prop · GO031D26 · 2001-01-01 00:00:00 — Allmän miljö- och naturvård Allmän miljö- och naturvård 1 Förslag till riksdagsbeslut 7 2 Utgiftsområde 20 Allmän miljö-och naturvård 9 2.1 Omfattning 9 2.2 Utgiftsutvecklingen 9 2.3 Skatteavvikelser 9 3 Politikområde Miljöpolitik 11 3.1 Omfattning 11 3.2 Utgiftsutvecklingen 12 3.3 Mål 13 3.4 Politikens inriktning 13 3.5 Insatser 14 3.5.1 Statliga insatser inom politikområdet 14 3.5.2 Insatser utanför politikområdet 18 3.6 Resultatbedömning 19 3.6.1 Resultat 19 3.6.2 Analys och slutsatser 23 3.7 Revisionens iakttagelser 28 3.8 Budgetförslag 28 3.8.1 34:1 28 3.8.2 34:2 Miljöövervakning m.m. 30 3.8.3 34:3 Åtgärder för att bevara den biologiska mångfalden 32 3.8.4 34:4 Sanering och återställning av förorenade områden 33 3.8.5 34:5 Miljöforskning 35 3.8.6 34:6 Kemikalieinspektionen 36 3.8.7 34:7 Internationellt miljösamarbete1 37 3.8.8 34:8 internationella miljöinstitut 37 3.8.9 34:9 38 3.8.10 34:10 : Förvaltningskostnader 40 3.8.11 34:11 : Kärnsäkerhetsforskning 40 3.8.12 34:12 Internationellt samarbete i fråga om kärnsäkerhet m.m 41 3.8.13 Kärnavfallsfonden 42 4 Politikområde Forskningspolitik under utgiftsområde 20 43 4.1 Budgetförslag 43 4.1.1 26:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Förvaltningskostnader 43 4.1.2 26:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning 43 Bilaga 1 Anslagsbenämningar 2000 och 2001 Anslagsbelopp 8 2.1 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet 9 3.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområde Miljöpolitik 12 3.2 Anslagsutvecklingen 28 3.3 Offentligrättslig verksamhet 29 3.4 Uppdragsverksamhet 29 3.5 Beräkning av anslag 29 3.6 Anslagsutvecklingen 30 3.7 Beräkning av anslag 30 3.8 Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser 34:2 Miljöövervakning m.m. Bilavgasverksamhet 31 3.9 Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser 34:2 Miljöövervakning m.m. Miljöövervakning 31 3.10 Anslagsutvecklingen 32 3.11 Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser 34:3 Åtgärder för att bevara den biologiska mångfalden 32 3.12 Beräkning av anslag 33 3.13 Anslagsutvecklingen 33 3.14 Beräkning av anslag 34 3.15 Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser 34:4 Sanering och återställning av förorenade områden 34 3.16 Anslagsutvecklingen 35 3.17 Beräkning av anslag 35 3.18 Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser 34:5 Miljöforskning 35 3.19 Anslagsutvecklingen 36 3.20 Offentligrättslig verksamhet 36 3.21 Uppdragsverksamhet 36 3.22 Beräkning av anslag 37 3.23 Anslagsutvecklingen 37 3.24 Beräkning av anslag 37 3.25 Anslagsutvecklingen 37 3.26 Anslagsutvecklingen 38 3.27 Offentligrättslig verksamhet 38 3.28 Uppdragsverksamhet 38 3.29 Beräkning av anslag 39 3.30 Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser 34:9 39 3.31 Anslagsutvecklingen 40 3.32 Offentligrättslig verksamhet 40 3.33 Beräkning av anslag 40 3.34 Anslagsutvecklingen 40 3.35 Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser 34:11 : Kärnsäkerhetsforskning 41 3.36 Beräkning av anslag 41 3.37 Anslagsutvecklingen 41 4.1 Anslagsutvecklingen 43 4.2 Anslagsutvecklingen 43 4.3 Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser 26:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning 44 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslaget 34:2 Miljöövervakning m.m., ingå ekonomiska förpliktelser i samband med bilavgasverksamheten som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst under vart och ett av (avsnitt 3.8.2), 2. bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslaget 34:2 Miljöövervakning m.m., ingå ekonomiska förpliktelser i samband med planering och genomförande av miljöövervakning som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst , högst och högst (avsnitt 3.8.2), 3. bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslaget 34:3 Åtgärder för att bevara den biologiska mångfalden, ingå ekonomiska förpliktelser i samband med förvärv av eller intrångsersättningar i