prop · GO031D27 · 2001-01-01 00:00:00 — 1 Förslag till riksdagsbeslut 7 2 Energi 9 2.1 Omfattning 9 2.2 Utgiftsutvecklingen 9 2.3 Skatteavvikelser 9 3 Energipolitik 11 3.1 Omfattning 11 3.2 Utgiftsutveckling 11 3.3 Mål 12 3.4 Politikens inriktning 12 3.5 Insatser 14 3.5.1 Utvecklingen inom området 14 3.5.2 Statliga insatser inom politikområdet 19 3.6 Resultatbedömning 25 3.6.1 Verksamhetsresultat 25 3.6.2 Analys och slutsatser 33 3.6.3 Ekonomiskt resultat 33 3.7 Revisionens iakttagelser 33 4 Energimarknadspolitik 35 4.1 Omfattning 35 4.2 Utgiftsutvecklingen 35 4.3 Mål 35 4.4 Politikens inriktning 35 4.5 Insatser 40 4.6 Resultatbedömning 40 4.7 Anslag 41 4.7.1 35:1 : Förvaltningskostnader 41 5 Politik för ett uthålligt energisystem 43 5.1 Omfattning 43 5.2 Utgiftsutveckling 43 5.3 Mål 43 5.4 Politikens inriktning 43 5.5 Insatser 43 5.6 Resultatbedömning 43 5.7 Revisionens iakttagelser 44 5.8 Anslag 44 5.8.1 35:2 Bidrag för att minska elanvändning 44 5.8.2 35:3 Bidrag till investeringar i elproduktion från förnybara energikällor 48 5.8.3 35:4 Åtgärder för effektivare energianvändning 52 5.8.4 35:5 Energiforskning 54 5.8.5 35:6 Energiteknikstöd 56 5.8.6 35:7 Introduktion av ny energiteknik 58 5.8.7 35:8 Energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser 59 5.8.8 35:9 Täckande av förluster i anledning av statliga garantier inom energiområdet 62 5.8.9 35:10 Skydd för småskalig elproduktion 62 5.8.10 35:11 Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av en reaktor i 63 6 Vissa övriga frågor 67 6.1 Omfattning 67 6.2 Skattefriheten för vindkraftsproducerad elektrisk kraft 67 6.3 Biobränslenas konkurrenskraft vid fjärrvärmeleveranser till industrin 68 Anslagsbelopp 8 2.1 Utgiftsutveckling 9 2.2 Skatteavvikelser netto 10 3.1 Utgiftsutvecklingen 11 3.2 Energibalans för åren 1970, 1980, 1990, 1995, 1998 och 15 33 Elanvändning åren 1970, 1980, 1990, 1995, 1998 och 16 3.4 Elproduktion åren 1970, 1980, 1990, 1995, 1998 och 16 3.5 Utveckling av nättariffer, snittpris öre per kWh 18 3.6 Insatser inom utvecklingsområden i det energipolitiska programmets långsiktiga del 32 4.1 Utgiftsutvecklingen 35 4. 2 Investeringsplan och finansieringsplan 38 4.3 Avgiftsinkomster 39 4.4 Beräknade inleveranser 39 4.5 Anslagsutvecklingen 41 4.6 Avgiftsinkomster under anslag 42 5.1 Utgiftsutvecklingen 43 5.2 Anslagsutvecklingen 44 5.3 Anslagsutvecklingen 48 5.4 Vindkraft i 48 5.5 Driftstatistik, kraftvärme och industriellt mottryck åren 1996 - 1999 49 5.6 Finansiering av skydd för småskalig elproduktion och utökat stöd till vindkraft 51 5.7 Ekonomiska planeringsramar för investeringsstöd inom anslaget B2/35:3 Bidrag till investeringar i elproduktion från förnybara energikällor 52 5.8 Anslagsutvecklingen 52 5.9 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser 54 5.10 Anslagsutvecklingen 54 5.11 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser 55 5.12 Anslagsutvecklingen 56 5.13 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser 57 5.14 Anslagsutvecklingen 58 5.15 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser 59 5.16 Anslagsutvecklingen 59 5.17 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser 61 5.18 Anslagsutvecklingen 62 5.19 Anslagsutvecklingen 62 5.20 Anslagsutvecklingen 63 5.21 Stöd till projekt i 65 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. godkänner inriktningen för verksamheten som finansieras från anslaget 35:2 Bidrag till att minska elanvändning , vilken beskrivs i avsnitt 5.8, 2. godkänner den delvis förändrade inriktningen för verksamheten som finansieras från anslaget 35:3 Bidrag till investeringar i elproduktion från förnybara energikällor , vilken beskrivs i avsnitt 5.8, 3. bemyndigar regeringen att , ifråga om ramanslaget 35:4 Åtgärder för effektivare energianvändning, besluta om åtgärder som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst , (avsnitt 5.8), 4. bemyndigar regeringen att , ifråga om ramanslaget 35:5 Energiforskning, besluta