prop · GO0359 · 2001-02-08 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2000/01:59 En nationell handlingsplan mot rasism, 2000/01:59 främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering Regeringen överlämnar denna skrivelse till . Regeringen lämnar i skrivelsen en redogörelse för åtgärder som vidtagits mot rasism, främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering på grund av etnisk tillhörighet och sexuell läggning samt för gällande lagstiftning på området. Vidare redovisar regeringen en nationell handlingsplan. I handlingsplanen identifieras olika nyckelområden för och brister som bör tillgodoses i det fortsatta arbetet mot rasism, främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering. Handlingsplanen innehåller också ett antal nya konkreta initiativ. Bakgrund och syfte.............................................................. Internationellt arbete mot rasism, främlingsfientlighet, homofobi internationella åtaganden m.m............................ Rasism, främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering i det svenska samhället kortfattad situationsbeskrivning...................... Rasism, främlingsfientlighet och homofobi ...................... Arbete mot rasism, främlingsfientlighet, homofobi och Den allmänna politikens betydelse.................................... särskilda insatser mot rasism m.m. ..................... Lagstiftning och pågående utredningar ............................. 4.5Myndigheter med särskilt ansvar att motverka rasism, främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering 4.6Förskoleverksamheten, skolbarnomsorgen, skolan och Skolans styrning m.m...................................... Värdegrunden och skolans ansvar................... 4.6.4Statens skolverk och myndighetens Högre utbildning och forskning ........................................ Arbetsmarknad och arbetsliv............................................. Stöd för det lokala arbetet m.m. ........................................ Stöd till brottsoffer .......................................... 4.12.3Stöd till personer som vill lämna rasistiska och Lokala brottsförebyggande råd ....................... Stöd till lokalt ungdomsarbete m.m. ............... Det fortsatta arbetet en nationell handlingsplan mot rasism, främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering......................... 5.2Det långsiktiga främjandet av demokratin och Åtgärder för att fördjupa demokratin .............. Levande historia m.m...................................... 5.3.1Ett samlat grepp om Hets mot homosexuella................................... 5.3.3Preskriptionstider för tryckfrihets- och Andra ingripande åtgärder från det allmänna.................... Statliga stöd och bidrag................................... De lokala utvecklingsavtalen .......................... Indragning av utskänkningstillstånd ............... Uppgifter och ansvarsområden........................ Ökad kunskap mot diskriminering .................................... Utbildning av nyckelpersoner ......................... Uppdrag till AMS............................................ 5.7.3Satsning på att förebygga och motverka diskriminering av romer.................................. Informationssatsning om samer ...................... Stöd för lokalt arbete ......................................................... Stöd till brottsoffer .......................................... Rådgivning och stöd till kommuner................ 5.8.3Stöd till personer som vill lämna rasistiska och andra liknande grupperingar ........................... Lokala brottsförebyggande råd ....................... Lokal verksamhet mot diskriminering ............ Frivilligorganisationernas särskilda roll............................ Samråd och dialog........................................... EU:s handlingsprogram mot diskriminering... Bidrag till stiftelse mot nazism........................ 5.10Integrationsverkets strategiska roll i det fortsatta arbetet..96 5.11Behov av aktörer i det framtida arbetet mot rasism, främlingsfientlighet och homofobi.................................... I denna skrivelse redovisas vilka åtgärder regeringen på olika områden har vidtagit mot rasism, främlingsfientlighet, homofobi och diskrimine- ring på grund av etnisk tillhörighet och sexuell läggning. avsnitt presenteras en nationell handlingsplan för det vidare arbetet. Arbetet med att motverka och förebygga rasism, främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering sker, och måste ske, genom en rad olika insatser på alla nivåer och inom olika delar av samhället. har ratificerat ett flertal konventioner om de mänskliga rättig- heterna och är således förpliktat att följa dessa. ministerråd också antagit två direktiv för att bekämpa diskriminering. Direktiven kommer