värdefulla naturområden som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst (avsnitt 3.8.3), 4. bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslaget 34:4 Sanering och återställning av förorenade områden, ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst , högst och högst (avsnitt 3.8.4), 5. bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslaget 34:5 Miljöforskning, ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst , högst och högst (avsnitt 3.8.5), 6. bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslaget 34:9 , ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst under vart och ett av (avsnitt 3.8.9), 7. bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslaget 34:11 : Kärnsäkerhetsforskning, ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst under vart och ett av (avsnitt 3.8.11), 8. bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslaget 26:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning, ingå ekonomiska förpliktelser som innebär utgifter på högst , högst , högst , högst och högst (avsnitt 4.1.2), 9. för anvisar anslagen under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård enligt följande uppställning: Anslagsbelopp Tusental kronor Anslag Anslagstyp 26:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Förvaltningskostnader ramanslag 43 744 26:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning ramanslag 165 585 34:1 ramanslag 303 138 34:2 Miljöövervakning m.m. ramanslag 226 495 34:3 Åtgärder för att bevara den biologiska mångfalden ramanslag 848 461 34:4 Sanering och återställning av förorenade områden ramanslag 151 755 34:5 Miljöforskning ramanslag 56 930 34:6 Kemikalieinspektionen ramanslag 81 733 34:7 Internationellt miljösamarbete ramanslag 42 182 34:8 internationella miljöinstitut ramanslag 12 000 34:9 ramanslag 90 888 34:10 : Förvaltningskostnader ramanslag 83 617 34:11 : Kärnsäkerhetsforskning ramanslag 67 242 34:12 Internationellt samarbete i fråga om kärnsäkerhet m.m. ramanslag 26 752 Summa 2 Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård 2.1 Omfattning I utgiftsområdet ingår politikområde Miljöpolitik och del av politikområde Forskningspolitik. Regeringens samordning av miljöpolitiken och ekologiskt hållbar utveckling har sin utgångspunkt i detta utgiftsområde som åtgärder för en god miljö i stor utsträckning också finansieras inom ramen för andra utgiftsområden. Forskningspolitiken presenteras närmare under utgiftsområde 16. Tabell 2.1 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet Miljoner kronor Utfall 1999 Anslag 2000 1 Utgifts- prognos 2000 Förslag anslag 2001 Beräknat anslag 2002 Beräknat anslag 2003 Politikområde Miljöpolitik 1 632 1 721 1 783 1 991 2 196 2 365 Politikområde Forskningspolitik1 0 0 0 209 213 228 Totalt för utgiftsområde 20 1 379 1 721 1 783 2 201 2 409 2 593 1 Politikområdet ligger under utgiftsområde 16. Ingen skatt utgår på biobränslen, vilket innebär en avvikelse på /kWh. Detta beräknas motsvara netto och . Ett skatteavdrag motsvarande den generella energiskatten på el utgår för vindkraftsel. Avvikelsen motsvarar /kWh, vilket beräknas motsvara netto och . 3.1 Omfattning Politikområdet omfattar frågor rörande naturvård och biologisk mångfald, vatten- och luftvård, sanering och efterbehandling av förorenade områden, avfallsfrågor, bilavgasfrågor, miljöskydd, miljöövervakning, miljöforskning om ekologiskt hållbar utveckling, kemikaliekontroll, strålskydd och säkerhetsfrågor kopplade till kärnkraften samt internationellt miljösamarbete. , Kemikalieinspektionens, Statens strålskyddsinstituts och Statens kärnkraftinspektions verksamhet ingår i politikområdet. Vidare hör verksamheten inom , AB och () till politikområdet. Dessutom hör stödet till kommunerna enligt förordningen (1998:23) om statligt bidrag till lokala investeringsprogram som ökar den ekologiska hållbarheten, om ekologisk hållbarhet (utgiftsområde 18) och verksamheten vid hydrologiska institut (utgiftsområde 22) till politikområdet. Tabell 3.