prop · GO0359 · 2001-02-08 00:00:00 — Enligt en regel av särskilt intresse i det aktuella sammanhanget skall inte berörda personers ras, kön, nationalitet, yrke, politisk tillhörig- het, religiös åskådning eller sexuell läggning framhävas om det saknar betydelse i sammanhanget och är missaktande. Insatser från regeringen och myndigheter m.m. Regeringen beviljade , medier och kommunikation vid () medel för att utveckla innehåll och pedagogik för en kursverksamhet på temat Medier Mångfald Människa inom ramen för journalistutbildningen. Bakgrunden till JMK:s ansökan var dels riskerna för förenklade och schablonmässiga bilder av invandrare och etniska relationer i massmedia, dels den stora betydelse nyhetsförmedlare och journalister har för att motverka fördomar. Avsikten är att använda erfarenheterna från kursen till fortsatt kursverksamhet med liknande innehåll för JMK:s studenter och att senare också använda dessa erfarenheter till en kurs för redan yrkesverksamma journalister. I sammanhanget kan nämnas att på eget initiativ drivit ett projekt, in the Media, med syfte att få in fler journa- lister med utländsk bakgrund i företaget. Med stöd av den nationella samordningskommittén för Europaåret mot rasism initierade 1998 informations- projektet . Quick Response syftar till att nyansera de- batten i frågor som rör invandring, rasism och främlingsfientlighet genom att förse massmedier, opinionsbildare och organisationer med fakta och bakgrundsinformation när felaktiga uppgifter sprids. Quick Response arbetar även med att ge information till journalister, studenter och en- skilda personer. Verksamheten har stötts eko- nomiskt av . 4.12 Stöd för det lokala arbetet m.m. Lokala antidiskrimineringsbyråer finns eller håller på att etableras i , , , , och /. Byråerna drivs helt av ideella krafter, som t.ex. ABF, Röda Korset, sammanslutningar av olika föreningar eller enskilda Skr. 2000/01:59 individer. Även om vissa av byråerna arbetar med diskriminering på flera olika grunder har de flesta än så länge inriktat sin verksamhet mot diskrimine- ring på grund av etnisk tillhörighet. Några antidiskrimineringsbyråer har i initialskedet fått projektstöd och råd av . Vidare har DO påbörjat utbildning för dem som arbetar i byråerna och stödjer byråerna med informations- och ut- bildningsmaterial samt kontinuerlig rådgivning. Arbetet har skett i sam- verkan med . 4.12.2 Stöd till brottsoffer På ett stort antal orter runt om i landet har brottsofferjourer och kvinno- jourer bildats. Det finns lokala brottsofferjourer som täcker landets samtliga polisdistrikt. Vissa brottsofferjourer har inriktat sin verksamhet på särskilda grupper, som t.ex. kvinnor med utländsk bakgrund och homosexuella. En brottsofferjour består av ett antal ideellt arbetande stödpersoner, som har till uppgift att stödja och hjälpa brottsoffer. Samtliga stödperso- ner är noggrant utvalda och får omfattande och fortlöpande utbildning. kommer att i samverkan med Brottsoffer- jourernas riksförbund genomföra insatser riktade till olika målgrupper för att öka kunskapen bland personer som kommer i kontakt med offer för brott med rasistiska och främlingsfientliga inslag. De målgrupper som valts är personal inom rättsväsendet, hälso- och sjukvården, skolan och samt ideella organisationer inom brottsofferområdet, t.ex. brottsofferjourer och invandrarorganisationer. Vid fördelningen av medel från brottsofferfonden prioriterar Brotts- offermyndigheten bland annat projekt som rör brott med rasistiska, främ- lingsfientliga eller homofobiska inslag. gör också särskilda informationsinsatser för att öka antalet ansökningar som rör sådana projekt. 