prop · GO031D22 · 2001-01-01 00:00:00 — Forskningsråden fördelar också på regeringens uppdrag särskilda medel till gästprofessurer för kvinnor och postdoktorstipendier för kvinnliga forskare. Dessa stipendier används för att stimulera nydisputerade kvinnliga forskare att vistas vid en utländsk institution och för att möjliggöra för svenska institutioner att bjuda in framstående kvinnliga forskare från utlandet. Genom medlemskap i i , kan också svenska forskarstuderande förlägga delar av sin utbildning till detta institut. har rådens olika stödformer inneburit att drygt 400 forskare och doktorander beviljats bidrag för vistelse utomlands, inklusive utländska forskare som kommit till . Huvuddelen av myndigheternas resurser för internationellt forskningssamarbete utnyttjas för att finansiera medverkan i formaliserat samarbete inom internationella forskningsorganisationer. Dessa organisationers verksamhet avser till största delen naturvetenskap och teknik och motiveras av forskningens komplexitet och av behovet av mycket dyrbar vetenskaplig utrustning. Genom deltagandet i dessa organisationer får svenska forskare möjlighet att delta i avancerad forskning inom främst fysik och astronomi, men även inom biologi, kemi och teknik. är medlem i bl.a. följande organisationer: () som bedriver grundforskning inom högenergifysik. Europeiska sydobservatoriet () som driver astronomiska observatorier i . Europeiska synkrotronljuskällan (ESRF) som ger fysiker, kemister och biologer möjlighet till grundläggande materialforskning. Europeiska molekylärbiologiska forskningslaboratoriet (EMBL) som ger möjlighet till deltagande i främst molekylärbiologisk forskning. Det europeiska rymdorganet () som bl.a. driver vetenskapliga program inom rymdområdet. (), där FRN är svensk medlemsorganisation. Medlemskapen i ovanstående och andra inter- nationella forskningsorganisationer tar i anspråk betydande delar av anslagen till Na- turvetenskapliga forskningsrådet och Rymdstyrelsen. var NFR:s kostnader för deltagande i de europeiska forskningsanläggningarna och nästan av Rymdstyrelsens anslag utnyttjades för forskning inom . Det svenska utnyttjandet av anläggningarna räknat som andelen svenskar av de personer som vistats vid anläggningarna motsvarar i de flesta fall minst andel av kostnaderna. Forskningsråden har själva ansvaret för att väga det vetenskapliga värdet av medlemskapet i internationella organisationer mot alternativet att satsa mer resurser på nationellt forsk- ningsstöd. Myndigheterna lämnar förslag till regeringen beträffande medlemskapen och mot bakgrund av bl.a. dessa bedömningar har regeringen beslutat att tills vidare fortsätter sitt medlemskap i samtliga internationella forskningsorganisationer som landet var medlem . Nationella forskningsbibliotek och arkiv ansvarar för de två myndigheter som ombesörjer tillvaratagandet av pliktexemplar i enlighet med lagen (1993:1992) om pliktexemplar av dokument, nämligen Kungl. (KB) och Arkivet för ljud och bild - (fr.o.m. Statens ljud- och bildarkiv. Anslag till återfinns inom utgiftsområde 17. I Bibliotekslagen (1996:1596) anges målen för biblioteksverksamheten. Lagen syftar till att garantera avgiftsfria boklån samt ett väl fungerande nätverk som binder ihop forskningsbibliotek, högskolebibliotek, länsbibliotek, lånecentraler samt folk- och skolbibliotek. Vid varje högskola finns ett bibliotek Inom biblioteks- och arkivsektorn pågår en snabb utveckling till följd att den nya tekniken, framför allt IT och Internetanvändningen. Den nya tekniken ställer höga krav på personal. Den traditionella bibliotekarien har fått en ny roll som pedagog. Forskningsbiblioteken erbjuder både traditionell vägledning till det tryckta materialet men också kompetent vägledning och tillgång till den digitala informationen. Forskningsbiblioteken måste arbeta parallellt med olika rutiner för olika och varierande leverans- och distributionssystem både av tryckt material och digitalt. Universiteten och högskolorna har särskilt