prop · GO031D29 · 2001-01-01 00:00:00 — Detta inne- bär att staten åtar sig framtida ekonomiska för- pliktelser som inte ryms inom ramen för redan anvisade anslagsmedel. Regeringen bör därför bemyndigas att i fråga om ramansla- get Åtgärder för landsbygdens miljö och struk- tur, besluta om bidrag som inklusive tidigare åta- ganden innebär utgifter på högst efter 2001. Vid beräkningen har beaktats tillgängligt anslagssparande. Regeringens överväganden Under anslaget har anvisats medel för de av Sve- rige tillämpade miljö- och strukturstöden med anknytning till jordbruket samt för det nationella stödet till jordbruket i norra . Bestämmel- ser om investeringsstöd till lantbrukare, startstöd till yngre jordbrukare, stöd till bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter, regionala stöd, kompensationsbidrag till jordbruk i bergsområ- den och mindre gynnade områden, kompe- tensutveckling, miljöåtgärder i jord- och skogs- bruket, åtgärder som främjar anpassning och utveckling av landsbygden m.m. återfinns nu- mera i rådets förordning (EG) nr 1257/99 om stöd till utveckling av landsbygden. Rådsförord- ningen ersätter därmed nio tidigare förordningar om struktur-, miljö- och landsbygdsåtgärder med anknytning till den gemensamma jord- brukspolitiken. Nationella bestämmelser finns i förordningen (2000:577) om stöd för miljö- och landsbygdsutvecklingsåtgärder. Åtgärderna har prövats av inom ramen för antagandet av miljö- och landsbygdsprogram, som trätt i kraft . Målet för åtgärderna är att bidra till en rationell produktion av säkra livsmedel med hög kvalitet och att utveckla livsmedelsproduktionen så att ökad sysselsättning, regional balans och ut- hållig tillväxt erhålls. Vidare lämnas kompensa- tionsbidrag i de områden som fastställts som bergsområden eller mindre gynnade områden. Bidraget säkerställer fortsatt markanvändning för jordbruksändamål och bidrar därmed till en livs- kraftig landsbygd och bevarande av odlingsland- skapet. Kompetensutveckling syftar till att bidra till bättre kunskaper om odlingslandskapets och skogens värden och bevarandet av den biologiska mångfalden, kulturmiljön m.m. och hur negativa miljöeffekter kan minimeras. Vidare skall kom- petensutvecklingsåtgärderna bidra till att ge- nomföra investeringar och projekt och upp- muntra utveckling och sysselsättning på landsbygden. Miljöåtgärder i jordbruket är det enda som förblir obligatoriskt för EU:s medlemsstater. Dessa syftar till att ytterligare miljöanpassa jord- bruket så att dess positiva miljöeffekter förstärks som de negativa minimeras. Drygt hälften av kostnaderna för miljöåtgärderna finan- sieras av EU. Enligt anslutningsfördraget får lämna nationellt stöd för att upprätthålla produktionen i norra (stödområdena 1 3). Stöd kan lämnas för slaktsvin, suggor, getter, ägg, potatis, bär och grönsaker samt som pristillägg och transportstöd för mjölk. Stödet är beräknat uti- från förutsättningen att den totala stödnivån före EU-medlemskapet skall kunna upprätthållas. och länsstyrelserna bör i lik- het inom ramen för anvisade me- del få disponera resurser för återkrav av ersätt- ningar, implementeringen av Agenda 2000 och det nya landsbygdsprogrammet. Högst 45 miljo- ner kronor får disponeras 2001. Inom anslaget har också finansie- rats ett nationellt anläggningsstöd för plantering av energiskog i enlighet med rådets förordning (EEG) nr 1765/92 om upprättande av ett stöd- system för producenter av vissa jordbruksgrö- dor. Närmare bestämmelser finns i förordningen (1997:75) om anläggningsstöd till plantering av fleråriga grödor för produktion av biomassa. I den ekonomiska vårpropositionen (prop. 1999/2000:100, bet. 1999/2000:FiU20, rskr. 1999/2000:261) angav regeringen att man bl.a. mot bakgrund av de statliga insatserna för forskning och utveckling av energiskogsproduk- tion avsåg återkomma till frågan om fortsatt stöd till energiskogsodling i samband med budget- propositionen . Regeringen föreslår att anläggningsstöd för plantering av energiskog skall kunna lämnas . Dessa åtgärder skall finansieras inom ramen för detta anslag. Högst får användas för ändamålet. Regeringen bedömer anslagsbehovet till 2 . Anslagsbehoven beräknas till 2 respektive 2 . 