prop · GO03146 · 2001-06-27 00:00:00 — Verksamheter som har ett naturligt samband med revisionsverksam- het kan förenas i samma rörelse som revisionsverksamheten. För att en verksamhet skall ha ett naturligt samband med revisionsverksamhet ford- ras inte att den har anknytning till den revisionsverksamhet som revisorn bedriver. Den måste emellertid vara av sådan karaktär att det är naturligt att en revisor i allmänhet sysslar med den. Hit hör t.ex. rådgivning inom områdena redovisning och beskattning. Vid bedömningen av vilka verk- samheter som har ett naturligt samband med revisionsverksamhet är det naturligt att utgå från revisorns kärnområde, den lagstadgade revi sionen, och till detta lägga vissa av de ytterligare verksamhetsområden som en auktoriserad eller godkänd revisor till följd av de lagstadgade kraven på teoretisk och praktisk utbildning är särskilt skickad för. Därvid måste också den fortlöpande yrkesutvecklingen beaktas, såväl nationellt som internationellt. Utvecklingen på IT-området utgör ett exempel på hur ny teknik har inneburit avsevärda förändringar av revisorns gransknings- uppgifter, t.ex. behov av specialistkompetens vad gäller granskning av tillförlitligheten i datorbaserade redovisningssystem. Rådgivning och lik- nande verksamhet inom IT-området med nära koppling till redo visning och revision utgör därmed också exempel på verksamhet som kan anses ha ett naturligt samband med revisionsverksamhet. En liknande utveckling kan också förutses på andra områden, t.ex. i frågor om miljö- redovisning och miljörevision. Ett annat exempel på en verk samhet som kan anses ha ett nära samband med revisionsverksamhet är utgiv ning av egenproducerade skrifter inom revision, redovisning och beskattning. Ytterligare exempel är programutveckling och utbildning inom de nämnda områdena. Ligger verksamheten vid sidan av en revi sors natur- liga verksamhetsområde kan den däremot inte anses ha ett naturligt samband med revisionsverksamhet. Det gäller även om den rymmer enstaka moment där en revisor i allmänhet har särskild kompe tens. av mindre omfattning med en reell anknytning till revisionsföretaget får anses ha ett naturligt samband med revisionsverksamhet. Åtgärder som en revisor vidtar för att förvalta lik- vida rörelsetillgångar eller den fastighet där revisionsverksam heten be- drivs kan alltså ske inom ramen för den verksamhet i vilken revi sions- verksamheten bedrivs. I andra stycket föreskrivs att endast en revisor får vara prokurist i revi- sionsverksamheten. Bestämmelser om prokura (handelsfullmakt) åter- finns i prokuralagen (1974:158). Verksamhet i handelsbolag eller aktiebolag Om revisionsverksamheten utövas i ett handelsbolag eller ett aktiebolag, får ingen annan verksamhet utövas i bolaget än sådan som har ett natur- ligt samband med revisionsverksamhet. Bolaget får inte heller inneha an- delar i andra företag än revisionsföretag och sådana företag som avses i 11 § andra stycket. (Jfr 8 c § första stycket i utredningens förslag.) Paragrafen innehåller den grundläggande bestämmelsen om vilken verksamhet som får bedrivas i ett revisionsföretag som är handelsbolag eller aktiebolag. Bestämmelsen, som är ny och har behandlats i avsnitt 11.3, avser såväl registrerade som icke registrerade revisionsbolag. Gränsdragningen mellan å ena sidan revisionsverksamhet och annan verksamhet som har ett naturligt samband med revisionsverksamhet och å andra sidan annan verksamhet (sidoverksamhet) är densamma som i föregående paragraf (se kommentaren till 9 §). Bestämmelsen är inte avsedd att hindra normal förvaltning av de tillgångar som revisions- företaget innehar och som hänför sig till rörelsen. Såsom framgår av andra meningen får ett revisionsbolag inte heller inneha andelar i andra företag än revisionsföretag och sådana företag som avses i 11 § andra stycket. En revisor får utöva revisionsverksamhet i ett handelsbolag eller i ett aktiebolag endast om följande tre villkor är uppfyllda: 1.Bolaget är inte i konkurs eller likvidation. 