prop · GP031d19 · 2001-09-20 00:00:00 — I fastighetsbeskattningskommitténs slutbetänkande, Likformig och neutral fastighetsbeskattning (SOU 2000:34), föreslås bl.a. en samtidig avveckling av fastighetsskatt för hyreshus och räntebidrag till ny- och ombyggnad av flerfamiljsfastigheter. Frågan bereds inom . Regeringen gav i uppdrag att göra studier av konkurrensförhållandena på bl.a. lokal nivå avseende sådana områden som är centrala för hushållen, bl.a. byggande och boende. Dessa studier pågår och beräknas kunna presenteras . Vidare gav regeringen i uppdrag till , och att tillsammans analysera faktiska pris- och kostnadsskillnader mellan och övriga EU på områden där bristande konkurrens kan hänföras till svårigheter att få en fungerande inre marknad, t.ex. på byggmaterialområdet. Myndigheterna presenterade sin rapport ( en del av EU:s inre marknad. Varför kvarstår prisskillnader?) Öka den ekologiska hållbarheten i samhället Samhällsplaneringens inriktning har stor betydelse för möjligheterna att nå närmare målet om ekologisk hållbarhet. De nationella miljökvalitetsmålen, t.ex. miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö, skall tillsammans med övriga nationella mål, vara vägledande för fysisk planering och samhällsbyggande (prop. 1997/98:145, bet. 1998/99:MJU6, rskr. 1998/99:183 och prop. 2000/01:130). Det är regeringens uppfattning att insatser inom samhällsplaneringsområdet såväl vad avser metodutvecklingsarbete som indirekt stödjande verksamheter, t.ex. det statliga lantmäteriet, skall inriktas mot att såväl kortsom långsiktigt öka hållbarheten i samhället. Väl fungerande system för informationsförsörjning av hög kvalitet, bl.a. när det gäller markanvändning, landskaps- och fastighetsinformation samt geoteknisk kunskap och information, är av stor betydelse för den fy- siska planeringen och uppföljningen av miljöarbetet. Byggsektorn, som svarar för en stor andel av miljöbelastningen, har därför också en stor potential att bidra till en hållbar utveckling. Långsiktigt effektiv användning av energi och naturresurser, god inomhusmiljö, miljösäkrade byggmetoder och sunda materialval är viktiga områden för att åstadkomma ett hållbart samhällsbyggande. Samhällsinsatserna inom bygg- och förvaltningsområdet bör därför även i fortsättningen syfta till ökad ekologisk hållbarhet. Samhällets beställning av landskapsinformation regleras i en långsiktig plan som avser budgetåren 1994/95 - 2003 (prop. 1993/94:100 bil. 15, bet. 1993/94:BoU10, rskr. 1993/94:185). Målet är att verka för en effektiv försörjning med grundläggande landskaps- och fastighetsinformation samt att tillhandahålla aktuell information i den form, standard och aktualitet som tillgodoser angelägna samhällsbehov. I den senaste IT-propositionen betonas att geografisk informationsteknik är en viktig del i utvecklingen mot informations- och kunskapssamhället (prop. 1999/2000:86, bet. 1999/2000:TU09, rskr. 1999/2000:256). Tekniken ger förutsättningar för en mer rationell hantering av ärenden inom olika samhällssektorer. En arbetsgrupp i har tagit fram ett förslag Samhällets grundläggande information (Ds 2000:34) på hur infrastrukturen på området samhällets informationsförsörjning kan se ut. Förslaget, som bereds i , innebär bl. a. att den föreslagna infrastrukturen börjar att tillämpas på bl.a. fastighetsinformation och geografisk information. 4.5.1Statliga insatser inom politikområdet Statens stöd till bostadsbyggandet består dels av räntebidrag för ny- och ombyggnad av flerbostadshus, dels av statliga kreditgarantier för lån till bostadsinvesteringar. Ärenden om räntebidrag handläggs av och länsstyrelserna. svarar för ärenden om kreditgarantier. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Under olika perioder har också tillfälliga stöd lämnats för investeringar med särskild inriktning. har ett investeringsbidrag för nybyggnad av bostäder som upplåts med hyresrätt i områden med bostadsbrist införts (prop. 2000/01:100 utg. område. 