6.8.2 44:2 Från EG-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Tabell 6.4 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 1 992 850 2001 Förslag 1 500 922 2002 Beräknat 1 529 469 2003 Beräknat 1 557 951 Anslaget används i huvudsak för att finansiera struktur- och miljöstöden med anknytning till jordbruket och de regionala stöden till jordbru- ket i norra . Till anslaget förs även Jord- bruksfondens utvecklingssektions finansiering av mål 1- och LEADER+programmen. Från ansla- get utbetalas även ersättningar för löpande åta- ganden från den tidigare programperioden. Av anslagssparandet har dragits in 2000. Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser Startstöd till yngre jordbrukare, investeringsstöd, stöd till bearbetning och saluföring av jord- bruksprodukter samt miljöersättningar och andra kompletterande åtgärder är stödformer som bygger på fleråriga åtaganden. Detsamma gäller åtgärder inom ramen för struktur fondsprogrammen i mål 1 och gemenskapsinitia- tivet LEADER+. Detta innebär att staten åtar sig framtida ekonomiska förpliktelser som inte ryms inom ramen för redan anvisade anslags- medel. Regeringen bör därför bemyndigas att i fråga om ramanslaget Från EG- budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur besluta om bidrag som inklu- sive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst efter 2001. Vid beräk- ningen har beaktats tillgängligt anslagssparande. Regeringens överväganden Under anslaget har anvisats ett belopp motsva- rande EU:s finansiering av strukturstöden inom jordbruket, investeringsstöd till lantbrukare, startstöd till yngre jordbrukare, stöd till bearbet- ning och saluföring av jordbruksprodukter, regionala stöd, kompensationsbidrag till jord- bruk i bergsområden och mindre gynnade områden, kompetensutveckling, miljöåtgärder i jord- och skogsbruket, åtgärder som främjar an- passning och utveckling av landsbygden m.m. som redovisas under anslaget 44:1 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur. Åtgärderna åter- finns inom ramen för miljö- och lands- bygdsprogram, som trätt i kraft . Den nationella finansieringen av vissa informations-, utbildnings- och rådgivningsinsatser för skogs- ägare sker över anslaget 44:1 och anslaget 41:1 samt anslaget 41:2 In- satser för skogsbruket. Från anslaget finansieras de s.k. gemenskaps- initiativen, LEADER II, LEADER+ och IN- TERREG II, som delfinansieras av EG:s jord- bruksfond. Utbetalningar av beslutade medel avseende strukturfondsperioden 1999 fortgår t.o.m 2001. Tabell 6.5 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser Tusental kronor 1999 utfall prognos 2001 beräknat 2002 beräknat 2003 beräknat Utestående förpliktelser vid årets början 2 837 608 2 905 000 1 520 830 Nya förpliktelser 381 691 235 180 4 339 400 Infriade förpliktelser 314 299 1 619 350 1 652 180 1 539 650 1 347 300 Utestående förpliktelser 2 905 000 1 520 830 4 208 050 Erhållen/föreslagen bemyndiganderam 2 769 000 2 769 000 3 515 000 Regeringen bedömer anslagsbehovet till 1 . beräknas anslagsbehoven till 1 respektive 1 . 6.8.3 44:3 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket Tabell 6.6 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 39 100 2001 Förslag 29 429 2002 Beräknat 29 933 1 2003 Beräknat 30 505 1 1 Motsvarar 29 429 tkr prisnivå. Anslaget disponeras av för att inom skilda nationella handlingsprogram, huvud- sakligen genom försöks- och utvecklingsverk- samhet, styra utvecklingen inom jordbruket och trädgårdsnäringen mot minskat växtnärings- läckage, minskad ammoniakavgång, säkrare och minskad användning av kemiska bekämp- ningsmedel, bevarande av biologisk mångfald och tillvaratagande av kulturvärden samt ökad andel ekologisk produktion. Likaså disponeras anslaget för uppföljning och utvärdering av