återrapporterat vilka åtgärder och satsningar de har vidtagit för sitt bibliotek. avser att fortsatt följa lärosätenas arbete med sina bibliotek. Den enskilt största och viktigaste satsningen kollektivt för de svenska universiteten och högskolorna har varit att nationellt avtala om prenumeration av digitala tidskrifter. har delfinansierat lärosätenas kostnader för digitala tidskrifter i ett inledande skede. Avtalen innebär att högskolorna får tillgång till såväl digitaliserad som pappersbaserad information. Den digitaliserade versionen ger bättre tillgång till olika vetenskapliga publikationer samt minskar förvärvs- och hanteringskostnader inom högskolan. Lärare, forskare och studenter vid de yngre lärosätena får tillgång till samma information som kollegorna vid de etablerade universiteten. Informationen administreras av biblioteken och blir tillgänglig via de interna nätverken. KB fyller en viktig roll i den nationella bibliotekspolitiken och i svenskt biblioteksväsende. LIBRIS är ett nationellt biblioteksdatabassystem som avgiftsfritt tillhandahåller information, skulle ha uppgraderats 1999. Denna uppgradering har dock blivit försenad. har KB fortsatt uppdraget att skapa en nationell samkatalog för hela biblioteksväsendet och tillsammans med () arbetat fram användargränssnitt för sökningar i både LIBRIS och BTJ:s katalog BURK. Den virtuella katalogen skall omfatta så många bibliotek som möjligt och ta hänsyn till olika biblioteks förutsättningar och behov. Efterfrågan på KB:s tjänster ökar och antalet besökare uppgår till ca 800 personer per dag. KB har helt återtagit besöksfrekvensen sedan återinvigningen . Antalet hemlån och fjärrutlån har ökat sedan föregående år. KB har vuxit i sin nya kostym. Det ökade utbudet av ljud och rörliga bilder i avspeglar sig i omfattningen av Arkivet för ljud och bilds verksamhet. har levererade pliktexemplar ökat Detta beror bl.a. på att en rad nya satellitkanaler har etablerats, och att video- och fonogramutbudet ökar. ägnar och kommer fortsättningsvis ägna stor uppmärksamhet åt att erbjuda tillfredsställande sökmöjligheter för de nya programkanalerna. Radio- och TV-bolagens utökade användning av elektronisk dokumentation och programinformation innebär att även måste etablera nya system och rutiner för insamlande, lagring och återsökning av information. ALB:s huvuduppgift, att säkra det långsiktiga bevarandet av ljud och rörliga bilder, blir alltmer problematisk. I allt större utsträckning uppträder åldringssymptom på ALB:s tidiga pliktexemplar, vilket kräver tidskrävande specialistarbete för omkopiering till nya digitala bärare. ALB:s samlingar är enligt lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk normalt endast tillgängliga för forskningsändamål. De flesta användarna är verksamma vid universitet och högskolor. Myndigheten firade sitt tjugoårsjubileum och byter namn till Statens ljud- och bildarkiv. Anslaget redovisas under utgiftsområde 17. har till uppgift att samordna polarforskning och expeditioner till polarregionerna. skall sekretariatet koordinera de svenska verksamheterna med utländska expeditioner. Sekretariatet är också svensk tillståndsmyndighet för vistelser vid . Polarforskning kräver långsiktig planering och sekretariatet planerar stora expeditioner parallellt med utförandet av årliga program. Sekretariatet har genomfört flera program. Inom ramen för det svenska arktisforskningsprogrammet fortsätter samarbetet med i projektet . Projektet som bygger på ett antal neutrinodetektorer nedsänkts i inlandsisen, har pågått . 