att få betydelse för den svenska lagstiftningen mot anordnar vidare FN en tredje världs- konferens mot rasism m.m. I det nationella arbetet mot rasism, främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering utgör den allmänna politiken en grund. politiken, arbetsmarknadspolitiken och den sociala välfärdspolitiken har centrala uppgifter i sammanhanget. Vissa politikområden har en mer direkt koppling till arbetet för att förebygga och motverka rasism och I skrivelsen lyfts regeringens arbete för att fördjupa demokratin jämte det integrationspolitiska och minoritetspolitiska arbetet Skrivelsen innehåller också en kortfattad situationsbeskrivning när det gäller förekomsten av rasism, främlingsfientlighet, homofobi och diskri- minering i det svenska samhället. I ett särskilt avsnitt beskrivs tidigare satsningar mot rasism m.m., bland annat det arbete som bedrevs av den nationella samordningskommittén för Europaåret mot rasism 1997 samt I skrivelsen redovisas vidare de rättsregler som verkar till skydd mot rasistiska och främlingsfientliga yttringar samt mot diskriminering, lik- som för pågående utredningsarbete på området. Hur lagstiftningen tillämpas är av central betydelse. görs för de uppdrag som givits till, och de prioriteringar som gjorts inom, de rättsvårdande myndigheterna i fråga om brott med rasistiska, främlingsfientliga och homofobiska inslag samt brottet olaga De olika ombudsmännens arbete är en viktig del av samhällets insatser för att motverka diskriminering. trädde tre lagar i kraft om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av etnisk tillhörig- het, sexuell läggning respektive funktionshinder. männen har vidare fått ökade anslag . förutsättningar att förebygga och motverka diskriminering i arbetslivet har härigenom väsentligt förbättrats. I skrivelsen redogörs också för arbete mot rasism, främlingsfientlighet och etnisk diskriminering. antal uppdrag av regeringen på detta område. uppbyggnaden av en nationell kunskapsbank, samråd och dialog med organisationer, kommuner och andra aktörer, utvecklandet av en råd- givande och stödjande verksamhet för kommuner som har problem med rasistiska eller främlingsfientliga strömningar, samt utbildningsinsatser Skr. för att öka kunskapen om etnisk diskriminering hos personer i nyckel- Skolan är en institution med en unik möjlighet att hos barn och ung- domar skapa förståelse för demokratins villkor och den i ett samhälle så nödvändiga respekten för medmänniskorna. I skrivelsen redovisas bl.a. vad skolans olika styrdokument innehåller som är av betydelse för arbetet mot rasism, främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering, liksom olika konkreta insatser på värdegrundsområdet. Det gäller t.ex. det och 2000 samt olika regeringsuppdrag till . Arbetsmarknads- och arbetslivsområdet uppmärksammas även i de delar som inte berör ombudsmännens verksamhet, liksom åtgärder inom ramen för totalförsvaret respektive kulturpolitiken. behandlas i ett särskilt avsnitt i skrivelsen, i vilket bl.a. redogörs för ekonomiskt stöd av . Det konkreta arbetet mot rasism, främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering bedrivs i stor utsträckning på lokal nivå. insatser från folkrörelser och organisationer av olika slag är oumbärliga i Regeringen och centrala organ har emellertid en viktig roll att spela när det gäller att genom stöd och rådgivning underlätta och främja detta lokala arbete. I skrivelsen redogörs för ett antal åtgärder och olika slags verksamhet med denna inriktning, t.ex. stöd till brottsoffer, verksamhet i lokala brottsförebyggande råd och vid lokala antidiskrimi- neringsbyråer, projektet samt en Arvsfondssatsning för att stödja lokalt arbete bland ungdomar . Den avslutande handlingsplanen är ett försök att, mot bakgrund av de senaste årens samhällsutveckling och tidigare erfarenheter i arbetet mot rasism, främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering, effektivisera de samlade insatserna på området. Handlingsplanen skall inte ses som en isolerad företeelse utan som ett led i en ständigt pågående process. I handlingsplanen identifieras olika nyckelområden för och brister som bör tillgodoses i det fortsatta arbetet mot rasism, främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering. Handlingsplanen innehåller också ett antal nya konkreta initiativ. Bland annat aviseras en utredning av möjligheterna till en generell lag- stiftning mot diskriminering som omfattar alla eller flertalet diskrimine- ringsgrunder och samhällsområden. Detta utredningsarbete skall även omfatta frågan om olika ombudsmäns uppgifter och ansvarsområden samt frågan om en sammanslagning av några eller samtliga ombudsmän. Vidare aviseras i handlingsplanen att regeringen kommer att arbeta med inriktning mot att verkligen utnyttja de möjligheter att använda