prop · GP0312 · 2001-09-20 00:00:00 — Den reform som genomfördes 1998ledde ju inte bara till inrättandet av en permanent domstol utan medförde ocksåatt ministerkommittén förlorade den judiciella karaktär den tidigare haft i demål som prövats av den tidigare kommissionen för mänskliga rättigheter men intehänskjutits till . har DH-PR arbetat med olikafrågor som en uppföljning till . Arbetet kommer sannolikt att handla om de åtgärder som behöver vidtas medanledning av kritiska situation. Bland CDDH:s specialistgrupper kan nämnas den grupp som sysslar med frågorsom rör tillgången till officiell information. Gruppen fortsatte och2001 arbetet med att utforma ett instrument som skall innehålla grundläggandeprinciper för allmänhetens rätt att få tillgång till information som finns hosmedlemsstaternas myndigheter. Arbetet beräknas bli klart under innevarande år.Vissa av de frågor CDDH och dess undergrupper arbetar med är föremål för densärskilda övervakning (monitoring) av hur medlemsstaterna uppfyller sinakonventionsåtaganden, som ministerkommittén utför. har därföruppdragit åt CDDH att bistå med den övervakning som t.ex. gäller det judiciellasystemets funktion i de olika medlemsstaterna.Sedan 1997 pågår ett program i benämnt "Human Rights and the Police1997-2000". Programmet har bytt namn till "Rights - Beyond2000", och leds av en svensk polis, . Programmet anses mycket framgångsrikt och syftar till att förbättra kunskap om mänskligarättigheter hos polisorganisationerna i medlemsstater. Man arbetarbl.a med att bygga upp nätverk för mänskliga rättigheter mellanpolisorganisationer samt med framtagande av ett för polisen anpassatutbildningsprogram.4.1.2 kommissarie för mänskliga rättigheterFunktionen som kommissarie för mänskliga rättigheter inrättades år1999. Spanjoren tillträdde posten , efteratt ha valts av den parlamentariska församlingen. Funktionens mandat föreskriver att kommissarien bl.a. skall främja medvetandet om de mänskliga rättigheterna,ge råd och identifiera brister i staters lagstiftning och rättstillämpning. Enuppgift är att främja verksamheten för nationella ombudsmän för mänskligarättigheter.Under den behandlade perioden har Gil-Robles gjort ett flertal besök imedlemsländer. Bland dessa kan noteras flera besök i och särskilt norra , inklusive , där han bl.a. initierat ett seminarium omdemokratiska institutioner i norra samt verkat för inrättandet av enombudsman för mänskliga rättigheter i (där även experter frånEuroparådet deltar i arbetet).Andra besök har inkluderat länder som , , (inklusiveBaskien) och , men även andra internationella organisationer och enskilda organisationer. Gil-Robles har även hållit möten med nationella ombudsmän isåväl som i , på subregional nivå, samtuppmärksammat frågor om rasism och intolerans.4.1.3 Europeiska konventionen mot tortyrDen europeiska konventionen om förhindrande av tortyr m.m. trädde i kraft den 1februari 1989. Konventionen har ratificerats av 41 av 43medlemsstater (ännu inte av och ). Enligt konventionen upprättas en kommitté för att undersöka behandlingen av frihetsberövade i syfte att stärka skyddet mot tortyr och annan förnedrande behandling. En närmare redovisning av konventionensinnehåll ges i prop. 1987/88:133.Inom antogs två tilläggsprotokoll till deneuropeiska tortyrkonventionen. Det första tilläggsprotokollet öppnar vägen förländer som inte är medlemmar av att tillträda konventionen. Detandra möjliggör omval av anti-tortyrkommitténs (CPT) medlemmar två gånger. Föratt protokollen skall träda i kraft krävs att samtliga parter tilltortyrkonventionen ratificerar dem. Läget är detsamma för båda protokollen,vilka tillträtts av 40 medlemsstater. Ikraftträdandet fördröjs då en medlemsstat () fortfarande inte ratificerat.CPT inledde sin verksamhet 1990. gjorde CPT 15 besök: ,, , , , (Transnistrien), , (inkl. två i Norra och ett i ), , (två besök), samt . Besöken i Transnistrien och Norra var de första i dessa områden. Det var också första gången besök avlades