om stöd till forskning och utveckling inom energiområdet som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst 1 2005, (avsnitt 5.8), 5. bemyndigar regeringen att , ifråga om ramanslaget 35:6 Energiteknikstöd, besluta om stöd till utveckling av ny energiteknik i företag och branscher som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst - 2005, (avsnitt 5.8), 6. bemyndigar regeringen att , ifråga om ramanslaget 35:7 Introduktion av ny energiteknik, besluta om stöd till introduktion av ny energiteknik som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst 2004, (avsnitt 5.8), 7. bemyndigar regeringen att , ifråga om ramanslaget 35:8 Energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser, besluta om åtgärder som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst 2004, (avsnitt 5.8), 8. godkänner investerings och finansieringsplanen för Affärsverkskoncernen för perioden 2003 (avsnitt 4.4), 9. godkänner omfattning och inriktning av svenska kraftnäts beredskaps- åtgärder enligt vad som anförts i avsnittet 4 Energimarknadspolitik (avsnitt 4.4), 10. bemyndigar regeringen finansiella befogenheter för rörande i enlighet med vad som förordas i avsnittet 4 Energimarknadspolitik (avsnitt 4.4), 11. bemyndigar regeringen att låta ta upp lån och placera likvida medel i och utanför samt att i övrigt ge finansiella befogenheter i enlighet med vad som förordas i avsnittet 4 Energimarknadspolitik (avsnitt 4.4), 12. godkänner regeringens bedömning i kap 6 Vissa övriga frågor, underavsnitt 6.3 Biobränslenas konkurrenskraft vid fjärrleveranser till industrin, att ett stöd till biobränslen för fjärrvärmeleveranser till industrin inte införs, 13. för anvisar anslagen under utgiftsområde 21 Energi enligt följande uppställning: Anslagsbelopp Tusental kronor Anslag Anslagstyp 35:1 : Förvaltningskostnader ramanslag 120 235 35:2 Bidrag för att minska elanvändning ramanslag 325 000 35:3 Bidrag till investeringar i elproduktion från förnybara energikällor ramanslag 305 000 35:4 Åtgärder för effektivare energianvändning ramanslag 119 000 35:5 Energiforskning ramanslag 431 112 35:6 Energiteknikstöd ramanslag 130 000 35:7 Introduktion av ny energiteknik ramanslag 230 000 35:8 Energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser ramanslag 50 000 35:9 Täckande av förluster i anledning av statliga garantier inom energiområdet ramanslag 5 000 35:10 Skydd för småskalig elproduktion ramanslag 210 000 35:11 Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av en reaktor i ramanslag 337 000 Summa 2.1 Omfattning Utgiftsområdet omfattar politikområdet energipolitik som i sin tur omfattar frågor avseende tillförsel, distribution och användning av energi. 2.2 Utgiftsutvecklingen Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområde 21 Energi framgår i tabell 2.1 nedan. Tabell 2.1 Utgiftsutveckling Miljoner kronor Utfall 1999 Anslag 2000 1 Utgifts- prognos 2000 Förslag anslag 2001 Beräknat anslag 2002 Beräknat anslag 2003 Politikområde Energipolitik 1 101 1 880 1 948 2 262 2 085 1 304 Totalt för utgiftsområde 21 Energi 1 1012 1 880 1 948 2 262 2 085 1 304 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. 2 Inklusive äldreanslag inom Politikområde Energipolitik. 2.3 Skatteavvikelser Förutom de stöd till ett visst utgiftsområde som redovisas via anslag på statsbudgetens utgiftssida förekommer även stöd på statsbudgetens inkomstsida i form av olika särregler i skattelagstiftningen. Dessa stöd brukar kallas saldopåverkande skatteavvikelser. Det handlar om avvikelser från en enhetlig beskattning, t.ex. att en viss grupp omfattas av en skattelättnad i förhållande till en enhetlig norm, vilket kan uppfattas som en skatteförmån. Skatteavvikelser kan också innebära ett "överuttag" av skatt och betecknas då skattesanktion. I det fallet handlar det inte om ett stöd till ett visst utgiftsområde utan om motsatsen. Inom energiområdet förekommer skattesanktioner när det gäller beskattning av