prop · GP0311 · 2001-09-27 00:00:00 — ningens mening bör det som är en skyldighet också vara en rättighet. redningen föreslår därför att den som är lämplig och vill genomgå grun utbildning men inte får plats bland de tjänstgöringsskyldiga skall erbj u- das att genomgå tre månaders utbildning för t.ex. hemvärnet. Utbildningen för pliktpersonalen inom både civila och militära verksam- heter har efter hand blivit kortare. Skälen har i allmänhet varit förändrade ekonomiska förutsättningar för verksamheten. Utredningen har noga övervägt möjligheterna till ytterligare begräns- ningar av utbildningstiderna men stannat för att inte nu föreslå någon Längden på utbildningen bör emellertid inte vara lika En fortlöpande prövning av hur lång tjänstgöringen skall vara leder till en flexibilitet i systemet. För en del befattningar eller ver k- samheter är det sannolikt möjligt att minska utbildningstiden för andra blir det nödvändigt att öka den. Högst två terminers förskjutning av studier Grundläggande för motivationen att genomgå civil eller militär grundut- bildning är att det inte dröjer alltför länge innan de tjänstgöringsskyldiga som avser att studera på högskolan kan påbörja sina studier eller att ett eventuellt uppehåll i studierna inte blir alltför långt. Utredningen föreslår därför att ingen skall behöva skjuta upp sina hö skolestudier mer än högst två terminer. Utredningen utgår från att både Försvarsmakten och civila utbildningsansvariga myndigheter plane rar grundutbildningen så att detta kan förverkligas. Undantag från princi pen om högst två terminers dröjsmål eller uppehåll med studier skall vara mycket väl motiverade. Om högskolestudier eller motsvarande inte skall skjutas upp i mer än två terminer, måste grundutbildningen som regel påbörjas eller a u- gusti som gymnasiestudierna avslutas. Elever som har påbörjat gymnasieutbildning eller annan likartad ut- bildning skall ha rätt att avsluta den, innan de genomgår grundutbildning Utredningen anser vidare att en del utbildnings- former fristående gymnasier, Komvux, folkhögskolor och arbetsmark- nadsutbildning vid tillämpning av pliktreglerna skall jämställas med Anstånd med påbörjande av högre utbildning Utredningen anser att den som tas in till högre utbildning skall få anstånd med att påbörja studierna eller få göra uppehåll i studierna till dess att grundutbildningen med civil- eller värnplikt är avslutad. Bestämmelserna om anstånd bör gälla all statlig eftergymnasial utbild- ning och övrig eftergymnasial utbildning som står under statlig tillsyn t.ex. högskoleutbildning, påbyggnadsutbildning inom vuxen- utbildning, s.k. kvalificerad yrkesutbildning och utbildning i regi av en- skilda utbildningsanordnare som står under statlig tillsyn. Endast en mindre del av årskullen kommer i fortsättningen att kallas in Det gör att skillnaderna ekonomiskt sett mellan den som skall tjänstgöra och den som inte gör det kommer att upplevas som mer orättvisa än som varit fallet. Det finns i dagens system ett antal ekonomiska förmåner som syftar till att den civil- eller värnpliktige inte skall lida ren ekonomisk förlust under Det är fråga om hyresbidrag, familjebidrag och reseersätt- Utredningen anser att dessa förmåner skall finnas kvar. Utredningen har jämfört den som genomgår pliktutbildning med en Utredningen föreslår att dagersättningen för den pliktige skall motsvara det belopp som den högskolestuderande får i st u- Ersättningen skall enligt utredningens förslag höjas från 50 kronor per dag (gäller från ) till per dag, vilket Utredningen anser att tyngdpunkten i den förbättring av de ekonomiska förmånerna som är en nödvändig kompenserande och motivations höjan- de åtgärd skall läggas på en utbildningspremie som de totalförsvarsplikti- ga får efter genomförd grundutbildning. Utredningen har även här jämfört med studiemedelssystemets ekono- miska förmåner och föreslår en utbildningspremie, som skall beräknas genom att antalet tjänstgöringsdagar multipliceras med dagersättningen. Till