18, bet. 2000/01:FiU27, rskr. 2000/01:279). Bidraget kan ges till projekt som påbörjas efter . Totalt uppgår bidraget till . beslutades att införa ett särskilt investeringsbidrag till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk hållbarhet. Bidraget infördes fr.o.m. med (prop. 2000/01:26, bet. 2000/01:BoU2, rskr. 2000/01:91). Bidrag lämnas inom en årlig ram om och 2002 föreslås en årlig ram om . Regeringen fattade de första besluten. Dessa berör nyproduktion av totalt 141 hyreslägenheter som genom bidraget kommer att ha såväl rimliga boendekostnader som en ekologisk hållbar prägel. Av det tillfälliga investeringsbidraget för anordnande av bostäder för studenter har per bidrag beviljats för ca 7 600 studentbostäder. har på uppdrag av regeringen i rapporten och förväntat bostadsbyggande redovisat de två delmål som berör den nationella ungdomspolitiken. Ar- betet med att följa upp delmålen fortsätter. Inom bygg- och planeringsområdet har regeringen i propositionen Svenska miljömål (prop. 2000/01:130) föreslagit sju delmål inom miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. Regeringen avser att återkomma till med sina överväganden i frågor om inomhusmiljö och energianvändningen. Utvecklingen av samhället ställer fortlöpande stora och nya krav på planering, byggande och förvaltning av byggnadsverk för att behovet av ändamålsenliga bostäder, lokaler och infrastruktur skall tillgodoses. Ekonomiska, ekologiska och sociala mål och krav skall vägas mot varandra för att ge hållbara lösningar. Byggnader och anläggningar representerar stora värden. Drift, underhåll och förnyelse inom samhällsbyggnadsområdet är en förutsättning för ett effektivt utnyttjande av våra resurser som en del i det samlade arbetet för en hållbar utveckling. Detta ställer fortlöpande krav på ny kompetens hos alla 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 aktörer på bygg- och planeringsområdet och i förvaltningen, men även krav på kunskap om tidigare byggnadssätt och konstruktioner. Utvecklingen inom den fysiska planeringen innebär att miljö- och resurshushållningsaspekter kommer in i ett tidigt skede i planeringsprocessen. har projektet miljömål i (SAMS) redovisats. Projektet har genomförts av och Na- turvårdsverket med stöd av EU och redovisar hur miljömål kan användas i den fysiska planeringen. Den särskilda satsningen för att stimulera en ökad användning av geografiska data och informationssystem inom den offentliga sektorn (se bl.a. prop. 1999/2000:1) pågår . Samtliga länsstyrelser har därefter i uppdrag att dels bedriva fortsatta utbildningsinsatser, dels att ta fram strategier för länsstyrelsernas utvecklingsarbete inom IT-området. En parlamentarisk nationalkommitté för vidareutveckling av FN:s och Habitatagendan för en hållbar utveckling av boende, bebyggelse och stadsutveckling tillkallades av regeringen . FN:s femårsöversyn av Habitatagendan markerar ett viktigt steg i den vidare uppföljningen. Vid generalförsamlingens konferens antogs en deklaration som kan ses som en bekräftelse på de grundläggande målen och principerna i Habitatagendan. har i sin nationalrapport () redovisat hur arbetet med Habitatagendan har utvecklats. Kommitténs arbete inriktas nu på den förestående tioårsuppföljningen av som kommer att ske vid världstoppmötet i Jo- hannesburg . Inom byggområdet pågår insatser med hållbarhetsinriktning. På initiativ av regeringen har byggsektorn bildat ett Råd för byggkvalitet. Ett huvudsyfte med rådet är att intensifiera och påskynda verksamheten med att få till stånd ett mera systematiskt kvalitetsarbete på byggområdet och i förvaltningen av byggnadsverk. Det väsentliga arbetet med att säkra kvaliteten på alla nivåer och mellan alla aktörer sker i den faktiska yrkesutövningen hos skilda personalkategorier med utgångspunkt från existerande problem. På regeringens initiativ har vidare ett Byggherreforum bildats med huvuduppgift som ett första steg att utveckla kompetensen hos statliga byggherrar, beställare och förvaltare. Syftet är att skapa bättre förutsättningar för att