prop · GP031d17 · 2001-09-20 00:00:00 — Detta har skett i enlighet med beslut med anledning av regeringens proposition Från patient till medborgare - en nationell handlingsplan för handikappolitiken (prop. 1999/2000:79, bet. 1999/2000:SoU14, rskr. 1999/2000:240). Regeringen bedömer att de satsningar som görs på utveckling av basfärdigheter inom främst ungdomsskolan behöver kompletteras med insatser direkt riktade för utveckling av matematikundervisning för vuxna. Regeringen beräknar som ett varaktigt bidrag till Nationellt . Internationellt samarbete inom vuxenutbildningsområdet har fastställt en handlingsplan för ledningsgruppen för folkbildning 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 och vuxenundervisning (FOVU) som gäller åren 20002004. Prioriterade områden är bl.a. insatser för livslångt lärande, aktivt medborgarskap, valideringsfrågor samt vuxnas motivation att delta i utbildning. slutfördes arbetet inom projektet avseende Värdering av realkompetens och en rapport presenterades . NOMAD- projektet, Nordic Model of Adult Education, som startade har också slutfört arbetet. Ett av målen med projektet är att redogöra för olika aspekter av vuxenutbildningen i de nordiska länderna med avseende exempelvis på kvalitet, jämlikhet och effektivitet, att jämföra förhållanden mellan de nordiska länderna men framför allt att studera de nordiska länderna i förhållande till andra länder. Det andra målet med projektet är att belysa om det finns en nordisk modell för vuxenutbildning. Projektet har följts upp med två seminarier för erfarenhetsutbyte. Uppbyggandet av ett nytt nordiskt vuxenutbildningsnät, , påbörjades och kommer att slutföras . är ett delprojekt inom Nordiska ministerrådets projekt . Den första versionen av det nordiska vuxenutbildningsnätet finns nu tillgänglig på webbplatsen . publicerades Kommissionens memorandum om livslångt lärande och medlemsländerna bjöds in att hålla nationella konsultationer kring innehållet. En stor del av budskapet i memorandumet rör vuxnas lärande. Den nationella konsultationsprocessen skapade en bred debatt i som inbegrep myndigheter, arbetsmarknadens parter och andra organisationer. rapporterade resultaten av den nationella processen . Den aktiva och breda debatten har genererat ett omfattande underlag och skapat en plattform inför det kommande arbetet med livslångt lärande i . Som ett led i konsultationsprocessen arrangerades inom ramen för det svenska ordförandeskapet i en europeisk konferens om vuxnas lärande i ett livslångt perspektiv. Den övergripande frågan för konferensen var hur förutsättningar kan skapas för alla vuxna att delta i livslångt lärande. Olika aspekter på vuxnas lärande lyftes fram liksom utmaningar, möjliga lösningar och metoder för att främja vuxnas lärande. Konferensen diskuterade Kommissionens memorandum och lämnade bidrag till debatten om en gemensam strategi för att åstadkomma ett livslångt lärande inom EU. I det nya Sokratesprogrammet har vuxenutbildningen fått en starkare ställning jämfört med vad som gällde för perioden 19951999. , som vuxenutbildningsdelen i programmet benämns, kommer att ge svensk vuxenutbildning ökade möjligheter att delta i det europeiska samarbetet. Den första ansökningsomgången inom , som genomfördes , har rönt stort intresse och ansökningarna har genomgående hållit en hög kvalitet. I många fall har vuxenutbildningsanordnare i inte möjlighet att täcka kostnader för medfinansiering. I syfte att stimulera utvecklingen av i har regeringen beräknat som avses täcka en del av kostnaderna för den nationella medfinansieringen. Medlen skall fördelas av Internationella programkontoret för utbildningsområdet. Erfarenheterna av denna ordning skall beaktas i samband med den interimsrapport om genomförandet av programmet som medlemsländerna skall lämnas 2003. initierade en tematisk översyn av vuxnas lärande som skulle genomföras i och i nio andra . Varje land förbereder en informativ bakgrundsrapport efter vissa givna riktlinjer. Den svenska översynen genomfördes och