var och en som genomgår grundutbildning under minst föreslår utredningen att det dessutom ska utgå en långtidspremie på Den sammanlagda utbildningspremien för den som genomgår 15 må- naders utbildning blir därmed ca . Den som gör 12 måna- ders utbildning får och den som ligger inne 7,5 För att de som efter genomförd grundutbildning söker sig ut på arbets- marknaden och drabbas av arbetslöshet skall få ekonomiskt stöd föreslår utredningen att plikttjänstgöringen skall ge rätt till ersättning enligt Plikttjänstgöringen skall betecknas som för- värvsarbete om grundutbildningen är och den total- försvarspliktige har slutfört den. Ersättningen enligt grundförsäkringen är Andra åtgärder som höjer motivationen Utredningen anser att grundutbildningen skall ges ett civilt meritvärde. Många kurser som ingår i grundutbildningen bör kunna avgränsas så att de svarar mot civila utbildningar. Totalförsvarets myndigheter samar be- tar med högskolor och universitet om detta. Utredningen föreslår att Försvarsmakten och får i uppdrag att redovi- sa en lösning som kan tillämpas för samtliga förband och skolor inom totalförsvaret. Det tjänstgöringsintyg som den totalförsvarspliktige får efter genom- förd grundutbildning kan utvecklas vidare. Det sker bl.a. om intygen ger besked om det som är viktigt när den som genomgått grundutbildning söker anställning, t.ex. förmågan att arbeta i grupp, att ta initiativ och att leda andra. Många förband och skolor inom totalförsvaret låter de civil- och värn- pliktiga som ligger inne för grundutbildning gratis få genomgå högskole- provet. Utredningen föreslår att detta skall tillämpas inom hela totalför- svaret. Utredningen anser vidare att genomförd pliktutbildning skall ge förtur vid antagningen till utbildningen för den som skall bli t.ex. polis eller tulltjänsteman. Formerna för själva grundutbildningen Med de delvis nya uppgifterna för totalförsvaret inte minst kraven på medverkan i internationella fredsfrämjande insatser finns det skäl att överväga om principerna för det militära utbildningssystemet skall fö r- ändras. Enligt utredningens mening bör det i beredningen av utredningens fö r- slag till principer för plikttjänstgöringen finnas ett underlag som visar hur ett eller flera alternativa utbildningssystem skulle kunna se ut. Utred- ningen föreslår att Försvarsmakten skall få i uppdrag att analysera även sådana system för utbildningen. Att öka den pedagogiska effektiviteten i utbildningen innebär framför allt att ge stöd till och stimulera människors vilja att lära. Detta fordrar stor pedagogisk kunskap och medvetenhet i organisationen. Utredningen föreslår att de utbildningsansvariga myndigheterna skall få i uppdrag att skapa ett forum som gör det möjligt för dem att tillsam- mans gå igenom och utvärdera det pedagogiska innehållet i utbildningen. Försvarshögskolans ansvar och befogenheter, som gäller den pedago- giska utvecklingen inom totalförsvaret, bör även omfatta grundutbild- ningen inom både den civila och den militära delen av totalförsvaret. Försvarshögskolans åtgärder leder sammantaget till en kvalitetssäkring, som innebär att pedagogiken i grundutbildningen fortsätter att utvecklas och att tiden som de värnpliktiga ligger inne används på ett så ändamåls- enligt sätt som möjligt. Det är naturligt att för totalförsvarspliktiga () inom ramen för sin verk- samhet följer upp genomförandet av grundutbildningen framför allt ur de totalförsvarspliktigas perspektiv. Uppgifter om den som genomgått godkänd grundutbildning för en befatt- ning eller verksamhet under höjd beredskap skall lämnas till rekryte- ringsmyndigheten, som beslutar om krigsplacering. För värnpliktiga i de militära förband med hög beredskap som alltid måste vara mobiliseringsbara i huvudsak den s.k. insatsorganisationen föreslår utredningen att det nuvarande systemet för krigsplacering skall tillämpas. Värnpliktiga utbildade för övriga militära förband som alltså har låg beredskap krigsplaceras efter grundutbildningen