prop · GP031d17 · 2001-09-20 00:00:00 — höjer regeringen taket för antalet helårstudenter inom de konstnärliga utbildningarna i förhållande till 2001, särskilt inom utbildningsområdet design. 7.1.3Ökade resurser till den grundläggande högskoleutbildningen Under har flera instanser och utredare framfört synpunkter på att nuvarande resurser till grundutbildningen har urholkats. Regeringen uppdrog åt att göra en översyn av nivåerna för per capita ersättning för olika utbildningsområden. framförde i rapporten av resurstilldelningssystemet (reg.nr 60-2999-96) att per capita-ersättningarna är historiskt framväxta. Vid övergången till det nya resurstilldelningssystemet var utgångspunkten den befintliga resurssituationen. I samband med reformen gjordes endast korrigeringar i medelstilldelningen till de humanistiska, samhällsvetenskapliga, juridiska 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 och teologiska utbildningsområdena med utgångspunkt i förslag från (dir. 1989:7). Vid uppföljning noterades att de vanligaste interna omfördelningarna av resurser för verksamhet, exklusive lokaler och gemensamma funktioner, görs till det humanistiska området, och där specifikt till språkutbildningar. föreslog i sin rapport att ersättningsbeloppen till de utbildningsområden som har de lägsta per capitaersättningarna (de humanistiska, samhällsvetenskapliga, juridiska och teologiska utbildningsområdena) skulle återställas till den nivån som gällde vid införandet av resurstilldelningssystemet. En ökning inom dessa områden har av regeringen aviserats i samband med ekonomiska vårproposition (prop. 2000/01:100). Av denna proposition framgår att en ökning skall ske inom dessa utbildningsområden med i storleksordningen och sedan ytterligare . Genom denna satsning möjliggörs en kvalitetsförstärkning av utbildningen vid lärosätena. Detta blir särskilt viktigt när högskolan kommer att ta emot nya studentgrupper som ett led i att minska den sociala snedrekryteringen. Genom den föreslagna satsningen för att stärka ersättningsnivån möjliggörs för lärosätena att beakta utbildningens kvalitet med hänsyn till den expansion som ägt rum . För att underlätta för universiteten och högskolorna att nå upp till de fastställda utbildningspolitiska målen om att av en årskull skall ha påbörjat högskolestudier senast samt målen om ökad mångfald och minskad social snedrekrytering, föreslås i propositionen Den öppna högskolan (prop. 2001/02:15) bl.a. att en bestämmelse skall införas i högskolelagen (1992:1434) om att universitet och högskolor skall främja och bredda rekryteringen till högskolorna. Vidare föreslås att en delegation inrättas för att stimulera rekryteringsaktiviteter vid högskolorna. Delegationen föreslås få disponera för detta ändamål. I propositionen Den öppna högskolan betonas även vikten av att högskolorna upprättar lokala handlingsplaner för breddad rekrytering. Regeringen anser det viktigt att stimulera nya grupper att söka sig till högskolan. Därför bedömer regeringen att basårsutbildning skall kunna anordnas till i princip samtliga högskoleprogram där antalet behöriga sökande erfarenhetsmässigt är lågt. Vidare anser regeringen att universiteten och högskolorna i samarbete med den kommunala vuxenutbildningen (komvux) bör kunna anordna högskoleintroducerande utbildning. Den föreslås bestå av en gymnasial del, som komvux svarar för, och en högskoledel, som anordnas av högskolan. Syftet med den gymnasiala delen är att ge personer som traditionellt sett inte söker sig till högskolan möjlighet att stärka sin formella kompetens. På högskoledelen ges studenterna tillfälle att pröva hur det är att studera vid en högskola. Vad gäller reglerna om tillträde till grundläggande högskoleutbildning föreslår regeringen att även den som formellt inte uppfyller uppställda krav, men som har reella förutsättningar att tillgodogöra sig högskoleutbildning bör anses vara behörig. Att en sökande är behörig till sökt utbildning innebär inte automatiskt att personen i fråga blir antagen. Om det