prop · GO031D8 · 2001-01-01 00:00:00 — Ett fortsatt arbete kommer att pågå , bl.a. i form av en utredning om försäkringsbolagens placeringsregler. Inom kapitaltäckningsområdet trädde den nya lagen (SFS 2000:443, SFS2000:444) om moderniserade kapitaltäckningsregler m.m. i kraft . Vidare överlämnade regeringen propositionen om ny insiderlagstiftning till . Propositionen innehåller bl.a. förslag på skärpta straff för insiderbrott. I budgetpropositionen redovisades en översyn gjorts av uppdrag och resurser. Förutom ett permanent resurstillskott på resulterade översynen bl.a. i en mer utvecklad beskrivning av uppdrag och en ambition att renodla inspektionens arbetsuppgifter. Utifrån denna översyn har regeringens ambition varit att konkretisera inspektionens verksamhetsmål och göra dem mer uppföljningsbara. Vidare har nya mätmetoder och återrapporteringskrav utarbetats. Bland annat skall inspektionen undersöka möjligheten att utarbeta ett system för intern gradering av finansiella instituts stabilitet. Syftet är att systemet skall bidra till att inspektionen skall kunna uttala sig om institutens samlade stabilitet eller kapacitet att klara finansiella chocker. Inspektionen skall också utarbeta en modell för löpande undersökningar av institutens uppfattning om den finansiella tillsynen. En första undersökning skall genomföras och presenteras i årsredovisningen . Ett led i arbetet med att försöka renodla arbetsuppgifterna är regeringens förslag (prop. 1999/2000:131) om överföring av registeransvaret för banker och försäkringsbolag från till . Överföringen av registeransvaret beräknas innebära att resurser kan frigöras till förmån för inspektionens kärnverksamhet. Stabilitet på de finansiella marknaderna Tillsyn av enskilda institut är inspektionens viktigaste instrument för att främja stabilitet på de finansiella marknaderna. har den av nedlagda arbetstiden på operativ tillsyn ökat. Tillsynen kom att domineras av anpassningen av institutens IT- system för . Platsundersökningarna riktades vidare bl.a. mot kreditrisk- och marknadsriskområdet. Undersökningar av de större bankkoncernerna visade att det skett betydande förbättringar av kreditriskhanteringen i instituten. Inom marknadsriskområdet har inspektionen tagit fram förslag till allmänna råd om riskhantering för att höja grundläggande standardkrav på området. har arbetat med att bygga upp en tillsynsorganisation som är inriktad på att granska institutens interna rutiner och system för riskkontroll. Ett åtgärdsprogram togs fram för att utveckla inspektionens arbetssätt, bl.a. för att öka fokus på koncerner och stabilitetsviktiga institut samt för att fördjupa analyserna inom väsentliga riskområden. Debatten och diskussionerna om värdepappersmarknaden präglade i stor utsträckning inspektionens arbete och då framför allt brister i regelefterlevnaden. Antalet misstänkta insiderbrott och fall med otillbörlig kurspåverkan ökade kraftigt . Jämfört med 1998 fördubblades antalet påbörjade insiderutredningar medan antalet avslutade utredningar sjönk något. Övervakningen av värdepappersmarknaden skärptes och en särskild handlingsplan för den svenska värdepappersmarknaden togs fram. Konsumentskydd Stabilitet på de finansiella marknaderna är grundläggande för konsumentskyddet. handlingsplan för värdepappersmarknaden framhålls av inspektionen som ett sätt att stärka allmänhetens förtroende och främja både stabilitet i systemet och konsumentskyddet. träffades ett samarbetsavtal med i syfte att tydliggöra myndigheternas ansvar inom konsumentområdet, effektivisera samarbetet och förbättra resursutnyttjandet. Inspektionen har också utarbetat interna riktlinjer för tillsynsarbete rörande kundfrågor. har utfärdat kompletterande normgivning, biträtt i redovisningsfrågor, deltagit i utredningar inom kommittéväsendet, samt yttrat sig över författningsförslag och avgett yttranden till domstolar om vad god redovisningssed innebär. Inom ramen för den löpande verksamheten utfärdade ett allmänt råd och ett