i en verksam- het. Utredningen föreslår att principen skall vara densamma för civilplikti- ga. De som med den nuvarande säkerhetspolitiska hotbilden grundut- bildas för uppgifter i krigsorganisationen hos kommunerna skall tills v i- dare kunna krigsplaceras som en kollektiv resurs för förstärkningar i ett anpassningsskede. Omsättning av personal i förbanden Omsättningen av pliktpersonal i förband och andra enheter handlar y t- terst om förmågan att lösa de uppgifter som totalförsvarets olika my n- digheter har. Ingen skall vara krigsplacerad som inte har förmåga att fullgöra de uppgifter som han eller hon är krigsplacerad för. Med den syn på omsättningen som Försvarsmakten har blir det möjligt att på ett flexibelt sätt utnyttja de resurser som pliktpersonalen utgör. U t- redningen anser att uppföljningar och utvärderingar efter hand får visa om detta ger en tillfredsställande beredskap eller om principerna för o m- sättningen bör förändras. Annan rekrytering av personal inom pliktsystemets ram Utredningen föreslår att mönstrande som genomgår eller avser att ge- nomgå utbildning för uppgifter som är särskilt viktiga för totalförsvaret skall kunna undantas från inskrivning. Frågan om inskrivning prövas på nytt efter mönstringen. Utredningen föreslår vidare att Försvarsmakten skall få i uppdrag att klargöra behovet av personal med kompetens inom civila specialområden och att utveckla principer för inskrivning och eventuell grundutbildning efter att dessa har genomgått en kvalificerad civil utbildning. Försvars makten bör få möjligheter att för denna rekrytering skriva in personal med värnplikt även för grundutbildning under . Försvarsmakten, de bemanningsansvariga civila myndigheterna och de frivilliga försvarsorganisationerna bör i samband med mönstringen i n- formera de mönstrande om frivilligverksamheten och uppmuntra dem som inte blir inskrivna med civil- eller värnplikt att i stället ansöka om medlemsskap i någon av frivilligorganisationerna. Utbildning för internationella insatser Utredningen anser att utbildningsmoment som behövs för tjänstgöring i samband med internationella fredsfrämjande insatser kan läggas in i grundutbildningen under förutsättning att de också stärker den totalför- svarspliktiges förmåga att fullgöra uppgifter som han eller hon behöver vid beredskaps- eller krigstjänstgöring. I grundutbildning och repetitionsutbildning skall också kunna ingå att med plikt delta i internationella operativa insatser, t.ex. på grund av bila- terala avtal om minröjning och liknande. Förutsättningen är att delta- gandet kan inordnas i utbildningsplanen för den totalförsvarsplikti ges grundutbildning och att regeringen har lämnat sitt medgivande. Uppskov m.m. med tjänstgöringen Arbetsmarknadsskäl skall enligt utredningens förslag ges samma tyngd vid prövningen av uppskov som studier. Någon särskild regel som ger den tjänstgöringsskyldige rätt till uppskov med tjänstgöringen vid erbj u- dande om fast anställning föreslås emellertid inte. Uppskov skall däremot kunna beviljas om tjänstgöringen medför allvarliga svårigheter för den tjänstgöringsskyldiges möjligheter till anställning, dvs för möj ligheterna att etablera sig på arbetsmarknaden. Elitidrottsutövning på landslagsnivå skall kunna vara grund för upp- skov på samma sätt som arbetsmarknadsskäl. Totalförsvarspliktiga som skadas under tjänstgöringen skall så långt det är möjligt ha motsvarande skydd som den som tjänstgör i utlandsstyrkan. Samma regler skall gälla för de civil- eller värnpliktiga som skadas under tjänstgöringen, oavsett om det är fråga om kortare eller längre grundut- bildning. Vid beräkning av livränteunderlaget skall detta inte i något fall beräk- nas till lägre belopp än som motsvarar 7,5 gånger prisbasbeloppet enligt lagen om allmän försäkring. De föreslagna reglerna skall också omfatta den som på frivillig grund fullgör en sådan kortare militär grundutbild- ning hos Försvarsmakten som utredningen föreslår. När det gäller rehabi literingsansvaret