finns fler behöriga sökande än det finns platser, skall ett urval göras. Sökande med s.k. reell kompetens har sällan möjlighet att konkurrera i betygs- och provurvalet. Bland annat därför föreslår regeringen att bestämmelserna i högskoleförordningen om urval kompletteras. En ny bestämmelse bör införas som gör det möjligt för universiteten och högskolorna att för högst av platserna som vänder sig till nybörjare, tillämpa andra urvalsgrunder än de nu gängse. Regeringens bedömningar om en rekryteringsdelegation, lokala handlingsplaner, basårsutbildning, högskoleintroducerande utbildningssamarbete samt förslagen om reell kompetens och urval presenteras i sin helhet i regeringens proposition Den öppna högskolan (prop. 2001/02:15). har i rapporten inriktning inom magisterexamen (1999:16 R) lämnat förslag att en ny inriktning inom magisterexamen bör inrättas som ett komplement till dagens magisterexamen. Den nya inriktningen kan ge studenterna yrkesmässig eller ämnesbred special- kompetens på hög nivå, till skillnad mot nuvarande magisterexamen som ger ett ämnesdjup. I betänkandet Advantage Insatser för ökad rekrytering av utländska studenter till den svenska högskolan (SOU 2000:92) föreslås att en internationell mastersexamen inrättas. Den bör enligt utredningen rikta sig till studenter med utländsk grundläggande examen motsvarande svenska högskolestudier. Utbildningen bör omfatta minst två terminer och ett skriftligt arbete om minst 5 poäng skall ingå. Mot bakgrund av dessa båda förslag och remissinstansernas yttranden avser regeringen att införa en ny inriktning inom magisterexamen i den s.k. examensordningen, bilaga 2, i högskoleförordningen (1993:100) samt i bilagan till förordningen (1993:221) för . Ändringen avses träda i kraft . Den nya inriktningen inom magisterexamen riktar sig främst till dem som tidigare avlagt en grundexamen och som vill vidareutveckla sin kompetens inom ett delvis nytt område. Därutöver bör den ge möjligheter för studerande med en utländsk examen att skaffa sig en påbyggnadsutbildning i . Den nya examen bör bl.a. ge förutsättningar för en mångfald och flexibilitet som underlättar för ökad internationalisering av svensk högre utbildning som den främjar det livslånga lärandet. Den nya magisterexamen bör benämnas magisterexamen med ämnesbredd och benämningen på den hittillsvarande magisterexamen bör vara magisterexamen med ämnesdjup. Den nya inriktningen inom magisterexamen bör uppnås efter fullgjorda kursfordringar om minst 40 poäng med viss inriktning enligt beslut av respektive lärosäte. För att erhålla magisterexamen med ämnesbredd bör studenten också ha fullgjort ett självständigt arbete (examensarbete) om minst 10 poäng inom ramen för kursfordringarna för magisterexamen. bör en obligatorisk bilaga till examensbeviset införas, som utförligt beskriver vad examen innehåller. Kortare yrkesutbildningar inom högskolan Regeringen tillkallade en utredare med uppdrag att utreda vissa frågor om kortare yrkesutbildningar inom högskolan (dir. 2001:9). Enligt direktiven skall utredaren se över strukturen på högskolans kortare yrkesutbildningar, framför allt den yrkestekniska utbildningen. Utredaren har avlämnat ett 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 delbetänkande En ny yrkeshögskoleutbildning (SOU 2001:40). I delbetänkandet föreslås inte någon ny examen men däremot att nuvarande yrkesteknisk högskoleexamen breddas mot nya områden och att namnet ändras till yrkeshögskoleexamen. Vidare föreslås att yrkeshögskoleexamen skall kunna ges med flera inriktningar och att utbildningen bör breddas mot nya områden inom bl.a. teknik, vård och omsorg samt handel och ekonomi. Utbildningen skall enligt utredaren svara mot ett långsiktigt och klart definierat behov på arbetsmarknaden och ingå i högskolans ordinarie utbud. Vidare anser utredaren att yrkeshögskoleexamen bör omfatta minst 60 poäng och högst 80 poäng och vara påbyggbar. Regeringen delar utredarens bedömning att den yrkestekniska utbildningen bör utvecklas inom nya områden men