den gemensamma jordbrukspolitikens miljöeffekter, m.m. Regeringens överväganden Regeringens förslag: Medel avsätts för en utveck- lingsfond för trädgårdsnäringen. Skälen för regeringens förslag: Företrädare för trädgårdsnäringen har gjort framställningar till regeringen om inrättandet av en trädgårdsnäringsfond för åtgärder till stöd för näringen, t.ex. FoU-verksamhet. Olika lösningar på frågan har övervägts inom . Miljö- och jordbruksutskott har (1999/2000:MJU11) förutsatt att regeringen återkommer med förslag till utvecklingsfond för trädgårdsnäringen. Regeringen föreslår nu att medel för ända- målet avsätts inom ramen för detta anslag. För finansieringen bör bl.a. utnyttjas medel som fri- görs genom att kreditgarantigivningen till träd- gårdsnäringen upphör som föreslås i det följande (avsnitt 6.8.4). bör en bidragsnivå på eftersträvas. be- räknas kunna avsättas för ändamålet. Regeringen bedömer anslagsbehovet till . Anslagsbehoven beräknas oförändrade i fasta priser. Tabell 6.7 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 26 934 Pris- och löneomräkning 495 Ökat resursbehov (från 44:4) 2 000 Förslag 2001 29 429 6.8.4 44:4 Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. Tabell 6.8 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 22 000 2001 Förslag 20 000 2002 Beräknat 20 000 2003 Beräknat 20 000 Från anslaget betalas bidrag till yttre och inre rationalisering enligt förordningen (1978:250) om statligt stöd till jordbrukets rationalisering (omtryckt 1988:999). Enligt tidigare regerings- beslut lämnas även statsbidrag för åtgärder mot översvämningar i . Bidrag lämnas också en- ligt förordningen (1987:606) om statligt regio- nalt stöd till jordbruks- och trädgårdsföretag. Jordfondens verksamhet regleras i förordningen (1989:281) om jordfonden. Bidrag till jordbrukets rationalisering Från anslaget görs utbetalningar endast för tidi- gare beslutade stödåtgärder. Stöd lämnas framför allt till vissa omarronderingsprojekt i . Projektens slutförande är beroende av bl.a. om fastighetsbildningsförättningarna överklagas till domstol. Från tidigare års bidragsramar finns reserverade medel som ingår som upparbetade kostnader i framför allt de äldre projekten. Täckande av förluster på grund av statlig kreditgaranti Från anslaget finansieras utgifter för att täcka förluster på grund av statlig garanti för lån till jordbrukets yttre och inre rationalisering, förvärv och drift av jordbruk, maskinhållning inom jordbruket, trädgårds- och rennäringens rationa- lisering, regionalt stöd till trädgårdsföretag i norra m.m. Det finns en möjlighet att lämna kreditgaran- tier till trädgårds- och rennäringsföretag. Garan- tilånestocken minskar nästan lika mycket som det amorteras, dvs. i ökande takt eftersom amorteringarnas relativa andel ökar . Jordfonden På Jordfonden bokförs kostnader för förvärv, överlåtelse och förvaltning av jordfondsfastig- heter samt köpeskilling för sålda fastigheter. Överskott och underskott i verksamheten regle- ras mot statsbudgetens inkomstsida. Så länge det finns en inlösenskyldighet vid vissa fall av vägrat förvärvstillstånd måste Jordfonden finnas kvar. Bokföringsrutinerna för fonden ändrades fr.o.m. för att ge en klarare överblick av fondens innehav av fastigheter och pengar. Bokfört värde beräknas uppgå till ca . har beslutat att utvärdera vissa be- stämmelser i jordförvärvslagen och fastighets- bildningslagen. Regeringen har därefter beslutat om kommittédirektiv (Dir. 1999:40) för en sådan utvärdering och tillsatt en särskild utredare som skall redovisa resultatet senast . Regeringens överväganden Behovet av medel för utbetalning av tidigare be- slutade stöd bedöms bli begränsat. Regeringen beräknar kostnaderna till . Kreditgarantigivningen vad gäller trädgårds- företag bör upphöra . Statens kostnader för verksamheten kommer därmed gradvis att minska. Medel kan därigenom över- föras till anslaget Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket för finansieringen av en fond för