prop · GO031D21 · 2001-01-01 00:00:00 — Medel för administration skall omfördelas till berörda organ. Ärendet och dess beredning: I och med att det nya studiestödssystemet införs upphör de nuvarande reglerna om korttidsstudiestöd och internatbidrag samt tim- ersättning. Enligt studiestödspropositionen (1999/2000:10) skall medlen för dessa ändamål inte längre regleras i studiestödslagen utan istället anvisas som statsbidrag till fackliga organisationer och handikapporganisationer för i princip samma utbildningsinsatser som . har i sitt betänkande (1999/2000:UbU7) uttalat sig för att regeringen bör avvakta slutbetänkande när det gäller resurser för studerande med funktionshinder. Under beredningen har synpunkter inhämtats från Sisus, LO och TCO vilka tillstyrker förslagen. Skälen för regeringens förslag: Syftet med nuvarande korttidsstudiestöd och internatbidrag har varit att rekrytera kortutbildade till studier av mindre omfattning för att på så sätt stimulera till längre kompetenshöjande utbildning. Denna inriktning skall gälla även fortsättningsvis. Bidrag skall alltså kunna lämnas för studier i basämnen som svenska, engelska, matematik och samhällskunskap. Grundläggande facklig utbildning bör som kunna rymmas inom ramen för samhällskunskap. Det ekonomiska stödet till den enskilde skall som bestå dels av bidrag i anslutning till bortfall av inkomst, dels av bidrag för eventuella internatkostnader i samband med studierna. Avsikten med resurserna är som nämnts att de i princip skall styras till personer med kort tidigare utbildning. Eftersom det i huvudsak är LO och TCO som organiserar korttidsutbildade arbetstagare anser regeringen att det är praktiskt att dessa organisationer får disponera de här aktuella resurserna. Det är dock viktigt att framhålla att de fackliga organisationerna har ett ansvar gentemot alla anställda på en arbetsplats. I detta ingår även att ombesörja information till alla anställda om möjligheterna till bidrag. I samband med överföringen av medel är det nödvändigt med en väsentlig förenkling av regelverket. Som allmän princip bör gälla att de som är i störst behov av utbildningen bör prioriteras. Vidare bör bidragskonstruktionen göras mer lätthanterlig så att målen kan uppnås enklare. Det nuvarande korttidsstudiestödet är skattepliktigt och pensionsgrundande. I fortsättningen bör bidraget inte beskattas. För den enskilde arbetstagaren är det som regel fråga om ledighet för deltagande i en kurs eller någon/t.ex. i studiecirkel. En förändring av bidraget kommer alltså inte att få någon större betydelse för den framtida pensionen. Däremot är det rimligt med ett påslag på det beräknade nettobeloppet som kompensation för bortfall av pensionsrätt och rätt till semesterersättning. Hänsyn bör också tas till att beloppet har varit oförändrat . En viss höjning av det bidrag som motsvarar tidigare internatbidrag bör också övervägas med tanke på att beloppet inte höjts . Det bör få ankomma på regeringen att bestämma de aktuella bidragens storlek. Att medel för korttidsstudiestöd och internatbidrag förs över till fackliga organisationer stöds av () i betänkandet Kunskapsbygget det livslånga lärandet (SOU 2000:28). Däremot anser kommittén att beslut bör ändras på så sätt att medel inte förs över till handikapporganisationer utan i stället till Sisus. Kommittén anser att myndigheten, som redan har ansvar för särskilda insatser när det gäller studerande med funktionshinder, kommer att kunna fördela resurserna i större utsträckning efter de enskildas behov. I fråga om timersättning för studier i särvux anför KLK att en majoritet av dem som får timersättning antingen arbetar i eller har lönebidrag. Kommittén anser att några timmars studier i särvux bör kunna ske på betald arbetstid och att denna möjlighet bör kunna åstadkommas inom ramen för ett avtal med . Regeringen anser att det finns skäl att följa KLK:s förslag när det gäller resurser som är avsedda för funktionshindrade. Vissa medel föreslås alltså få disponeras av Sisus för bidrag till personer som har inkomstbortfall och/eller internatkostnader på grund av studier. Det skall vara möjligt att få stöd enligt samma principer som nämns i föregående avsnitt. Men det är självfallet önskemålen om stöd för kurser som särskilt vänder sig till handikappade, i syfte att öka möjligheterna till arbete och deltagande i samhällslivet, som också bör tillgodoses i den utsträckning resurserna medger. Liksom nu bör det vara möjligt att stödet söks enskilt eller kollektivt av en handikapporganisation. Myndigheten och avnämarna bör efter hand kunna komma överens om praktiska hanteringsordningar. När det gäller stöd motsvarande nuvarande timersättning bör särvux-studerande, som har förlust av inkomst, som , kunna söka stödet enskilt. Sisus kan också, med utgångspunkt i förslag av KLK, pröva om det är funktionellt att träffa avtal med innebärande att ersätts för utbetald lön för dem som går i särvux på betald arbetstid. I sådant fall behöver den enskilde arbetstagaren inte välja att begära ledigt från arbetet. Författningsreglering Under förutsättning av godkännande kommer regeringen att i förordning reglera vad som fr.o.m. skall gälla för korttidsstudiestöd, internatbidrag och timersättning för deltagare i särvux. Den nu föreslagna utformningen av korttidsstudiestödet, internatbidraget och timersättningen kan också komma att kräva vissa lagändringar. Bestämmelser i skattelagstiftningen samt bestämmelser om överlämnande av förvaltningsuppgifter till enskilda och därmed sammanhängande frågor om offentlighet kan komma att beröras. Den närmare utformningen av dessa bestämmelser behöver dock beredas ytterligare. Regeringen avser därför att i särskild ordning återkomma med förslag till lagändringar. Administrationsresurser Under anslaget 25:76 under Uo 16 Utbildning och universitetsforskning bör på helårsbas , som tidigare anvisats till CSN, avdelas för administrationskostnader. Det bör ankomma på regeringen att fördela dessa medel. Tabell 4.25:7 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 0 Resursbehov 26 223 Förslag 2001 26 223 Bilaga 1 Nya anslagsbenämningar Bilaga 1 Nya anslagsbenämningar Innehållsförteckning 1 Nya anslagsbenämningar 29 1.1 Nya anslagsbenämningar 29 Av tabellen nedan framgår benämningen på anslagen . Syftet med tabellen är att underlätta övergången till de nya benämningar som följer av att politikområden införts. Tabell 1.1 Nya anslagsbenämningar A1 25:1 Studiehjälp m.m A2 25:2 25:3 Studiemedel m.m. Studiemedelsräntor m.m. A3 25:4 Vuxenstudiestöd m.m. A4 25:5 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk A5 25:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål A6 25:4 Vuxenstudiestöd m.m. A7 25:4 Vuxenstudiestöd m.m. nytt anslag 25:3 Studiemedelsräntor m.m. nytt anslag 25:7 Bidrag till vissa organisationer Lagen omtryckt 1987:303. Senaste lydelse 1999:1340. Senaste lydelse 1997:1215. Senaste lydelse 1997:1215. Senaste lydelse 1997:1215. Senaste lydelse 1997:573. Senaste lydelse 1997:1215. Senaste lydelse 1988:877. Senaste lydelse 1988:877. Senaste lydelse 1988:877. Senaste lydelse 1988:877. Senaste lydelse 1988:877. 1 Senaste lydelse 1997:1216. Nytt anslag uppförs Nytt anslag uppförs 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 15BILAGA 1