avvaktar ställningstagande till examensbenämning tills slutbetänkandet har avlämnats och remissbehandlats. Närmare beskrivning av regeringens övervägande i dessa frågor återfinns i propositionen Den öppna högskolan (prop. 2001/02:15). Regeringen anser att det är viktigt att universitet och högskolor tar ansvar för och prioriterar det pedagogiska utvecklingsarbetet inom lärosätet. Detta är också en viktig del i det samlade kvalitetsarbetet. Det är varje lärosätes ansvar att själv finna lämpliga former för stöd till pedagogisk utveckling. I flera fall kan samverkan mellan högskolor vara det bästa sättet. En ökad mångfald och förändrade mål ställer nya krav på utbildningens, undervisningens och examinationens utformning och genomförande. Regeringen anser därför att ett krav på fullgjord högskolepedagogisk utbildning bör gälla för anställning som lektor eller adjunkt i högskolan. Regeringen anser också att det är viktigt att högskolepedagogisk fortbildning kontinuerligt erbjuds lärare och personal med pedagogiska uppgifter. Även doktorander som undervisar bör genomgå högskolepedagogisk utbildning. Den vikt som tillmäts pedagogiska meriter vid anställning, befordran och lönesättning är avgörande för den vikt som lärare i praktiken kommer att lägga vid undervisning i förhållande till forskning och andra uppgifter. Regeringen anser att en god och systematisk dokumentation av 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 pedagogiska meriter är grundläggande. Därför bör lärosätena utveckla former för bedömning av pedagogiska kvalifikationer samt dokumentation av pedagogiska meriter. Regeringen föreslår därför att skall tillföras för perioden 20022004 för pilotprojekt om pedagogisk utbildning av lärare, att skall tillföras för perioden 20022004 för humanistisk-samhällsvetenskap- ligt förnyelseprojekt samt att /skall tillföras för utveckling av arbetsintegrerat lärande . Regeringen föreslår också att universitet och högskolor tillförs för pedagogisk utbildning av lärare. Rådet för högskoleutbildning föreslås i propositionen Den öppna högskolan (prop. 2001/02:15) byta namn till Rådet för högre utbildning samt få en självständigare roll inom . Rådets policy för finansiering av projekt bör ändras så att dessa i större utsträckning kan utgöra en del i universitetens och högskolornas strategier för utveckling av undervisning och lärande. Ett utvidgat uppdrag för rådet bör ges för att stödja pedagogiskt utvecklingsarbete vid högskolor. De medel som Rådet för högskoleutbildning har disponerat inom , , bör tillföras en särskild anslagspost för Rådet för högre utbildning . Vidare skall anslag, anslagsposten Rådet för högre utbildning, tillföras för stöd för förnyelse av högskolepedagogiken . Verksamhetsförslagen presenteras även i regeringens proposition Den öppna högskolan (prop. 2001/02:15). Regeringen anser att högre utbildning måste kunna erbjudas fler människor med olika bakgrund samt göras mer tillgänglig än . Enligt regeringens bedömning bör universitetens och högskolornas distansutbildningar samordnas i ett svenskt nätuniversitet med start . För detta ändamål har ca beräknats, motsvarande 2 350 helårsstudenter. Dessa medel har beräknats under anslaget 25:73 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor. föreslår regeringen att ersättningen för ersättningen för distansutbildningar inom nätuniversitetet skall vara per helårsstudent och helårsprestation. Detta förhållande kommer dock bara att gälla . avser regeringen att ta initiativ till ett utvecklingsarbete i samband med arbetet med nyckeltal för att bl.a. undersöka hur kostnader skall kunna beräknas för distansutbildning kommande år. Nätuniversitetet bör bestå av de IT-stödda distansutbildningar som lärosätena anmäler för registrering inom nätuniversitetet. Det behov som uppstår i fråga om administration och samordning av nätuniversitetet och dess verksamhet bör en ny myndighet svara för, Myndigheten för . Denna myndighet inrättas . (Distum) avvecklas . Frågor om nätuniversitetet och Distum tas upp i regeringens proposition Den öppna högskolan (prop. 2001/02:15). Frågan berörs även under avsnitt 9.1.82 anslaget 25:82 Myndigheten för i denna proposition. 