resultaten kommer att presenteras i en rapport . anvisade medel motsvarande minst 97 700 heltidsplatser på gymnasial nivå, som fördelades mellan kommunerna av . Till detta kommer den kommunalt finansierade basorganisationen som beräknas omfatta 37 000 platser. Statens skolor för vuxna i och tilldelades statsbidrag motsvarande 265 heltidsplatser. genomfördes utbildning på gymnasial nivå motsvarande 133 080 platser, vilket innebär att den genomförda volymen understeg antalet tilldelade platser med . Den genomförda verksamheten innehöll dock betydligt större andel utbildning av mer kost- nadskrävande karaktär, främst yrkeskurser, än vad som förutsattes vid planeringen. Av de studerande utgjorde männen , vilket var en minskning . Andelen födda utomlands ökade och uppgick till . Kursdeltagare har ökat jämfört med och uppgår till . Andelen kursdeltagare med högst tvåårig gymnasieutbildning uppgår till , vilket är en marginell minskning jämfört med . utgjordes av utbildningsvolymen av kärnämneskurser och av karaktärsämneskurser. Andelen lokala kurser fortsatte att öka och utgjorde av den totala utbildningsverksamheten, en fördubbling . Inom datakunskapen genomfördes mer än hälften av utbildningen enligt lokala kursplaner. Ett av målen för har varit att få en jämn fördelning av kurser över året. En viss förändring av kursernas förläggning i tiden har skett men fortfarande bedrivs huvudparten av kurserna . studerade 100 000 kursdeltagare . steg antalet till 700 000 kursdeltagare . Sådan utbildning som upphandlas hos andra anordnare än kommuner och landsting har ökat marginellt till av all utbildning. Av samtliga studerande vid vuxenutbildning var aktuella vid arbetsförmedlingen i anslutning till kursstart. Av dem som finansierade sina studier med det särskilda utbildningsbidraget, (UBS), hade varit aktuella vid arbetsförmedlingen, vilket var färre än , men ungefär samma andel som . efter avslutade studier uppgick andelen studerande som återfanns i händelsregister till , återfanns i högskoleregistret och hade sysselsättning enligt sysselsättningsregister. Övriga återfanns inte i något register. Arbetet med att söka upp och motivera prioriterade målgrupper till studier är viktigt. En- ligt en enkät som genomfört bedriver av kommunerna någon form av uppsökande och motivationsskapande verk- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Den uppsökande verksamheten sker oftast i samverkan med arbetsförmedlingen och/eller fackliga organisationer. Ett fåtal kommuner bedriver uppsökande verksamhet helt i egen regi. I hälften av kommunerna sker samverkan med en eller flera av de organisationer som får särskilda medel från staten för att bedriva uppsökande verksamhet. Regeringen fördelade medel till , i , , , Akademikers , och . Medlen avser utbildnings- och fortbildningsinsatser i organisationerna för att stimulera och utveckla uppsökande verksamhet så att intresset för studier och utbildning breddas. Bidraget avser också stöd till utbildning i samhällsfrågor för förtroendevalda inom organisationerna. Samtliga berörda organisationer har redovisat en utvecklingsplan för verksamheten 2000 och lämnat rapporter över genomförd verksamhet . pågått har den totala omfattningen av studie- och yrkesvägledning ökat kraftigt. Det har också skett en kraftfull ökning av samarbete mellan kommunernas vuxenutbildningsverksamhet och arbetsförmedlingen. Samtliga kommuner har också i sina ansökningar om statsbidrag för beskrivit hur de tänkt satsa på vägledning. Stora skillnader finns dock på den kommunala nivån. I många kommuner sker samverkan mellan olika aktörer inom ramen för lokala vägledningscentrum. I nästan hälften av landets kommuner är kommunens och arbetsförmedlingens vägledning samlokaliserad. En knapp tredjedel av kommunerna bedriver gemensamma projekt. Knappt hälften av kommunerna bedöms erbjuda vägledning efter, eller i samband med, att studierna avslutas. Studerande i olika yrkeskurser får oftast vända sig till arbetsförmedlingen för att få vägledning och information. Ett problem som regeringen är uppmärksam på är bristen på utbildade vägledare. /93 har antalet studerande i särvux ökat och uppgick /2000 till 4 335. Denna ökning kan troligen 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 förklaras med att särvux övergått till kommunalt huvudmannaskap och därigenom på många håll integrerats i den kommunala vuxenutbildningen. infördes möjlighet för särvux att anordna yrkesutbildning. I genomsnitt fick varje studerande /2000 undervisning motsvarande . Det genomsnittliga antalet deltagare per undervisningsgrupp är två personer. 