samhällets krav på byggnadsverk skall infrias och där- med minska kvalitetsfel och kostnader, få färre byggskador samt uppnå bättre inomhusmiljö med beaktande av arbetsmiljö- och utomhusmiljöaspekter. I sammanhanget bör också nämnas den europeiska bostadsmässan i , där exempel visats på utformning av boende, bebyggelse och stadsutveckling med ekologiskt hållbart perspektiv. Arkitekter, konstnärer, företag och institutioner har engagerats från hela Eu- ropa. Den europeiska dimensionen markeras särskilt av den s.k. europeiska byn. Avsikten med byn är att demonstrera produktionsmetoder, traditioner, material, m.m. som används i de deltagande länderna. Ett av huvudsyftena med byn är att påskynda introduktionen av EG:s direktiv om byggprodukter och därmed bidra till en fungerande inre marknad på byggområdet. En expertgrupp utvärderar projektet. har redovisat en försöksverksamhet med deklaration av bostäder, skolor och förskolor. Deklarationen avses redovisa i vilken mån aktuella byggnader uppfyller samhällets väsentliga krav. Ärendet bereds i . En femårig försöksverksamhet med undantag från den obligatoriska ventilationskontrollen pågår. Undantaget omfattar, enligt beslut av Bo- verket, ventilationssystem där byggnadsägare med kvalitetssäkring fortlöpande kan säkra drift och underhåll av ventilationssystem. Bygga/är ett pågående pilotprojekt i dialogform mellan staten och aktörer i bygg- och fastighetsbranschen. Syftet är att komma fram till gemensamma mål och förverkliga dessa genom frivilliga överenskommelser och ömsesidiga åtaganden. Målen gäller bl.a. energi- och resursfrågor samt inomhusmiljö. Satsningar för bättre inomhusmiljö i egnahem finns i form av bidrag till sanering av radon samt fukt- och mögelskador. Radonbidraget administreras av , länsstyrelserna och kommunerna. Bidrag till fukt- och mögelsanering administreras av Fonden för fukt- och mögelskador. lämnade sitt betänkande Radon Förslag till statliga insatser mot radon (SOU 2001:7) . Ärendet bereds inom . Bidrag för sanering av inomhusmiljö och för ekologisk omställning av byggd miljö ges även inom lokala investeringsprogram (LIP). En särskild delegation inrättades för att tillfälligt hantera frågor om stöd till kommuner med stora åtaganden inom bostadsområdet. Delegationen finansieras inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. träffade Bostadsdelegationen avtal med 21 kommuner (, , , , , , , , , , , Ho- fors, , , , , , , , samt ). Två av avtalen var tilläggsavtal till redan tidigare träffade avtal. Tre av överenskommelserna hade ännu inte omsatts i bindande avtal. Ett annat viktigt stöd för att uppfylla målen inom Bostadspolitikområdet är Miljöpolitik och Forskningspolitik (utg. omr. 20) och omställningen av det svenska energisystemet inom Energipolitiken (utg. omr. har beslutat att nästa folk- och bostadsräkning skall göras registerbaserad (prop. 1995/96:90, bet. 1995/96:FiU06, rskr. 1995/96:117). Förfarandet kräver bl.a. ett register över lägenheter, vilket bygger upp. blev utgifterna för räntebidrag ca högre än vad som hade anvisats på statsbudgeten. För innevarande budgetår beräknas utgifterna bli ca lägre än det anvisade beloppet. De mest betydelsefulla faktorerna för det statsfinansiella utfallet på anslaget är räntenivån och byggvolymen. Den faktiska räntenivån blev lägre än den prognostiserade. Byggvolymen i sig påverkas av flera faktorer såsom t.ex. ränteläge, utvecklingen av hushållens disponibla inkomster och arbetslöshetens storlek. Utgifternas utveckling är således i hög grad beroende av den samhällsekonomiska utvecklingen i stort. Känslighetsanalyser visar att i nuvarande ärendestock medför en ökning av subventionsräntan med en 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 påbörjades ca 17 000 lägenheter genom nybyggnation och nästan 24 000 lägenheter i samband med ombyggnad. Detta innebär att antalet påbörjade lägenheter i nyproduktion blev ca 1 000 lägre än vad som hade beräknats. Antalet påbörjade lägenheter i samband med ombyggnad överensstämde