skall Försvarsmakten ha samma ansvar för den som fullgör värnplikt som myndigheten har för den som tjänstgör i ut landsstyrkan. Rehabiliteringsansvaret skall bestå . Det skall enligt förslaget kunna förlängas . Anhöriga till den som skadas skall också kunna få ersättning för vissa kostnader från Försvarsmakten för att underlätta för dem att engagera sig i rehabiliteringen av den skadade. Det som sagts om Försvarsmakten skall också gälla den myndighet eller kommun som svarar för utbild- ningen av den som fullgör civilplikt. Utredningen föreslår vidare en riskgaranti för den som under tjänst- göringen ådrar sig svårare skador eller förolyckas. Vid fullständig invali- ditet betalas ersättning enligt riskgarantin ut med 22 prisbasbelopp enligt lagen om allmän försäkring. Vid dödsfall skall ersättning betalas ut med 22 prisbasbelopp till dödsboet. Dessutom betalas tre prisbasbelopp ut till varje efterlevande barn som vid dödsfallet var . Påföljdsval och straffmätning för totalvägran Utredningen föreslår att den som vägrar fullgöra vapenfri tjänst skall straffas. Påföljden vid vägran skall i normalfallet vara fängelse i två m å- nader. Den som en gång dömts för vägran skall inte kallas in i igen. Utredningen anser inte att någon åtskillnad i princip skall göras ber o- ende på skälen för vägran. Inte heller bör hänsyn tas till omfatt ningen av den återstående tjänstgöringstiden. Samhällstjänst skall inte använ das som ett alternativ till fängelse. Civilpliktiga, värnpliktiga, och viss annan personal som tjänstgör inom totalförsvaret lyder under ett disciplinärt ansvars system när de tjänstgör. Disciplinära påföljder blir aktuella som tillrättavisningsmedel vid förs e- elser som inte är av den karaktären att de utgör brott som skall anmälas till åtal. Påföljderna utgörs av varning, löneavdrag, extratjänst och ut e- gångsförbud. Utredningen föreslår att disciplinreglerna skall gälla även för dem som frivilligt tjänstgör inom den civila delen av totalförsvaret. Utegångsför- budet tas bort som disciplinär påföljd. Utredningen föreslår vidare att löneavdrag endast får verkställas med en fjärdedel av lönen per avlö- ningstillfälle för dem som genomgår grundutbildning med värnplikt eller civilplikt. Yttrande från auditör skall alltid inhämtas i ett disciplinärende om den disciplinansvarige begär det. Prövningstillstånd krävs enligt u t- redningens förslag för att hovrätt skall kunna pröva ett avgörande i ett disciplinärende. Utredningen föreslår även ändringar som kan väntas leda till en snab b- are handläggning av disciplinärenden vid tingsrätt samt en viss skärpning när det gäller förutsättningarna för att en disciplinär påföljd skall kunna verkställas utan att beslutet vunnit laga kraft. Svåra påfrestningar på samhället i fred Utredningen föreslår i en särskild lag ett pliktsystem för tjänstgöring vid svåra påfrestningar på samhället i fred. Syftet är att trygga personalför- sörjningen vid sådana situationer och att därigenom ytterligare förstärka samhällets beredskap mot den typen av påfrestningar. Med allvarliga störningar i viktiga samhällsfunktioner avses i den för e- slagna lagen omfattande avbrott i kommunikationerna eller i försörj- ningen med livsnödvändiga förnödenheter eller tjänster, om avbrottet medför allvarlig fara för många människors liv, personliga säkerhet eller hälsa. Om en sådan störning har inträffat får regeringen besluta om tjänste- plikt, om det är nödvändigt för att skydda liv, personlig säkerhet eller hälsa. Ett sådant beslut om tjänsteplikt kan bli aktuellt först när ordinarie åtgärder inte är tillräckligt effektiva eller redan på förhand bedöms som otillräckliga för att undanröja en störning eller lindra dess verkningar för befolkningen. Skyldigheten att fullgöra tjänsteplikt föreslås gälla var och en som är bosatt i och som under kalenderåret fyller lägst 18 och högst . Ekonomiska konsekvenser av utredningens förslag Utredningen har i betänkandet redovisat förslag till åtgärder som i några fall