prop · GP031d30 · 2001-09-20 00:00:00 — Trots sänkta rekryteringskrav misslyckades många företag med att tillsätta lediga platser. Även inom kommunerna föreligger besvärande arbets- 2001/02:1 BILAGA 2 kraftsbrist, enlig undersökningar från såväl AMS som . Om den relativt höga arbetskraftsbristen inom vissa sektorer leder till högre löneökningar än vad som antagits i prognosen bedöms detta leda till lägre tillväxt och sämre sysselsättningsutveckling. En lättrörlig arbetskraft underlättar matchningsprocessen mellan utbud och efterfrågan. Även om situationen på arbetsmarknaden har förbättrats i de flesta län är sysselsättningsgraden fortfarande betydligt lägre, och arbetslösheten betydligt högre, i vissa delar av landet än i andra. Om det uppstår allvarligare matchningsproblem än väntat på arbetsmarknaden eller rena bristsituationer, dvs. restriktioner vad gäller tillgången på arbetskraft med den kompetens som efterfrågas, skulle detta sannolikt få negativa effekter på tillväxt, sysselsättning och lönebildning. Tabell 6.3 Öppen arbetslöshet och sysselsättningsgrad i olika regioner procent av den arbets- Källa: () 2001/02:1 BILAGA 2 ökade timlönerna , enligt utfall från SCB och beräkningar från KI. Löneglidningen uppskattades till . Trots de senaste årens snabba sysselsättningsuppgång har löneglidningstakten inte ökat nämnvärt utan har varit relativt för ekonomin som helhet, även om det förekommit variationer mellan olika sektorer. har lönerna totalt sett ökat med , enligt preliminär statistik. Utfallet kommer dock sannolikt att korrigeras för retroaktiva utbetalningar när löneförhandlingarna på lokal nivå är klara. Genomsnittlig årlig procentuell förändring Källor: , och De flesta löneavtal löpte ut i början av innevarande år och har därmed omförhandlats. Större delen av arbetsmarknaden har nya löneavtal för den närmaste treårsperioden. Löneökningarna i de nya avtalen är måttliga. I genomsnitt beräknas de avtalsmässiga löneökningarna i slutna avtal uppgå till 2001 2003. Konstruktionen på avtalen och det centralt fastställda löneökningsutrymmet varierar dock relativt mycket mellan olika avtalsområden. Hur löneglidningen kommer att utvecklas framöver är svårt att förutsäga men de totala löneökningarna, inklusive löneglidning, antas i prognosen begränsas till perioden 20012004. Givet den produktivitetsutveckling som förutses framöver är nominella löneökningar på förenliga med inflationsmål på . Inom industrin är de flesta avtalen likartade och löper . Många av avtalen ger högre genomsnittliga årliga löneökningar än under förra avtalsperioden. Även de individuella lönegarantierna är i de flesta fall något högre än under den föregående avtalsperioden. Dessutom är låglönesatsningarna mer utbredda. I flertalet löneavtal avsätts en del av löneökningsutrymmet till en möjlig förkortning av arbetstiden, något som i de flesta fall kommer att korrigeras vid en eventuell lagstiftad arbetstidsförkortning. De avtalsmässiga löneökningarna inom byggsektorn är ungefär lika höga som inom industrin medan de inom övrigt näringsliv är något högre, sett över hela perioden. Inom statlig sektor är en stor del av avtalen ettåriga och inriktade mot att all lönesättning skall ske på lokal nivå. För några statligt anställda finns det inga centralt fastställda löneökningar. I vissa av avtalen har det dock fastställts ett visst löneutrymme som parterna har att fördela om de inte kommer överens i de lokala förhandlingarna. De flesta avtalen i kommunsektorn löper över än och en del har inga centralt fastställda löneökningar, bortsett från första avtalsåret. Avtalet mellan och , som omfattar flest medlemmar inom kommunsektorn, ger dock garanterade löneökningar på . medlemmar har därmed bland de högst centralt fastställda löneökningarna av alla . Avtalet innehåller också individgarantier och en låglönesatsning. Löneglidningen för ekonomin som helhet har legat relativt stilla , trots en stark tillväxt och en snabb sysselsättningsökning. Ut- vecklingen är