96:565) visar att särvux brister i kvalitet inom många områden. Få skolor kvalitetssäkrar sitt arbete och kursplanerna används endast som riktlinjer. Resultatet av rapporten visar också att det finns stora brister bland annat vad gäller undervisningstid och utbildningens genomförande. Regeringen avsatte därför medel för ett antal projekt spridda över landet. Dessa projekt skall slutredovisas . Andelen lärare omräknat till heltidstjänster med pedagogisk utbildning i särvux har varit relativt . Kostnaden för särvux uppgick räknat per genomsnittsstuderande till . Den totala kostnaden för särvux var , en ökning . Kvalificerad yrkesutbildning omfattar 12 000 årsstudieplatser och 2001. De 245 utbildningarna fördelar sig inom 12 olika branschområden. IT inklusive multimedia och grafisk industri utgör det största området (69 utbildningar) följt av området Tillverkning inklusive produktutveckling (55 utbildningar) och därefter Ekonomi inklusive försäkring, handel och ledning (27 utbildningar). I fråga om utbildningsbakgrund hade av de KY-studerande åren 19961999 en yrkesförberedande gymnasieutbildning. Motsvarande siffra för 19961998 är . På motsvarande sätt har andelen med annan än fullständig gymnasieutbildning förändrats från (19961998) till (1996 1999). I denna grupp återfinns enligt kommittén för kvalificerad yrkesutbildning sannolikt många som skaffat sig gymnasial utbildning i komvux. Andelen med 34 årig studieförberedande utbildning har gått ned från . Av de studerande som avslutade en utbildning hade avlagt examen, dvs. fullföljt utbildningen med godkänt resultat och visste att de skulle påbörja en anställning efter utbildningens slut. Bland dessa fick anställning på ett företag som medverkat i Lärande i arbete. planerade att studera vidare och av dessa påbörjade studier inom högskolan. Resultaten är i princip oförändrade jämfört . Antalet tillsynsbesök från kommittén för kvalificerad yrkesutbildning vid enskilda utbildningar uppgick till 90 besök varav 20 återbesök gjordes med anledning av redan utförd tillsyn. Vid tillsynen görs skriftliga studerandeenkäter. Enkäterna innehåller 29 flervalsfrågor om kvalitet, pedagogik/metodik, information, ordning och reda samt en helhetsbedömning av utbildningen. På en skala från 15 där 1 är det lägsta omdömet ger 1 249 KY-studerande utbildningen ett medelvärde på 3,21. Under /2000 deltog 34 115 studerande i svenskundervisning för invandrare, sfi. /95 till /2000 har deltagarantalet minskat . Andelen kvinnor /2000 var . Drygt en tredjedel av sfi-deltagarna var flyktingar. De flesta kommuner anordnar sfi i egen regi, oftast i anslutning till den kommunala vuxenutbildningen. Andelen privata utbildningsanordnare inom sfi har visat en svag ökning /99. Av de deltagare som påbörjade sina sfi-studier /98 hade uppnått sfinivån t.o.m. /2000, dvs. Detta är i huvudsak en oförändrad nivå jämfört . avslutade utan godkänd sfi-nivå, avbröt studierna och fortsatte att studera. Äldre studerande med kort skolbakgrund har svårt att klara sfi-nivån. Skäl till avbrotten är bl.a. arbete, andra studier, sjukdom eller barnledighet. I mer än hälften av avbrotten är orsaken inte känd eller registrerad. Invandrare med den kortaste tidigare utbildningen måste i allmänhet delta i läs- och skrivinlärning inom grundläggande vuxenutbildning el- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 ler parallellt med sfi (av nybörjarna rande utbildningar som erhöll statsbidrag för 1997/98 hade