vattenkraftverk och el från kärnkraftverk. Det förekommer många särbestämmelser för punktskatter på energi. Endast en mindre del av dessa skatteavvikelser hänför sig dock till utgiftsområde 21 Energi. Skatteavvikelser för industrin och växthusnäringen redovisas under utgiftsområde 24 Näringsliv och för transportområdet under utgiftsområde 22 Kommunikationer. Vidare redovisas skatteavvikelser till följd av reducerad energiskatt på el i vissa kommuner i och Bergslagen under utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling och skattebefrielse för biobränslen samt den s.k. miljöbonusen för el producerad i vindkraftverk under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Nedan redovisas skatteavvikelser som är att hänföra till utgiftsområde 21 Energi. Redovisningen avser de förhållanden som gällde vid presentationen av ekonomiska vårproposition. Tabell 2.2 Skatteavvikelser netto Miljarder kronor 2000 2001 Energiskatt på el för gas - värme- vatten- och elförsörjning 0,17 0,18 Differentierat skatteuttag på fossila bränslen 3,96 4,04 Halvt avdrag för energiskatt på bränsle i kraftvärmen 0,15 0,15 Energiskatt på bränsle som åtgår för produktion av el 0,55 0,56 Koldioxidskatt på bränsle som åtgår för produktion av el 0,52 0,53 Särskild skatt på el från kärnkraftverk -1,83 -1,83 Fastighetsskatt på markvärdet av elproduktionsenheter -0,26 -0,27 Summa 3,26 3,36 Summan i tabell 2.2 är ett netto av förmåner, dvs. positiva avvikelser, och sanktioner, dvs. Det högsta beloppet rör skatteförmåner som beror på skillnader i skattesatser för energiskatt på el och fossila bränslen. Skatteförmåner som är att hänföra till produktion av el med fossila bränslen varierar beroende på bl.a. tillgången på vatten för elproduktion. Nedan ges en kort förklaring till skatteavvikelserna, vilken bygger på de förhållanden som gällde vid presentationen av ekonomiska vårproposition. Skatteförmåner Energiskatt på el för gas-, värme-, vatten- och elförsörjning för energiskatt på el utgörs av den skattesats som merparten av de svenska hushållen betalar. Den uppgår till per kWh. Inom gas-, värme-, vatten- och elförsörjningen betalas per kWh utom i , och samt i kommunerna där skattesatsen är per kWh. Skatten på el som förbrukas i elpannor är per kWh utom i de nämnda kommunerna och länen där den är per kWh. Differentierat skatteuttag på fossila bränslen Skatteavvikelserna beräknas som skillnaden mellan skattesatserna för de olika energislagen och normalskattesatsen för el. uppgår skatteavvikelsen för gasol till per kWh, för naturgas till per kWh, för kol till per kWh, för tung eldningsolja till per kWh och för villaolja till per kWh. Halvt avdrag för energiskatt på bränsle i kraftvärmeanläggningar För bränsle som förbrukas för samtidig produktion av värme och skattepliktig el i en kraftvärmeanläggning medges avdrag med halva energi skatten. Skatt på bränsle som åtgår för produktion av el De fossila bränslen som används som insatsvaror för produktion av el är befriade från energi- och koldioxidskatt. Därmed undviks dubbelbeskattning eftersom elen beskattas i konsumtionsledet. Skattesanktioner Särskild skatt på el från kärnkraftverk/Skatt på termisk effekt i kärnkraftreaktor För el som produceras i kärnkraftverk finns en särskild skatt som motsvarar per kWh. Skatten kan likställas med en extra inkomstskatt som lagts på vissa företag och är därför att betrakta som en skattesanktion. Dessutom utgör skatten en dubbelbeskattning av el som har producerats vid kärnkraftverk. Fastighetsskatt på elproduktionsenheter Fastighetsskatten på elproduktionsenheter är en objektskatt som enbart träffar fastighetskapital. Eftersom intäkterna beskattas som inkomst av näringsverksamhet utgör fastighetsskatten (som är avdragsgill mot intäkterna), till den del den inte reducerar skatten, en skatteavvikelse. 