svår att tolka eftersom det fortfarande saknas en del löneutbetalningar, som kommer att betalas ut retroaktivt. I flera fall är de lokala löneförhandlingarna inte klara ännu, vilket innebär att avtalsrevisionerna som skulle ha skett inte har realiserats. Det kan dock noteras att löneglidningen för byggnadsarbetare och för tjänstemän inom handel, hotell och restaurang har ökat medan löneglidningen inom andra sektorer är låg. De relativt sett högre löneökningarna för lågavlönade som årets avtalsrörelse resulterade i kan leda till en ökad löneglidning om de mer högavlönade kräver kompensation för försämrade relativlöner. De individuella garantierna i slutna avtal kan också leda till att löneglidningen stiger framöver, om arbetsgivarna i större utsträckning än tidigare justerar relativlöneförändringar via löneglidning. Avtalens konstruktion, med inriktning mot lokal lönesättning och i vissa fall avsaknad av centralt fastställda löneökningar, gör att löneutvecklingen är svårbedömd. I de fall där det saknas centralt fastställda löneökningar kommer hela löneökningen att räknas som löneglidning. Resulterar de lokala förhandlingarna inom dessa områden till höga löneökningar driver det upp löneglidningstakten. Avmattningen i ekonomin kan komma att bromsa löneglidningstakten. Enligt KI:s barometrar har bristen på arbetskraft minskat något. råder det dock fortfarande relativt hög arbetskraftsbrist inom vissa sektorer, vilket kan pressa lönerna uppåt. Det gäller framför allt inom byggsektorn och kommunsektorn. Enligt AMS senaste enkätundersökning har kommuner och landsting fortfarande stora rekryteringssvårigheter. Ett tecken på att rekryteringssvårigheterna redan har påverkat löneutvecklingen är sjuksköterskornas förhållandevis höga löneökningar . Trots ett relativt lågt avtal ökade sjuksköterskornas löner, enligt statistik från , med , vilket är i linje med genomsnittet för perioden 19961999. 2001/02:1 BILAGA 2 Den senaste tidens uppgång i inflationen kan leda till ett ökat lönetryck framöver. Eftersom uppgången bedöms vara tillfällig väntas emellertid inte inflationsförväntningarna och lönebildningen påverkas nämnvärt av dagens höga nivå. Med löneökningar på kommer, givet den prisutveckling som förutses i kalkylen, reallönerna fortfarande att öka i relativt god takt även om utvecklingen blir svagare än . Jämfört med och kommer dock reallöneutvecklingen att vara starkare. Diagram 7.1 Nominell och real timlön Källor: , och 2001/02:1 BILAGA 2 Inflationen, mätt som förändringen av konsumentprisindex (KPI) , uppgick till , mätt som årsgenomsnitt. uppgick inflationen till i genomsnitt . Motsvarande siffra enligt mått på underliggande inflation, UND1X, är . Den kraftiga ökningen av inflationen var oväntad. Omkring en procentenhet av den senaste tidens höga inflationstal förklaras dock av prisökningar på villaolja, el och kött som bedöms ha en tillfällig effekt på inflationen. Inflationen, mätt som årsgenomsnitt, beräknas bli enligt KPI och enligt UND1X . Motsvarande siffror är respektive . Penningpolitiken antas anpassas så att inflationen utvecklas i linje med inflationsmål, dvs. Det bör dock påpekas att prognosen innehåller betydande osäkerhetsmoment, såsom den fortsatta utvecklingen av den svenska kronan och effekterna på konsumentpriserna av den svaga växelkursen. Inflationsprognosen bygger på antagandet att den inhemska löneutvecklingen blir . HIKP, EU, årsgenomsnitt En stor del av inflationen i bestäms av prisutvecklingen på importerade varor. har kronans växelkurs försvagats och nådde kronan mycket svaga nivåer historiskt sett. Kronförsvagningen har bidragit till att priserna i importledet ökat kraftigt. har emellertid nedgången i oljepriser delvis dämpat uppgången i de totala importpriserna. Avmattningen i den internationella tillväxten har minskat det globala inflationstrycket. I takt med att den internationella konjunkturen återhämtar sig väntas pristrycket på världsmarknaden stiga något. Den antagna förstärkningen av kronan