högst tidigare skolutbild- Ca 160 elever erhöll studiehjälp, ca 3 500 elever erhöll studiemedel och ca 200 er- /2000 hade av lärarna i sfi en pedagogisk utbildning, vilket är oförändrat ningarna drygt 10 000 deltagare. En stor andel lärare saknar nen av dessa bidrag har överflyttats till dock utbildning i svenska som andraspråk. Därutöver fördelar regeringen bidrag Senast tillgängliga statistik visar att kommu- till Nordiska scenografiskolan i och nernas totala kostnader för sfi var 1999 kan uppskattas till . tidigt har antalet deltagare minskat något från 1998/99 till 1999/2000. Studieförbunden redovisade en studiecirkelverk- Statens skolor för vuxna samhet som räknat i studietimmar ökat med jämfört med . Kostnaderna för verksamheterna vid SSV upp- samlade studiecirklarna drygt 2,8 miljoner delta- gick till 2000, varav ca 25 gare, varav var kvinnor. miljoner gick till utvecklingsarbete. Det totala antalet deltagare i folkhögskolan terna finansierades till cirka hälften med statliga har ökat något jämfört med föregående år. anslag och i övrigt genom avgifter för uppdrags- högskolorna samlade drygt 114 000 deltagare vå- verksamhet samt intäkter av bidrag. ren 2000 och 123 000 deltagare , var- Antalet kursdeltagare vid de båda skolorna var av var kvinnor. ca 28 000, vilket är ca 2 000 färre än Inom ramen för det särskilda statsbidraget till Denna nedgång i antalet kursdeltagare för- utbildningsplatser inom deltog ca med en förbättrad arbetsmarknadssitua- 9 800 personer och ca 10 300 perso- ner fördelade på 684 kurser under respektive vid de båda en- våren och 760 kurser . kvinnor utgjorde och andelen in- En viss skillnad mellan skolorna förelåg vad gäller kostnader per kursdeltagare, beroende på liga deltagare hade högst grundskoleutbildning skillnader i kursutbud och ämnen. innan de började folkhögskolekursen. I statsbidraget till ingår heten har inletts. även ett specialdestinerat bidrag på 10 miljoner Inom det s.k. , som pågått un- kronor för utvecklings- och försöksverksamhet der perioden t.o.m. den 31 dec inom studieförbund och folkhögskolor. 2000 har använts för sju del- har fördelats till folkhögskolor och studieför- projekt för metodutveckling avseende distansut- bund för nya projekt. har sin tyngdpunkt inom demokratiområdet. projektledarutbildning har genomförts och tidi- projekt för tillgänglighet för funktionshindrade gare års projekt har kontinuerligt avrapporterats och utveckling av webbtjänster. har redovisat sitt uppdrag Resultaten visar på ett stort och va- rierat engagemang i folkbildningsorganisationer- Drygt 80 utbildningar vid 37 skolor erhåller statsbidrag och flertalet av dem berättigar därut- över till studiestöd. Ca 90 utbildningar vid 24 Ett antal folkhögskolor har inriktning mot teck- skolor berättigar enbart till studiestöd. enspråk och teckenspråkstolkning. över står 144 utbildningar under statlig tillsyn. avsätter särskilda medel för stöd till tolkutbild- deltog drygt 1 900 elever i komplette- ning och teckenspråkslärarutbildning samt kon- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 uppgick dessa medel till . Av Tolk- och översättarinstitutets (TÖI) årsredovisning framgår att tio folkhögskolor bedrev utbildningar inom teckenspråksområdet, huvudsakligen i form av tvåårig utbildning i teckenspråk, tvåårig utbildning till dövblindtolk/teckenspråkstolk, treårig utbildning till vuxendövtolk och ettårig teckenspråkslärarutbildning. Det totala antalet deltagare ökade 2000 jämfört med . slutförde 38 tolkar, samtliga dövblindtolkar och teckenspråkstolkar. Den tvååriga teckenspråkslinjen som förbereder till tolkutbildning slutfördes av 74 deltagare. Enligt vad regeringen erfar föreligger svårigheter när det gäller att överbrygga de hinder som föreligger för att utbilda fler tolkar. Hindret är bl.a. brist på sökande med tillräckliga kunskaper i teckenspråk samt att det saknas lärare. Kontakttolkutbildning har anordnats av 9 folkhögskolor och 12 studieförbundsavdelningar, vilket är detsamma som 1999 vad gäller antalet folkhögskolor