3.1 Omfattning Politikområdet omfattar frågor avseende tillförsel, distribution och användning av energi. Energipolitiken indelas i två delområden, energimarknadspolitik och politik för ett uthålligt energisystem. Myndigheter som ingår i politikområdet är och . En beskrivning av dessa görs i kapitel 4 Energimarknadspolitik. Politik- området omfattar vidare anslag föreslagna för , se tabell 3.1 nedan. Anslaget 35:1 beskrivs närmare i avsnitt 4.7. Övriga anslag beskrivs närmare i avsnitt 5.8. Tabell 3.1 Utgiftsutvecklingen Tusental kronor Utfall 1999 Anslag 2000 1 Utgifts- prognos 2000 Förslag anslag 2001 Beräknat anslag 2002 Beräknat anslag 2003 35:1 : Förvaltningskostnader 131 680 118 638 125 000 120 235 122 748 125 442 35:2 Bidrag för att minska elanvändning 194 946 105 000 227 218 325 000 255 000 0 35:3 Bidrag till investeringar i elproduktion från förnybara energikällor 86 770 95 000 140 000 305 000 168 000 0 35:4 Åtgärder för effektivare energianvändning 58 688 65 000 63 000 119 000 111 000 0 35:5 Energiforskning 205 098 401 758 341 362 431 112 461 016 425 542 35:6 Energiteknikstöd 153 864 130 000 184 000 130 000 130 000 130 000 35:7 Introduktion av ny energiteknik 80 438 230 000 100 000 230 000 230 000 230 000 35:8 Energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser 29 955 50 000 30 000 50 000 50 000 50 000 35:9 Täckande av förluster i anledning av statliga garantier inom energiområdet 0 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 35:10 Skydd för småskalig elproduktion - 250 000 200 000 210 000 210 000 0 35:11 Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av en reaktor i - 430 000 430 000 337 000 342 171 337 757 Totalt för Politikområde Energipolitik 941 4392 1 880 396 1 845 5802 2 262 347 2 084 935 1 303 741 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. 2 Exklusive äldreanslag inom politikområdet. 3.3 Mål Den svenska energipolitikens mål är att trygga tillgången på el och annan energi på med omvärlden konkurrenskraftiga villkor för att främja en god ekonomisk och social utveckling i . Energipolitiken skall skapa villkoren för en effektiv energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg negativ påverkan på hälsa, miljö och klimat samt underlätta omställningen till ett ekologiskt uthålligt samhälle. Energipolitiken skall bidra till ett breddat energi-, miljö- och klimatsamarbete i . Övriga relevanta mål för energipolitiken framgår av det beslut som fattade om riktlinjer för energipolitiken (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272). Indikatorer för resultat av energipolitiken har tagits fram i den plan för uppföljning och utvärdering av insatserna för det energipolitiska programmet som tidigare redovisats för (prop. 1999/2000:1, utg.omr. 21, bet. 1999/2000:NU3, rskr. 1999/2000:115). 3.4 Politikens inriktning Energimarknadspolitik trädde ett nytt regelverk för elmarknaden i kraft (prop. 1994/95:222, bet. 1995/96:NU1, rskr. 1995/96:2). Elmarknadsreformen innebär konkurrens i handeln med el, vilket skapar förutsättningar för en ökad pris- och kostnadspress i elförsörjningen och en ökad valfrihet för kunderna. Nätverksamheten är ett naturligt monopol som övervakas med stöd av ellagstiftningen. trädde en ny ellag (1997:857) i kraft (prop. 1996/97:136, bet. 1997/98:NU3, rskr. 1996/97:27). Den nya ellagen bygger på elmarknadsreformens principer och innebär i huvudsak en språklig och redaktionell modernisering av den tidigare gällande ellagstiftningen. I regeringens proposition om införande av schablonberäkning på elmarknaden, m.m. (prop. 1998/99:137) föreslog regeringen vissa ändringar i ellagen i syfte att möjliggöra undantag från grundprincipen om timvis mätning för vissa elanvändare. För dessa elanvändare tillämpas istället schablonberäkning. Förbrukningsgränsen för schablonberäkning föreslogs bli 200 A för kunder med säkringsabonnemang och 135 kW för lågspänningskunder med effektabonnemang. I propositionen föreslogs också att systemet med leveranskoncession skulle upphöra i och med att schablonberäkning infördes. beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 