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområde Miljöpolitik Miljoner kronor Utfall 1999 Anslag 2000 1 Utgifts- prognos 2000 Förslag anslag 2001 Beräknat anslag 2002 Beräknat anslag 2003 Anslag inom Uo 20: 34:1 316,6 34:2 Miljöövervakning m.m. 127,1 132,3 151,6 226,5 230,6 235,3 34:3 Åtgärder för att bevara den biologiska mångfalden 614,9 671,5 713,0 848,5 876,8 908,2 34:4 Sanering och återställning av förorenade områden 26,0 65,0 67,0 151,8 312,3 408,8 34:5 Miljöforskning 0 50,0 50.0 56,9 58,1 80,2 34:6 Kemikalieinspektionen 78,2 83,7 82,5 81,7 83,5 85,4 34:7 Internationellt miljösamarbete 34,3 37,2 37,3 42,2 39,7 39,7 34:8 internationella miljöinstitut 12,0 12,0 12,0 12,0 12,0 12,0 34:9 85,1 85,4 88,5 90,9 92,8 94,9 34:10 : Förvaltningskostnader 77,4 82,6 85,3 83,6 85,4 87,3 34:11 : Kärnsäkerhetsforskning 65,9 66,0 67,2 67,2 68,5 69,9 34:12 Internationellt samarbete i fråga om kärnsäkerhet m.m. 24,3 26,4 26,4 26,8 26,8 26,8 2000 A9 Investeringsbidrag för främjande av omställning i ekologiskt hållbar riktning 0 - 60,0 - - - 1999 A5 Åtgärder för att rena 1999 2,1 - 2,4 - - - 1999 12,0 - - - - - 1999 A10 Miljöinsatser i 38,3 - 50,0 - - - 1998 för miljöskydd 1,5 - - - - - 1997 A5 Miljö- och kretsloppsforskning 30,9 - - - - - 1997 A6 Sanering och återställning av miljöskadade områden 6,0 - 3,3 - - - 1997 A11 Utbildning 3,0 - 1,5 - - - 1995/96 14A2 Bidrag till kalkning 0,2 - - - - - 1995/96 14A3 Bidrag till kalkningsverksamhet för sjöar och vattendrag 1,3 - - - - - 1995/96 14A4 Investeringar inom miljöområdet -2,8 - - - - - 1995/96 14A8 Investeringsbidrag för främjande av omställning i ekologiskt hållbar riktning 104,4 - - - - - 1995/96 14A13 Visst internationellt miljösamarbete 7,8 - - - - - Summa 1 632 1 721 1 783 1 991 2 196 2 365 Anslag inom andra Uo: Uo 18 34:1 Stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet 828,0 Uo 18 34:2 om ekologisk hållbarhet 3,4 5,1 5,1 5,2 6,0 7,0 Uo 22 34:1 Bidrag till m.m. 205,3 200,2 205,7 203,0 207,1 211,5 Totalt Politikområde Miljöpolitik 2 746 3 685 3 3.3 Mål Det övergripande målet för miljöpolitiken är att till nästa generation kunna lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen i är lösta. beslöt (prop. 1997/98:145, bet. 1998/99:MJU6, rskr. 1998/99:183) om 15 miljökvalitetsmål som anger vilket tillstånd som skall uppnås i ett generationsperspektiv. Målen omfattar följande områden: luft Bara naturlig försurning Ingen övergödning Giftfri miljö Skyddande ozonskikt Säker strålmiljö Grundvatten av god kvalitet Levande sjöar och vattendrag Myllrande våtmarker Hav i balans Levande skogar Ett rikt odlingslandskap fjällmiljö God bebyggd miljö Begränsad klimatpåverkan Det övergripande målet för arbetet inom miljöområdet har t.o.m. varit att skydda människors hälsa, bevara den biologiska mångfalden, främja en långsiktigt god hushållning med naturresurser samt skydda natur- och kulturlandskap. 3.4 Politikens inriktning skall fortsatt vara ett föregångsland i omställningen till ekologiskt hållbar utveckling. Omvandlingen av till ett ekologiskt hållbart samhälle omfattar de flesta politikområden. Arbetet med att nå de miljökvalitetsmål som fastställt intensifieras och kommer att genomsyra regeringens hela politik. överlämnade betänkandet Framtidens miljö - allas vårt ansvar (SOU 2000:52) till regeringen. I betänkandet redovisas förslag till delmål, åtgärdsstrategier, styrmedel och uppföljningssystem för att inom en generation uppnå de av fastslagna miljökvalitetsmålen. Det regionala och lokala miljöarbetets betydelse betonas, liksom roll i arbetet. En proposition med förslag om hur de 15 miljökvalitetsmålen skall kunna nås genom, t.ex. etappmål, åtgärdsstrategier och styrmedel kommer att presenteras . En ökad miljörelatering av skattesystemet genom grön skatteväxling kan bidra till att förverkliga de mål regering och riksdag fastställt på miljöområdet. Därför tas nya steg i den gröna skatteväxling som tidigare inletts. En reformering av energiskattesystemet utgör en del i den gröna