1999/2000 genomfördes en svensk expedition till Dronning Maudes land i inriktad mot glaciologi och meteorologi för studier av massbalansen i isen samt studier av mängden aerosoler i luften över ismassorna. Vid och på finns inlandsisar som fungerar som arkiv om tidigare klimat och atmosfärssammansättning. I ett annat geologiskt projekt i mättes rörelser såväl i som av den Antarktiska kontinenten. genomfördes en Arktisexpedition österut till den ryska kusten vid som 1999 följdes av en expedition västerut till den arktiska kusten och övärlden i norra . genomfördes en geologisk expedition till norra . Denna var inriktad mot geologiska undersökningar av berggrunden vid Kaninhalvön. genomfördes även en kulturvetenskaplig expedition till där Andreé-expeditionens sista läger 1897 på undersöktes. En annan grupp studerade gruvhistoria. Sekretariatet planerar nu tre stora Arktiska expeditioner med isbrytaren . Den första inriktas mot atmosfärsstudier längs iskanten norr om och österut mot den ryska delen av . Planering pågår även för en Antarktisexpedition för sydsommaren 2001/2002 då har det logistiska ansvaret för nordiska expeditioner till . EU/Myndighetens instruktion reviderades eftersom tidigare instruktion delvis utgick från förhållanden som gällde före medlemskap i . I samband med detta ändrades även myndighetens benämning till Rådet för forsknings- och utvecklingssamarbete inom EU. Rådet skall genom nätverksbyggande, informations- och rådgivningsverksamhet främja svenskt deltagande i EU:s ramprogram för forskning och utveckling samt bistå regeringen med statistik och analys av svenskt deltagande i ramprogrammen. Rådets verksamhet har svarat väl mot de uppsatta målen. Rådets arbete följer ramprogrammets olika faser, där efterfrågan på information och rådgivning dominerar i början av ett nytt ramprogram. Eftersom det femte ramprogrammet inleddes har dessa insatser präglat rådets arbete . Rådets funktion som National Contact Point (NCP) och övertagandet av forskningskontoret i har givit utökade möjligheter till kontakter med bl.a. kommissionen och andra medlemsländer, vilket har underlättat tillgången till informationsutbyte och förbättrat rådgivningsverksamheten. Rådets hemsida har varit välbesökt och antalet enskilda konsultationer ökade . Rådets kursverksamhet fördubblades jämfört med och en ny kurs har tagits fram till stöd för sökanden till delprogrammet som främjar småföretagens deltagande i EU- forskningen. Riktade insatser har även gjorts mot kommuner och universitet och högskolor. Bland industriforskningsinstituten har en särskild EU-grupp bildats som rådet deltar i. genomfördes en slutlig sammanställning av det svenska deltagandet i det fjärde ramprogrammet. En analys av tillgängligheten av forskningsresultat från EU:s ramprogram har även genomförts tillsammans med fem andra svenska forskningsfinansiärer. En studie som syftar till att utröna orsakerna till svenska småföretags låga deltagande i ramprogrammet har påbörjats och kommer att presenteras . Det svenska ordförandeskapet och förhandlingarna om det sjätte ramprogrammet, som förväntas inledas , kommer att öka regeringens efterfrågan på underlag i strategiska frågor. Rådets arbete med analys och utvärdering kommer successivt att behöva öka under det kommande budgetåret. Forskningsfinansierande myndigheter under andra utgiftsområden Socialvetenskapliga forskningsrådets (SFR) forskningsanslag har successivt förstärkts . påbörjades en treårig successiv nivåhöjning med för äldreforskningen. De tillämpningsområden som tidigare fått mest forskningsstöd är folkhälsoområdet och allmän socialpolitik och socialförsäkring. När det gäller den successiva utbyggnaden av äldreforskningen blev det en viss eftersläpning p.g.a. större behov av förberedelser, utvärderingar än vad som förutsågs när medel anslogs. Detta innebar dock inte några negativa effekter i de forskningsutförande organen i samhället. Förstärkning av den demografiska forskningen skedde genom tillsättande av en professur på området. SFR konstaterade vid en utvärdering av programstöd som stödform att dessa fungerade mycket bra. igångsattes tio olika etc programstöd inom allmän socialpolitik, epidemiologi samt alkohol- och drogforskning. Många projekt som erhållit stöd från SFR bygger på samarbete mellan forskare från olika discipliner och från olika fakulteter. De forskarnätverk som rådet stött innefattar forskare från olika discipliner. SFR har lagt