prop · GP0350 · 2001-11-12 00:00:00 — 1999/2000:14) uttalat att det är angeläget att arbeta för en fortsatt reformering av den gemensamma jordbrukspolitiken inom EU. Regeringen avser bl.a. att utarbeta förslag till hur denna kan utformas för att integrera miljöaspekterna och stärka bevarandet av natur- och kulturmiljövärden i odlingslandskapet. Regeringen avser vidare att studera möjligheten att ytterligare styra de bevarandeorienterade åtgärderna till de värdefullaste områdena. Åtgärd Jo 97:3 Minska hälso- och miljöriskerna vid bekämpnings- medelsanvändning 19972001 Inom ramen för det av godkända åtgärds programmet för att minska hälso- och miljöriskerna vid använd ningen av bekämpningsmedel inom jordbruks- och trädgårdsnäringen genomförs ett stort antal åtgärder. Bland annat utgår medel till försöks- och utvecklingsverksamhet samt till informations- och utbildningsinsatser riktade till lantbrukare. 2001/02:50 har givit i uppdrag att utarbeta ett förslag till nytt åtgärdsprogram för perioden 20022006. Åtgärd Jo 97:4 Främja ekologisk produktion Regeringen har i skrivelsen 1999/2000:14 till angett att målet är att den ekologiskt odlade arealen skall fördubblas och att den ekologiska animalieproduktionen bör öka. Detta innebär att av arealen bör odlas ekologiskt samt att av antalet mjölkkor och slaktdjur av nöt och lamm bör finnas i ekologisk produktion . En förutsättning för att målen skall uppnås är att det finns en efterfrågan som motsvarar utbudet. har i en aktionsplan (rapport 2001:11) lämnat förslag till åtgärder för hur målen skall uppnås. förslag behandlas närmare i budgetpropositionen (prop. 2001/02:1). Åtgärd Jo 97:5 Minska växtnäringsförlusterna från jordbruket Ett av jordbrukets största miljöproblem är växtnäringsförluster till vatten och luft. I regeringens proposition 2000/01:130 Svenska Miljömål delmål och åtgärdsstrategier presenteras förslag till delmål samt åtgärder inom bland annat jordbruket för att miljökvalitetsmålet Ingen övergödning skall kunna uppnås inom en generation. Åtgärder som minskar växtnäringsförlusterna i jordbruket finansieras i huvudsak inom ramen för miljö- och landsbygdsprogrammet. Åtgärd Jo 97:6 Bevarande av den biologiska mångfalden inom jordbruket och rennäringen Arbetet med bevarande av biologisk mångfald bedrivs främst inom ramen för miljö- och landsbygdsprogrammet. Programmets miljöersättningar omfattar bland annat åtgärder för att bevara och utveckla den biologiska mångfalden inom jordbruket och rennäringen. Ett uppföljnings- och utvärderingsarbete av den gemensamma jordbruks- politikens miljöeffekter genomförs kontinuerligt av , och och avrapporteras regelbundet. påbörjades en inventering av betesmarker och slåtterängar som är värdefulla från natur- och kulturmiljösynpunkt. ansvarar för projektet som genomförs i samarbete med bl.a. länsstyrelserna. Projektet planeras pågå till utgången av 2004. Åtgärd Jo 97:7 Genomföra aktionsplan för biologisk mångfald på fiskets område Beslut har tagits om att aktionsplanen för uppföljning av den biologiska mångfaldsplanen på fiskets område skall genomföras och medel har beviljats för detta. I aktionsplanen finns angivet 27 olika åtgärder som skall genomföras. Flertalet av åtgärderna skall följas upp inom en 3- årsperiod, men tidsperspektivet varierar för de olika åtgärderna. Under det svenska ordförandeskapet har även kommissionens aktionsplan för biologisk mångfald på fiskets om råde antagits. innehåller flera avgörande konkreta åtgär der för att fisket skall bli mer Skr. 2001/02:50 miljövänligt och långsiktigt hållbart. Åtgärd Jo 97:8 Förstärka fiskevården En långsiktig satsning skall göras på förbättrad fiskevård främst i kustområdena och i de . Inom ramen för detta arbete har insatser för bevarande av hotade arter och stammar, biotopåtgärder, bildande av fiskevårdsområden och skärpt fiskevårds tillsyn genomförts. Huvuddelen av medlen har lagts ut till länsstyrelserna i form av länsvisa ramar, som bl.a. har använts till insatser som syftat