2.Bolaget ägs av revisorer. 3.Bolagets styrelseledamöter, styrelsesuppleanter, verkställande direk- tör, vice verk ställande direktör, firmatecknare och prokurister är revi- sorer. Vid tillämpningen av första stycket 2 skall med en revisors direkta ägande jämställas indirekt ägande genom ett eller flera handelsbolag eller aktiebolag som uppfyller följande tre villkor ( ägarbolag ): 1.Bolaget ägs av revisorer eller av andra ägarbolag. 2.Bolaget utövar inte någon annan verksamhet än a) revisionsverksamhet, b) verksamhet som har ett naturligt samband med revisionsverksamhet eller c) ägande av revisionsföretag eller annat ägarbolag. 3.Bolagets styrelseledamöter, styrelsesuppleanter, verkställande di rek- tör, vice verkställande direktör, firmatecknare och prokurister är revi- sorer. Trots vad som sägs i första och andra styckena får revisionsverksamhet också bedrivas enligt de villkor för registrerade revisionsbolag som före- skrivs i 13 och 14 §§. Vad som sägs i första stycket 3 och andra stycket 3 avser inte styrelse- ledamöter och styrelsesuppleanter som är utsedda enligt lagen (1987:1245) om styrelserepresentation för de privatanställda. (Jfr 8 c § andra och tredje styckena i utredningens förslag.) Paragrafen behandlar bl.a. ägandet av aktiebolag och handelsbolag där Prop. 2000/01:146 revisionsverksamhet utövas. Den överens stämmer delvis med de före- skrifter som har meddelat på detta område. Enligt första stycket får revisionsverksamhet inte bedrivas i ett handelsbolag eller aktiebolag som är i konkurs eller likvidation. Vidare får, som huvudregel, endast revisorer vara delägare respektive ställföre- trädare för revisionsbolag. Av 13 och 14 §§ följer att det i registrerade revisionsbolag kan göras visst avsteg från denna regel. Såsom framgår av andra stycket är det i viss utsträckning också möj- ligt för en jur idisk person att vara ägare till ett revisionsföretag (s.k. indirekt ägande). En första förutsättning för det är att ägarbolaget i sin tur ägs, direkt eller genom bolag, av revisorer. Någon begränsning av antalet sådana ägarbolag som får sättas in mellan revisorn och revisionsverksa m- heten har inte uppsatts. Detta framgår av uttryckssättet ägande genom ett eller flera handelsbolag eller aktiebolag. Vidare fordras att ägar- bolaget uppfyller verksamhetsvillkoren i 10 §, dvs. ägarbolaget får inte driva någon annan verksamhet än revisions verksamhet och sådan verk- samhet som har ett naturligt samband med revisionsverksamhet. Härut- över får ägarbolaget inneha och därmed också förvalta andelar i andra företag, men det får i så fall enbart vara fråga om andelar i revi- sionsföretag eller annat ägarbolag som uppfyller de krav som ställs på ägarbolag. Slutligen förutsätts att vissa ledande befattningar i de över- ordnade bolagen innehas av revisorer. Vad som har sagts innebär för det första att ett bolag som självt driver sidoverksamhet inte kan vara ägare till ett revisionsföretag, oavsett om samtliga delägare eller bolagsmän är revis orer. Endast revisionsverk- samhet, verksamhet som har ett naturligt samband med revisionsverk- samhet samt innehav och förvaltning av andelar i revisionsföretag eller ägarbolag får förekomma. Bestämmelserna innebär för det andra att andra än revisorer inte får vara delägare eller bolagsmän i de koncernuppbyggnader som i och för sig är möjliga. I den delen gäller dock enligt 13 och 14 §§ särskilda regler för registrerade revisionsbolag. Andra än revisorer kan sålunda äga del i