innebär ökade kostnader. De flesta förslagen fordrar däremot ingen De kan rymmas inom de ramar som myndigheterna enligt den nuvarande ekonomiska planeringen förfogar över för de berö r- Ökade kostnader får totalförsvarets myndigheter däremot för ersätt- ningarna till de civil- och värnpliktiga. Detsamma gäller kostnaderna för mönstring och inskrivning av kvinnor och för förbättringen av person- Utredningen föreslår dessutom ett antal besparingar. Resultatet av den bedömning av de ekonomiska konsekvenserna som kan göras på det här stadiet visar att utredningens förslag är underfinan- sierade med 150 milj. kronor. Denna kostnad kan enligt utredningens mening inte täckas inom den del av de totala försvarsutgifterna som Ett skäl är att de stora besparingarna för det militära försvarets del har genomförts som utredningen a r- betat framför allt de stora effekter som den kraftiga minskningen av antalet värnpliktiga i grundutbildning får. När endast en begränsad del av varje åldersklass skrivs in för grundut- bildning fordras det kraftiga motivationshöjande åtgärder. mer principen om att motivationen skall väga tungt inte att kunna upp- Om detta inte kommer att kunna ske urholkas plikt systemet och måste ersättas av något annat. Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1809) om totalfö r- svarsplikt Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1994:1809) om totalförsvars- plikt dels att rubrikerna i 3 kap. närmast före 1, 4 och 5 §§ skall upphävas, dels att 1 kap. 5 §, 2 kap. 2 och 3 §§, 3 kap. 112 och 15 §§, 4 kap. 2 och 3 §§, 5 kap. 3 och 8 §§, 8 kap. 1 § och 10 kap. 8 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas sju nya paragrafer, 3 kap. 16 §, 8 kap. 611 §§, samt närmast före 8 kap. 6 och 11 §§ nya rubriker av följande lydelse. Värnplikten skall fullgöras hos Försvarsmakten och skall alltid inledas Skyldigheten att fullgöra vär n- plikt omfattar endast män som är plikt omfattar endast svenska med- borgare och gäller från början av från början av det kalenderår när det kalenderår när den totalför- till slutet av det kalender- slutet av det kalenderår när han år när han fyller . eller hon fyller . Av 5 § lagen (1994:1810) om möjlighet för kvinnor att fullgöra värnplikt eller civilplikt med län g- re grundutbildning följer dock att en kvinna som efter antagnings- prövning enligt den lagen skrivits in för värnplikt därefter är skyldig att fullgöra värnplikten Varje svensk man som är total- försvarspliktig är för utredning som avses i 1 § skyldig att vid genomgå mön string, om det inte är uppen- bart att han saknar förmåga att fullgöra värnplikt och civilplikt. Varje svensk man och kvinna som är totalförsvarspliktig är för utredning som avses i 1 § skyldig att vid genomgå mönstring, om det inte är uppenbart att han eller hon saknar förmåga att fullgöra värnplikt och civilplikt som är längre än 60 d a- gar. Skyldigheten inträder det kalen- derår när den totalförsvarspliktige fyller eller, för den som förvärvar svenskt medborgarskap senare, från och med den dag när han blir svensk medborgare. Om det inte finns särskilda skäl, är ingen skyldig att genomgå möns t- ring efter det kalenderår när han fyller . Skyldigheten inträder det kalen- derår när den totalförsvarspliktige fyller eller, för den som förvärvar svenskt medborgarskap senare, från och med den dag när han eller hon blir svensk med- borgare. Om det inte finns särskil- da skäl, är ingen skyldig att g e- nomgå mönstring efter det kale n- derår när han eller hon fyller tju- . Den som har blivit svensk med- borgare efter det att han eller hon har fyllt och önskar fullgöra värnplikt eller civilplikt, har rätt att genomgå mönstring. Mönstringen skall ske i den t o- talförsvarspliktiges personliga när- varo. Den skall omfatta medicins- ka och psykologiska undersö k- ningar samt annan utredning av hans personliga förhållanden. Mönstringen skall ske i den t o- talförsvarspliktiges personliga när- varo. Den skall omfatta medicins- ka och psykologiska