7.1.8Kompletterande utbildning för utländska akademiker Regeringen bedömer att en fortsatt satsning på olika former av kompletteringsutbildningar för utländska akademiker bör göras, då det i finns en stor grupp invandrare med utländsk högskoleutbildning. Det är viktigt att en tidig kartläggning görs av en utländsk akademikers utbildningsbakgrund och yrkeserfarenheter och att den leder till en handlingsplan för en effektiv komplettering, som underlättar möjligheten att få ett lämpligt arbete. Universitet och högskolor bör samverka kring anordnande av kompletteringsutbildningar för invandrare med utländsk akademisk utbildning. Den kompetens som har byggts upp vid vissa lärosäten, t.ex. och i bör utnyttjas effektivt. Samarbete kan bl.a. ske genom distansutbildning. Regeringen föreslår en satsning om per budgetår för anordnande av särskild teoretisk och praktisk utbildning vid universitet och högskolor (förordningen 1995:889) för invandrare med utländsk högskoleutbildning. Medlen har beräknats under anslaget 25:73 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. Arbetsförmedlingarna skall ge utbildningsbidrag till dem som går nämnda utbildning, vilket regeringen anser är angeläget. Verksamhetsförslaget beskrivs även i regeringens proposition Den öppna högskolan (prop. 2001/02:15). 7.1.9Studenter med funktionshinder i högskolan Antalet studenter med funktionshinder i högskolan har ökat kraftigt . fanns det cirka 2 100 studenter med funktionshinder vid universitet och högskolor, vilket är en ökning jämfört med föregående år. av dessa studenter fick medel för särskilda stödåtgärder såsom assistent, lektör, teckenspråkstolk, anteckningshjälp eller extra undervisning, medan en tredjedel av dem inte behövt sådant stöd. uppgick kostnaderna totalt till . I första hand täcks kostnaderna genom att universitet och högskolor enligt bestämmelser i regleringsbrevet avsätter av anslagen för grundläggande högskoleutbildning samt av ersättning från landsting för vårdutbildning för stöd till studenter med funktionshinder. Kostnader som överstiger detta belopp kan efter ansökan delvis täckas av de medel som disponeras av som särskilt åtagande. Anslaget höjdes i budgetpropositionen med och uppgår innevarande budgetår till . Regeringen föreslår att fr.o.m.2003 skall tillföras ytterligare för stöd till studenter med funktionshinder. Medlen kan även användas för stöd till forskarstuderande och studenter med funktionshinder från enskilda utbildningsanordnare med tillstånd att utfärda examina. Avsikten är att dessa utbildningsanordnare skall avsätta av sina anslag från staten för att vid behov ge stöd åt studenter med funktionshinder (prop. 2000/01:1, utgiftsområde 16). har i en skrivelse (dnr U2001/237/UH) hemställt om ett uppdrag för att utreda lämpligheten av att bygga upp en teckenspråkig miljö vid . Lärosätet har särskilt goda förutsättningar att åstadkomma en sådan miljö. Regeringen föreslår därför att som en en- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 gångssatsning under tillförs under anslaget 25:73 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. för att utreda förutsättningarna för en teckenspråkig miljö och därmed intensifiera insatser för döva och hörselskadade inom sina utbildningar. Förslaget behandlas även i regeringens proposition Den öppna högskolan (prop. 2000/01:15). 