motverkar dock världsmarknadsprisernas genomslag på importpriserna i vilket, tillsammans med ett oljepris på ca per fat framöver, medför att importpriserna beräknas falla . Den kraftiga uppgången inledningsvis innebär ändå att importpriserna i slutet av innevarande år väntas ligga på en högre nivå än , vilket bidrar till att höja KPI-inflationen . Under loppet av väntas fallande importpriser reducera KPI . Prognosen för importprisernas utveckling innehåller betydande osäkerhetsmoment. Till exempel är osäkerheten avseende kronans och oljeprisets utveckling mycket stor. Därtill är de höjda importprisernas genomslag på de svenska konsumentpriserna svårbedömda. Erfarenheterna från tyder på ett relativt litet genomslag, vilket till viss del torde kunna förklaras av att företagen sett förändringarna i kronkursen och importpriserna som tillfälliga. Då kronan nu varit svag finns det risk att prissättare förväntar sig en fortsatt svag krona och anpassar sina priser därefter. Priserna på inhemskt producerade tjänster har ökat . Ökningen har skett på förhållandevis bred front, vilket kan ses som en indikation på ett ökat inflationstryck inom tjänstesektorn. De höjda priserna kan vara ett resultat av det höga resursutnyttjande som var synligt före konjunkturavmattningen. Detta skulle i så fall medföra att priserna i tjänstesektorn kan väntas falla tillbaka något efterhand som det lägre resursutnyttjandet slår igenom. Enligt barometer har även kapacitetsutnyttjandet i industrin fallit, i takt med att industrikonjunkturen försvagats. Barometern visar bl.a. att bristen på arbetskraft i industrin minskat . Det fallande kapacitetsutnyttjandet torde vara gynnsamt för inflationsutvecklingen framöver. Utöver utvecklingen i arbetskraftskostnaderna (se avsnitt 7), bestäms den inhemskt genererade inflationen i huvudsak av hur vinstmarginalerna utvecklas i näringslivet. På kort sikt slår kostnadsökningar i producentledet, t.ex. höjda importpriser, normalt inte igenom fullt ut i konsumentpriserna, på grund av att konkurrensen i såväl producentsom detaljistledet inte medger fullständig övervältring. I normalfallet bör dock kostnadsökningar på leda till motsvarande höjningar av konsumentpriserna. Nästa års förväntade fall i importpriserna väntas ge utrymme för företagen och handeln att höja vinstmarginalerna bl.a. för att kompensera för förra och innevarande års höga importpriser. Avregleringarna på el och telemarknaderna ledde till att priserna på dessa varor sjönk kraftigt . Priserna inom dessa sektorer har slutat att falla och elpriserna har ökat , i jämförelse med . Av juli månads inflationstal på förklaras närmare en procentenhet av ökande kostnader för boende, exklusive uppvärmningskostnader. En stor del av uppgången kan hänföras till höjda hyror och stigande räntekostnader för egnahemsägare. Att hyrorna har haft en så stor effekt på KPI förklaras till viss del av att årets hyresförhandlingar blivit klara tidigare än vad som vanligtvis är fallet och således är hyreshöjningarna mer koncentrerade till första halvan av året. Den ränteutveckling som ligger till grund för prognosen innebär endast små förändringar av räntekostnaderna för såväl hyresvärdar som egnahemsägare. Stigande bostadskostnader väntas i prognosen ge ett bidrag till inflationen enligt KPI på och . Ökningen i bostadskostnader förklaras huvudsakligen av höjda hyror, vilka väntas stiga och . Prognosen innebär en nedrevidering av hyresutvecklingen , jämfört med prognosen i vårpropositionen, med en procentenhet. Detta är en följd av förslaget om sänkt fastighetsskatt för flerfamiljshus (se nedan) som väntas bidra till lägre hyresökningar. 