och något mindre vad gäller studieförbund. Antalet kurser har varit 92 på folkhögskolor och 82 på studieförbund. Utbildningarna har samlat 2 687 deltagare, varav 1 777 på folkhögskolor. Utbildning sker inom ämnesområdena social- och försäkringstolkning, sjukvårdstolkning, arbetsmarknadstolkning, vardagsjuridik och rättstolkning samt repetitions- och fördjupningskurser. har betydande insatser gjorts inom vuxenutbildningsområdet. Dels har det bedrivits försöksverksamhet med kvalificerad yrkesutbildning och dels pågår den särskilda satsningen på utbildning för vuxna, det s.k. . utgör i den femåriga särskilda vuxenutbildningssatsningen. I enlighet med förslagen i propositionen Vuxnas lärande och utvecklingen av vuxenutbildningen (prop. 2000/01:72, bet. 2000/01:UbU15, rskr. 2000/01:229), beslöt att riktade statsbidrag till vuxenutbildning och folkhögskolekurser skall utgå under för att därefter införas i det generella statsbidraget till kommunerna. har präglats av ett omfattande utvecklings- och förnyelsearbete i flertalet kommuner. från detta arbete utgjorde ett väsentligt underlag för propositionen om vuxnas lärande. De resultat som redovisas bekräftar i allt väsentligt de bedömningar som regeringen gjorde i propositionen. Trots en kraftigt ökad efterfrågan på arbetskraft kvarstår efterfrågan på gymnasial vuxenutbildning. Propositionen om vuxnas lärande innebar en avstämning av förändringsarbetet och angav riktningen för den fortsatta utvecklingen. De mål för vuxnas lärande och den strategi för att nå målen som antog skapar en ram för det fortsatta arbetet att förverkliga ett fungerande stöd för det livslånga lärandet efter barn- och ungdomsåren. Regeringens förslag på vuxenutbildningsområdet i denna proposition innebär i allt väsentligt, att förslag om resurstillskott m.m., som aviserades i vårens proposition, nu fullföljs. Den fortsatta utvecklingen av vuxenutbildningen i syfte att främja vuxnas lärande måste utgå från en strävan att skapa möjligheter för ett flexibelt lärande utifrån varje enskild individs behov och förutsättningar. Inom tre väsentliga områden avser regeringen att återkomma med förslag till . Det gäller vägledning och validering av faktiska kunskaper och färdigheter samt ett nytt rekryterande studiestöd för vuxna. Vägledning blir än mer central i kunskapssamhället, inte minst för att motverka de segregerande krafter som tenderar att vidga utbildningsklyftorna. Att finna former för att med hjälp av nya medier öka tillgången till adekvat information är en viktig insats. Inte minst integrationssträvandena i ökar kraven härpå. En väl fungerande ordning för validering av faktiska kunskaper inom hela utbildningssystemet medför omedelbara vinster för såväl individerna som samhället. Kortade studietider ökar effektiviteten i utbildningssystemet och minskar den enskildes kostnader för studier. För många väl utbildade invandrare underlättas inträdet på arbetsmarknaden och integrationen i samhället påtagligt. Erkännande av en persons faktiska kompetens är ett viktigt motivationsskapande inslag i arbetet med att rekrytera deltagare till studier. har stötts av ett förmånligt studiestöd som riktar sig till arbetslösa, nämligen det särskilda utbildningsbidraget. Också efter 2002 kommer det att vara många som behöver utbildning på grundskole- eller gymnasienivå, men som inte kan rekryteras utan ett förmånligare studiestöd. I propositionen om vuxnas lärande, som biföll, föreslogs ett sådant studiestöd. Formerna för detta stöd kommer att konkretiseras i en proposition till . I ett system där fokus förskjuts från undervisning till lärande är tillgången på utbildningstillfällen central. I enlighet med beslut med anledning av propositionen om vuxnas lärande kommer det riktade statsbidraget till vuxenutbildning och folkbildning att minska kraftigt . blir statsbidraget av bidragsnivå. Frågan om prioritering mellan utbildningsinriktningar och utbildningssökande kommer då att få stor betydelse i flertalet kommuner. Riktlinjer för dessa prioriteringar finns i