i Litauen.De rapporter som avfattas är inte automatiskt offentliga men kan offentliggörasom den berörda staten samtycker. Om en stat misslyckas eller vägrar åtgärdabrister som CPT kritiserat har kommittén, under vissa villkor, emellertidmöjlighet att offentliggöra sin åsikt. Denna möjlighet har (2000)utnyttjats i två fall (). De flesta länder som utsatts för granskning har numera accepterat att rapporterna offentliggörs. Kommittén har besökt Sverigevid tre tillfällen. Det senaste besöket ägde rum . Rapporternafrån kommitténs besök och de svar avlämnat till kommittén har offentliggjorts.4.1.4 Nationella minoriteterEuroparådets ramkonventionen om skydd för nationella minoriteter har hittillsratificerats av 34 stater och den europeiska stadgan om landsdels- ellerminoritetsspråk av 9 stater.Sverige ratificerade ramkonventionen och den europeiska stadgan om landsdels-eller minoritetsspråk . De nationella minoriteterna i ,som erkänns genom att de nämns vid namn i samband med ratifikationen, är samer,sverigefinnar, tornedalingar, romer och judar. De språk som omfattas av densvenska ratificeringen av minoritetsspråksstadgan är samiska, finska, meänkieli, chib och jiddisch.Som följd av ratificeringen har åtgärder vidtagits som syftar till att ge skyddför de nationella minoriteterna, stärka deras möjligheter till inflytande samtstödja de historiska minoritetsspråken så att de hålls levande. Genom särskildlagstiftning har enskilda givits rätt att använda samiska, finska och meänkielii kontakter med förvaltningsmyndigheter och domstolar i de geografiska områdendär språken har använts av hävd och fortfarande används i tillräckligutsträckning. Minoritetspolitiken innebär även åtgärder inom utbildning, kulturoch media för samtliga minoritetsspråk.I enlighet med de två Europarådskonventionerna skall de ratificerande staternaett år efter ikraftträdandet för respektive stat överlämna rapporter där manredogör för hur åtagandena i konventionerna uppfyllts. överlämnade sinabåda rapporter den 1 juni 2001.Europarådets rådgivande kommitté med ansvar för ramkonventionen ochexpertkommittén med ansvar för språkstadgan övervakar hur staterna efterleverkonventionerna. Dessa båda kommittéer har till uppgift att yttra sig om derapporter som staterna överlämnar till . har sådanayttranden från den rådgivande kommittén lämnats beträffande elva stater. Dessaär , , , , , , ,, , och . har å sin sida avlämnatyttranden avseende fem stater: , , , Kroatienoch . Yttranden över de svenska rapporterna har ännu inte lämnats.Staterna har möjlighet att lämna förklaringar med anledning av kommittéernasyttranden. Yttrandena jämte förklaringar vidarebefordras sedan tillministerkommittén som har möjlighet att ge rekommendationer till de berördastaterna.Inom ramen för arbete med nationella minoriteter finns även enexpertkommitté med uppgift att bevaka frågor som rör skyddet för nationellaminoriteter (DH-MIN). Denna expertkommitté är underställd styrkommittén förmänskliga rättigheter (CDDH). har p.g.a. bristande resurser inte sammanträtt under åren 2000 och 2001.Under åren 1999-2000 pågick ett samarbete mellan och angående nationella minoriteter. Syftet var att bidra till att stödja ochstärka skyddet av nationella minoriteter genom mellanstatligt samarbete. Fokushar bl.a. varit på utbildning, media, integration och möjligheten förminoriteter att medverka i beslutprocesser. Inom ramen för samarbetet hölls ettmöte i den 12-13 juni 2000.4.1.5 Kamp mot rasism och främlingsfientlighetInom flera av verksamhetsgrenar bedrevs arbete för attmotverka rasism, främlingsfientlighet och etnisk diskriminering. Huvudansvaretlåg på kommissionen mot rasism och intolerans (ECRI) som har ägnat mycket tid åt att utarbeta s.k. länderrapporter, dvs. redovisningar av situationen vad gäller rasism, främlingsfientlighet och etnisk diskriminering i skilda medlemsländersamt förslag till åtgärder för att förbättra förhållandena i varje enskilt land.Som ett bidrag till förberedelserna