uttalande. Vidare inleddes två stora normgivningsprojekt. Ett tjugotal remissyttranden har avgivits. Premiepensionssystemet () skall vara försäkringsgivare för premiepension i det reformerade ålderspensionssystemet. Målet för verksamheten är att administrationen och förvaltningen av premiepensionerna skall bedrivas kostnadseffektivt och till nytta för pensionsspararna. Till stor del präglades PPM:s arbete och vidare av uppbyggnaden av myndighetens linjeorganisation, det kontoadministrativa systemet, andra stödsystem samt att säkerställa en reservlösning. Vid sidan av det arbetet gjorde PPM insatser för att informera allmänheten om myndigheten och om premiepensionssystemet. Merparten av insatserna gjordes i samarbete med och försäkringskassorna. kunde fondförvaltare ingå samarbetsavtal med PPM och anmäla fonder till den fondkatalog som skall skickas ut till pen- sionsspararna inför det första fondvalet. Med anledning av förseningen av första fondvalet fick PPM ett uppdrag av regeringen att ta fram en ny tidsplan för det första fondvalet samt en reservplan för att säkerställa att den nya tidsplanen skulle kunna fullföljas. I enlighet med uppdraget utarbetades en reservplan som skulle säkerställa ett genom- förande av premiepensionsvalet . I detta syfte utarbetade PPM en systemlösning i egen regi. I samband med att systemet iordning- ställdes för sin funktion som reservlösning vid det första fondvalet gjordes en analys av syste- met med utgångspunkt i de funktioner som måste finnas i det kontoadministrativa systemet för den fortsatta driften. PPM:s analys visade att systemet skulle kunna byggas ut till full funktion. beslutade att ut- vecklingen av det kontoadministrativa systemet skulle fortsätta i det egenutvecklade systemet. Utvecklingen av det tidigare upphandlade syste- met skulle avbrytas. I förhållande till det äldre systemet är den nya lösningens fördelar bl.a. större flexibilitet, högre prestanda och lägre kostnader. tog PPM över förvaltning- en av avgiftsmedlen i . Av- kastningen på avgiftsmedlen uppgick till . uppgick avkastningen på PPM:s jämförelseindex till . Den löpande förvaltningen av dessa medel sköts av Kammarkollegiet på uppdrag av PPM. gjordes en genomgripande risk- analys av uppbyggnadsarbetet. Mycket av uppbyggnadsarbetet återstår, främst inför genom-förandet av pensionering och inför att pensionsspararna skall kunna teckna efterlevandeskydd. En risk framöver är att många olika aktiviteter skall drivas parallellt . Statskontoret har på regeringens uppdrag fortlöpande granskat uppbyggnadsarbetet och därvid bl.a. pekat på behovet av att, i takt med att den nya verksamheten kan överblickas, PPM ser över utformningen av sin organisation och rutiner för bl.a. kostnadsuppföljning och ekonomistyrning. Övrig finansiell förvaltning I samband med genomgången av banklagskommitténs betänkande sågs insättningsgarantin över och lades propositionen (prop. 1999/2000:107) om avgifterna för insättningsgarantin och investerarskyddet. Propositionen syftar till en mer flexibel avgiftssättning. Internationella finansiella institutioner m.m. har beslutat att skall delta i fleråriga ökningar av grundkapitalet i och . Inbetalningar i enlighet med dessa beslut har skett 1999 och 2000. har ansvar för intressen, inbetalningar och övriga åtaganden gentemot de internationella finansiella institutionerna. Inom ramen för det påbörjades ett arbete med att analysera förutsättningarna för en vidare integrering av de finansiella marknaderna och för att förbättra den finansiella strukturen i . har detta arbete drivits vidare. har beslutat (prop. 1998/99:100, bet. 1998/99:FiU27, rskr. 1998/99:249) att bemyndiga regeringen att för perioden 2002 ställa ut en kreditgaranti till för bankens lån till på högst genom Banken för internationell betalningsutjämning (BIS). Ingen kostnad för garantin belastar statsbudgeten eftersom betalar den tillhörande garantiavgiften direkt till . Tillsyn av spelmarknaden har Lotteriinspektionen genom sitt arbete på