stor vikt vid att ge framstående och lovande forskare goda villkor för att bedriva forskning inom . SFR vidtog flera åtgärder för att utveckla fler kanaler, t ex massmedia (pressfrukost, journaliststipendier), för att sprida information om forskning och forskningsresultat till verksamhetsföreträdare och andra. SFR:s satsning på yngre forskare innebar bl.a. finansiering av forskarassistenttjänster och projektstöd avsedda att finansiera forskarstuderandes avhandlingsarbete. Bland dem som arbetade i de projekt som beviljades stöd rådde bra balans såväl mellan yngre och äldre forskare som mellan kvinnor och män. Något fler män än kvinnor söker och får forskningsstöd genom SFR, så även 1999. Genom rådets sammansättning och förfarande vid bedömningen av ansökningar säkras, så långt det är möjligt, att de projekt som beviljas forskningsstöd från SFR bidrar till bättre kunskap om både kvinnors och mäns situation. Rådet för arbetslivsforsknings () rapportering avseende målet att uppnå hög relevans och kvalitet i den forskning och utveckling som finansieras av myndigheten visar att väl har uppnått detta mål. Ett allt komplexare arbetsliv ställer ökade krav på att de forskningsinsatser som sker inom arbetslivsområdet bedrivs i projekt där mer än ett ämne eller en forskningsdisciplin är företrädda. Rådet redovisar en fortsatt ökning av den totala andelen mångvetenskapliga projekt från år . har bidrag beviljats till 291 FoU-projekt inom områdena arbetsmiljö, arbetsorganisation, arbetsmarknad och programövergripande projekt. Av dessa var 114 projekt inom arbetsorganisationsområdet. I allt större utsträckning har medel beviljats till områdena arbetsorganisation och arbetsmarknad. Största antalet beviljade projekt finns nu inom området arbetsorganisation. Rådet har också beslutat om stöd till forskningsmiljöer runt programmet , teknik och arbete på tema T vid . Satsningen kommer att leda till att forskning som lägger ett genusperspektiv på teknik, vilket varit ett underförsörjt område för rådet, får ett finansiellt tillskott. I regleringsbrevet för fick i uppdrag att redovisa en forskningsöversikt och utvärdering av såväl svenska som internationella forskningsresultat inom området elkänslighet och hälsorisker av elektriska och magnetiska fält. har rådet lämnat in den tredje delrapporten. Samtliga tre delrapporter är därmed inlämnade till regeringen. Uppdraget skall slut rapporteras . Skogs- och jordbrukets forskningsråd Skogs- och jordbrukets forskningsråds () huvuduppgift har varit att främja och stödja i första hand grundläggande och långsiktig forskning som gagnar ett hållbart nyttjande av biologiska naturresurser med särskild inriktning på de areella näringarna. Rådet har haft i uppdrag att bl.a. verka för ett vidgat internationellt samarbete och att sprida information om forskning och forskningsresultat till samhället och berörda näringar. Regeringen uppdrog åt att utvärdera den svenska jordbruksforskningen samt att utveckla en forskningsstrategi för denna. En delrapport har inkommit till regeringen och uppdraget skall slutredovisas . När det gäller andelen kvinnor som har erhållit forskningsmedel är utfallet tillfredsställande då beviljningsandelen för kvinnor var medan den för männen utgjorde . Totalt sett är andelen kvinnor som söker forskningsmedel fortfarande mindre än andelen män även om en ökning har skett.. Representationen av kvinnor är dock olika för olika forskningsområden där t.ex. skogsforskning har få kvinnliga sökande. Andelen kvinnor i beredningsutskotten ökar kontinuerligt Den internationella verksamheten vid har blivit alltmer omfattande och fördjupat. Framför allt har EU-samarbetet och det nordiska samarbetet ökat. har bl.a. forskningsprogrammet ekologisk jordbruks- och trädgårdsproduktion utvärderats och har därvid fått relativt goda omdömen. En del av den kritik som riktats mot programmet har varit att är för ett forskningsprogram av detta slag. Kommunikationsforskningsberedningen Kommunikationsforskningsberedningen (KFB) har uppnått sitt mål att den kunskapsuppbyggande forskningen bör utgöra av anslaget. Andelen kvinnliga doktorander har ökat betydligt liksom andelen kvinnliga projektledare. Målet att sprida forskningsresultat och se till att dessa kommer till användning har uppfyllts genom en mycket bred informationsverksamhet. Ett verktyg som utvecklats för detta är hemsidan på internet. För att stödja den svenska forskningens internationella anknytning har KFB engagerat sig starkt i EU:s 5:e ramprogram. Forskningssamarbete inom EU Det svenska deltagande i EU:s ramprogram för forskning och teknisk utveckling har vuxit sig stark över åren. I det fjärde ramprogrammet (1994-1998) återfanns svenskt deltagande i ca en fjärdedel av projekten. EU:s finansiering till dessa projekt uppgick till av det fjärde ramprogrammets budget om totalt . En bred diskussion om frågor som rör det europeiska forskningssamarbetet har inletts . Den ansvarige kommissionären presenterade förslaget Mot ett europeiskt område för forskningsverksamhet . Syftet är att få till stånd en debatt om det europeiska forskningssamarbetet som sträcker sig utöver ramprogrammet och som eftersträvar en helhetssyn på samlade forskningsresurser. Målet är att ge europeisk forskning större genomslagskraft. Detta skall uppnås genom utökad samverkan och synergi inom ramprogrammet, mellan ramprogrammet och övriga europeiska forskningssatsningar och mellan nationella forskningsinsatser. Tanken på en bredare europeisk forskningssamverkan och de konkreta förslag om hur detta skall uppnås fick stort stöd av stats- och regeringscheferna vid toppmötet där forskningens viktiga roll för att skapa ekonomisk tillväxt och sysselsättning poängterades i mötets slutsatser. En första avrapportering kring dessa frågor kommer att äga rum under det svenska ordförandeskapet. Regeringen avser därför att ägna stor uppmärksamhet åt dessa frågor framöver. väntas Kommissionens första idèpapper om det sjätte ramprogrammets innehåll och uppläggning. Kommissionens fullständiga förslag väntas och blir därmed en huvudfråga på forskningens dagordning under det svenska ordförandeskapet. I avvaktan på Kommissionens förslag till ett sjätte ramprogram anser regeringen att det är viktigt att ramprogrammet ges en struktur som möjliggör kraftsamling av olika forskningsinsatser. Regeringen vill gärna se en förstärkning av grundforskningens ställning i ramprogrammet. Särskild uppmärksamhet bör även riktas åt åtgärder för innovation och samt forskares och forskarstuderandes rörlighet även riktas åt åtgärder för och småföretag samt forskares och forskarstuderandes rörlighet. av högre utbildning och forskning (STINT) har avsatt totalt för medfinansiering av svenska universitet och högskolors och instituts deltagande i det femte ramprogrammet. Medlen avses täcka organisationernas behov av medfinansiering men kan nyttjas utöver två- årsperioden. Förutom STINT:s stöd har ett tiotal myndigheter avsatt egna medel för att underlätta för forskare inom deras respektive verksamhetsområde att deltaga i EU:s ramprogram. framstår som relativt unikt vad gäller att i så stor utsträckning avsätta särskilda nationella medel för medfinansiering. Eftersom det svenska deltagandet i ramprogrammen väl följer svenska profilområden bör det finnas fortsatt utrymme och intresse från nationella forskningsfinansiärer att bevilja medfinansiering av svenska forskares deltagande i ramprogrammen. Regeringen har också i tidigare propositioner (prop 1996/97:5 och prop 1998/99:94) ansett att EU- forskningen bör integreras i den nationella hanteringen av forskningsfrågor. Det bör finnas goda förutsättningar för de nya myndigheterna för forskningsfinansiering att finna såväl överensstämmelse mellan den egna verksamheten och EU:s ramprogram som möjligheter till samfinansiering. Nordiskt samarbete startar två nya tidsbegränsade forskningsprogram, ett om språkteknologi och ett om kön och våld. avslutas i och med utgången av forskningsprogrammet och ger därmed