2001/02:1 BILAGA 2 Vinskatten sänks fr.o.m. , vilket kommer att reducera inflationen, enligt KPI, med . Sänkningen av fastighetsskatten för egnahem, från till av taxeringsvärdet, väntas bidra till att sänka KPI med . Trots att sänkningen, som är retroaktiv, gäller , kommer inte effekterna att slå igenom i beräkningen av KPI förrän under slutet av året, enligt SCB:s gällande beräkningsnorm. Regeringen har även beslutat att sänka fastighetsskatten för flerfamiljshus, från till , vilket väntas bidra till att sänka KPI med . undantogs vissa läkemedel från subventionssystemet. Totalt bidrog detta till att öka KPI med . Den höjda energiskatten på el och den höjda koldioxidskatten väntas bidra till att öka KPI vardera. Sänkt bokmoms väntas bidra till att sänka KPI . -0,5 -1,0 Sänkningen av fastighetsskatten för egnahem och vinskatten, samt vissa delar av de höjda energi- och koldioxidskatterna ingår inte i UND1X, vilket förklarar skillnaden i utvecklingen av inflationen . väntas införandet av maxtaxan i barnomsorgen sänka inflationen enligt HIKP . Barnomsorgsavgifter ingår i HIKP, men inte i KPI eller UND1X. En annan viktig skillnad mellan inflationsmåtten är att räntekostnader för egnahemsägare ingår i KPI, men inte i vare sig HIKP eller UND1X. 2001/02:1 BILAGA 2 9Hushållens ekonomi och konsumtionsutgifter Hushållens disponibla inkomster väntas öka kraftigt . Ökningen väntas bli särskilt kraftig och då sysselsättningsutvecklingen, föreslagna och beslutade skattesänkningar samt utgiftsreformer ger stora bidrag till ökningen. Tillväxten av hushållens konsumtion har dämpats. Lägre sysselsättningstillväxt, mättnad i kapitalvaruinköp och ökad osäkerhet bland hushållen om den ekonomiska utvecklingen väntas bidra till att hushållen väljer att spara en större andel av inkomsten . Den väntade disponibelinkomstutvecklingen och hushållens i grunden goda förmögenhetsställning talar för att konsumtionen ändå blir relativt stor. En gynnsam sysselsättningsutveckling, skattesänkningar och förbättrade sociala förmåner bidrar till en kraftig ökning av hushållens inkomster och 2002. Ökningen väntas bli speciellt kraftig då realinkomsterna bedöms öka , vilket historiskt sett är mycket högt. För att hitta en realinkomstökning på måste man gå tillbaka till mitten av . Den väntade starka utvecklingen och 2002 av disponibelinkomsten är, förutom vad som nämns ovan, en följd av variationer i skatter på reavinster och periodiseringar av hushållens skatter. Åren 20032004 bedöms hushållens inkomster växa i en betydligt långsammare takt. steg hushållens reala disponibla inkomster , exklusive effekten av att ingår i hushållssektorn. Lö- neinkomsterna ökade mycket starkt, realt . ökade skattebetalningarna kraftigt till följd av höga reavinster. Innevarande år bedöms realinkomsterna öka . Sysselsättningen väntas stiga som skattesänkningar och andra reformer påverkar hushållens inkomster positivt. Löneinkomsterna stiger realt och bidrar till disponibelinkomstökningen, se tabell 9.2. Transfereringar från offentlig sektor beräknas ge ett bidrag till den reala disponibelinkomstutvecklingen på . Barnbidraget höjdes och ett nytt studiemedelssystem infördes . Totalt beräknas reformer inom de offentliga transfereringarna bidra med till ökningen i real disponibel inkomst. Utbetalningar från sjukförsäkring och pensioner väntas stiga, som det förbättrade läget på arbetsmarknaden leder till minskade offentliga utgifter för arbetslöshetsförsäkring samt för arbetsmarknadspolitiska program. Inkomstskatterna har 2001 sänkts med . Sänkningen består av det andra steget i kompensationen för den allmänna pensionsavgiften, en höjning av den nedre skiktgränsen för statlig inkomstskatt samt en höjning av grundavdraget. bedöms de reala disponibla inkomsterna öka med . Reallön och sysselsättning utvecklas även detta år väl, om än med lägre tillväxttal än 2001. Reformer inom arbetsskadeförsäkringen, höjt garantibelopp inom föräldraförsäkringen, höjda nivåer i arbetslöshetsförsäkringen och det nya studiemedelssystemet Tabell 9.1 Hushållens disponibla inkomster och konsumtionsutgifter Transfereringar från offentlig sektor (2,6) (3,0) Anm: ingår i hushållssektorn enligt nationalräkenskapernas redovisning. Förändringstalen exklusive denna effekt redovisas inom parentes. Samtliga variabler är deflaterade med implicitprisindex för hushållens konsumtionsutgifter (IPI). Tabell 9.2 Bidrag till ökningen av hushållens reala disponibla inkomster 20002004 Real disponibel inkomst, 1Utvecklingen exklusive effekten av överföringen av till hushållssektorn är . 