1999/2000:NU4, rskr.1999/2000:1). De nya reglerna trädde i kraft . När leveranskoncessionssystemet avskaffades, upphörde det ekonomiska stöd som ägare av småskaliga produktionsanläggningar fick genom leveranskoncessionärernas mottagningsplikt. Med anledning av regeringens förslag i budgetpropositionen (prop. 1999/2000:1 utg.omr. 21, bet. 1999/2000:NU3, rskr. 1999/2000:115) beslutade om ett tillfälligt stöd till småskalig elproduktion från till utgången av 2000. angavs att en långsiktig lösning för den småskaliga elproduktionen borde tas fram . I regeringens proposition om ekonomiska förutsättningar för elproduktion från förnybara energikällor (prop. 1999/2000:134), som överlämnades till , lämnades förslag med denna inriktning. Inom EU pågår flera processer som är viktiga för energimarknaderna. Vid energiministerrådsmötet presenterade Europeiska kommissionen ett förslag till direktiv om främjande av elproduktion från förnybara energikällor på den inre marknaden för el (KOM(2000) 279 slutlig). Förslaget skall nu behandlas av ministerrådet och . Politik för ett uthålligt energisystem Politikområdet omfattar även det program för omställning och utveckling av energisystemet vars utformning godkänts av (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272). Programmets huvudinriktning är en kraftfull långsiktig satsning på forskning, utveckling och demonstration av ny energiteknik. Till utgiftsområdet hör också energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser i och . Enligt riktlinjerna för energipolitiken skulle en reaktor i ställas av före . Regeringsrätten beslutade att inhibera regeringens beslut om avställning av den första reaktorn i avvaktan på ett rättsligt avgörande. meddelade regeringsrätten att regeringens beslut skall stå fast. ställdes den första reaktorn av, efter att ett preliminärt avtal om ersättning till kraftverkets ägare slutits mellan staten, och . De åtaganden som följer av avtalet har godkänts av (prop. 1999/2000:63, bet. 1999/2000:NU11, rskr. 1999/2000:200). Den andra reaktorn i skall enligt riktlinjerna för energipolitiken ställas av före . Ett villkor för stängningen av den andra reaktorn i är att bortfallet av elproduktion kan kompenseras genom tillförsel av ny elproduktion och minskad användning av el. Det energipolitiska programmet innehåller därför åtgärder för att stimulera användningen av förnybara energislag och en effektivare energianvändning. Den svenska energipolitikens mål är att trygga tillgången på el och annan energi på med omvärlden konkurrenskraftiga villkor. Den skall skapa villkoren för en effektiv energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg negativ påverkan på hälsa, miljö och klimat samt underlätta omställningen till ett ekologiskt uthålligt samhälle. Härigenom främjas en god ekonomisk och social utveckling i . Energipolitiken skall bidra till att stabila förutsättningar skapas för ett konkurrenskraftigt näringsliv och till en förnyelse och utveckling av den svenska industrin. Landets elförsörjning skall tryggas genom ett energisystem som grundas på varaktiga, helst inhemska och förnybara, energikällor samt en effektiv energianvändning. Energin skall användas så effektivt som möjligt med hänsyn tagen till alla resurstillgångar. Stränga krav skall ställas på säkerhet och omsorg om hälsa och miljö vid användning och utveckling av all energiteknik. En säker tillgång på el till ett rimligt pris är en viktig förutsättning för den svenska industrins internationella konkurrenskraft. Energipolitiken skall utformas så att denna förutsättning bevaras. Målet för satsningen på forskning, utveckling och demonstration av ny energiteknik är att kraftigt öka el- och värmeproduktionen från förnybara energikällor och utveckla kommersiellt lönsam teknik för energieffektivisering. De övergripande målen för energiforskningen är att bygga upp vetenskaplig och teknisk kunskap och kompetens inom universiteten, högskolorna och i