skatteväxlingen. För att skall kunna omvandlas till ett ekologiskt hållbart samhälle krävs också insatser inom såväl EU som globalt. Utvidgningen av EU är en av de många frågor som påverkar möjligheterna att uppnå miljömålen. Det globala miljöhot som klimatförändringarna utgör är den enskilt största och viktigaste miljöfrågan nationellt och internationellt. Regeringen ger därför arbetet mot klimatförändringar högsta prioritet och kommer att presentera en nationell klimatpolitisk strategi senare denna höst. skall vara pådrivande i EU:s klimatarbete och i de internationella klimatpolitiska förhandlingarna inom FN:s ram. De globala vattenfrågorna utgör ett annat prioriterat område. Vid Världvattenforumet som hölls i lyftes världens vattenproblem fram, liksom förslag om hur de skulle kunna lösas. deltog aktivt i förberedelserna för mötet och vid utarbetandet av den ministerdeklaration som antogs. Kemikaliepolitiken skall förnyas. Användningen av långlivade kemiska ämnen som riskerar att lagras i människor, djur och växter måste upphöra. Försiktighetsprincipen skall tillämpas. Den som introducerar nya ämnen på marknaden måste kunna visa hur de påverkar hälsa och miljö. Regeringen kommer att presentera en ny kemikaliestrategi med denna inriktning . Med som pådrivare skall EU:s politik och lagstiftning på kemikalieområdet förändras och förstärkas. Näringslivet har en nyckelroll i omställningen till hållbar utveckling. Genom fortsatt och intensifierad samverkan med näringslivet vill regeringen stimulera utvecklingen av miljövänlig teknik i företagen. En miljöorienterad produktpolitik införs med syftet att förebygga och minska produkters negativa påverkan på miljön och människors hälsa under produkternas hela livscykel. Bevarandet av den biologiska mångfalden skall stärkas. Skyddet av värdefulla skogar fortsätter och utökas. Staten skall som ägare av stora arealer produktiv skogsmark, vara ett föredöme när det gäller att bedriva ett ansvarsfullt miljöanpassat och ekonomiskt livskraftigt skogsbruk. Hur det statliga skogsinnehavet skall förvaltas organisatoriskt på effektivaste sätt skall utredas. Naturvårdspolitiken skall förnyas. Nya decentraliserade förvaltningsmodeller bör prövas i syfte att skapa folklig förankring och ett medborgerligt engagemang kring naturvården. De tätortsnära natur- och rekreationsområdena bör bevaras och utvecklas. Regeringen kommer att presentera en ny sammanhållen rovdjurspolitik. Genom stöd till lokala investeringsprogram får kommunerna möjlighet att genomföra investeringar som minskar miljöbelastningen, ökar effektiviteten i användningen av energi och andra råvaror samt främjar användandet av andra förnybara råvaror. Initiativ tas till ett s.k. grönt kunskapslyft. Syftet är att öka kunskaperna och insikterna hos allmänheten om behovet att ställa om samhället i hållbar riktning samt visa hur den enskilde i vardagen kan bidra i den processen. Inom kärnavfallsområdet är den stora uppgiften för myndigheterna att granska metoden för att slutligt förvara det använda kärnbränslet. Myndigheterna arbetar med att utveckla metoder för säkerhetsanalyser och säkerhetsbedömningar inför granskningen av kärnkraftbolagens förslag till slutligt förvar av kärnbränslet. () bedriver förstudier i sex kommuner. I anslutning till dessa studier gör myndigheterna betydande insatser för att förtydliga beslutsprocessen för lokalisering av ett slutförvar. Svenska myndigheter har drivit arbetet med en internationell konvention om säkerhet för använt kärnbränsle och kärnavfall. Konventionen har ännu inte ratificerats av ett tillräckligt antal länder för att träda i kraft. Nya krav kommer att gälla för kärnämneskontrollen när tilläggsprotokollet till avtalet om kärnämneskontroll ratificerats. Avtalets parter är , EURATOM och EU:s icke-kärnvapenstater. Ratificeringen föranleder en anpassning av kraven för kärnämneskontrollen, ett arbete som pågår hos myndigheterna. 