inför mot rasism arrangerade en konferens .4.1.6 Jämställdhet mellan kvinnor och mänInom sker utvecklingsarbete inom området jämställdhet, delsmellanstatligt och dels genom sekretariatets arbete. När det gäller det senarehar arbetsgrupper fokuserat på demokratiska, sociala och kulturella sammanhang.Krav finns på att arbetet skall bedrivas ur ett jämställdhetsperspektiv. Detfinns en medvetenhet inom om att vissa sektorer, särskilt inom deträttsliga och kulturella området, ännu inte har integrerat ettjämställdhetsperspektiv.Kvinnorepresentationen inom organisationen har uppmärksammats och det harkonstaterats att ingen större förändring till kvinnornas fördel kan konstaterastrots att andelen anställda kvinnor representerar . Som i många andraorganisationer återfinns kvinnorna ofta i botten av hierarkin medan männenåterfinns i toppen.Styrkommittén för jämställdhetsfrågor, CDEG, har fortsatt arbetet med attintegrera ett jämställdhetsperspektiv och med att motverka våld mot kvinnor. Det senare området innefattar även insatser för att motverka människohandel,särskilt sexuell exploatering av kvinnor och barn. Bland annat har en omfattande kartläggning presenterats () över medlemsländernas lagstiftning närdet gäller människohandel. Ett seminarium anordnades i påtemat "Samarbete för att motverka människohandel i Sydöstra ".Övriga områden som prioriterats rör jämställdhet och utbildning samt mänskligarättigheter för flickor och unga kvinnor. En rapport om våldtäkt i väpnadekonflikter har tagits fram och regeringarna har rekommenderats att vidtaerforderliga åtgärder för att våldtäkt i väpnade konflikter skall erkännas somkrigsförbrytelser. Regeringar rekommenderas också att erkänna våldtagna kvinnors rätt till abort.Inför 2002 prioriteras fortsatt arbete med att integrera ettjämställdhetsperspektiv i all verksamhet, aktiviteter för att motverka våld motkvinnor och människohandel, kvinnor och ekonomi samt att uppmärksamma äldrekvinnors situation. Insatser för att få männen delaktiga i jämställdhetsarbetetkommer också att prioriteras framöver.4.1.7 Sociala stadganUnder och har , , , ,och ratificerat den reviderade sociala stadgan, vilken trädde ikraft . hade , , , och ratificerat den. Den ursprungliga stadgan gäller parallellt, eftersommånga stater ratificerat endast stadga.Antalet fördragsslutande stater ökar. En stor majoritet av länderna inomEuroparådet har ratificerat antingen den sociala stadgan eller den reviderade stadgan.De stater som ratificerat stadgan ger in rapporter om hur de uppfylltsina åtaganden. har , , , Rumänienoch som första stater rapporterat om tillämpningen av den revideradestadgan enligt ett nytt frågeformulär som beslutats av ministerkommittén.Rapporterna granskas av den europeiska kommittén för sociala rättigheter.Experternas slutsatser behandlas därefter av regeringskommittén, bestående avrepresentanter från regeringarna i de fördragsslutande staterna.Under året har ministerkommittén beslutat att utöka antalet medlemmar i deneuropeiska kommittén för sociala rättigheter från nio till 15 medlemmar.Utökningen kommer att ske i två steg och till en början inrättas tre nyaplatser.Regeringskommittén har under det år som gått föreslagit sammanlagt sjurekommendationer. En rekommendation riktad till vardera och Danmarkbeträffande artikel 5, tre rekommendationer till för brott mot artiklarna 5 och 6.2, artikel 6 samt artikel 19.8, en rekommendation till rörandeartiklarna 5 och 6.2 samt slutligen en rekommendation till för brott mot artikel 16. har även utfärdat nio varningar (till och rörande artikel 1.2, till och gällandeartikel 5, till beträffande artikel 6.2, till och för brottmot artikel 6.3, till rörande artikel 6.4 samt slutligen till Turkietgällande artikel 19.8).Ministerkommittén har beslutat anta tre rekommendationer som regeringskommitténföreslagit , nämligen till för brott mot artiklarna 5 och 6.2,till för brott mot artikel 6.4 och till för brott mot artikel1.2. Beträffande den rekommendation som