olika sätt verkat för en säker utveckling av marknaden och att marknadens aktörer följer gällande regelverk. Detta har bl.a. inneburit att Lotteriinspektionen vidtagit åtgärder i fall då tveksamhet uppstått om spelsäkerhet och för att stoppa olagliga spel. Testverksamheter av spel över Internet har förlängts vilket innebär att in- spektionens kontroll över spel över Internet har intensifierats . I arbetet för att motverka illegalt spel, som är ekonomisk brotts- lighet, har Lotteriinspektionen fortsatt priorite- rat bekämpandet av spel som vänder sig till spe- ciellt sårbara samhällsgrupper. Inspektionen har även polisanmält andra brott mot lotterilagen. Inspektionen har även prioriterat arbetet med att implementera den förändrade lotterilagstiftning- en avseende automatspel. 4.5.2 Insatser utanför politikområdet Det finansiella systemet har beröringspunkter med flera andra politikområden, t.ex. närings- politikens strävan att förbättra företagens risk- kapitalförsörjning. Konsumentpolitiken är sektorövergripande, där de finansiella marknaderna ingår som en av flera olika marknader. I är ansvaret för det finansiella sys- temets stabilitet uppdelat mellan två myndig- heter. Förutom , följer även utvecklingen på de finansiella mark- naderna. uppgift i detta avseende är att främja ett säkert och effektivt betalnings- väsende. AP-fondernas resultat redovisas enligt lag till . Senast skedde det i skrivelsen Redovisning av Allmänna pensionsfondens verksamhet (skr. 1999/2000:132). Av regeringens redogörelse för statliga företag framgår att efter försäljningen av Värdepapperscentralen VPC, finns åtta statligt ägda finansinstitutioner, med 25 miljarder i omsättning och ca 19 500 anställda. Flertalet statliga finansinstitut har en viktig nischroll för den finansiella infrastrukturen, speciella krediter och garantier. De särskilda finansierings- och garantiåtagandena, är mycket specifika till sin natur och är i huvudsak riktade mot ett begränsat antal internationella finansieringsinstitutioner. Spelmarknaden är en lagreglerad och starkt monopoliserad marknad med flera aktörer och intressenter. De medel som genereras på denna marknad kommer många till del. Många folk- rörelser finansierar stor del av sin verksamhet med spel och lotterier. Folkrörelsernas verksamhet och finansiering presenteras mer utförligt under utgiftsområde 17, politikområdet Folk-rörelsepolitik. Länsstyrelserna och kommunerna ansvarar för en del av tillståndsgivning och tillsyn på spelmarknaden. Insatser mot spelberoende återfinns under utgiftsområde 9, politikområdet Folkhälsa. 4.6 Resultatbedömning 4.6.1 Redovisning av tillståndet fanns fortfarande en reell risk för en allvarlig global konjunkturnedgång. Utvecklingen och kom emellertid att präglas av ekonomisk återhämtning och tillväxt. drevs kurserna på världens ledande aktiebörser upp till rekordnivåer mot bakgrund av en allt starkare internationell konjunktur och förväntningar om höga vinstökningar i företagen. Stabila priser och starka offentliga finanser i kombination med företagens vinstökningar och hushållens ökade disponibla inkomster har bidragit till en stark utvecklingen på kredit-, fastighets- och aktiemarknaden. Räntenivåerna steg kraftigt som flera av de stora centralbankerna började strama åt penningpolitiken. har de långa obligationsräntorna fallit tillbaka något. Utlåningen till allmänheten växer snabbare än BNP men från en låg nivå jämfört med förhållandet före den finansiella krisen . Det är främst hushållsutlåningen som ökar och hushållen har ökat sina skulder i relation till de disponibla inkomsterna men i måttlig utsträckning. Skuldsättningen ligger på ungefär den nivå som rådde före skulduppbyggnaden under andra delen av . Kreditgivning med aktier som säkerhet har skett i begränsad utsträckning. Den finansiella situationen i företagssektorn är stabil och konkursriskerna låga i ett historiskt perspektiv. Kombinationen av god tillväxt och låg inflation pekar inte på några närliggande hot mot stabiliteten i det finansiella systemet. 