förordningen om (1992:403) vuxenutbildning. Un- der /01 var ungefär en fjärdedel av de studerande i komvux . Många av dem deltog i kursen endast med avsikt att höja sina gymnasiebetyg och därmed stärka sin ställning i konkurrensen om platser i högskolan. Det bör därför finnas ett utrymme för omprioriteringar av vilka kurser som anordnas och för urval mellan sökande, så att effekterna av volymminskningen för vuxenutbildningens primära målgrupper begränsas. Utbildning för vuxna är såväl ett väsentligt inslag i utbildningspolitiken som ett centralt instrument i arbetsmarknadspolitiken och vid 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 rehabilitering av sjukskrivna och arbetsskadade. I strategin för vuxnas lärande är utvecklingen av en samsyn över politikområdena ett viktigt led i strävandena att nå målen. Det särskilda statsbidrag till utveckling av infrastrukturen för livslångt lärande som föreslås utgå till kommunerna ger ekonomiska förutsättningar att stödja dialog och nätverksbyggande med denna inriktning på lokal nivå. Den kvalificerade yrkesutbildningen övergår i reguljär form. En i allt väsentligt framgångsrik försöksverksamhet utgjorde grunden för beslut . In- tresset från utbildningsanordnare att anordna KY-utbildning har varit mycket större än möjligheterna att ge statsbidrag. Den nya myndigheten för Kvalificerad yrkesutbildning kommer med all sannolikhet att möta samma starka sökandetryck från anordnarna. Insikten bland dessa om utbildningens särart, den nära kopplingen till arbetslivet och det centrala inslaget av lärande i arbete, varierar kraftigt. En förutsättning för att den kvalificerande yrkesutbildningen ska etablera sig som ett intressant alternativ för de studerande är att lärande i arbete kvalitativt skiljer sig tydligt från praktik, att de teoretiska momenten håller hög kvalitet samt att en nära koppling mellan arbetslivets behov och utbildningens dimensionering vidmakthålls. Omsorgen om utbildningens kvalitet blir en huvuduppgift för den blivande myndigheten. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 7.1.2Den grundläggande högskoleutbildningens dimensionering har regeringen satsat på en omfattande utbyggnad av den grundläggande högskoleutbildningen. I budgetpropositionen visades en översikt över den planerade utbyggnaden åren 20002002. Tyngdpunkten i utbyggnaden skulle ligga inom naturvetenskap och teknik. Regeringens satsning har givit resultat. uppgick antalet helårsstudenter i högskolan till 244 000 mot närmare 257 2000. Ök- ningen inom naturvetenskap och teknik var särskilt markant, från 76 100 till 86 900. Med anledning av svårigheter att rekrytera tillräckligt många studenter för att nå målen för antalet helårsstudenter inom utbildningsområdena naturvetenskap och teknik gavs lärosätena friheten att omfördela platser från dessa områden till samhällsvetenskap, juridik och humaniora, om lärosätena bedömde att utbildningsuppdraget inte kunde uppnås. vidgades denna rätt och i regleringsbrevet framhöll regeringen att möjligheten att anta studerande till andra utbildningsområden som finns vid högskolan bör utnyttjas. Regeringen angav vidare att strävan bör vara att utnyttja alla platser som ryms inom det takbelopp som beslutats för högskolan. Av tidsskäl kunde inte den möjligheten utnyttjas i så stor utsträckning , men det framgår av det planerade utbudet att utbyggnadstakten dämpas inom naturvetenskap och teknik. De frigjorda resurserna har använts för att öka dimensioneringen av utbildningar inom andra områden där efterfrågan varit större. I budgetpropositionen 2001 (prop. 2000/01:1) framhöll regeringen behovet av tvärvetenskapliga utbildningar och nya kombinationer av utbildningar. För att underlätta sådana nya utbildningar ökade regeringen möjligheterna att anordna utbildningar inom design och media. angavs för de konstnärliga utbildningsområdena ett högsta antal helårsstudenter för vilka ett lärosäte kan erhålla ersättning. Mo- tivet för detta var de höga ersättningsbelopp som gäller för dessa utbildningar.