7.1.10 Naturvetenskap och teknik Samhällets behov av högskoleutbildade inom naturvetenskap, inklusive matematik, och teknik är och har varit stort. För att möta detta behov har regeringen kraftigt byggt ut antalet utbildningsplatser inom naturvetenskap och teknik. har regeringen gjort ett flertal särskilda satsningar i syfte att öka ungas intresse för naturvetenskapliga och tekniska utbildningar inom högskolan. Dessa satsningar inbegriper nationella resurscentrum i kemi, fysik, teknik och matematik, med ett nationellt ansvar att bl.a. arbeta med utvecklingen av skolans undervisning i dessa ämnen och ge stöd till lärare och elever. Vidare får ett flertal teknik- och naturvetenskapscentrum finansiellt stöd. På regeringens uppdrag bedriver och det s.k. som har i uppdrag att bl.a. påverka elevers attityder och intresse för naturvetenskap och miljö. Dessutom har regeringen satsat på teknisk-naturvetenskapligt basår för att ytterligare underlätta rekryteringen till högskolan inom dessa områden. Därutöver har universiteten och högskolorna själva vidtagit åtgärder för att främja intresset för utbildning inom naturvetenskap och teknik, speciellt för att öka andelen kvinnor inom de utbildningar där kvinnor är underrepresenterade. Satsningarna har givit resultat. /95 till ökade antalet helårsstudenter inom naturvetenskap och teknik från 59 950 till 86 873, vilket är en ökning . ökade det totala antalet helårsstudenter i riket från 181 346 till 256 852, en ökning med . I at a Glance konstateras att den svenska satsningen på naturvetenskap och teknik har medfört att antalet examinerade inom dessa områden, i relation till arbetskraften i åldern , har fördubblats. Det har fört med sig att har avancerat från en låg placering till me- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Viktiga konkurrentländer som , och har därmed passerats. kvarstår faktum att tillskottet av naturvetare och tekniker från högskolan till arbetsmarknaden är för litet och mindre än i många andra länder. En bekymmersam omständighet är att universiteten och högskolorna haft vissa svårigheter att få tillräckligt antal sökande till vissa naturvetenskapliga och tekniska utbildningar. Skälen till detta är dagens små ungdomskullar, otillräcklig andel ungdomar i gymnasieskolans naturvetenskapliga program samt en god arbetsmarknad. Mot bakgrund härav har lärosätena haft möjlighet att omfördela utbildningsplatser från de naturvetenskapliga och tekniska utbildningarna till andra utbildningsområden. Den föreslagna omfördelningen innebär inte att regeringens satsningar på det naturvetenskapliga och tekniska området skall minska i omfattning. Dessa satsningar är långsiktiga. Det är väsentligt att den positiva utvecklingstrenden vad gäller antalet och andelen studenter inom naturvetenskap och teknik vidmakthålls och även kan förstärkas . Regeringens beslut om magisterexamen med ämnesbredd bör ge förbättrade förutsättningar för att öka rekryteringen till naturvetenskap och teknik. Utbildningarna måste göras mer attraktiva för nya grupper. Därigenom kan rekryteringsbasen breddas. Lärosätena bör särskilt beakta behovet av pedagogisk utveckling och förnyelse. Såväl innehåll som undervisningsformer behöver förnyas. Gränsöverskridande utbildningar där naturvetenskap och teknik kombineras med exempelvis juridik, språk, övrig humaniora, samhällsvetenskap och konst kan såväl stimulera fler att läsa naturvetenskap och teknik som utveckla ämnena inom samtliga dessa utbildningsområden. Det är också viktigt att utbildningarnas innehåll och inriktning kan utvecklas utifrån de behov som finns i arbetslivet och andra delar av samhället. Vidare bör det internationella utbytet för studerande och lärare inom naturvetenskap och teknik stimuleras. 7.1.11Fortsatt statsbidrag till teknik- och naturvetenskapscentrum Regeringens bedömning: Statsbidraget till teknik- och naturvetenskapscentrum (TN- centrum) bör bibehållas på samma nivå som . Skälen för regeringens bedömning: Dagens statsbidrag möjliggör för TN-centrumen att kvalitetsutveckla verksamheten, anställa fler pedagoger samt förnya och förbättra utställningarna. Enligt regeringens mening bör statsbidraget även fortsättningsvis vara ett driftbidrag till verksamheten, utifrån bedömningen att dessa centrum har möjligheter att få projektbidrag från andra finansiärer. Regeringen betraktar statsbidraget som en del av den satsning som bör leda till en ökad rekrytering av studenter till de naturvetenskapliga och tekniska vetenskapsområdena. En- ligt regeringens mening bör statsbidraget