industrialiserade delen av , , beräknar att rökningen glo- balt sett orsakar mer än 3,5 miljoner för tidiga dödsfall , varav ungefär 2 miljoner i den industrialiserade delen av världen. varande trender består, kommer antalet att ha ökat till 10 miljoner dödsfall , varav 7 miljoner i tredje världen. beräknas omkring 8 000 personer avlida till följd av sitt tobaksbruk. Tobaken har negativ effekt på i stort sett alla organ. rökning och ohälsa har dokumenterats i ett stort antal vetenskapliga rapporter över hela världen. 60 000 vetenskapliga undersökningar har publicerats om rökningens hälsorisker. Vetenskapen står här på säker grund. Cigarettrökning är en av de viktigaste orsakerna till hjärt-kärlsjukdomar bland såväl män som kvinnor. Cigarettrökningen påskyndar åderförkalk- ningsprocessen i kroppens ådror vilket gör att skador kan påvisas i alla organ och inte bara i hjärtat, hjärnan eller benens stora ådror. Skade- effekten är proportionell mot mängden rökt tobak. Den individuella ris- ken är mycket hög bland personer som röker mer än 20 cigaretter per dag, men det största antalet dödsfall återfinns i de grupper som röker relativt måttligt. Det beror på att måttlighetsrökarna är betydligt fler än storrökarna. Risken för hjärtinfarkt bland kvinnor som använder p-piller och är storrökare är högre än hos icke-rökare. Redan rökning av 15 cigaretter per dag fördubblar risken för hjärtinfarkt hos dessa kvinnor. De flesta rökare får någon form av besvär i luftvägarna. En vanlig sjuk- dom är den kroniska luftrörskatarren med hosta och slembildning som följd. Minst var femte rökare drabbas dock av en allvarligare form som benämns kroniskt obstruktiv lungsjukdom (KOL) med långsamt till- tagande andfåddhet på grund av sammandragning av luftrören och förstöring av lungvävnaden (emfysem) som följd. En publicerad svensk medicinsk studie tyder på att KOL drabbar varannan rökare. slog bl.a. WHO fast att cigarettrökning är en av orsakerna till lungcancer. Lungcancer är den vanligaste orsaken till cancerdödsfall i världen. Dess omfattning ökar internationellt Prop. 2001/02:64 eftersom antalet människor som röker också ökar. Lungcancer är i flera industrialiserade länder på väg att passera bröstcancer som den vanligaste dödsorsaken på grund av cancer bland kvinnor. I befolkningar där det är vanligt med rökning svarar den för av alla sjukdomsfall i lungcancer. Tobaksrökning samverkar också med cancerframkallande ämnen som asbest och radon och förstärker effekterna av dessa. Tobaks- rökning är vidare en viktig orsak till cancer i läpp, munhåla, svalg, strup- huvud, matstrupe, magsäck, bukspottskörtel, njurbäcken, urinblåsa och penis samt en riskfaktor för livmoderhalscancer. Tandlossning, rynkig hud, vissa former av syn- och hörselnedsättning, ryggbesvär och impotens är exempel på tillstånd som kan uppkomma på grund av de ovan nämnda effekterna på blodkärlen. Av samma anledning försämras näringstillförseln till fostret genom moderkakan. Risken för ofruktsamhet, missfall och plötslig spädbarnsdöd är förhöjd. Nyare stu- dier tyder på att moderns rökning under graviditet påverkar utvecklingen av allergi och senare kärlsjukdom hos barnet. Rökande kvinnor kommer in i klimakteriet ett till än kvinnor som inte röker. De löper också en större risk att drabbas av benskörhet. Eftersom det mesta av cigarettröken inte går till rökaren själv utan till omgivningen, är det inte överraskande att finna samma sorters ohälso- effekter hos dem som exponeras för den s.k. miljötobaksröken som hos rökaren själv. Avgörande riskfaktorer är koncentrationen av rök i luften och exponeringens längd. Flera studier har visat att icke-rökare som sammanbor med rökare löper en förhöjd risk () att insjukna i någon hjärt-kärlsjukdom eller lungcancer. En beräkning på grundval av amerikanska forskningsrön tyder på att antalet personer som dör till följd av passiv rökning i torde ligga mellan 600 och 800. Det finns ett tydligt samband mellan överkänslighetsbesvär