4.12.3 Stöd till personer som vill lämna rasistiska och nationalistiska grupper Projektet syftar till att utveckla varaktiga strategier och idéer för att bistå ungdomar som vill lämna rasistiska, antisemitiska och homofobiska grupperingar. En annan viktig uppgift är erfarenhetsförmedling till kom- muner, myndigheter m.fl. Regeringen har sedan starten av projektet 1998 bidragit ekonomiskt till verksamheten. Enligt Exit har man varit i kontakt med ett hundratal ung- domar från olika delar av landet. Den största gruppen kommer från de södra regionerna , , , och och . Exit har, förutom att bistå avhoppare med hjälp, också byggt upp och utvecklat kontakter med kommuner, myndigheter samt lokala sociala verksamheter. Bland annat har man haft stödsamtal med föräldrar till avhoppare samt medverkat i utbildning av kommunala sam- Skr. 2000/01:59 verkansgrupper. Exit har utökat verksamheten även lokalt. 4.12.4 Lokala brottsförebyggande råd Av stor betydelse i arbetet för att effektivisera bekämpningen av brott med rasistiska, främlingsfientliga eller homofobiska inslag, är en nära samverkan mellan olika myndigheter och organisationer på lokal nivå. En sådan samverkan finns inom de flesta lokala brottsförebyggande råd. I dessa ingår representanter för kommunala myndigheter (skolan, social- tjänsten m.fl.) och organisationer. Polisen är företrädd i så gott som samtliga lokala råd. På olika håll i landet har de brottsförebyggande råden sett behov av att inrikta verksamheten på konkreta åtgärder för att motverka rasism och främlingsfientlighet. i (BFC) är ett exempel. Före- ningen har funnits . Syftet har varit att ge lokal handled- ning, genomföra utvärderingar samt samordna och sprida erfarenheter och information inom det brottsförebyggande området. Ett aktivt arbete mot rasism och nazism pågår, både lokalt i och i samarbete med andra brottsförebyggande råd i landet. BFC har drivit ett projekt kallat fritt från nazism, som förhindrat nyrekrytering till nazistiska grupperingar och därmed försvårat deras etablering i Värm- land. Arbetet sker bl.a. genom information i skolor, vid föräldraträffar och vid olika organisationers möten. BFC ordnar veckolånga studieresor till , bl.a. för skolung- domar. När deltagarna kommit hem skall de kunna göra en inventering och en konkret handlingsplan mot rasism och nazism och främlings- fientlighet inom sina respektive verksamhetsområden. BFC har numera utarbetat en länsstrategi mot nazism, rasism och främlingsfientlighet i . Ett annat exempel är den samverkansgrupp som bildades i kommun med anledning av de ökade aktiviteterna bland ungdomar med kopplingar till rasistiska och främlingsfientliga grupper. Sam- verkansgruppen har bl.a. tagit fram en handlingsplan för att snabbt hjälpa de ungdomar som vill lämna dessa grupper. En föräldragrupp håller också på att etableras. Även andra goda exempel finns. brottsförebyggande råd arbetar på liknande sätt som BFC i mot rasism och främlings- fientlighet. Kumlas brottsförebyggande råd har startat ett större projekt mot främlingsfientlighet, mobbning och rasism, Våga bry sig, som från startade i Tallängens skola och brotts- förebyggande råd har startat projektet mot mobbning och rasism, som pågår läsåret 20002001, i högstadieskolorna i kommunen. Det finns även lokala brottsförebyggande råd som inriktat sin verk- samhet på åtgärder för att motverka brott med homofobiska inslag. Ett exempel är den samverksansgrupp som finns i . Stöd till lokalt ungdomsarbete m.m. Stöd till projekt med medel från Allmänna arvsfonden Som en led i arbetet med en nationell handlingsplan mot rasism m.m. beslutade regeringen om bl.a. tre initiativ som riktar sig till ungdomar. Ett av initiativen är en treårig satsning med 30 miljoner kro- nor ur Allmänna arvsfonden för utveckling av ungdomsföreningars lokala verksamhet mot rasism, främlingsfientlighet och diskriminering. En arbetsgrupp, Arm i arm 4:e initiativet, tillsattes för att bistå regeringen och Arvsfondsdelegationen i denna satsning. beslutade regeringen vidare att avsätta ur Allmänna arvsfonden för av en treårig satsning mot rasism, främlingsfientlighet och diskriminering riktad till barn-, invandrar- och handikapporganisationer. Projekt som syftar till att mot- verka fördomar och till att uppmuntra empati och tolerans i stort samt till att stärka identiteten och