trädgårdsnäringen. uppgår över- föringen till . Regeringen beräknar således kostnaderna för täckande av förluster på grund av statliga garanti- åtaganden till . Slutsatser Regeringen bedömer anslagsbehovet till . beräknas anslagsbehoven vara oförändrade. Tabell 6.9 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 22 000 Överföring till anslaget 44:4 -2 000 Förslag 2001 20 000 6.8.5 44:5 Stöd till innehavare av fjällägenheter m.m. Tabell 6.10 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 2 235 2001 Förslag 1 538 2002 Beräknat 1 538 2003 Beräknat 1 538 De utgifter som belastar anslaget utgör i huvud- sak bidrag till investeringar i byggnader och andra fasta anläggningar på fjällägenheter, under- håll och upprustning av dessa lägenheter, av- vecklingsbidrag och avträdesersättning åt inne- havare av fjällägenheter, gästgiveribestyr samt inlösen av byggnader m.m. i vissa fall. Regeringens överväganden Anslaget används främst för underhåll och upp- rustning av fjällägenheter. Fjällägenhet är en upplåtelseform som har sina grunder i lagstift- ning . Det fanns 1998 totalt 113 fjällä- genheter i , de flesta i . Frågor om nedläggning och friköp av fjällä- genheter prövas av , medan läns- styrelsen beslutar om upplåtelser. , och Riks- antikvarieämbetet gjorde 1998 en inventering av kvarvarande fjällägenheter. Hälften bedömdes ha högsta bevarandevärde och borde enligt verkens mening behållas i statlig ägo. Av inventeringen framgår att det då bland de mest bevarandevärda fjällägenheterna fanns omkring femton levande aktiva fjälljordbruk. En del av de övriga perma- nent bebodda fjällägenheterna har fortfarande viss hävd av marker och bevarade landskapsele- ment. Många har representativ kulturhistorisk bebyggelse. anser i betänkandet Storslagen fjällmiljö (SOU 2000:52) att fortsatta systematiska inventeringar bör ske av fjällens kulturmiljöer. Ett tillfredsställande kunskapsun- derlag bör finnas . I avvaktan på ett ställningstagande till Miljö- målskommitténs förslag bedömer regeringen att anslaget bör föras upp med oförändrat belopp, . beräknas anslagsbehoven vara oförändrade. 7.1 Omfattning Samepolitiken i omfattar som regleras i sametingslagen (1992:1433) och för- ordningen (1993:327) med instruktion för , rennäringen som regleras i ren- näringslagen (1971:437) och i rennäringsförord- ningen (1993:384), stödet till det samiska språket, vilket regleras i lagen (1999:1175) om rätt att använda samiska hos förvaltnings- myndigheter och domstolar samt stödet till samisk kultur. Ersättning för stöd till anvisas över utgiftsområde 1 anslaget . Medel för att främja rennäringen anvisas över utgifts- område 23 anslaget 45:1 Främjande av ren- näringen m.m. Bidrag till samisk kultur anvisas som en anslagspost under anslaget 28:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete över utgiftsområde 17. 7.2 Utgiftsutveckling Tabell 7.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet Miljoner kronor Utfall 1999 Anslag 2000 Utgifts- prognos 2000 Förslag anslag 2001 Beräknat anslag 2002 Beräknat anslag 2003 45:1 Främjande av rennäringen m.m. 39 36 39 37 37 37 Totalt för utgiftsområde 23 39 36 39 37 37 37 45:2 12 15 16 15 15 15 Totalt för utgiftsområde 1 51 51 55 52 52 52 Regeringens förslag: Målet för samepolitiken skall vara att verka för levande samisk kultur byggd på en ekologiskt hållbar rennäring och andra samiska näringar. 7.4 Politikens inriktning är en statlig förvaltningsmyndighet och ett samiskt folkvalt organ. Same- tinget inledde sin verksamhet . De övergripande målen är enligt sametingslagen att verka för en levande samisk kultur och därvid ta initiativ till verksamheter och föreslå åtgärder som främjar denna kultur. skall bl.a. medverka i samhällsplaneringen och bevaka att samiska behov beaktas. För att göra en översyn av organisation och dess rättsliga status kommer en utredare att tillsättas som bl.a. skall beakta behovet av en tydligare åtskillnad mellan myndighet och folk- valt organ. Rennäringen är en viktig del