till att stödja fritidsfisket. har avsatts till svensk fiskevård och däri ingår en storsatsning på att rädda den svenska flodkräftan. Åtgärd Jo 97:9 Följa upp aktionsplanen för Östersjölaxen Den internationella aktionsplanen för Östersjölaxen kommer att gälla . Mål finns angivna på kort och medellång sikt. Arbetsgrupper på nationell och internationell nivå arbetar med genomförandet av planen. Inom ramen för detta arbete har berörda medlemsstater med som pådrivande kraft kommit överens om att inrätta s.k. terminalfiskeområden där man koncentrerar fisket efter odlad fettfeneklippt lax som man stärker vildlaxbeståndet. Åtgärd Jo 97:10 Utveckla Nordsjösamarbetet på fiskeområdet Även detta år har en nationell uppföljning av genomförts, som ligger till grund för förberedelsearbetet års , som planeras äga rum i . Ett internationellt arbete pågår med att vidareutveckla den s.k. ekosystemansatsen på fiskets område. Inom den har arbetet med en långsiktig aktionsplan för atlant laxen fortsatt. Åtgärd Jo 97:11 Baltic 21 Arbetet med att ta fram en för Baltic 21 är en viktig del i strävanden att fördjupa och utvidga samarbetet mellan länder. var inledningsvis s.k. lead party, och var ansvarig för att den gemensamma handlingsplanen för jordbrukssektorn arbetades fram. har tillsammans med HELCOM tagit över detta ansvar när det gäller jordbrukssektorn. På fiskets område har för haft motsvarande ansvar. Fiskesektorn har deltagit i arbetet med att utarbeta handlingsplanen på fiskets område. Åtgärd Jo 97:12 Införande av miljöledningssystem I regeringens uppdrag till myndigheter att införa miljöledningssystem ingår nu de allra flesta myndigheterna under . Enbart enstaka mycket små myndigheter ingår inte. Flertalet av myndigheterna såsom (), (FiV), () och () har lämnat en redovisning av sitt arbete med införandet av miljöledningssystem i samband med årsredovisningen. Åtgärd Jo 98:1 Energiskog Odling av energiskog bidrar positivt till att minska växthusgaser både genom att öka tillgången på förnybar energi och genom att binda koldioxid. Det nationellt finansierade anläggnings- stöd som introducerades inom ramen för rådets förordning (EEG) nr 1765/92 har endast utnyttjats marginellt. förändrades reglerna för anläggningsstödet och stödnivån höjdes för att stimulera lantbrukarnas intresse för nyplantering av energiskog. Nyanläggningen har dock varit begränsad. Åtgärd Jo 98:2 En ny rennäringspolitik Regeringen har tillkallat en kommitté med uppgift att bl.a. lämna förslag till en rennäringspolitik som ger underlag för en ekologiskt, ekonomiskt och kulturellt långsiktigt bärkraftig rennäring (Jo 1998:03). Uppdraget skall redovisas . Åtgärd Jo 98:4 Sektorsansvar för myndigheter Regeringen anser att grundläggande förutsättningar för ett framgångsrikt miljöarbete är ett kontinuerligt arbete inom såväl jordbruksnäringen som fiskerinäringen för att förstärka dess ansvar för miljön. och tillhör de myndigheter som av regeringen tilldelats ett särskilt sektorsansvar för ekologiskt hållbar utveckling. Myndigheter med sektorsansvar skall redovisa sina insatser i samband med årsredovisningarna. Åtgärd Jo 99:1 Nationellt program för växtgenetiska resurser Ett nationellt program för bevarande och långsiktigt nyttjande av växtgenetiska resurser för livsmedel och jordbruk genomförs . Totalt fördelat med har avsatts för forskningsinsatser och till Nordiska genbankens arbete inom området växtgenetiska resu rser. Åtgärd Jo 99:3 Utarbeta en långsiktig förvaltningsplan för Östersjö- torsken har under ett flertal år i för drivit frågor som rör det långsiktiga skyddet av det för kommersiellt så viktiga torskbeståndet i . Vid session beslöts att skulle utarbeta en långsiktig förvaltningsplan inom ramen för försiktighetsprincipen. Ett arbetsgrupps- möte hölls , där internationella riktlinjer för förvaltningen utarbetades. för har fortsatt med det EU- finansierade projektet () där med stöd av drivit fram bestämmelser om en ny trålmodell som avsevärt förbättrar selektiviteten