föreslagits till (rörandeförekomsten av organisationsklausuler) företogs omröstning i ministerkommittén,vilken resulterade i att någon rekommendation inte antogs.Under året har det framförts fyra klagomål mot enskilda stater i enlighet med1995 års tilläggsprotokoll till stadgan. De första två klagomålen framfördes mot och gällde artikel 1.2, det tredje klagomålet riktades till Frankrikeoch rörde artiklarna 2, 4, 6 och 27 medan det fjärde och sista klagomåletframfördes mot och gällde artikel 2.4.4.1.8 MassmedierDen enskilt viktigaste händelsen på medieområdet var den sjätte europeiskaministerkonferensen om massmedier vilken hölls i den 15-16 juni 2000.Ministerkonferensen antog enhälligt en resolution om ett framtidsinriktatåtgärdsprogram avseende prioriterade aktiviteter för inommassmedieområdet. Det uppdrogs åt styrkommittén för massmediefrågor, CDMM, attgenomföra programmet. I detta syfte inrättades en ny arbetsorganisation, bl.a.omfattande en reviderad kommittéstruktur, vilken trädde i kraft den 1 januari2001. Den nya kommittéstrukturen är en anpassning till relevanta problemområdeni ljuset av bl.a. den ekonomiska och tekniska utvecklingen på medieområdet.Antalet kommittéer har reducerats.Styrkommittén för massmedier (CDMM) består, liksom tidigare, av företrädare församtliga medlemsstater. Kommittén behandlar förslag och rapporter som arbetasfram och överlämnas från dess olika arbetsgrupper, expertkommittéer m.m.Ministerkommittén har antagit konventionen om rättsligt skydd förtjänster som baseras på eller består av villkorat tillträde. I januari 2001öppnades konventionen för undertecknande. Vidare har en rekommendation ommyndigheters oberoende på medieområdet antagits liksom en rekommendation omjournalisters rätt till skydd av sina källor.En konferens anordnades i om digitalaplattformar för audiovisuella tjänster. Konferensen hade som bakgrund attutvecklingen mot konvergens, digitala plattformar och interaktiva tjänster gerupphov till nya genomgripande frågeställningar på medieområdet.Under våren 2001 var en aktuell fråga för CDMM framtagandet av en rekommendation rörande självreglering och användarskydd mot olagligt och skadligt innehåll påde nya kommunikations- och informationstjänsterna.4.1.9 Asyl-, flykting- och medborgarskapsfrågorCAHAR, Europeiska juridiska expertkommittén för asyl- och migrationsrättsligafrågor, är en ad hoc-kommitté direkt under ministerkommittén. Kommittén hållersom regel två möten . antog CAHAR tre förslag tillrekommendationer för ministerkommittén att ta ställning till. Förslagen gälldesituationen för kvinnor på flykt i , inskränkning av asylrätten samthomosexuellas rättigheter vad gäller asyl och immigration. antogsCAHAR:s förslag till rekommendation om tillfälligt skydd av ministerkommittén.Under de möten som hölls 2000 diskuterades även särskilt tillfälligt skydd,förvar av asylsökande och subsidiära skyddsformer. Vidare bestämdes attdefinitionen av särskilt utsatta grupper utifrån Genèvekonventionskulle tillföras dagordningen inför framtida diskussioner.Under antogs ett förslag till rekommendation om bekämpningav människosmuggling, vilket senare antogs av ministerkommittén den 16 maj.Därutöver fortsatte diskussioner om förvar av asylsökande samt subsidiäraskyddsformer. Arbetet vad gäller asylsökande som tillhör särskilda utsattagrupper skall intensifieras. En arbetsgrupp skapades med uppgift att bl.a.utveckla det tidigare arbetet beträffande situationen för homosexuellaasylsökande.Expertkommittén för medborgarskapsfrågor (CJ-NA) svarar bl.a. för uppföljning av genomförandet av europeiska konvention om medborgarskap. Sverigeratificerade konventionen och sade upp konvention om begränsning av fall av flerfaldigt medborgarskap och om militäraförpliktelser i fall av flerfaldigt medborgarskap.Expertkommittén har även behandlat vissa särskilda frågor med anknytning till1997 års konvention. Det gäller dubbelt medborgarskap, statslöshet i samband med statssuccession samt förutsättningar