4.6.2 Övergripande resultatbedömning inom politikområdet Regeringen gör den samlade bedömningen att måluppfyllelsen inom politikområdet har varit tillfredsställande. Stabilitetsläget i de får anses gott. Kreditförlustnivåerna är låga och det finns inga tecken på en snabb riskuppbyggnad. Myndigheternas har med få undantag uppfyllt verksamhetsmålen. Ett exempel på undantag är som ännu inte fullt ut bedöms uppfylla verksamhetsmålet avseende riskhanteringen i förvaltningen. Lotteriinspektionen har målmedvetet verkat för att effektivisera och höja kvaliteten på kontroll och tillsyn av spelmarknadens aktörer. 4.6.3 Resultat, analys och slutsatser Reglering och tillsyn Tillsynen av enskilda institut är en för central uppgift. dominerades tillsynen av anpassningen av institutens IT-system för . Att inte utlöste några betydelsefulla störningar och att eftersträvad effekt uppnåddes är ett positivt resultat av bl.a. inspektionens arbete. ifrågasattes om prioriterat kärnverksamheten i tillräcklig utsträckning. har arbetstiden för platsundersökningar ökat. I allt väsentligt har uppfyllt verksamhetsmålen och inspektionens verksamhet bedöms ha bidragit till stabiliteten på de finansiella marknaderna. Vilka effekter inspektionens verksamhet har på de finansiella marknadernas stabilitet är emellertid svårt att exakt ange då systemet påverkas av en mängd olika faktorer. Det är svårt att isolera enskilda faktorers orsakssamband till förändringar i systemet. I Utvärdering av statsskuldens upplåning och förvaltning 1994/95 1999 (skr. 1999/2000:104) till har regeringen redovisat sin bedömning av statsskuldsförvaltningen. Med reservation för de svårigheter som föreligger i bedömningen av upplåningen på den nominella inhemska kronmarknaden, fann regeringen att sammantaget förvaltat statsskulden i enlighet med det uppställda ef- fektmålet att långsiktigt minimera kostnaden för skulden med beaktande av risk. Förvaltningen bedömdes också ha bedrivits inom ramen för de krav som penningpolitiken ställer. I sin prognosverksamhet skall Riksgäldskon- toret genom tillförlitliga prognoser över statens lånebehov bidra till att statens lånekostnader mi- nimeras. Redovisade resultat indikerar att preci- sionen i de kortsiktiga prognoser har ökat samti- digt som de mer långsiktiga prognoser uppvisar minst samma grad av tillförlitlighet som för jämförbara prognostiker. skall i sin riskhantering sträva efter att uppnå bästa marknadspraxis ( best practice ). Riskkontrollen har under en följd av år varit ett prioriterat område och Riks- gäldskontoret har vidtagit ytterligare åtgärder för att förbättra riskhanteringen i verk- samheterna. De brister i systemstöd, som berör både marknadsrisker och operationella risker, har dock ännu inte fullt ut blivit avhjälpta. Regering- en bedömer därför att ännu inte fullt ut uppfyller målet om bästa mark- nadspraxis. Statliga garantier Statens samlade garantiverksamhet har redovisats i Årsredovisning för staten 1999 (skr. 1999/2000: 150). skall bl.a. se till att statens risk i hanteringen av garantier begränsas och att uppföljning och redovisning sker. Kostnaderna för verksamheten med de nya garantierna skall över en längre tidsperiod motsvaras av dess in- täkter. totala stock av garantier uppgick vid utgången av 1999 till , varav ca hänförde sig till äldre garantier. Bland de äldre garantierna återfinns bl.a. stora infrastruktur- projekt och statliga fastighetsbolag. Riksgälds- kontoret beräknar det s.k. subventionsvärdet (dvs. den förväntade framtida budgetbelastning som åtagandena kan komma att medföra) till ca . Netto, efter återvinning av medel i garantiprojekten, beräknas budget- belastningen uppgå till ca . Resultatet i garantiverksamheten redovisas i tabellen nedan. För de nya garantierna uppgick resultatet före avsättning för infrianden till . Behållningen på räntekontot för nya garantier ökade till 1999 (jämfört med 1998). Inga infrianden har skett vad gäller de nya garantierna. För