i trålfisket efter torsk i . har också varit pådrivande för att höja minimåttet för landad torsk, liksom ändrade bestämmelser i garnfisket. Strandstaterna runt väntas ta beslut i denna fråga . Åtgärd Jo 99:4 Integrering av miljöhänsyn i EU:s fiskeripolitik Inom ramen för kommissionens arbete med integrering av miljöhänsyn och hållbar utveckling verkar för ett långsiktigt och ekonomiskt bärkraftigt fiske genom tillämpning av bl.a. försiktighetsprincipen. presenterades en första rapport om integrering av miljöhänsyn i fiskepolitiken. Under det svenska ordförandeskapet har, som ett andra steg, antagits långtgående slutsatser om integrering av miljöhänsyn i fiskepolitiken, som syftar till ett förvaltningssystem som grundas på ekosystemen samt ett förbättrat skydd för den biologiska mångfalden. Som nästa steg skall en strategi utarbetas. Åtgärd Jo 2000:1 Integrering av miljöhänsyn och hållbar utvec kling i EU:s jordbrukspolitik verkar för en jordbruks- och livsmedelspolitik inom EU vars övergripande mål är bl.a. att främja en ekonomiskt hållbar jordbruks- och livsmedelsproduktion. Vid toppmötet i avlämnade jordbruksrådet en strategi för integrering av miljöhänsyn och hållbar utveckling i jordbrukspolitiken. I slutsatserna från Helsingfors- mötet up pmanades sektorerna att genomföra strategierna samt att regelbundet utvärdera, följa upp och övervaka dessa så att de kan anpassas och fördjupas. Under det svenska ordfö randeskapet har jordbruksrådet antagit ett antal slutsatser som rör integrering av miljöhänsyn och hållbar utveckling. De viktigaste slutsatserna är att kommissionen i anslutning till halvtidsöversynen (20022003) av Agenda 2000 skall bedöma politikens effekter för miljön och hållbar utveckling. Kommissionen uppmanas även att då den lägger nya förslag bedöma miljökonsekvens- erna och konsekvenserna för hållbar utveckling. Det finns nu också en klar tidtabell för när kommissionen skall avrapportera till rådet både när det gäller landsbygdsförordningen och den s.k. horisontella förordningen samt när en översyn av strategin skall göras. Slutsatserna innebär att det framöver kommer att finnas betydligt bättre bedömningar om miljön och hållbar utveckling vid framtida förändringar av jordbrukspolitiken så att dess negativa effekter kan minimeras och dess positiva effekter kan förstärkas. Åtgärd Jo 2000:2 Ett samlat miljö- och landsbygdsprogram för Europeiska kommissionen beslutade om ett miljö- och landsbygdsprogram för för perioden 20002006, som omfattar . Miljö- och landsbygdsprogrammet är uppdelat på två insatsområden och skall främja en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar utveckling av jordbruket, livsmedelsproduktionen, skogsbruket och landsbygden. Åtgärder med syfte att ta tillvara jordbrukets positiva och minimera dess negativa miljöeffekter har fått en framträdande roll i programmet. Andra viktiga åtgärder syftar till att förbättra landsbygdens konkurrenskraft genom att underlätta och påskynda en nödvändig anpassning av jordbrukssektorn till nya förutsät tningar. Programmet verkar fullt ut . I skrivelsen En hållbar utveckling av landsbygden, m.m. (skr. 2001/02:50 1999/2000:14), har regeringen förklarat sin avsikt att se över Miljö- och landsbygdsprogrammet . Nya åtgärder som har föreslagits Åtgärd Jo 2001:1 Återhämtningsplan för Nordsjötorsken kom larmrapporter om situationen för torsk i . EU sänkte fångstkvoten för torsk och beslutade om att ta fram en återhämtningsplan. infördes ett fiskestopp och ett samarbete inleddes med för att ta fram en gemensam återhämtningsplan. slöts ett avtal om en plan med . Planen omfattar selektiva åtgärder för att minska uttaget av juvenil torsk i aktuella fisken. EU skall ta fram rådsförordningar för långsiktiga återhämtningsplaner för torskbestånden i gemenskapens vatten. beslutade om nya övergripande mål för kulturmiljöarbetet (prop. 1998/99:114, bet. 1999/2000:KrU7). Ett av målen är: Ett hållbart samhälle med goda och stimulerande miljöer och med