näringslivet för utveckling och omställning av energisystemet i enlighet med beslut . Energiforskningen skall bidra till att stabila förutsättningar skapas för ett konkurrenskraftigt näringsliv och till en förnyelse och utveckling av den svenska industrin. Energiforskningen skall också bidra till ett breddat energi , miljö och klimatsamarbete i . Det ökade internationella samarbetet och medlemskap i har inneburit delvis nya förutsättningar för arbetet med att utveckla ny teknik på energiområdet. Genom det internationella forskningssamarbetet höjs kompetens och kvalitet i den nationella forskningen. Fullbordandet av den inre marknaden för el och gas, liksom strävandena att utvidga EU, ställer ökade krav på att de energipolitiska åtgärder som vidtas i står i samklang med utvecklingen i vår omvärld. Samarbetet på gemenskapsnivå inom området icke-nukleär energi genomförs dels inom ramen för EG:s femte ramprogram för forskning och utveckling, dels inom EG:s ramprogram för energi. Forsknings- och utvecklingsaktiviteterna rörande icke-nukleär energi bedrivs inom ett särskilt delprogram för energi, miljö och hållbar utveckling (1998 2002). Inom ramen för temat energi fokuseras arbetet på renare energisystem, inklusive förnybara energikällor och energi för ett konkurrenskraftigt . Utformningen av det fortsatta europeiska energiforskningssamarbetet kommer att aktualiseras innevarande år då diskussionen om EU:s sjätte ramprogram för forskning och utveckling inleds. Inrättandet av ett ramprogram för energi och därmed sammanhörande åtgärder (1998 2002) har slutförts genom och rådets godkännande av delprogrammen Altener (främjande av förnybara energikällor) och Save (främjande av energieffektivisering). Själva ramprogrammet och de fyra delprogrammen Etap (analys inom energisektorn), Synergy (samarbete med tredje land), (ny teknik för fastbränsle) och Sure (säkerhetsaspekter inom kärnenergisektorn) antogs 1998. Vid Europeiska rådets möte i presenterades en strategi för hållbar utveckling på energiområdet på gemenskapsnivå. Strategin ligger väl i linje med energipolitiska beslut i eftersom åtgärderna på ett effektivt sätt skall bidra till att uppfylla gemenskapens prioriterade mål på energiområdet: försörjningstrygghet, konkurrenskraft och skyddet för miljön. Avsikten är att verkställandet av strategin fortlöpande skall följas upp så att arbetet för hållbar utveckling inom området kan utvecklas utifrån de erfarenheter som görs. Omställningen av energisystemet måste vara förenlig med de krav som ställs i en strategi mot klimatförändringar av antropogent ursprung. Energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser ingår också som en viktig del i strategin för minskad klimatpåverkan från energisektorn. Av särskild betydelse är bilateralt och multilateralt samarbete avseende utveckling av energisystemet i och inom ramen för klimatkonventionen. En strategi för minskad klimatpåverkan från energisektorn ingår som en del i det energipolitiska beslut som fattade (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272). I budgetpropositionen (prop. 1997/98:1, utg.omr. 21, bet. 1997/98:NU2, rskr. 1997/98:133) redogjordes för det energipolitiska programmets finansiering. dighet, som inrättades , har huvudansvaret för att verkställa den större delen av det energipolitiska programmet. En plan för uppföljning och utvärdering av insatserna inom det energipolitiska programmet, inklusive förslag på lämpliga nyckeltal och indikatorer har tagits fram (Ds 2000:14). En sammanfattning av planen redovisades för i budgetpropositionen . Specifikt för de långsiktiga åtgärderna inom programmet har metoder för resultatredovisning utvecklats, vilket redovisas nedan under avsnitten 3.5. respektive 3.6. 3.5 Insatser 3.5.1 Utvecklingen inom området Nedan redovisas energibalans och elbalans över tiden samt information om utvecklingen inom politikområdets delområden. Tabell 3.2 Energibalans för åren 1970, 1980, 1990, 1995, 1998 och