av det samiska kulturarvet. Staten har ett övergripande ansvar för att rennäringen kan fortleva som en del av det arvet. Rennäringen skall bedrivas så att den ger ett rimligt antal samer en tryggad försörjning. Renskötseln skall bedrivas på ett ekologiskt, ekonomiskt och kulturellt långsiktigt bärkraftigt sätt. (Dir. 1997:2) pågår ett arbete med att lämna förslag till en rennäringspolitik som ger underlag för den angivna inriktningen. I kommitténs arbete ingår att göra en översyn av stödet till rennäringen och samisk kultur, rennäringsadministrationen och rennäringslagstiftningen. Betänkandet Samerna ett ursprungsfolk i : Frågan om anslutning till konvention nr 169 (SOU 1999:25), som över- lämnades , innehåller åtskilliga förslag som rör rennäringens rättsliga förhållanden. Be- tänkandet och dess förslag är föremål för beredning inom . Sameskolstyrelsen är förvaltningsmyndighet för de statliga sameskolorna och den integrerade samiska undervisningen i den kommunala inom ramen för det offentliga skol- väsendet och hör till politikområdet Utbild- ningspolitik. Utbildningen har som mål att bevara och utveckla det samiska språket och den samiska kulturen genom att ge samiska barn en utbildning med samisk inriktning. Statens bidrag till samisk kultur syftar till att bevara, stärka och sprida kunskap om samisk slöjd, bild- och formkonst, musik, scenkonst, litteratur samt andra samiska kulturyttringar och delar av det samiska kulturarvet. Inom ramen för minoritetspolitiken görs in- satser till stöd för det samiska språket. godkände konven- tion om den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk. Därmed förbinder sig regeringen att ge stöd och skydd åt minoritets- språken i , av vilka samiska (alla former) är ett. trädde lagen (1999:1175) om rätt att använda samiska hos förvaltnings- myndigheter och domstolar i kraft. I , , och kommuner har den enskilde, oavsett om hon eller han behärskar svenska, rätt att tala samiska vid muntlig förhandling inför domstol och rätt att ge skriftliga inlagor på samiska. Beträffande förvalt- ningsmyndigheter har den enskilde rätt att använda samiska vid sina muntliga och skriftliga kontakter om ärendet rör myndighetsutövning och har anknytning till förvaltningsområdet. Myndigheten är skyldig att ge muntliga svar på samiska. Lagstiftningen innebär också att den enskilde i dessa kommuner har rätt att få förskole- eller äldreomsorg helt eller delvis på samiska. 7.5 Resultatbedömning Resultatinformation överlämnade sitt betänkande Samerna ett ursprungsfolk i Sve- rige (SOU 1999:25). Utredningen föreslår en ratificering för att utestående frågor först måste lösas. Dessa frågor handlar om jakten och fisket, gränsdragning och ett utökat skydd mot inskränkningar i renskötselrätten. Utredningen har remissbehandlats och bereds i . Departementet genomförde ett antal seminarier i inland för att informera om utredningens resultat och har också kontinuerligt informerat bl.a. parti- grupper i , olika organisationer och föreningar om utredningens bedömningar. Regeringens urbefolkningsdelegation, som tillsattes 1995 som ett resultat av FN:s urbefolk- ningsårtionde, hade bl.a. ett två dagars semina- rium för riksdagsledamöter i . Delegationen inledde också ett samarbete med Sida för att utarbeta en tydligare policy om urbefolkningar och bistånd. Detta resulterade bl.a. i seminarium om mål och metoder för biståndet till urbefolk- ningar och senare en resa till för att etablera en kontakt med de ryska samerna. Dele- gationen var också representerad i FN:s olika arbetsgrupper för urbefolkningsfrågor. På det nordiska planet inleddes ett närmare samarbete mellan , och som syftar till regelbundna sameministermöten och ett fördjupat samarbete mellan länderna, bl.a. avseende frågan om en gemensam nordisk same- konvention. Efter ett möte med generalsekrete- raren i har det beslutats att även ministerrådet skall vara representerat i detta nordiska samarbete. har tillsammans med Utrikes- och Miljödepartementen