kulturmiljöarbetet som en drivande kraft i omställningen. En varsam förvaltning och ett framsynt tillvaratagande och brukande av vårt gemensamma kulturarv är en nödvändig utgångspunkt i arbetet för en hållbar utveckling. Kulturmiljösektorn är därför engagerad i en stor mängd tvärsektoriella samarbeten som på olika sätt hanterar utvecklingen av vår fysiska miljö. Många av åtgärder inom ramen för Hållbara etablerades och den strategi som valts är att i första hand utveckla och fördjupa arbetet inom dessa. är en av de myndigheter som av regeringen tilldelats ett särskilt sektorsansvar för ekologiskt hållbar utveckling. Myndigheten kan konstatera att kulturmiljöfrågorna har fått en allt större tyngd inom olika områden och att kulturarvsaspekter integreras mer och mer inom en rad samhällssektorer, bl.a. inom miljö- och jordbrukspolitiken och i samarbetet med , Jordbruks- verket, , och . samarbete med och har utvecklats väl och har inneburit positiva effekter för kulturmiljön vid såväl underhåll som vid planering av ny infrastruktur. I länsstyrelsernas arbete bedöms kulturmiljöfrågor ta en allt större plats i de regionala tillväxtavtalen, i strukturfondsarbetet samt i internt och externt arbete. Förändringsprocesserna i samhället kan i många fall utgöra mer eller mindre allvarliga hot mot kulturarvet. Kulturmiljösektorn svarar därför för en viktig del i arbetet för ett hållbart samhälle. Omvärldsfaktorer och samhällsförändringar som påverkar kulturmiljövärdena är t.ex. de areella näringarnas produktionsförändringar, strukturförändringar, det ökade intresset för kulturell mångfald, regional utveckling och internationalisering i samhället. När det gäller energiutvinning har frågor om vindkraftsnurrornas inverkan på miljön aktualiserats i t.ex. kust- och fjällområden. Åtgärd Ku 97:1 Utveckla och stärka kulturmiljösektorn i arbetet för ett hållbart samhälle Regeringen har i propositionen Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130) föreslagit en rad mål och framtida strategier med stor inverkan på kulturmiljöarbetet. Bland annat rör detta insatser för god bebyggd miljö, levande sjöar och vattendrag, hav i balans samt levande kust och skärgård, ett rikt odlingslandskap, levande skogar samt storslagen fjällnatur. gavs i miljöpropositionen (prop. 1997/98:145) Skr. 2001/02:50 ett självständigt ansvar för uppföljning av de delar av de nya miljökvalitetsmålen som berör kulturmiljön och och kulturmiljösektorn tilldelas genom propositionen Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130) stora och delvis nya uppgifter som kulturmiljöövervakning och dokumentationsinsatser för kunskap om kulturmiljöns tillstånd. Också den regionala kulturmiljö- sektorn deltar aktivt i detta övergripande arbete. Miljöåtgärder, inklusive åtgärder för bevarande av kulturmiljön, har fått tydligare status som en del av landsbygdens och inte bara jordbrukets utveckling, vilket från kulturmiljösynpunkt är en positiv förändring. Det nya miljö- och landsbygdsprogrammet innebär förändringar av miljö- stöden och behov av en fortsatt kompetensutveckling av lantbrukare inom miljöområdet. Det är angeläget att ta tillvara de möjligheter att vårda och hävda odlingslandskapets kulturmiljöer som erbjuds inom ramen för programmet. Inom ramen för sitt ansvar har deltagit i flera av arbetsgrupper och utbildningssatsningar samt har anordnat ett heldagsseminarium om kulturmiljövården i odlings- landskapet med representation från samtliga län. Åtgärd Ku 97:2 Kulturmiljöarbete i För att utveckla och stärka arbetet för kulturmiljön i beslutade kulturministrarna i att tillsätta en gemensam arbetsgrupp. samordnar och deltar i detta arbete. Arbetsgruppens förslag till handlingsprogram antogs av kulturministrarna . En grundläggande tanke med arbetet är att genom utbildning, erfarenhetsutbyte och informations- spridning hålla kunskapen om traditionella material och metoder levande. Fyra aktivitetsprogram pågår: preservation and maintenance in practise med som ansvarig i