3.5 Insatser 3.5.1 Statliga insatser inom politikområdet Skydd av människors hälsa Kemikaliepolitik För att uppnå miljökvalitetsmålet om en Giftfri miljö beslutade regeringen och bland annat om nya riktlinjer som innebär att ämnen med vissa angivna egenskaper och effekter samt vissa metaller inte bör förekomma i varor och processer (prop. 1997/98:145, bet. 1998/99:MJU6, rskr. 1998/99:183). Riktlinjerna syftar i första hand till att vara en vägledning för det arbete som utförs av företagen, men de utgör även ett stöd för myndigheternas arbete och för tillämpningen av . Regeringen driver också på arbetet med att förändra kemikaliepolitiken inom EU. (M1998:09) har haft i uppdrag att närmare definiera och föreslå hur de nya riktlinjerna inom kemikaliepolitiken skall genomföras. I uppdraget har bl.a. ingått att definiera de ämnen som bör omfattas av de nya rikt-linjerna, t.ex. hur långlivat och bioackumulerande ett ämne skall vara för att det inte bör få användas i nyproducerade varor. Uppdraget har också innefattat att utreda vilka ytterligare åtgärder och styrmedel som behövs för att kunna genomföra riktlinjerna. En analys av ekonomiska och andra konsekvenser av förslagen ingick i uppdraget. Utredningens betänkande Varor utan faror (SOU 2000:53) överlämnades till regeringen . fick tilläggsuppdraget att göra en översyn av och lämna förslag om Kemikalieinspektionens framtida inriktning, verksamhet och resurser. I det nationella arbetet med riskbegränsning har insatserna främst inriktats på varuinriktade projekt om riskbegränsning av lek- och hobbyprodukter samt byggvaror. Varor och produkter som innehåller antibakteriella ämnen har uppmärksammats. Kemikalieinspektionens nationellt inriktade begränsningsarbete med ämnesinriktade insatser nedprioriterades till förmån för arbetet med miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. medlemskap i innebär att en do- minerande del av det nationella kemikaliearbetet ligger inom ramen för EU:s arbete med kemikalier. Medverkan i EU:s arbete med att utveckla system för prövning av växtskyddsmedel, biocider och genetiskt modifierade organismer (GMO) har prioriterats. Kretslopp Regeringens kretsloppspolitik bygger bl.a. på miljökvalitetsmålet Giftfri miljö och går hand i hand med den policy för avfallsområdet som utarbetats inom EU och policyn för integrerad produktpolitik (IPP). En viktig princip i politiken är producenters ansvar för sina produkter under hela livscykeln. Uppkomsten av avfall skall förebyggas. Det avfall som trots allt uppkommer skall återanvändas och material- eller energi återvinnas framför att deponeras. Materialåtervinning är prioriterat framför energiåtervinning när detta är miljömässigt motiverat. I skrivelsen En nationell strategi för avfallshanteringen (skr. 1998/99:63) redovisades en samlad bild av regeringens politik för hantering av avfall samt mål och policy för avfallshanteringen . I syfte att öka de ekonomiska incitamenten att behandla avfall på ett från miljö- och naturresurssynpunkt bättre sätt trädde lagen (1999:673) om skatt på avfall i kraft. har lagstadgat producentansvar införts för ett flertal varugrupper. Producentansvar för elektriska och elektroniska produkter samt krav på förbehandling av sådana produkter träder i kraft . Mot bakgrund av att förordningen om producentansvar för förpackningar, returpapper och däck varit i kraft gjorde regeringen bedömningen att det är motiverat att utvärdera hur genomförandet har gått. Regeringen tillsatte därför en särskild utredare som skall göra en bred översyn av producentansvaret. Utredaren skall redovisa uppdraget till regeringen . I och med införande 1999 beslutades om ett flertal nya åtgärder på avfallsområdet. träder krav på sortering samt förbud mot deponering av brännbart avfall i kraft. har arbetat med att färdigställa föreskrifter för verkställighet av besluten. har också rapporterat hur kommunerna planerar att omhänderta sitt avfall. Regeringen tog initiativ till en informations- och insamlingskampanj om hushållens farliga avfall. Syftet med kampanjen, som genomfördes av kommunerna , var att