för förvärv och förlust av medborgarskap.Kommittén har också haft ansvar för att förbereda den andra europeiskakonferensen om medborgarskap, som äger rum i den 8 - i år.4.1.10 Lokal demokrati och gränsöverskridande samarbeteStyrkommittén för kommunala och regionala myndigheter (CDLR) har under periodenhaft tre möten. igångsatta aktiviteter har fortsatt. Dessa aktiviteterberör bl.a. frågor om kommuner och landsting med finansiella svårigheter,budgetprocesser i kommuner och landsting, relationen mellan storlek ocheffektivitet samt institutionella dialoger mellan stat, landsting och kommuner.Fyra rapporter och två rekommendationer har antagits. Rapporterna berörfinansiellt självbestämmande, beräkningsmetoder för kommunala intäkter ochutgifter, strukturen och funktionen i den lokala och regionala demokratin iGrekland och samt samverkan mellan myndigheter i glesbygd. Derekommendationer som antagits rörde dels beskattningsrätt, finansiellutjämning och beräknande av statsbidrag, dels lokal demokrati och medborgarnasdelaktighet.Verksamheten inom den särskilda expertgruppen för gränsöverskridande samarbete(LR-R-CT) fortsatte. En rekommendation antogs om vikten av att främja samverkaninom det kulturella området. En rapport antogs som rör framtagande av strategier inom områdena avfall och avlopp.Vid det europeiska kommunministermötet antogs tvåresolutioner: om de lokala och regionala myndigheternas roll vidtillhandahavandet av service samt om lokal demokrati och aktivitet i sydöstraEuropa.4.1.11 för bioetik (CDBI) utarbetar f.n. inom ramen för olikaarbetsgrupper förslag till olika tilläggsprotokoll till konventionen ommänskliga rättigheter och biomedicin.Parlamentariska församlingen antog ett yttrande över CDBI:sförslag till protokoll om organtransplantation. Avsikten är atttilläggsprotokollet skall läggas fram för antagande av ministerkommittén iseptember 2001.CDBI:s utkast till protokoll om forskning på människa kommer under hösten 2001att skickas ut för synpunkter inom medlemsländerna innan CDBI tar slutligställning i frågan.Utarbetandet av förslag till protokoll om skyddet av embryon, liksomutarbetandet av förslag till protokoll om genetiska undersökningar fortskrider.Detta gäller även arbetet inom den arbetsgrupp som ser över frågor kringxenotransplantation.En rapport med förslag till riktlinjer för förvaring och användande avbiologiskt material från människa (s.k. biobanker) avses färdigställas föreutgången av år 2001.4.1.12 Rättsligt samarbeteDen straffrättsliga styrkommittén (CDPC) höll sitt 49:e och under2001 sitt 50:e plenarmöte.Vid det 49:e plenarmötet antogs tre nya rekommendationer. Den första handlar omåklagarens roll i det straffrättsliga systemet. Den andra rekommendationenbehandlar frågor om tidiga psykosociala åtgärder för att förebygga brott och den tredje genomförandet av de europeiska reglerna om icke frihetsberövandepåföljder m.m. Härutöver diskuterades en rekommendation om åtgärder motorganiserad brottslighet, vars antagande dock sköts upp till 2001 årsplenarmöte.Vidare beslutades att förlänga mandatet för expertkommittén om polisetik m.m.(PC-PO) dels för att möjliggöra för kommittén att slutföra sitt arbete medrekommendationen om en europeisk polisetikkod, dels för att ge medlemsstaternaytterligare tid att fundera över frågan om det inom skall inrättasett permanent organ vad avser polisiära frågor.Nämnas bör också att det tillsattes en mindre arbetsgrupp, med svensktdeltagande, med uppgift att mer generellt fundera över hur det framtida arbetetpå straffrättens område bör bedrivas inom Europarådet.Vid plenarmöte behandlades och antogs konventionen mot IT-relateradbrottslighet, det andra tilläggsprotokollet till rättshjälpskonvention, rekommendationen om en europeisk polisetikkod, rekommendationen mot organiserad brottslighet och rekommendationen mot sexuell exploatering av barn. Vad avserkonventionen mot IT-relaterad brottslighet kunde CDPC inte enas i frågan om deti konventionen skall tas in en s.k. federal klausul, som därför hänsköts tillministerkommittén som kommer att behandla konventionen under hösten.Vad avser konventionen mot IT-relaterad brottslighet beslutades vidare mandatför en ny expertkommitté med uppdrag att utarbeta ett tilläggsprotokoll tillkonventionen som skall behandla rasistiska och främlingsfientliga brott sombegås med hjälp av datorsystem. Detta arbete står högst upp på CDPC:s lista över prioriterade projekt.Vidare beslutades att det skall inrättas ett rådgivande organ för polisfrågor.