anti- diskrimineringsklausuler vid offentlig upphandling som kan finnas. slutning härtill aviseras ett utredningsarbete angående möjligheterna att förena statliga stödåtgärder med krav relaterade till icke-diskriminering. Ett antal uppdrag till olika strategiska myndigheter, t.ex. rättsvårdande myndigheter och respektive , pre- senteras eller aviseras också. kort att ges ett uppdrag att följa upp rättsväsendets samlade insatser mot brottslighet med rasistiska, främlingsfientliga eller homofobiska inslag Skr. 2000/01:59 samt brottet olaga diskriminering. Ombudsmannen mot etnisk diskrimi- nering kommer att ges ett uppdrag att långsiktigt och strate- giskt arbeta för att förebygga och motverka diskriminering av romer. Det fortsatta arbetet med inriktning mot inrättandet av ett Forum för Levande historia redovisas liksom fortsatta arbete med bl.a. uppbyggnaden av en nationell kunskapsbank och en rådgivande och stödjande verksamhet för kommuner. Viktiga delar av handlingsplanen rör formerna för samverkan mellan regeringen och andra aktörer, inte minst frivilligorganisationerna. Det gäller t.ex. fortsatta arbete med uppdraget om samråd och dialog, gemenskapsinitiativet Equal inom vilket arbete mot diskrimi- nering i arbetslivet skall bedrivas i utvecklingspartnerskap samt ett uppdrag till Rådet för Europeiska socialfonden i att sprida infor- mation om, och bistå frivilligorganisationer och andra som vill ansöka om ekonomiskt stöd från kommissionen inom ramen för, EU:s hand- lingsprogram mot diskriminering. Det är regeringens förhoppning att handlingsplanen skall bidra till att mobilisera hela samhället statliga myndigheter, kommuner och lands- ting, fackliga organisationer, arbetsgivarorganisationer, företag och före- tagarföreningar, frivilligorganisationer och allmänhet i kampen för ett där varje individ respekteras oavsett hudfärg, etniskt eller nationellt ursprung, trosbekännelse eller sexuell läggning. Regeringen har i olika sammanhang konstaterat att arbetet för att mot- verka rasism och all slags diskriminering är en av de viktigaste samhälls- frågorna överhuvudtaget. I , liksom i många andra europeiska länder, har en mer uttalad och aggressiv rasism och främlingsfientlighet uppträtt i olika former. Den har bl.a. tagit sig uttryck i våldshandlingar och trakas- serier med rasistiska, antisemitiska eller homofobiska förtecken. Enskilda invandrare, homosexuella, judar och romer liksom aktiva antirasister samt journalister, debattörer, poliser och politiker i deras egenskap av företrädare för det demokratiska samhället har drabbats. Brott av detta slag har sin udd riktad mot det demokratiska styrelseskicket och den grundläggande uppfattningen om alla människors lika värde. En kränkning av principen om alla människors lika värde utgör också diskriminering i olika former. Forskningsresultat samt erfarenheter från olika ombudsmannainstitutioner tyder på förekomsten av en utbredd vardagsdiskriminering i det svenska samhällslivet. Den drabbar inte minst människor i vårt land med utländsk bakgrund, men också dem som tillhör olika nationella minoriteter som t.ex. romer och samer, samt Skr. 2000/01:59 homo- och bisexuella och personer med funktionshinder. råder på många håll en stor okunnighet om vad diskrimine- ring egentligen är, vilka uttryck den tar sig samt mekanismerna bakom den. Diskriminering anses inte sällan vara en marginell företeelse. Detta i kombination med bristen på djupare förståelse för innebörden av diskri- minerande handlingar inte minst för den kränkning som diskriminering utgör för individen kan leda till att det utvecklas en acceptans i sam- hället för beteenden som är såväl olagliga som rent mänskligt djupt för- kastliga. Arbetet med att motverka och förebygga rasism, främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering sker, och måste ske, genom en rad olika insatser på alla nivåer och inom olika delar av samhället. En grund i detta arbete utgörs av den allmänna politiken. Det handlar inte minst om att befästa demokratiska ideal och värderingar genom t.ex. åtgärder för att fördjupa medborgarnas delaktighet och inflytande i den demokratiska processen. Skolan, liksom även andra delar av utbildnings- väsendet, har en oerhört viktig roll att spela i sammanhanget. Den allmänna politiken måste också ge alla invånare reella möjligheter att tillhöra samhällsgemenskapen och makt att styra sina liv. Allas rätt till arbete, utbildning, bostad och en rättvis fördelning av resurserna i sam- hället är således av grundläggande betydelse. I den svenska lagstiftningen finns det åtskilliga regler till skydd mot rasistiska och främlingsfientliga yttringar samt mot diskriminering. De rättsvårdande myndigheternas tillämpning av lagstiftningen är av central betydelse. Detsamma gäller ombudsmännens arbete, bl.a. när det gäller