öka allmänhetens kunskap om farligt avfall och farliga ämnen i varor. Miljöledning Miljöledningsarbetet inom statsförvaltningen utvecklas alltjämt, såväl inom myndigheterna som inom . har 138 myndigheter regeringens uppdrag att införa miljöledningssystem. Miljöledning används som ett effektivt verktyg för att integrera miljöhänsyn i statlig förvaltning. Miljöledning systematiserar miljöarbetet och ger det tydliga riktlinjer och mål i bl.a. centrala styrdokument, klargjorda ansvarsförhållanden, rutiner för uppföljning samt redovisning av resultat. Miljöorienterad produktpolitik De flesta av miljökvalitetsmålen knyter an till produkter. För att uppnå miljökvalitetsmålen krävs bland annat en gemensam strategi för minskad miljöpåverkan från produkter. I skrivelsen En miljöorienterad produktpolitik (skr. 1999/2000:114) redovisar regeringen en strategi för en miljöorienterad produktpolitik och för hur det fortsatta arbetet inom detta område bör bedrivas i , inom EU och globalt. Ekologiskt hållbar upphandling Delegationen för ekologisk hållbar upphandling (M1998:01) har till uppgift att arbeta pådrivande för att den offentliga upphandlingen skall vara ett instrument för att åstadkomma en ekologiskt hållbar utveckling. Delegationen har fått i tilläggsuppdrag (dir. 2000:54) att ta fram ett för hela den offentliga sektorn gemensamt internetbaserat verktyg som skall tjäna som modell för ekologiskt hållbara upphandlingar. Verktyget skall bl.a. innehålla material som kan underlätta både anbudsförfrågan och utvärderingsarbete samt en allmän information om rådande miljöpolitiska mål och om den offentliga upphandlingens roll för ett hållbart samhälle. Delegationen skall redovisa en analys av behovet av ett förslag till upphandlingspolicy som hjälp för de myndigheter, kommuner och landsting som avser att formulera en policy för ekologiskt hållbar upphandling. Delegationens uppdrag i övrigt skall redovisas . Sanering och återställning av förorenade områden I miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö fastslås att mark- och vattenområden skall vara fria från gifter, skadliga ämnen och andra föroreningar. Förutsättningen för en miljö i ekologisk balans är att tillförseln av skadliga ämnen minskar. Det är därför angeläget att områden med ämnen som kan läcka till miljön oskadliggörs. Många av dessa områden innehåller ämnen som inte bryts ner och som riskerar att spridas i ekosystemen. Det kan gälla tungmetaller som kvicksilver, impregneringsmedel som kreosot eller giftigt gruvavfall. Enligt är i första hand den som bedriver eller har bedrivit den verksamhet som förorsakat föroreningen ansvarig för efterbehandling. regler innebär dock att ansvar bara kan utkrävas om den faktiska driften vid en miljöfarlig verksamhet har pågått efter . Förorenade markområden kan utgöra en hälsorisk t.ex. genom att människor äter växter från förorenade områden eller genom läckage till dricksvatten. Med åtgärder som sanering och efterbehandling av förorenade områden kan sådana risker undvikas. Den statliga verksamheten som samordnas av har inriktats på att klarlägga omfattningen och konsekvenserna av föroreningarna samt att ta fram metoder för undersökningar och efterbehandlingsåtgärder. Mot bakgrund av den stora ekonomiska satsning som från statens sida görs på området har redovisat ett regeringsuppdrag att utreda och lämna förslag om organisation av den efterbehandlingsverksamhet som sker med statlig finansiering. Förslaget remissbehandlas till . Kärnsäkerhet och strålskydd () har efter en nedåtgående trend börjat öka antalet inspektioner. Som följd av Rådets direktiv /29/Euratom om fastställandet av grundläggande säkerhetsnormer för skydd av arbetstagares och allmänhetens hälsa mot de faror som uppstår till följd av joniserande strålning har strålskyddslagen ändrats. Vidare har SSI beslutat om ett antal nya föreskrifter som följd av Rådets direktiv /43/Euratom om skydd för personers hälsa mot faror vid joniserande strålning i samband med medicinsk bestrålning.