samarbete med , Underwater heritage med som ansvarig, culture and Heritage med som ordförandeland, och Sustainable small towns med som ansvarig. och i har slutfört två projekt avseende hållbar byggnadsvård, ett i och ett i . Ett tredje byggnadsvårds- projekt, omfattande restaurering av en synagoga och två herrgårdar, har påbörjats i med som samarbetspartner. Ytterligare exempel på pågående aktiviteter är en utställning om fyrar och alternativa framtida användningsområden för fyrplatserna, som producerats för visning i de berörda länderna. Aktivitetsprogrammen har redovisats vid ett kulturministermöte i . Åtgärd Ku 97:3 Vidareutveckla byggnadsvårdens ekologiska delar Genom regeringens bidrag till kulturmiljövården samt medel från den s.k. Kretsloppsmiljarden bedrivs projektet och Byggproduktion av länsstyrelserna i , , , och i samarbete med . Utgångspunkten är att traditionellt byggda hus oftast är både miljövänliga och långlivade samt viktiga värdebärare Skr. 2001/02:50 för kulturmiljön. Målet är bl.a. att genom informations- och utbildningsinsatser skapa ökade förutsättningar för fastighetsägare och förvaltare att själva vårda sina hus på traditionellt sätt, att fortbilda bygghantverkare i byggnadsvård samt att skapa nätverk mellan kulturmiljösektorn, konsulter, hantverkare och entreprenörer som arbetar med byggnadsvård. En materialguide för ekologisk byggnadsvård har producerats och riksomfattande nätverk enligt ovan har bildats. De berörda länen medver kar med delprojekt på lokalplanet, t.ex. kurser för hantverkare i god byggnadsvård. En viktig verksamhet har varit att på olika sätt sprida erfarenheterna och kunskaperna från projektet till övriga län. Åtgärd Ku 97:4 Främja god arkitektur och formgivning antog regeringens proposition Framtidsformer Handlingsprogram för arkitektur, formgivning och design (prop. 1997/98:117, bet. 1997/98:KrU14, rskr. 1997/98:225). I denna påtalas vikten av en god utformning av den fysiska miljön med utgångspunkt i människors behov av en tilltalande och stimulerande miljö. Regeringen framhöll vidare vikten av att ekologiska aspekter tillgodoses, likaväl som funktionella, tekniska, ekonomiska, sociala och estetiska. Skriften Framtidsformer utgavs och beskriver en del av regeringens handlingsprogram för arkitektur, formgivning och design samt i 18 punkter något av det som uträttats sedan programmet antogs av 1998. Omställningen till ett ekologiskt hållbart samhälle berör våra bebyggelsemiljöer. Regeringen stöder den europeiska bomässan i med medel från statens stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet. Regeringen har på detta sätt bl.a. markerat vikten av att det ekologiska byggandet håller hög arkitektonisk kvalitet. Regeringen har vidare tagit initiativ till det pågående . samordnar kampanjen och informerar och sprider kännedom om aktiviteter bl.a. genom en välutvecklad hemsida. Regeringen har lämnat särskilda uppdrag till 44 myndigheter att medverka i kampanjen och har bjudit in ett stort antal övriga deltagare från hela landet. På kampanjens hemsida presenteras flera hundra aktiviteter, projekt och seminarier riktade främst till en intresserad allmänhet. Regeringen har, i samarbete med , inom ramen för det svenska EU-ordförandeskapet genomfört ett expertmöte Europeiskt Arkitekturforum. Detta forum är ett informellt nätverk mellan EU:s medlemsstater och har som syfte att verka för ett ökat erfarenhetsutbyte inom arkitektur, stadsplanering och design. Fokus var dels på Barn Identitet Arkitektur, men även på utsatta bostadsområden i europeiska storstadsområden (jfr åtgärd Ku 98:1). Inom ramen för handlingsprogrammet har bl.a. tagit fram förslag på föreskrifter och allmänna råd för att öka tillgängligheten till byggnader, allmänna platser och gator för funktionshindrade. Öka samverkan mellan kulturmiljösektorn I miljömålspropositionen (prop. 1997/98:145) betonades betydelsen av en ökad samverkan mellan naturvården och kulturmiljösektorn. Samarbetet mellan och har fortsatt