Även detta arbete kommer att ges mycket hög prioritet.En av expertkommittérna under CDCJ, "om rättsväsendetseffektivitet (CJ-EJ)", slutförde arbetet med enadvokatrekommendation. Rekommendation, som behandlar bl.a. frågor om advokatersrättigheter och skyldigheter, utbildning, rätten att utöva yrket, rätten att hatillgång till och anlita advokat, advokatsammanslutningar och disciplinäraförfaranden, antogs av den 25 oktober 2000.Vid 23:e justitieministerkonferens i den 8-9 juni 2000presenterades en rapport om effektivisering av domstolsväsendet somexpertkommittén varit med om att arbeta fram. Rapporten behandlar domstolar ochdomstolsväsenden från olika utgångspunkter, exempelvis processuella regler,administration och ekonomi, utbildning och vidareutbildning, delegation m.m. men också praktiska frågor i det dagliga domstolsarbetet. Syftet är att rapportenskall fungera som en uppslagsbok och inspirationskälla till förändringar ocheffektiviseringar av verksamheten i respektive medlemsland.Expertkommittén arbetar vidare med olika frågor med anknytning tilldomstolsväsendets effektivisering. En huvuduppgift är att överväga ett "legalinstrument" som skall syfta till att främja effektiviseringen avrättsskipningen. Vidare skall bl.a. utvärdera situationen imedlemsstaterna beträffande domstolsprövning av beslut om psykiatrisktvångsvård, utarbeta ett förslag till en rekommendation om alternativatvistlösningar samt förbereda en handlingsplan som syftar till att hjälpastaterna att sätta upp eller revidera system för rättshjälp och rättsligrådgivning. Arbetet torde tidigast vara klart under år 2002.Europarådets multidisciplinära grupp mot korruption (GMC) har under åretutarbetat ett utkast till tilläggsprotokoll till straffrättsligakonvention mot korruption och ett utkast till rekommendationen om allmännaregler för att förhindra korruption i finansiering av politiska partier ochvalkampanjer. Protokollet behandlar bestickning och mutbrott riktad motrespektive begånget av skiljemän och jurymedlemmar/övriga lekmän i dömandeverksamhet. Instrumenten kommer att antas i arbetsgruppen för att därefter överlämnas till ministerkommittén för antagande.4.1.13 () etablerades och skall enligt sina direktivutbyta synpunkter samt utreda folkrättsliga frågor på begäran avministerkommittén, av kommittén för juridiskt samarbete, CDCJ, eller på egetinitiativ. Staterna representeras i folkrättskommittén företrädesvis avutrikesministeriernas rättschefer.Arbetet i kommittén är inriktat på främst två områden, nämligen att se överstatspraxis bland medlemsstaterna i olika folkrättsliga frågor och att tjäna som ett forum för europeisk avstämning av de juridiska frågorna inom FN:sverksamhetsområde. Ett viktigt arbete, där varit pådrivande, pågårsyftande till att uppnå en mera enhetlig statspraxis när det gällerreservationer till traktater, i synnerhet sådana som rör mänskliga rättigheter.4.2 Sociala frågor4.2.1 för social sammanhållning, som tillkom relativt efter ensammanslagning av tre tidigare styrkommittéer, skall arbeta brett för attmotverka fattigdom och social utslagning.Kommittén har arbetat mycket med att definiera begreppet social sammanhållningoch utarbeta en strategi för sitt arbete. är arbetet inriktat på att överföra strategin till konkreta riktlinjer inom några huvudområden. Människorstillgång till arbete, bostad och socialt skydd är nu de viktigaste punkterna påprogrammet. De ses som avgörande i kampen mot social utslagning.