självkänslan hos barn skall prioriteras. Funk- tionshindrade med utländsk bakgrund riskerar att utsättas för dubbel dis- kriminering, dels på grund av funktionshinder, dels på grund av sin etniska bakgrund. Inom ramen för satsningen skall därför stöd kunna ges till utveckling av verksamhet för att stödja och främja identiteten och självkänslan hos dessa individer. Ansökningarna kommer att handläggas av på . Arbetsgruppen, Arm i arm 4:e initiativet, är även ansvarig för genom- förandet av de två andra ungdomsinitiativen. Det gäller dels en uppsats- tävling på temat rasism och diskriminering som skall anordnas för alla förstaårselever i gymnasiet , dels en satsning på att ut- bilda 100 ungdomar till ungdomsambassadörer mot rasism, främlings- fientlighet, homofobi och diskriminering. Två uppsatsförfattare skall belönas genom att få åka till världs- konferensen mot rasism m.m. som arrangeras av FN . Syftet med initiativet är att stödja skolan i dess arbete mot rasism, främlingsfientlighet och diskriminering. Förhoppningen är att uppsatstävlingen skall främja diskussionen i skolan om respekt och förståelse för principen om alla människors lika värde. Ungdomsambassadörerna, varav är flickor, har genomgått en utbildning enligt metoden Mångfald och Dialog (MOD). Syftet med utbildningen har varit att ge ungdomarna förmåga att hantera och kon- struktivt diskutera frågor kring fördomar, rasism, främlingsfientlighet och diskriminering. För att ungdomarna på lokalplanet i sin vardag skall kunna initiera och driva verksamhet mot rasism, främlingsfientlighet och diskriminering, kommer arbetsgruppen att ge ungdomarna de kunskaper och den motiva- tion som behövs. Arbetsgruppen skall också skapa ett bestående kontakt- nät av ambassadörer för information och erfarenhetsutbyte och hjälpa ambassadörerna att skapa externa kontaktnät som kan stödja dem i deras Skr. 2000/01:59 verksamhet. 5 Det fortsatta arbetet en nationell handlingsplan mot rasism, främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering De senaste årens utveckling med en ökande propagandaspridning och ett växande och allt grövre våld med rasistiska, främlingsfientliga eller homofobiska förtecken är djupt oroande. Lika oroande är förekomsten av diskriminering av olika slag. Det är oacceptabelt om t.ex. namn, utseende eller sexuell läggning skall påverka individens möjligheter i samhälls- livet, antingen det nu gäller att få ett jobb, hyra en lägenhet, gå på krogen, skaffa kreditkort eller erhålla socialbidrag. Denna utveckling måste brytas. Det är en uppgift som har varit högt prioriterad i reger- ingens politik. Och mycket har också gjorts vilket framgår av före- liggande skrivelse. Men det är inte nog. Regeringen formulerar därför nu en nationell handlingsplan mot rasism, främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering. Handlingsplanen skall inte ses som en isolerad före- teelse. Handlingsplanen är inte en början, och inte heller ett slut. Handlingsplanen är ett försök att, mot bakgrund av de senaste årens sam- hällsutveckling och tidigare erfarenheter i arbetet mot rasism, främlings- fientlighet, homofobi och diskriminering, effektivisera de samlade insat- serna på området. Den bör således ses som ett led i en ständigt pågående process. Handlingsplanen innehåller ett antal nya konkreta initiativ. Men av lika stor vikt som de konkreta åtgärder som presenteras eller aviseras, är att det i handlingsplanen identifieras olika nyckelområden och brister som bör tillgodoses i det fortsatta arbetet. De åtgärder som presenteras i handlingsplanen ligger naturligen inom regeringens och de statliga myndigheternas ansvarsområden. Viktiga delar rör emellertid formerna för samverkan mellan regeringen och andra aktörer, inte minst frivilligorganisationerna. Ansvaret att bekämpa rasism, främlingsfientlighet, homofobi och dis- kriminering vilar på oss alla. Var och en av oss som bor i har ett individuellt ansvar att i vår egen vardag och efter våra egna förutsätt- ningar reagera när människor kränks för att de är de de är. Det är därför regeringens förhoppning att genomförandet av de åtgär- der som presenteras i handlingsplanen skall bidra till att mobilisera hela samhället statliga myndigheter, kommuner och landsting, fackliga organisationer, arbetsgivarorganisationer, företag och företagar- föreningar, frivilligorganisationer och allmänhet i kampen för ett där varje individ respekteras oavsett hudfärg, etniskt eller natio- Skr. 2000/01:59 nellt ursprung, trosbekännelse eller sexuell läggning. 