2Implicitprisindex för hushållens konsumtionsutgifter påverkar disponibelinkomsten positivt.6 Offentliga transfereringar stiger realt vilket bidrar till disponibelinkomstökningen. Maxtaxan inom barnomsorgen påverkar den reala disponibla inkomsten genom sänkta avgifter för barnomsorgen. föreslås dessutom direkta skattesänkningar för hushållen omfattande . Skattesänkningarna består bl.a. av tredje steget i kompensationen för den allmänna pensionsavgiften, skattelättnad för pensionärer, skattereduktion för fackföreningsavgifter, höjt grundavdrag och höjda fribelopp i förmögenhetsbeskattningen. ger skatterna ett betydligt större positivt bidrag till disponibelinkomsttillväxten än 2001, trots att skattesänkningarna är nästan lika stora 2001. Detta förklaras av att skatterna i redovisningen av disponibelinkomsten inte är fullständigt periodiserade till rätt inkomstår. Utvecklingen exklusive bland annat periodiseringseffekter redovisas nedan. väntas de reala disponibla inkomsterna växa i en långsammare takt än 20002002. Hushållens löneinkomster stiger långsammare och bidraget från reformer är mindre. Sammantaget ökar real disponibel inkomst med 2,4 respektive 2003 och 2004. Den redovisade starka inkomstutvecklingen 20012002 är, förutom ökade löneinkomster, 2001/02:1 BILAGA 2 skattesänkningar och andra reformer, en följd av variationer i reavinstbeskattning och periodiseringar av hushållens skatter. En justering av den redovisade inkomstutvecklingen för nämnda faktorer ger en bild av den underliggande utvecklingen, se tabell 9.3 och diagram 9.2. I nationalräkenskaperna är inte skatterna fullständigt periodiserade till rätt inkomstår. Periodisering av skatter i tabell 9.3 innebär att nationalräkenskapernas skatter byts ut mot fullständigt periodiserade skatter. Skillnader mellan skatter enligt nationalräkenskaperna och fullständigt periodiserade skatter beror främst på variationer i skatter på reavinster mellan åren. Skatten på reavinster bokförs i nationalräkenskaperna först året efter det att skattskyldigheten uppkommer. dämpas den redovisade utvecklingen av skatteperiodiseringar, 2002 gäller det motsatta. Tabell 9.3 Underliggande realinkomstökning 20002002 Bidrag till förändringen,2 Sysselsättning, arbetade timmar 1Utvecklingen redovisas exklusive effekten av överföring till hushållssektorn. 2Minus innebär att posten ger ett negativt bidrag till förändringen av hushållens disponibla inkomster och tvärtom. Reavinster ingår inte i hushållens inkomster i nationalräkenskapernas redovisning. Försäljning av t.ex. aktier redovisas med hela försäljningsbeloppet som ett minskat sparande. Skatter på reavinster minskar däremot de redovisade hushållsinkomsterna. Skatterna på reavinster steg med ca och väntas sjunka med ca , vilket påverkar den redovisade inkomstutvecklingen negativt 2000 och positivt 2001. 6 Det nya studiemedelssystemet samt höjda nivåer i a-kassan infördes båda fr.o.m. vilket gör att de påverkar disponibelinkomstutvecklingen positivt även 2002 med ett halvårs effekt. 2001/02:1 BILAGA 2 Diagram 9.1 Real disponibel inkomst 20002002 Utgiftsreformer och skattesänkningar bidrar starkt till tillväxten av den disponibla inkomsten. Diagram 9.1 visar de redovisade och justerade utvecklingstalen samt sysselsättningsutvecklingen mätt som antal arbetade timmar. Som framgår av diagrammet finns det ett tydligt samband mellan den underliggande, justerade utvecklingen av real disponibel inkomst och sysselsättningsutvecklingen. Den kraftiga ökningen av hushållens inkomster medför att sparkvoten, exklusive sparande i avtalspensioner, under innevarande år väntas bli positiv . Sparkvoten, exkl. sparande i avtalspensioner, prognoseras uppgå till och bedöms stiga till . Tabell 9.4 Hushållens sparande Procent