med vad som antagits. Inom nyproduktionen byggs främst småhus, specialbostäder och bostadsrätter. Nyproduktion av vanliga hyresrätter är liten i sammanhanget. Utgifterna för räntebidrag fortsätter att minska om den nuvarande räntenivån består. Därefter kommer utgifterna dock att öka i takt med att nya bidragsärenden tillkommer. Statliga kreditgarantier vid bostadsinvesteringar Statliga kreditgarantier vid bostadsinvesteringar medför ökad kredittillgänglighet för låntagarna. Kreditinstitutens kostnader blir lägre då kravet på kapitaltäckning bortfaller för sådan utlåning som sker mot säkerhet i form av statlig kreditgaranti. Härigenom skapas förutsättningar för lägre kapitalkostnader för kredittagaren. Verksamheten vid () präglades av en fortsatt minskning av inkommande skadeärenden. inrättades en garantireserv med kredit för verksamhetsgrenen Äldre garantier. Principerna i den nya statliga garantimodellen är därigenom införd för de kreditgarantier som berörs av revisorers granskning (förs. 1999/2000:RR8). Se även Vol. 1, avsnitt 7.2. Utgifterna för garantiverksamheten vid BKN blev lägre än det ursprungligen anvisade beloppet 2000. Utgiftsförändringen förklaras av fortsatt färre aktualiserade skador inom verksamhetsgrenen Äldre garantier. Det minskade skadeutfallet beror främst på en fortsatt låg räntenivå samt på de mycket omfattande utbetalningarna som gjordes och . Det innebär att den återstående garantistocken har en väsentligt bättre överlevnadsförmåga. Garantistocken uppgick vid utgången av till . Nytillskottet av garantier till stocken har fortsatt att minska. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 av garantistocken avser verksamhetsgrenen Äldre garantier. Inom verksamhetsgrenen Nya garantier gjordes garantiförluster om . De ersatta skadorna inom verksamhetsgrenen Äldre garantier avsåg ett totalt ersatt belopp om , vilket motsvarar av ersatt belopp . Av de ersatta skadeärendena inom verksamhetsgrenen Äldre garantier står bostadsrätter för av det garanterade beloppet, hyresrätter för och egnahem för . Det totala underskottet i garantiverksamheten inom verksamhetsgrenen Äldre garantier uppgick till . Inom verksamhetsgrenen Kreditgaranti för avlösen av kommunala borgensåtaganden lämnades garantier i fyra kommuner. Infrianden och administration för sådana garantier finansieras i statsbudgeten emellertid med medel från anslaget 91:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting under utgiftsområde 25. Garantistocken inom verksamhetsgrenen Kreditgarantier för avlösen av kommunala borgensåtaganden uppgick till . BKN bedömer reservationsbehovet för dessa garantier till . Betänkandet Statsgarantier för investeringar i bostäder, en utvärdering av BKN-systemet (SOU 2000:13), genomförs i vissa delar från genom att regeringen överlåtit åt BKN att själva besluta om garantiavgiftens storlek och formerna för uttag av denna. Därigenom kan en differentierad och riskrelaterad avgiftssättning ske. Även utländska kreditgivare skall ges möjlighet att erhålla kreditgarantier vid finansiering av bostäder i . Övriga förslag i betänkandet bereds inom . Radon och andra problem i inomhusmiljön leder till ekologiskt, ekonomiskt och socialt ohållbara boendemiljöer. Under beslutades om bidrag till åtgärder mot radon i bostäder i 786 fall och med ett genomsnittligt belopp på . Detta kan jämföras med 1999 då 139 ärenden beviljades bidrag med i genomsnitt . Beviljade men ännu ej utbetalade bidrag uppgick till . Regeringen har ekonomiska vårproposition avsatt medel för att kartlägga utbredningen av radon och för att sanera radonhus. Regeringen gör bedömningen, att det föreslagna anslaget 2002 till radonbidrag i bostäder samt vidtagna ändringar i förordningen om bidrag till åtgärder mot radon i egnahem (1988:372) och regleringsbrev skapar förutsättningar för en effektiv hantering av ärenden och ökat utrymme för fler åtgärder. Länsstyrelsernas arbete med bostadsadministration minskade det totala antalet bidragsbeslut beroende på en fortsatt minskad