5.2 Det långsiktiga främjandet av demokratin och demokratiska värderingar Rasistiska och andra uppfattningar och värderingar som står i strid med principen om alla människors lika värde, utgör ytterst en utmaning mot hela den värdegrund som bär upp demokratin. Ett långsiktigt och konti- nuerligt arbete för att stärka de demokratiska institutionerna och öka den demokratiska medvetenheten hos medborgarna är därför nödvändigt. Av stor symbolisk, men också praktisk politisk, betydelse är hur det politiska systemet som sådant bemöter antidemokratiska yttringar. Folk- valda på alla nivåer måste offentligt ta ställning varhelst och närhelst människor kränks eller förnekas grundläggande mänskliga rättigheter på grund av sin etniska tillhörighet, sin sexuella läggning eller funktions- hinder. Särskilt viktigt är det i en situation när människor som gör bruk av sin yttrandefrihet riskerar att drabbas av hot och trakasserier av olika slag. Ju fler som då öppet står upp till försvar för principen om alla män- niskors lika värde desto svårare får det demokratiska samhällets fiender. Lika viktigt är att de politiska partierna har ett genomtänkt förhåll- ningssätt till de grupperingar som sprider rasistiska, främlings- fientliga eller homofobiska budskap i den offentliga debatten och en beredskap om nya och opinionsmässigt starkare sådana rörelser skulle uppstå . Regeringen måste i den praktiska politiken bidra till att fördjupa de demokratiska processerna i hela samhället. Medborgarna måste i högre grad känna delaktighet och inflytande. Frågor om de mänskliga rättig- heterna bör kunna få en större tyngd och relevans i den inhemska poli- tiska debatten, och också i samhället i stort. Skolan utgör en nyckelinstitution i det långsiktiga främjandet av demokratiska värden. Att ytterligare utveckla skolans arbete med värde- grundsfrågorna är därför en prioriterad uppgift i det fortsatta arbetet på området. Inom skolan måste dessutom kompetens och resurser finnas för att kunna identifiera och konfrontera direkta uttryck för rasism, homofobi och andra former av intolerans liksom diskriminering, såväl från elevers och lärares sida som från det omgivande samhället. I gränslandet mellan utbildningssatsningar och kulturpolitik finns möjligheter att vidta åtgärder för att på lång sikt öka engagemanget för, och insikten om, demokratins villkor. Erfarenheterna från regeringens informationssatsning Levande historia måste tas tillvara och vidare- utvecklas. Också kulturarvsinstitutionerna kan bidra i detta arbete. Åtgärder för att fördjupa demokratin Ett utvecklingsarbete för folkstyret genomförs, bl.a. avser regeringen att avsätta ytterligare projektmedel till lokal demokratiutveckling för perioden . Ett förslag till en nationell handlingsplan för de mänskliga rättigheterna skall presenteras . Att utveckla och fördjupa demokratin genom att främja medborgarnas inflytande och delaktighet i samhället är en central uppgift för reger- ingen. överlämnade sitt slutbetänkande En uthållig demokrati (SOU 2000:1) till regeringen . Betänkandet har varit ute på remiss och bereds nu inom med inriktning på en proposition . För att på utveckla demokratin och skapa förutsättningar för att öka medborgarnas aktiva deltagande i de politiska beslutsprocesserna och i samhällslivet i övrigt genomförs också mot bakgrund av demokratiutredningens slutsatser ett utvecklingsarbete för folkstyret fram till utgången av 2002. Mottot för utvecklingsarbetet