enligt den överenskommelse som ingicks 1998. Natura 2000 för skydd av värdefulla miljöer enligt art- och habitatdirektivet, har och givit länsstyrelserna riktlinjer för hur de skall hantera Natura 2000 områden. fastställde nya övergripande mål för kulturmiljöarbetet Genom de nya målen förtydligas vikten av att olika sektorer i samhället samverkar till gagn för en långsiktigt hållbar förvaltning och utveckling av kultur- och naturmiljön. ämbetet driver i samverkan med och projektet tvärfacklig samverkan vid planering för hushållning med befintliga resurser (). Projektet har erhållit ett särskilt bidrag från den s.k. kretsloppsmiljarden. Syftet är att analysera hur samarbetsformer, kunskapsunderlag och strategier kan utvecklas för att bättre kunna tillvarata natur- och kulturmiljövärden i samhälls- planeringen, främst på lokal och regional nivå. Tre olika huvudfrågor har utvalts: samverkan kring natur- och kulturmiljövärden och hållbar utveckling, metoder för landskapsanalys samt strategier i planerings- och kommer en slutrapport att sammanställas. I infördes möjligheten att skydda kulturhistoriskt värdefulla miljöer som kulturreservat. kulturreservat inrättats och ytterligare 23 befinner sig i olika stadier av och har tagit fram förslag till gemensamma allmänna råd för naturreservat och kultur- Samarbetet med naturvården är intensivt i många län, t.ex. arbetar kulturmiljövården i gemensamt med naturvården i fyra olika agrara helhetsmiljöer och i län samarbetar natur- och kulturmiljö- vården i reservat i skärgården för att säkerställa både natur- och kulturhistoriska värden i naturreservat. Ku 98:1 Storstadens arkitektur och kulturmiljö För att stärka arbetet med arkitektur och kulturmiljövärden i storstäderna har regeringen i propositionen Utveckling och rättvisa en politik för storstaden (prop. 1997/98:165, bet. 1998/99:AU2, rskr. 1998/99:34) anvisat för detta Insatserna koncentreras till att förbättra kunskapsunderlaget kring efterkrigstidens arkitektur och kulturmiljöer i storstäderna samt till investeringar i byggnadsprojekt där kulturhistoriska eller arkitektoniska värden tas till vara. En referensgrupp, , har bildats för samordning och information. Tre länsstyrelser berörs, , Arbetet bedrivs inom tre områden: kunskapsuppbyggnad, dialog och inventerats och karaktärsdragen har beskrivits. Inventeringen har Skr. 2001/02:50 publicerats på och kunskaperna har förmedlats genom undervisning i skolor i , och . En ombyggnad av rekordårens bebyggelse är under produktion. vänder sig till förvaltare, hyresgäster och handläggare. I den storstadspolitiska propositionen gavs vidare ett uppdrag till att genomföra en särskild kampanj för de arkitektur- politiska frågorna med avslutning i det pågående (jfr åtgärd Ku 97:4). Det ovan (åtgärd Ku 97:4) beskrivna expertmötet Europeiskt Arkitekturforum bör även nämnas i detta sammanhang med avseende på mötestemat om utsatta bostadsområden i europeiska storstadsområden. Åtgärd Ku 99:1 Storstadspolitiken som ett instrument för hållbar utveckling Se åtgärd N 99:22. Åtgärd Ku 99:2 Utredning av statens ansvar för formgivning och design Regeringen tillsatte en särskild utredning på formgivnings- och designområdet (dir. 1999:9). kom ett delbetänkande Mötesplats för form och design (SOU 1999:123) och ett slutbetänkande Statens insatser för form och design (SOU 2000:75). Avsikten har varit att skapa en plattform för en tydligare och bättre samordnad politik och att därigenom stärka formgivnings- och designområdet. Bland de presenterade förslagen finns bl.a. en central mötesplats för form och design och en regional organisation med formcentra i varje län. Förslagen har remissbehandlats och en bred remissopinion delar i stora delar utredarens förslag till insatser. Regeringen har i budgetpropositionen (prop. 2001/2002:1) föreslagit att en Mötesplats för form och design inrättas i . Regeringen anser att det är lämpligt att Föreningen ges i uppdrag att vara den institution som tar ansvar för verksamheten.