tillsynen av hur den arbetsrättsliga diskrimineringslagstiftningen följs. Även aktiva insatser från folkrörelser och organisationer av olika slag är oumbärliga i sammanhanget. Det saknas dock en god överblick över pågående arbete mot rasism, främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering i olika delar av samhället. Det saknas också ett systematiskt sätt att samla och sprida kunskaper och erfarenheter av projekt och åtgärder som varit framgångs- rika inom olika samhällsområden. Detta gäller även forskningsresultat i sammanhanget, som inte får en sådan spridning att de kommer till prak- tisk användning. Många kommuner, skolor, fackföreningar och andra organisationer som vill arbeta mot rasism och främlingsfientlighet framhåller behovet av en instans dit de kan vända sig för att få kunskap, råd och stöd. Det är inte minst viktigt att de människor som utsätts för rasistiska och diskri- minerande handlingar och engagerade människor på lokal nivå har kun- skap om vilka regler som gäller och det stöd de kan få från olika institu- tioner i samhället. Mot denna bakgrund finns det skäl att ägna ytterligare resurser och kraft åt att förebygga och motverka företeelser som rasism, främlings- fientlighet, homofobi och diskriminering. Det är angeläget att ta ett samlat grepp om detta arbete och ge det en mera strukturerad form och därmed en långsiktighet och kontinuitet som saknas . Ett steg i denna riktning togs genom att regeringen dels gav Skr. 2000/01:59 ett antal uppdrag till , dels presenterade ytterligare ett antal initiativ mot rasism och diskriminering. Genom dessa åtgärder har förutsättningarna för ett brett, kontinuerligt och långsiktigt arbete mot rasism, främlingsfientlighet och diskriminering förbättrats. Möjligheterna till samverkan mellan olika aktörer har exempelvis ökat. Frivilligorganisationer, liksom individer som drabbas av våld eller andra kränkningar med rasistiska förtecken eller diskrimine- ring, har erfarenhet och sakkunskap som skall utnyttjas i detta samman- hang. Genom samverkan kan de bidra till att synliggöra olika former av rasistiska yttringar och diskriminering samt ge regeringen underlag för att bedöma behovet av ytterligare insatser. Uppdragen till och övriga initiativ som togs beskrivs närmare senare i denna skrivelse. I samband med presentationen av detta steg aviserade regeringen att ett andra steg, syftande till en nationell handlingsplan mot rasism, främ- lingsfientlighet och diskriminering, skulle följa. Föreliggande skrivelse utgör detta andra steg. Regeringen vill genom genomförandet av de åtgärder som presenteras i skrivelsen ytterligare förbättra förutsättningarna för arbetet mot rasism, främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering i hela samhället. Grunden för framtida insatser är en god överblick över det arbete som redan görs. I skrivelsen redovisas därför gällande lagstiftning på området, statliga myndigheters ansvar, uppgifter och verksamhet samt pågående utvecklings- och reformarbete. I ett avslutande avsnitt presenteras en handlingsplan mot rasism, främlingsfientlighet, homofobi och diskrimi- nering, i vilken nyckelområden för, och brister som bör tillgodoses i, det vidare arbetet identifieras. Handlingsplanen innehåller också ett antal nya initiativ från regeringens sida. Ett dokument av aktuellt slag måste avgränsas. Det kan inte omfatta varje insats på varje politikområde med anknytning till frågan. Även en över- siktlig redovisning skulle riskera att spränga gränserna för vad som är möjligt, rimligt och operativt meningsfullt. Risken är stor att skrivelsen och inte minst den inkluderade handlingsplanen i så fall skulle upplevas som alltför omfattande, svåröverskådlig och ofokuserad och minst av allt bidra till den ökade effektivitet i arbetet som eftersträvas. Skrivelsen omfattar därför åtgärder som är mer eller mindre direkt rik- tade mot rasism, främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering på grund av etnisk tillhörighet och sexuell läggning. Valet av terminologi är delvis betingat av praktiska skäl och innebär inte på något sätt att åtgär- der mot t.ex. nazism, antisemitism, islamofobi eller antiziganism skulle falla utanför skrivelsens tema. Avgörande i sammanhanget är om det är fråga om ideologier, uppfattningar, värderingar eller handlingar som står i strid med principen om alla människors lika värde. I har bedrivits ett relativt omfattande arbete när det gäller att motverka diskriminering på grund av kön. skrivelsen Jämställdhetspolitiken inför 2000- Skr. talet (1999/2000:24) till där det bl.a. ingående redogörs för de senaste årens arbete när det gäller könsdiskriminering och våld mot Diskriminering på grund av kön behandlas därför inte i detta är det viktigt att påpeka att ett könsperspektiv måste genomsyra det integrationspolitiska