utrymme för två mindre forskningsprogram . Sammanlagt beräknas fem forskningsprogram och ett nätverk vara i gång . Nordiskt Forskningspolitiskt Råd (FPR) har ett överordnat tvärsektoriellt ansvar för att ge råd till i långsiktiga och övergripande forskningspolitiska frågor. Vid sidan av det normaliserade nordiska samarbetet har Det nordiska samarbetet sker främst genom de nordiska forskningsrådens samarbetsnämnder, inom teknik och naturvetenskap, medicin, humaniora och samhällsvetenskap. TFR upptogs som fullvärdig medlem av den nordiska naturvetenskapliga forskningsråden, Nos-N. Syftet med samarbetesnämnderna är dels att förstärka kontakten mellan de nordiska forskningsråden, dels att bidra till en ökad visibilitet och attraktionskraft för nordisk forskning. deltar också i Nordic Optical Telescope, som är ett optiskt teleskop på , finansierat av de naturvetenskapliga forskningsråden i , , , och . Den svenska andelen av observationstiden har svarat väl mot bidragsdelen, som är . Teleskopet har blivit internationellt uppmärksammat för sin höga bildkvalitet. Arbetet som initierades vid ministermötet inom för forsknings- och teknikpolitik fortsätter. Vid mötet konstaterades att särskild uppmärksamhet bör ägnas åt kunskapsförsörjning som bidrar till en hållbar utveckling och till att hantera livsmedelsproduktion och energiförsörjning. Nationella regelverk måste följas upp och utvecklas så att utnyttjandet av forskningsresultat underlättas. , 2000 planeras en ny OECD- konferens, gemensamt med som värdland. Mötets tema handlar om Benchmarkning Industry-Science relationships. 5.6.2 Analys och slutsatser Arbetet inom de forskningsråd och myndigheter som redovisats har fungerat väl och måluppfyllelsen har i stort sett varit god. RRV:s revisonsberättelser visar att forskningsrådens och myndigheternas årsredovisningar i allt väsentligt bedömdes vara rättvisande. Inga problem har noterats när det gäller myndigheternas arbetsgivarpolitik eller kompetensförsörjning. Deras organisationer och arbetsformer har fungerat väl. När det gäller förnyelsen inom forskningen har regeringen tidigare betonat angelägenheten av ett kraftfullt förnyelsearbete. FRN och råden enades om att successivt öka andelen eget projektstöd till unga forskare. Detta har i stor utsträckning också förverkligats och andelen nya projekt har ökat. Arbetet måste dock intensifieras ytterligare och kommer genom sin ämnesövergripande funktion få möjligheten att skapa tydliga strategier för alla vetenskapsområden. Regeringens bedömning är att myndigheterna har ägnat hög uppmärksamhet åt behovet av att främja tvärvetenskaplig forskning. Forskningsrådens beredningsorganisationer har anpassats till behovet av tvärvetenskap och konkreta insatser i form av särskilda forskningsprogram har genomförts, i flera fall genom samverkan mellan olika forskningsfinansiärer. står det klart att om svensk forskning skall kunna hantera de ökade behov av tvärvetenskaplig forskning som såväl samhällsutvecklingen som den vetenskapliga utvecklingen i allt snabbare takt driver fram, krävs förändringsvilja och medvetna insatser inom hela forskningssystemet och inte bara hos forskningsfinansiärerna. Framför allt blir det viktigt att forskningsråden kan samverka med lärosätena i arbetet med att ge tvärvetenskapen goda villkor. I takt med att behovet av tvär- och mångvetenskaplig forskning ökar blir det också allt viktigare att uppmärksamma och diskutera vilka särskilda villkor och förutsättningar som kan behöva skapas för att frambringa tvärvetenskaplig forskning av högsta vetenskapliga kvalitet. Regeringen gör bedömningen att råden arbetat långsiktigt med att uppnå jämställdhetsmålen. Samtliga råd har arbetat aktivt för att uppnå en jämn könsfördelning i sin organisation inklusive arbets- och beredningsgrupper. Samtliga råd har vid lika projektansökningar gett företräde för underrepresenterat kön, och fullföljt rådens samverkansgrupp för genusforskningsfrågors uppdrag om genusaspekter i projektansökningar.