undersö k- ningar samt annan utredning av hans eller hennes personliga för- hållanden. Om resultatet av mönstringen visar att den totalförsvarspliktige har förutsättningar att fullgöra värn plikt eller civilplikt, skall To- placera h o- nom i en eller flera befattnings- grupper samt skriva in honom för värnplikt eller civilplikt eller i en utbildningsreserv. Befattnings- grupper skall finnas för chefer, för specialister och för övriga. För värnplikt och civilplikt får endast det antal totalförsvars plik- tiga skrivas in som i krig behövs i Försvarsmakten och det civila fö r- svaret eller för Försvarsmaktens fredstida beredskap. För värnplikt och civilplikt skall det antal totalförsvarspliktiga skr i- vas in som i krig behövs i Fö r- svarsmakten och det civila försva- ret eller för Försvarsmaktens fredstida beredskap. Ur varje be- fattningsgrupp skall de som är Om resultatet av mönstringen visar att den totalförsvarspliktige har förutsättningar att fullgöra värnplikt eller civilplikt som om- fattar längre grundutbildning än , skall placera honom eller bäst lämpade skrivas in för tjäns t- . henne i en eller flera befattnings- grupper samt skriva in honom el- ler henne för värnplikt eller civi l- plikt eller registrera honom eller henne i ett beredskapsregister. Befattningsgrupper skall finnas för chefer, för specialister och för ö v- skall de som är bäst lämpade skr i- vas in för tjänstgöring. Totalförsvarspliktig som g enom- går eller avser att genomgå bildning för befattning av särskild värnplikt och civilplikt som är längre än eller från från mönstringen skall, om särskilda skäl inte för e- ligger, inskrivning ske för vär n- plikt eller civilplikt eller registre- ring ske i beredskapsregistret. Om resultatet av mönstringen visar att den totalförsvarspliktige saknar förutsättningar att fullgöra värnplikt och civilplikt, skall To- besluta att han inte är skyldig att fullgöra s å- dan tjänstgöring. Inskrivning efter annan utredning Om resultatet av mönstringen visar att den totalförsvarspliktige saknar förutsättningar att fullgöra värnplikt och civilplikt som om- fattar längre grundutbildning än , skall besluta att han eller hon inte är skyldig att fullgöra sådan tjänstgöring. Den som efter annan utredning än mönstring bedöms lämplig för civilplikt får av skrivas in för sådan tjänstgöring, dock inte för civi l- plikt som omfattar längre grundut- bildning än . Den som efter annan utredning än mönstring bedöms lämplig för värnplikt eller civilplikt får av skrivas in för sådan tjänstgöring, dock inte för värnplikt eller civilplikt som omfattar längre grundutbildning än . 2001/02:11 Bilaga 2 Gemensamma bestämmelser om inskrivning För den som skrivs in för vär n- plikt eller för sådan civilplikt som omfattar grundutbildning, skall föl jande bestämmas vid inskriv- ningen: 1. den befattning eller typ av be- fattning som han eller hon skall utbildas till, För den som skrivs in för vär n- plikt eller civilplikt som omfattar grundutbildning, skall följande bestämmas vid inskrivningen: 1. den typ av befattning som han eller hon skall utbildas till, 2.de förband, skolor, myndigheter eller andra organisationer där grundutbildningen huvudsakligen skall fullgöras, 3.grundutbildningens längd, och 4.om grundutbildningen skall pågå , året och månad en när grundutbildningen är planerad att börja. I den utsträckning det kan ske skall vid inskrivningen hänsyn tas till önskemål från den som skrivs in. Den som avses att registreras i beredskapsregistret skall erbjudas att hos Försvarsmakten få fullgöra viss grundutbildning för vär nplikt. Av ett beslut om inskrivning skall det framgå vad som har be- stämts enligt 5 eller 6 §. Ett beslut om inskrivning i utbildningsreser- ven skall innehålla uppgift om den totalförsvarspliktiges befattnings- grupp. Den som genomgår mönstring skall vid mönstringen underrättas om beslut som avses i första stycket eller i 3 §. Av ett beslut om inskrivning skall det framgå vad som har be- stämts enligt 5 eller 6 §.