volym av bidrag. kommer antalet ärenden som leder till utbetalning att avta. Regeringen bedömer att verksamheten sköts på ett effektivt sätt i flertalet län och att tillfredsställande resultat har uppnåtts. Länsstyrelserna spelar i många fall en viktig roll som ett stöd för kommunernas arbete för en god bostadsförsörjning och en hållbar samhällsutveckling, bl.a genom deltagande i olika nätverk och anordnande av konferenser och seminarier. Länsstyrelserna fattade beslut om räntebidrag för nyproduktion av 17 000 lägenheter samt för ombyggnad av 24 000 lägenheter (projekt med ett bidragsunderlag på per lägenhet). Investeringsbidrag för anordnande av bostäder för studenter beviljades för 4 300 lägenheter till ett totalt belopp om ca . Målet för verksamhet med samhällsplanering och stadsutveckling var att initiera och stödja utvecklingen av effektiva och ändamålsenliga besluts- och planeringsprocesser enligt (1987:10), PBL, och berörda delar av . Vidare ingår att utveckla metoder och förmedla kunskaper om hur den fysiska plane- ringen kan bidra till en ekologisk, ekonomisk, socialt och kulturellt hållbar stadsutveckling, en kretsloppsanpassad samhällsutveckling, en god hushållning med naturresurser samt en balanserad regional utveckling. Målet inom byggandet var att bidra till ett kostnadseffektivt byggande som tillgodoser allmänna krav på kvalitet, hälsa, god miljö, säkerhet och tillgänglighet samt att skapa bättre förutsättningar för ökad resurseffektivitet vad gäller materialanvändningen och energianvändningen under byggnadens brukstid. Vad avser boendet var målet att främja tillgången till bostäder av god kvalitet till rimliga kostnader. En neddragning har skett av anslaget till myndigheten. Verksamheten har i viss mån präglats av anpassningen till de nya ekonomiska förutsättningarna. Bl.a. har en omorganisation genomförts. Regeringen konstaterar att resultaten visar på en positiv utveckling. Åtgärder erfordras dock för kvalitetssäkring av myndighetens verksamhet. Myndigheten måste noga överväga prioriteringar och rationell resursanvändning, inte minst med tanke på de kommande arbetsuppgifterna i det fortsatta miljömålsarbetet (se prop. 2000/01:130). genomförde en omfattande utbildning om PBL på ett flertal platser i landet. Avsikten var att främja en mer enhetlig tillämpning av framför allt tillsyns- och kontrollsystemet i lagen men även av effektiva och enhetliga rutiner i den kommunala handläggningen av ärenden om bygglov och bygganmälan. Lagens möjligheter till förenklingar av den formella byggprocessen kunde därmed belysas och att visa på lagens möjligheter till förenklingar av den formella byggprocessen. I utbildningen deltog i det närmaste 500 handläggare från framför allt kommunernas byggnadsnämnder. har genomfört stad är mer än sina hus. Syftet med kampanjen är bl.a. att verka för att samhällsplaneringen skall medverka till hållbart samhälle genom metodutveckling och kunskapsförmedling. har också utrett och informerat om legionella i varmvatten, lågfrekvent buller, hissar, taksäkerhet, m.m. har fortlöpande lämnat underlag till regeringen om lämpliga enkla fysiska åtgärder och kostnader för dessa för att successivt göra publika lokaler och allmänna platser tillgängliga för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 gäller allmänna platser och publika lokaler trädde lagändringar i kraft . har också i uppdrag att förtydliga kraven på tillgänglighet i samband med nybyggnad och ändring av allmänna platser. Regeringen bedömer att verksamhet i allt väsentligt har bedrivits i enlighet med de av regeringen fastlagda riktlinjerna och att verket har utfört de uppdrag och aktiviteter som följer av verksamhetsmålen. Målet för verksamheten är en effektivt fungerande garantigivning för finansiering av bostäder. Regeringen bedömer att BKN har uppfyllt de verksamhetsmål som följer av regleringsbrevet när det gäller att, så långt regelverken medger detta, minimera kostnaderna för garantiförluster och administration. Verksamhetens inriktning