och rökning, lik- som mellan rökning och utveckling av allergi. Föräldrars rökning anses orsaka åtminstone vart fjärde fall av astma hos barn. Barn till rökare har också oftare inflammation i mellanörat än barn till rökfria föräldrar. Snusandet i minskade och förekom då mest hos äldre män. har snusningen ökat kraftigt. Åren 1996/97 snusade av de vuxna männen . I åldersgruppen var siffran . Endast ett par procent av kvinnorna snusar men bruket tycks öka. Jämfört med rökare exponeras vanesnusaren för betydligt större halter av nikotin och , i genomsnitt mer än . Förutom en beroendeskapande verkan (se nedan) har nikotin en mång- Prop. 2001/02:64 fald effekter t.ex. på hjärt-kärlsystemet, mag-tarmkanalen och ämnes- Den uttalade nikotinexponeringen under stor del av dygnet utgör en stressfaktor på snusarens hjärta och blodkärl med ökad hjärt- frekvens och förhöjt blodtryck som följd. Studier av risken hos svenska snusare att utveckla och dö i hjärt-kärlsjukdomar har lämnat motstridiga resultat och mer forskning är önskvärd. Studier behövs också för att av- göra allvarsgraden i rapporter om rubbningar i hjärtrytm och försämring av kärlkramp hos snusare med redan etablerad hjärt-kärlsjukdom. Någon ökad benägenhet för åderförkalkning som hos rökare har inte påvisats. Snusets effekter på fett- och kolhydratomsättningen behöver också stude- ras, liksom effekter under graviditet och amning. Snus innehåller bl.a. nitrosaminer som är cancerframkallande. Experi- mentella studier har visat att snus kan framkalla cancer hos försöksdjur. Epidemiologiska studier utförda i och har tidigare visat att snusande ökar risken för munhålecancer. motsvarande svenska studier har dock inte kunnat påvisa en ökad risk för munhåle- cancer hos snusare. Det är ännu otillräckligt utrett om cancerförekomsten på andra ställen än i munhålan har ökat. Det svenska snusets långsiktiga hälsoeffekter är således ofullständigt utforskade. Det är mot denna bakgrund väsentligt att konstatera att det finns många skäl till försiktighet i inställningen till snusning. Snus- beroende ökar risken för framtida övergång till cigarettrökning och blandbruket ser ut att öka. En tredjedel av dagligsnusarna var också rökare. Den större och långvarigare nikotinexponeringen vid snus- ning tycks medföra ett starkare beroende hos snusare än hos rökare. Nikotinet är enligt WHO:s kriterier en beroendeframkallande drog och har en hög beroendeframkallande potential (jämförbar med kokain). De farmakologiska effekterna av nikotinet i tobaken är helt avgörande för både drivkraften att fortsätta använda tobak och för svårigheterna att sluta. En mycket stor del av dem som regelbundet använder tobak, är också nikotinberoende. Beroendet sätter delvis individens egen vilja ur spel och gör det omöjligt att betrakta tobaksbruket som enbart en fråga om fritt personligt val. Den snabba tillvänjningen gör det också extra angeläget att förhindra att barn och ungdomar börjar använda tobak och fastnar i ett nikotinberoende innan de ännu fullt ut kan bedöma hälso- riskernas storlek och de framtida svårigheterna att sluta med tobak. 4.4Nuvarande insatser för minskat tobaksbruk Det svenska arbetet mot tobaken kan sägas ha tagit sin början , då staten anslog särskilda medel för information om toba- kens skadeverkningar. En nationell tobakspolitik har därefter utvecklats. Tobaksrökning är den största enskilda folkhälsorisken och ett av de all- varligaste hälsoproblemen som ökar globalt. I är tobak en prio- riterad folkhälsofråga och den arbetar aktivt med att Prop. 2001/02:64 minska bruket av tobak. Det svenska arbetet mot tobak kan sägas vila på fyra grundpelare: information och utbildning om tobakens skadeverkningar som är ett självklart inslag i många verksamheter, t.ex. inom skolväsendet och hälso- och sjukvården, rökavvänjning och rökslutarhjälp som främst ges genom hälso- och sjukvårdens försorg men också genom tillgång till information och läkemedel för rökavvänjning på apoteken,