till TN-centrumen bibehållas på samma nivå som . Regeringen avser att senare återkomma i frågan om hur de administrativa rutinerna för statsbidraget förändras. Examinationsmålen för lärarutbildningarna för grundskollärare 49 och gymnasielärare för perioden 19971999 har uppnåtts till . har målen för samma examina uppnåtts . I synnerhet har examinationen varit svag i mate- matik-naturvetenskap och teknikinriktningar av lärarexamen. En intensiv dialog mellan universitet och högskolor med lärarutbildning samt ansvariga myndigheter har förts och särskilda projekt har initierats för att åstadkomma förbättringar i examinationstalen för lärarutbildningarna. Bl.a. har ett antal universitet och högskolor fått särskilda medel sammanlagt för att utarbeta metoder för att förbättra rekryteringen till lärarutbildningar i matematik, naturvetenskap och teknik. Den brist på studenter med lämplig bakgrund för studier i matematik, naturvetenskap och teknik, som råder generellt i högskolan, återspeglas också i antalet sökande till lärarutbildningarna. Den nya lärarutbildningens s.k. allmänna ingång och möjligheter till friare ämneskombinationer förväntas stimulera en del av studenterna till att studera något av ämnena matematik, naturvetenskap och teknik. Detta kan ske genom kompletterande studier och underlättas genom utnyttjande av det s.k. basåret enligt förordning- en (1992:819) om behörighetsgivande förutbildning vid universitet och högskolor. Med lärarutbildningsreformens ikraftträdande förväntas rekryteringen till lärarutbildningen långsiktigt förbättras. Mot bakgrund av högskolans nedgång i examinationstalen av lärare, den jämfört med tidigare relativt låga kvarvaron i yrket och kommunernas påbörjade ökning av rekryteringen av lärare till förskola, skola och skolbarnsomsorg, ökar behovet av utbildade lärare. Regeringen avser därför att förstärka insatserna för en ökad rekrytering och examination av lärare . För perioden 20022006 höjs examinationsmålen kraftigt. De höjs för lärare med inriktning mot förskola, förskoleklass, och fritidshem () och gymnasieskolan (senare år). Av samtliga lärarexamina skall minst en tredjedel ha en inriktning med matematik, naturvetenskap eller teknik. Periodiseringen för examinationsmålen ligger med tyngdpunkten i början av perioden för examina med inriktning mot och mot slutet för examina med inriktning mot senare år. Mot bakgrund av skolans stora behov av modersmålslärare önskar regeringen uppmärksamma lärosätena på den inriktning mot modersmål som det ges utrymme för inom ramen för den nya lärarexamen. Kraven på en ökad examination ställs som reformen med den nya lärarutbildningen genomförs. De stora förändringar som bedöms behöva göras avser såväl lärarutbildningens innehåll som volym och kommer att ställa stora krav på högskolorna. har som uppgift att följa lärarutbildningen i den reguljära kvalitetsgranskningen. Regeringen avser att enligt vad som aviserades i propositionen En förnyad lärarutbildning (prop. 1999/2000:135, bet. 2000/01:UbU3, rskr. 2000/01:5) återkomma med ett specificerat uppdrag vad gäller uppföljningen av reformen med den nya lärarutbildningen. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Regeringen har i budgetpropositionen angett att examinationen av lärare med inriktning mot senare år och gymnasieskolan bör öka för att uppgå till 3 700 examinerade för att sedan ligga kvar ungefär på den nivån tills vidare. En utgångspunkt för detta mål var det stora behovet av ökad examination av lärare med inriktning mot matematik, naturvetenskap och teknik samt vissa moderna språk. En annan utgångspunkt var det stora och akuta behovet av lärare med karaktärsämne för gymnasieskolans program med yrkesinriktning (lärare i yrkesämne). En närmare analys av lärarbehovet, där lärare i praktiskt-estetiska ämnen också har uppmärksammats, pekar på ett ökat behov av lärare med inriktning mot senare år. Regeringens förslag till mål för perioden 20012004 och planeringsförutsättning för perioden 20052008 framgår av tabell nedan.