de äldre garantierna uppgick intäkterna till , varav utgjordes av influtna avgifter. Kostnaderna uppgick till , varav infriade garantier utgjorde och värdesäkring av regressfodringar ca . Resultatet uppgick därmed till . Tabell 4.2 Resultatet av garantiverksamhet 1994/ 1994/95 1995/96 1997 1998 1999 Intäkter 1 344 366 294 155 198 varav äldre garantier 1 344 366 181 28 48 nya garantier 113 127 150 Kostnader 1 020 51 9 16 45 varav äldre garantier 1 020 51 9 10 38 nya garantier 0 6 7 Resultat 324 315 285 139 153 Intäkterna i verksamhet med nya garantier är beroende av värderingen och avgiftssättningen i respektive engagemang. Under förutsättning att avgifterna motsvarar förväntade kostnader i engagemangen kan garantiverksam-hetens kostnader och intäkter förväntas balanseras i enlighet med målformuleringen för de nya garantierna. garantiportfölj domineras dock av ett fåtal stora enskilda engagemang varför resultatet för varje enskilt år inte kan förväntas vara noll. Det årliga resultatet ger därmed begränsad information om i vilken grad verksamhetsmålet har uppfyllts. För att bättre kunna bedöma mål- uppfyllelsen bör därför fokus ligga på principer och metoder för riskvärdering och prissättning. Mot denna bakgrund är arbetet med att utveckla former och rutiner för riskbedömning och avgiftssättning av stort intresse. Regeringen anser dock att det finns skäl för att avvakta en djupare utvärdering av värderingsmodell intill dess utvecklingsarbetet har slutförs och ytterligare erfarenheter på området har vunnits. Övrig finansiell förvaltning Insättningsgarantin Tillståndet inom det finansiella systemet har varit stabilt och inga ersättningsfall har inträffat. Detta har gjort att () kunnat fortsätta att bygga upp och utveckla de ersättningssystem myndigheten ansvarar för. trädde lagen (1999:158) om investerarskyddet i kraft och IGN:s ansvarsområde kom att omfatta även detta. Trots vissa skillnader mellan de båda systemen administreras investerarskyddet i stort sett inom de rutiner och system som byggts upp för insättningsgarantin. Målet för IGN:s verksamhet är att på ett kostnadseffektivt sätt administrera insättningsgarantisystemet och investerarskyddet, samt att upprätthålla beredskap för att utbetalningar vid ersättningsfall kan göras korrekt och inom uppställda tidsramar. drog IGN slutsatsen att den externa förvaltningen av avgiftsmedel varit allt för passiv. har nämnden därför mer aktivt styrt förvaltningen. Detta har resulterat i bättre avkastning men också högre förvaltningskostnader. var avkastningen medan jämförelseindex steg . gjordes också en översyn av nämndens placeringspolicy. Vid översynen beslutades att byta jämförelseindex i syfte att höja den långsiktiga avkastningen. Förvaltningsresultatet får anses gott trots den låga avkastningen då resultatet överträffat jämförelseindex utan att risken varit högre. Regeringen bedömer därför att IGN uppfyllt verksamhetsmålet. Insättningsgarantin och investerarskyddet är till för att skydda allmänheten och vara ett komplement till övriga konsumentskyddsregler som gäller inom det finansiella området. Ytterst bedöms enbart existensen av en insättningsgaranti och ett investerarskydd minska risken för uttagsanstormningar och bidra till stabiliteten i det finansiella systemet. Det fonderade buffertkapitalet och nämndens upplåningsrätt i bedöms därtill ge en betryggande säkerhet inför risken av framtida ersättningsfall. statliga finansfunktion in- och utlåningsverksamhet skall bidra till en effektiv finansförvaltning i staten genom att sätta rätt pris på lån och placeringar till statliga myndigheter och vissa bolag. Dessa skall även erbjudas en god service. Verksamheten skall avgiftsfinansieras fullt ut. Överskottet från verksamheten uppgick till , vilket främst för- av att investeringskostnaden för ett nytt in- och utlåningssystem förskjutits . uppgick överskotten till respektive . Den årliga enkäten till in- och utlåningskunder visar att en majoritet uppskattar erbjuden