är Tid för demokrati och det består av tre huvud- aktiviteter: ett nationellt rådslag om demokrati och delaktighet genom- förs, stöd ges till demokratiutveckling, 80-årsjubiléet av den allmänna rösträtten uppmärksammas. Särskilda medel har anslagits för utvecklingsarbetet. att avsätta ytterligare medel till projekt som syftar till att stimulera delta- gandet i den demokratiska processen, inte minst inom skolan, under peri- oden . Den interdepartementala arbetsgrupp som har i uppgift att utarbeta ett förslag till en nationell handlingsplan för de mänskliga rättigheterna arbe- tar vidare. I arbetet ingår att kartlägga och analysera hur svenska myn- digheter arbetar för att förbättra skyddet av de mänskliga rättig- heterna i . Arbetsgruppen skall föreslå konkreta åtgärder samt uppföljningsmekanismer för den nationella handlingsplanen samt föreslå åtgärder för hur FN:s årtionde för utbildning inom mänskliga rättigheter kan uppmärksammas i . Förslaget till handlingsplan skall vara färdigt . har fått i uppdrag att vidta åtgärder och göra riktade insatser för att komma till rätta med eventuella missförhållanden i skolan när det gäller främlingsfientlighet, rasism och homofobi samt etniskt och sexuellt relaterad mobbning. Frågorna skall ges särskild uppmärksamhet vid kompetensutveckling av rektorer. utvecklingen har särskilda medel avsatts. har vidare fått i uppdrag att, i samråd med berörda myndigheter och organisationer, kartlägga förekomsten av rasism, etnisk diskriminering, sexuella trakasserier, homofobi och könsrelaterad mobbning i skolan samt analysera och till regeringen redovisa vilka ytterligare insatser på om- rådet som kan behövas. Läroplanernas värdegrund skall ligga till grund för och styra allt arbete i förskolan, förskoleklassen, fritidshemmet, skolan och vuxenutbild- Ingen, varken barn eller vuxen, skall behöva utsättas för krän- Alla tendenser till trakasserier skall bekämpas. Främlingsfientlighet och intolerans skall bemötas med kunskap, öppen diskussion och aktiva insatser. Arbetet med de grundläggande demokra- tiska värderingarna är en process som kräver kunskap och kompetens och som omfattar alla i skolan. Det förutsätter dessutom att skolan aktivt samverkar med föräldrar, inte minst Hem & Skola-föreningar och lik- nande föräldrasammanslutningar, liksom med samhället i stort. Barn och ungdomar skall lära sig och praktisera samhällets värde- En fungerande skoldemokrati där eleverna ges verkligt inflytande över sin vardag är en viktig del i detta. Barn och ungdomar har rätt till en skolverksamhet och undervisning som ger dem förutsättningar att nå målen i alla avseenden, såväl kunskapsmål som övergripande värde- Skolans långsiktiga arbete med värdegrundsfrågor är centralt. bygga och motverka alla former av rasism, homofobi och sexuella trakas- serier liksom all slags diskriminering är en ytterst angelägen uppgift i det Olika uttryck för rasism, främlingsfientlighet och homofobi liksom olika former av diskriminering måste kunna identifieras och bemötas på ett adekvat sätt. Andra åtgärder kan exempelvis behövas för att förebygga och motverka homofobi än för att bekämpa rasism. Regeringen har i regleringsbrev föreskrivit att verket skall vidta åtgärder och göra riktade insatser för att komma till rätta med eventuella missförhållanden avseende främlingsfientlighet och rasism, etniskt och sexuellt relaterad mobbning samt homofobi. ledarnas roll och kompetens är central i sammanhanget. tydlig ledning av skolans pedagogiska verksamhet för att nå bättre mål- Frågorna skall därför också ges särskild uppmärksamhet vid kompetensutveckling av rektorer. Särskilda medel har avsatts för båda har i regleringsbrevet också fått i uppdrag att, i samråd med berörda myndigheter och organisationer, kartlägga före- komsten av rasism, etnisk diskriminering, sexuella trakasserier, homofobi och könsrelaterad mobbning i skolan. och till regeringen redovisa vilka ytterligare insatser på området som kan Uppdraget skall redovisas . kommer även att arbeta vidare med utgångs- punkt i den redovisning som lämnades till regeringen med anledning av ett regeringsuppdrag om undervisningen i nutidshistoria. material skall tas fram som koncentreras kring utvecklingslinjer, fördjup- ningar och källor i nutidshistorien, där bl.a. stalinismens brott och andra övergrepp skall ingå som en integrerad del. att reserveras för att utveckla Skr. idéer och läromedel med denna Vidare skall ett Historie- fönster på Internet för lärare och elever utvecklas. Behovet av ökad kunskap i värdegrundsfrågor Regeringen avser att satsa sammanlagt för att inom värdegrundsområdet bredda och höja skol- väsendets vetenskapliga kunskapsbas och kompetens samt göra forsk- ningen mer tillgänglig. Intresset och behovet av stöd och stimulans beträffande värdegrunds- frågor är mycket stort i kommuner och skolor. Skolan skall verka i ett samhälle som alltmer kommer att präglas av etnisk och kulturell mång- Barn och ungdomar skall förberedas på ett ansvarsfullt liv i ett fritt och mångkulturellt samhälle med respekt för grundläggande demokra- Försvaret av principen om alla människors lika värde och arbetet mot alla former av diskriminering måste intensifieras. människovärde och tolerans måste integreras i undervisningen och dis- kuteras fortlöpande i skolan. som den svenska skolan blir alltmer mångkulturell visar undersökningsresultat att många lärare anser att de har bristfälliga kun- skaper i frågor om hur olika kulturer integreras i skolan. lärarna tycker också att de saknar kunskaper om det elevsociala arbetet. Regeringen avser att satsa sammanlagt de närmaste tre åren för att inom värdegrundsområdet bredda och höja skolväsendets vetenskapliga kunskapsbas och kompetens samt göra forskningen till- har tilldelats projektmedel för detta ändamål. Uppföljning och utvärdering genom kvalitetsredovisningar Åtgärder kommer att vidtas för att ytterligare utveckla kvalitetsredovis- ningarna som ett effektivt instrument i uppföljningen av i vad mån skolorna når uppsatta mål, t.ex. när det gäller arbetet mot kränkande Ansvarsfördelningen mellan stat och kommun innebär att de över- gripande målen beslutas av staten, medan kommunen och den lokala skolan beslutar hur de skall arbeta för att nå dessa mål. Det är klart och tydligt utsagt att kommunerna och skolorna skall utarbeta metoder såväl för att förebygga som att åtgärda kränkande behandling. måste bygga upp en egen kunskap i dessa frågor. kommuner och skolor svårigheter med att leva upp till de krav som ställs. skall skolor och kommuner upprätta kvalitets- De skall innehålla en bedömning av i vilken mån man nått upp till uppsatta mål, t.ex. när det gäller kränkande behandling. redovisningarna skall också beskriva vilka åtgärder som behöver vidtas om man inte klarat att nå målen. Åtgärder kommer att vidtas för att ytterligare utveckla kvalitets- Skr. 2000/01:59 redovisningarna till ett effektivt instrument i arbetet med att förbättra Bland annat skall förordningen om kvalitets- redovisningar ses över i detta sammanhang. 5.2.3 Levande historia m.m. för Levande historia (Ku 1999:09) har överlämnat sitt betänkande till regeringen. Efter remissbehandling avser regeringen att ta ställning till formerna för och inriktningen på ett framtida Forums verksamhet. En ny kommitté har tillsatts för att , fram tills dess att Forumet inleder sin verk- samhet, leda och bedriva en sådan utåtriktad verksamhet som bedrivits inom ramen för projektet och av för Levande historia. har beviljats särskilda medel för att fortsätta sitt arbete mot rasism och främlingsfientlighet. överlämnade för Levande historia (Ku 1999:09) sitt betänkande till regeringen. Kommittén har haft i uppdrag att bl.a. utreda etablerandet av ett Forum för Levande historia. Forumet skall enligt kommittédirektiven behandla frågor som rör demo- krati, tolerans och mänskliga rättigheter med utgångspunkt i Förintelsen (dir.1999:75). Utgångspunkten är att det nya Forumet skall inleda sin verksamhet .