av disponibel inkomst 1 Inklusive sparande i avtalspensioner 7 I nationalräkenskaperna enligt ENS 1995 redovisas sparandet inklusive sparande i avtalspensioner. I den tidigare definitionen ingick inte sparande i avtalspensioner. Eftersom sparande i avtalspensioner är låst och består av ett kapital som hushållen ej direkt förfogar över används i första hand sparande exklusive avtalspensioner i analysen av hushållens sparbeteende. De senaste årens höga tillväxt i hushållens konsumtion har dämpats. Det är svårt att bedöma hur varaktig och kraftig avmattningen är. Hushållens förmögenhetsställning är god och den disponibla inkomsten väntas växa i hög takt både och . Den svagare sysselsättningsutvecklingen och den ökade osäkerheten bland hushållen om den ekonomiska utvecklingen talar dock för att hushållen, framför allt , kommer att använda en större del av den disponibla inkomsten till sparande än vad som varit fallet . Sammantaget bedöms konsumtionen växa med och . Osäkerheten i bedömningen är stor. Diagram 9.2 Hushållens disponibla inkomst och konsumtionsutgifter Miljarder kronor, fasta priser referensår 2000 Anm: Uppgifterna avser hushållssektorn exklusive . har hushållens konsumtion ökat kraftigt (se diagram 9.2) och bidragit starkt till den höga tillväxten i svensk ekonomi. Konsumtionen uppvisade särskilt höga tillväxttakter till och med . har ökningstakten dämpats betydligt. Sista kvartalet var konsumtionstillväxten på årsbasis nära noll. Av nationalräkenskaperna framgår att konsumtionen ökade med jämfört med . Konsumtionen av varaktiga varor ökade inte alls, något som till stor del kan hänföras till att nybilsförsäljningen minskade med . Tillväxten för andra varaktiga varor än bilar, som successivt avtog från på årsbasis till sista kvartalet, fortsatte att minska till . När det gäller konsumtionen av tjänster var bilden sammansatt. För flera slag av tjänster växte konsumtionen i relativt god Ett undantag var dock konsumtionen av finansiella tjänster som minskade kraftigt. finns än så länge bara mycket preliminära beräkningar från nationalräkenskaperna. Enligt dessa växte den totala konsumtionen alltjämt i en betydligt lägre takt, på årsbasis, än den gjorde . Bilinköpen fortsatte att minska mycket kraftigt, medan konsumtionen av tjänster och detaljhandelsvaror föreföll uppvisa något högre ökningstakter än . Enligt SCB:s säsongrensade tidsserie ökade den totala konsumtionen knappast alls från första till . Av de preliminära nationalräkenskaperna framgår inte hur konsumtionen av detaljhandelsvaror fördelade sig på varaktiga och mindre varaktiga varor, men enligt SCB:s statistik över detaljhandelns omsättning har dämpningen varit tydlig i sällanköpsvaruhandeln. En avmattning i konsumtionen av bilar och andra varaktiga varor har varit väntad. De mycket omfattande inköpen av sådana varor kan delvis ha haft att göra med ett behov av att ersätta förslitna kapitalvaror efter en relativt tidigare med låg konsumtion. När detta behov minskar i betydelse är det rimligt att dessa investeringsliknande inköp till viss del ersätts av sparande. Fallet i bilkonsumtionen och avmattningen i konsumtionen av andra varaktiga varor är dock större än vad som har förutsetts i de senaste prognoserna. Konsumtionen av dessa varor har historiskt följt ett cykliskt förlopp. En fråga av betydelse för konjunkturbedömningen är därför huruvida förloppet för konsumtionen av kapitalvaror innebär en tillfällig avmattning eller är början på en mer varaktig cyklisk konsumtionsnedgång. Det kan dock vara värt att påpeka att en stor och med tiden växande andel av konsumtionen avser tjänster. Tjänstekonsumtionen är mindre cyklisk (även då bostäder exkluderas), men även för denna komponent förefaller tillväxten dämpas . (Se även fördjupningsrutan på sid. Kapitalvarornas cykliska utveckling kan således ha en viss betydelse för konsumtionstillväxten framöver, men hushållens grundläggande ekonomiska villkor och deras bedömning av framtidsutsikterna är avgörande.