arbetet och åtgärder mot rasism, homofobi m.m. i betydligt större utsträckning än vad som Det är inte minst viktigt att uppmärksamma att uttryck för rasism eller homofobi, liksom diskriminering, kan drabba kvinnor och män i olika utsträckning och på olika vis. och flickor att utsättas för dubbel diskriminering; dels på grund av sitt kön, dels på grund av sin etniska tillhörighet. Vad gäller diskriminering på grund av funktionshinder presenterade regeringen propositionen Från patient till medborgare en nationell handlingsplan för handikappolitiken (prop. 1999/2000:79). mål som fastslås i denna handlingsplan är en samhällsgemenskap med mångfald som grund. Det handikappolitiska arbetet skall bl.a. inriktas på att förebygga och bekämpa diskriminering av personer med funktions- Mot bakgrund av den handikappolitiska handlingsplanen kommer diskriminering av personer på grund av funktionshinder att i denna skri- velse endast beröras i de avseenden där sammanhanget gör det särskilt naturligt eller där det annars finns särskilda skäl. I sammanhanget kan nämnas vikten av ett barn- och ungdomsperspek- tiv också finns med i arbetet mot rasism, främlingsfientlighet, homofobi Åtgärder inom ramen för den allmänna politiken redovisas mycket översiktligt i skrivelsen. De områden som ägnas uppmärksamhet är i första hand åtgärder för att fördjupa demokratin samt åtgärder inom ramen för integrationspolitiken och minoritetspolitiken. Det är självfallet inte alldeles enkelt att dra någon skarp gräns mellan mer allmänt integrationsbefrämjande insatser och åtgärder för att mot- verka rasism, främlingsfientlighet och etnisk diskriminering. tionspolitiska åtgärder som riktar sig till relativt nyanlända invandrare såsom svenskundervisning, tolkservice, samhällsinformation o.dyl. faller förstås utanför ramarna för detta arbete. Detsamma gäller även för huvuddelen av de integrationspolitiska insatser som syftar till att skapa likvärdiga sociala och kulturella villkor för alla, oavsett etnisk och kultu- rell bakgrund, och som inte direkt tar sikte på att undanröja diskrimine- rande mekanismer eller strukturer. Utvecklingen på det integrationspolitiska området kommer, vilket regeringen tidigare aviserat, i sin helhet att redovisas i en skrivelse till I det sammanhanget kommer också reger- ingens arbete för att öka den etniska och kulturella mångfalden i arbets- livet i allmänhet, och den statliga sektorn i synnerhet, att beskrivas. åtgärder med detta syfte redovisas redan i denna skrivelse. sådana fall där regeringen bedömer att det finns en mer direkt koppling till arbetet för att motverka rasism eller diskriminering. En annan avgränsning som görs innebär att migrationspolitiken inte behandlas i skrivelsen. Självfallet finns det emellertid samband och kopplingar av olika slag mellan å ena sidan asyl- och invandrings- politikens utformning, å andra sidan attityder och förhållningssätt i Skr. 2000/01:59 som är relaterade till förekomsten av rasism, främlingsfientlighet och etnisk diskriminering. Av bland annat detta skäl måste därför asyl- och invandringspolitiken präglas av humanitet och respekt för principen om alla människors lika värde. Vidare måste mottagandet organiseras på ett sådant sätt att enskilda nyinvandrares integration i blir fram- gångsrik. 2Internationellt arbete mot rasism, främlings- fientlighet, homofobi och diskriminering har ratificerat ett flertal konventioner om de mänskliga rättig- heterna och är således förpliktat att följa dessa. De viktigaste konven- tionerna i sammanhanget samt det mest relevanta arbete som bedrivs på internationell nivå beskrivs i detta avsnitt. Ambitionen är inte att ge en helt uttömmande beskrivning. Termen ras, som förekommer genomgående i internationella texter och även i svenska författningar, bör inledningsvis särskilt kommenteras. har uttalat att det inte finns någon vetenskaplig grund för att dela in människor i skilda raser och ur biologisk synpunkt följaktligen inte heller grund för att använda ordet ras om människor. har också angett att regeringen dels i internationella sammanhang bör verka för att ordet ras i så stor utsträckning som möjligt undviks i officiella texter, dels bör göra en genomgång av i vilken utsträckning begreppet ras förekommer i svenska författningar som inte grundas på internationella texter och, där så är möjligt, föreslå en annan definition. har också drivit denna linje i internationella sammanhang. Som ett resultat av detta fördes en kompromisstext in i ingressen till rådets direktiv /43/EG av om genomförandet av principen om likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung där det sägs att Europeiska unionen förkastar de teorier som försöker slå fast att det finns olika människoraser. Användningen av termen ras i detta direktiv innebär inte ett accepterande av sådana teorier.