representerat i olika internationella fora som rör urbefolkningar bl.a. om tradi- tionell kunskap, ad hoc-arbetsgruppen för bil- dandet av ett permanent forum för urbefolk- ningar inom FN och för en urbefolkningsdeklaration. övergripande mål är att verka för en levande samisk kultur. Verksamheten är indelad i följande grenar: - samiska språk, - medverkan i samhällsplaneringen, inklusive nordiskt och internationellt arbete, - information om samiska förhållanden, - samiska näringar, - kultur, inklusive litteratur- och biblioteks- frågor, utbildning och forskning. har inte ålagts att redovisa effekterna däremot volym och kvalitet och väsentliga pres- tationer . I årets redovisning saknas information beträf- fande återrapporteringskravet "utvecklingen av väsentliga prestationer inom respektive verksam- hetsgren ". Avsaknaden av denna information försvårar bedömningen av resultat. anger som skäl att vissa prestationer varierar eller inte kan uppnås enbart av det svenska beroende på att viss verksamhet fördelas olika mellan Sametingen år . Ledning och styrning har varit ett problem inom tinget, vilket också påtalats av RRV vid de analyser som gjorts. har i reglerings- brevet ålagts att arbeta även med denna fråga och inkom med en utredning angående ansvars- och befogenhetsfördelning mellan styrelse, plenum och kansli. har inlett sitt arbete med att kvalitetssäkra sin verksamhet. Det är svårt att bedöma kvalitet utifrån årsredovisningen. Språkarbetet är kostnadsmässigt den dyraste grenen. Eftersom man inte gör någon jämförelse bakåt i tiden är det emellertid svårt att ha någon uppfattning om det faktiska utfallet inom samtliga verksamhetsgrenar. EU-arbetet inom mål 6 och INTERREG II bedrivs med 4 visstidsanställda. Redovisningen i denna del är bra. Det går att utläsa kvalitet, pres- tationer, effekter samt utbetalningsläget. Gene- rellt kan man säga att det finns fler ansökningar än medel. Informationsinsatserna har således burit frukt. De resultat som uppnåtts tyder på ökade arbetstillfällen, gränsöverskridande effek- ter, bättre resursutnyttjande och kompe- tensöverföring. Stödet från sekretariatet har varit godkänt från mottagarsidan. Enligt länsstyrelser och övervakningskommittén har en hög kvalitet på sitt arbete. I regleringsbrevet fanns också en målsättning att tinget skulle minska kostnaderna för plenum och styrelse. var kostnaderna , 1998 och 1999 . Tinget har därmed minskat kostnaderna med . Disponibla medel som därigenom blivit tillgängliga har av- satts till valet . Enligt ett till konventionen (SÖ 1972:15) mellan och om renbetning m.m. anslu- tande protokoll skall och bekosta och underhålla vissa stängsel. Stängslen utsätts för stora påfrestningar, vilket leder till avsevärda skador, främst i samband med snösmältningen. Staten har även skyldighet att svara för under- hållet av vissa andra renskötselanläggningar. Konventionen gäller t.o.m. . Regeringen har ingått ett avtal med om upprättande av och mandat för en blandad svensk-norsk renbeteskommission. Kommissio- nens arbete pågår och ett betänkande kommer att avges . utreder frågan om det ena landets renskötande samer har behov av fort- satt renbetning i det andra landet. Kommissio- nen undersöker betestillgångarna och driftsför- hållandena i de aktuella områdena i och samt klarlägger hur betestillgångarna använts och hur de mest rationellt skall kunna utnyttjas på ett sätt som ger ett långsiktigt underlag för en ekologiskt, ekonomiskt och kulturellt bärkraftig rennäring. Samebyarnas utvecklings- och markanvändningsplanering Länsstyrelserna är klara med den grundläggande redovisningen av samebyarnas markanvänd- ningsanspråk och arbetet med rennäringens riks- intressen. Länsstyrelserna kompletterar redovis- ningarna med information om speciellt värdefulla eller känsliga områden för renskötseln, naturvården och kulturmiljövården samt àjour- håller dessa. Renbetesinventeringar Arbetet med att ta fram en ny metod för ren- betesinventering har visat sig oväntat komplice- rat.