är styrd av de författningar som avser att tillgodose det övergripande målet för verksamheten. Fonden för fukt- och mögelskador () Fukt- och mögel i bostadshus är ekologiskt, ekonomiskt och socialt ohållbart med tanke på både den dåliga inomhusmiljön och det slöseri med byggmaterial som blir följden. Målet för Fonden för fukt- och mögelskador är att motverka ohälsa till följd av fukt- och mögelskador i egnahem och därigenom bidra till ekologisk hållbarhet genom en sundare inomhusmiljö. Målets uppfyllelse baseras på frivillighet från egnahemsägarnas sida att betala en del av saneringskostnaden. De mest betydelsefulla faktorerna som påverkar utgifterna för verksamheten är antalet ansökningar, regler för bidrag och byggkostnader. Den ändring av förordningen (1993:712) om den statliga fonden för fukt- och mögelskador i småhus, som trädde i kraft , ökade antalet ansökningar med jämfört 19971999. Antalet ärenden var 873 och liknande siffror beräknas . Förändringen i förordningen innebär en enklare handläggning som innebär att nämnden klarar ett ökat antal ärenden utan förstärkningar. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Ett ökat antal ärenden avser skador som kan hänföras till vissa typer av krypgrunder och som är relativt dyra att åtgärda, som byggkostnaderna har ökat kraftigt . En- ligt gällande bestämmelser ökar egnahemsägarens självrisk med högre ålder på huset. Detta har i sin tur fört med sig att omkring 1/3 av bidragsberättigade ärenden avskrivs, då småhusägaren bedömer självrisken som alltför hög. Fonden har fått i uppdrag att redovisa kunskaper och erfarenheter som framkommit under fondens hela verksamhetstid. Syftet är att öka hållbarheten inom byggområdet genom en erfarenhetsåterföring till byggsektorns aktörer och att ge kunskapsöverföring om felaktiga tekniska lösningar som orsakar fukt- och mögelproblem. Kunskapsöverföringen skall även riktas till konsumenter för att öka deras kunskap om risker vid byggande och köp av hus. Uppdraget skall redovisas . Regeringen bedömer att Fonden för fukt- och mögelskador bedrivit sin verksamhet i enlighet med de fastlagda riktlinjerna och att fonden uppfyller verksamhetsmålet. Det övergripande målet för () var att genom egna insatser och i samverkan med andra aktörer i samhället svara för kunskapsuppbyggnad och teknisk utveckling inom det geotekniska området samt tillse att denna kunskap förs vidare och kommer till praktisk användning. SGI:s verksamhet skall vara präglad av kvalitet och medverka till en säker, ekonomisk och miljöanpassad samhällsutveckling inom det geotekniska området. Verksamhetens resultat visade vid utgången av 2000 ett underskott på ca , i huvudsak koncentrerat till uppdragsverksamheten. En prioriterad uppgift för institutet blev därför att vidta åtgärder för att komma till rätta med de ekonomiska problemen. påbörjades förändringar inom verksamheten, bl.a. personalnedskärningar och strukturförändringar, som fortsatt . Ge- nom de vidtagna åtgärderna har resultatet förbättrats betydligt och prognosen för året, som redovisas i delårsrapporten, visar på ett underskott av . De mål som lagts fast för verksamheten, med undantag för de ekonomiska, har i huvudsak uppnåtts. Regeringen konstaterar dock att ekonomin även i fortsättningen kräver särskild uppmärksamhet. Den statliga lantmäteriverksamheten har efter omstruktureringen bl.a. kännetecknats av betydande ekonomiska och verksamhetsmässiga problem inkluderande svårigheter att uppnå vissa verksamhetsmål. säkerställde ekonomisk balans i den anslagsfinansierade verksamheten samt verksamhetsmässig balans inom organisationen. säkerställde verket ekonomisk balans totalt i verksamheten. De kvarstående ekonomiska problemen är i huvudsak koncentrerade till uppdragsverksamheten. Ett stort balanserat underskott vid ingången till 2000 har ökat med ytterligare ca . Den avgiftsfinansierade verksamheten kännetecknas även av stora obalanser genom stora balanserade överrespek- tive underskott inom övriga avgiftsfinansierade verksamheter.