ser- vice, ärendehantering och den information som tillhandahålls i finansiella frågor. Regeringen bedömer att uppnått målen med verksamheten men inte fullt ut anpassat avgifterna så att ett nollresultat nåtts. Regeringen förutsätter att avgifterna sätts på en sådan nivå att verksamhetens intäkter och kost- nader balanseras över tiden. Tabell 4.3 Budget för avgiftsbelagd verksamhet, in- och utlåningsverksamhet, Tusental kronor Offentlig- rättslig verksamhet Intäkter till inkomsttitel (Som inte får disponeras) Intäkter som får disponeras Kostnader Resultat (intäkt - kostnad) Utfall 1999 20 790 -18 336 2 454 Prognos 2000 22 100 -22 774 -674 Budget 2001 22 100 -22 100 0 De statliga betalningarna är mycket omfattande och uppgick till ca . Även små förändringar i betalningsflödena kan få stora effekter på statens räntekostnader. En viktig uppgift för är därför att tillse att statens betalningar sker på ett finansiellt effektivt sätt. Målet för kontorets kassahållningsverksamhet är därför att bidra till en effektiv finansförvaltning i staten genom att verka för en god likviditetsstyrning. Den dagliga uppföljning av in- och utbetalningar på statens checkräkning bedöms ha inneburit att myndigheterna effektiviserat betalningsrutinerna i kostnadsbesparande syfte. Vidare har de få felaktiga betalningar som noterats kunnat rättas . Regeringen bedömer att har uppfyllt målet med verksamheten. Särskilda garantier Stadshypotekskassans sammanlagda låneskulder får inte uppgå till mer än tio gånger summan av grundfonden och kassans egna fonder. Avgiften för garantin uppgår till en procent av fondens storlek. Från uppgår grundfonden till . Grundfonden och den årliga avgiften minskar i samma takt som låneskulden avtar. Utfallet för de särskilda garantierna inom politikområdet är positivt då garantin för Stadshypotekskassans grundfond avvecklas fortare än beräknat. Premiepensionssystemet Regeringen gör bedömningen att () vidtagit omfattande åtgärder för att kunna genomföra det första fondvalet . Uppbyggnadsarbetet följer nu i huvudsak den nya tidsplanen. Kostnaderna bedöms också ligga i nivå med prognoserna. Den största risken framöver bedöms vara flera parallella aktiviteter i systemuppbyggnadsarbetet i samband med att det första fondvalet skall göras. Att kunna genomföra det första fondvalet är det övergripande målet för PPM under det innevarande året. Det ställs höga krav på att PPM håller den nya tidsplanen och att kvaliteten i verksamheten är hög. I en situation där myndigheten är under uppbyggnad och inte har kommit i gång med sin verksamhet kan det vara svårt att i förväg bestämma dimensioneringen på myndigheten. När det första fondvalet är gjort behöver frågor om PPM:s dimensionering, ekonomiska styrning och uppföljning av myndighetens verksamhet prioriteras i högre utsträckning. Internationella finansiella institutioner Det ekonomiska resultatet för bidrag till vissa internationella organisationer påverkas främst av valutakurs samt organisationernas beslut om insättningar och utdelningar, faktorer som inte nämnvärt ensamt kan påverka, men som har påverkat det ekonomiska resultatet positivt . Den ökade efterfrågan på finansiering från Nordiska Investeringsbanken (NIB) för såväl projekt inom som internationellt visar att banken har en viktig funktion att fylla. Detta motiverar, enligt regeringens mening, att NIB:s ordinarie verksamhet ges möjlighet att expandera. NIB:s utlåning har bidragit till integrering över landgränserna och har därmed främjat sysselsättning och tillväxt i . I många fall har NIB:s medverkan inte bara bidragit till att projekt kunnat genomföras, utan t.o.m. varit en förutsättning för att det överhuvudtaget kommit till stånd. har banken kunnat uppvisa en god och stabil avkastning på det insatta kapitalet. Detta har möjliggjort årliga utdelningar till ägarna. NIB:s verksamhet revideras i enlighet med stadgan av den av NIB upprättade kontrollkommittén, med deltagare från samtliga medlemsländer. avger sin revisionsberättelse till .