revisionsföretag och ägarbolag i den utsträckning de nämnda lag- rummen eller, i förekommande fall, tillåter det. I tredje stycket, som har tillkommit på Lagrådets inrådan, erinras om att det gäller särskilda regler för de bolag som väljer att låta sig regist- reras enligt 13 och 14 §§. Genom fjärde stycket undantas styrelseledamöter och styrelse supp- leanter som är utsedda enligt lagen om styrelserepresentation för de privatanställda från tillämpningen av första och andra styck ena. Skälet till det är att revisionsbolaget inte råder över huruvida sådana styrelse- ledamöter och styrelsesuppleanter är revisorer eller inte. En revisor får endast vara anställd hos ett revisionsföretag eller ett sådant bolag som avses i 11 § andra stycket. Om det finns särskilda skäl, får bevilja undantag från föreskriften i första stycket. (Jfr 17 § i utredningens förslag.) Paragrafen motsvarar 17 § lag. Den har dock kompletterats så att det framgår att en revisor får vara anställd även i ett ägarbolag. Övriga ändringar är av redaktionellt slag. Ett handelsbolag som utövar revisionsverksamhet får registreras som revisionsbolag, om det uppfyller villkoren i 10 och 11 §§. Om det finns särskilda skäl, får beträffande viss bolagsman, firmatecknare eller prokurist bevilja undantag från villkoren i 11 §. En majoritet av bolagsmännen skall dock alltid utgöras av revi- sorer. Om det finns endast två bolagsmän, måste minst en av dem vara revisor. (Jfr 9 § i utredningens förslag.) Paragrafen innehåller bestämmelser om villkoren för att ett handels- bolag som bedriver revisionsverksamhet skall få registreras. Första stycket motsvarar i sak 9 och 10 §§ lag. I 10 § lag är villkoren för registrering delvis knutna till innehållet i bolags- avtalet. Denna anknytning till bolagsavtalet återfinns inte i den nya lag- texten, eftersom den inte har ansetts fylla någon praktisk funktion. Av- görande för om registrering får ske är de faktiska förhållandena och inte vad som anges i bolagsavtalet. Första meningen i paragrafens andra stycke motsvarar i huvudsak 10 § andra stycket lag. Genom de sista två meningarna, som saknar motsvarighet lag, begränsas möjligheter att tillåta undantag från huvudregeln. B estämmelsen kommer härigenom att motsvara vad som gäller för registr erade aktiebolag (jfr 14 §). Ett aktiebolag som utövar revisionsverksamhet får registreras som revisionsbolag, om det uppfyller villkoren i 10 och 11 §§. Om följande fyra förutsättningar är uppfyllda, får ett aktiebolag regist- reras som revisionsbolag, trots att villkoren i 11 § första stycket 2 och 3 inte är uppfyllda: 1.Minst tre fjärdedelar av aktierna med minst tre fjärdedelar av röste- talet ägs av revisorer. 2.Övriga aktier i bolaget ägs av personer som är yrkesverksamma i bolaget eller i ett företag som på grund av ägarförhållanden ingår i samma revisionsgrupp som bolaget. Minst tre fjärdedelar av styrelseledamöterna och minst tre fjärdedel- Prop. 2000/01:146 ar av styrelsesuppleanterna samt den verkställande direktören är revisor- I bolagsordningen föreskrivs att styrelsen är beslutför endast om mer än hälften av de närvaran de ledamöterna är revisorer. (Jfr 10 § i utredningens förslag.) Paragrafen innehåller bestämmelser om vilka villkor som gäller för att ett aktiebolag som driver revisionsverksamhet skall få registreras. Första stycket motsvarar i sak den bestämmelse som har funnits i 9 § lag. Andra stycket motsvarar väsentligen de bestämmelser som har funnits i 11 § lag. I den paragrafen har funnits bestämmelser om att bolagsordningen i ett registrerat revisionsaktiebolag måste ha visst innehåll. I de nya bestämmelserna saknas, med ett mindre undantag, anknytningen till bolagsordningen. Avgörande för om registrering kan ske är inte bolagsordningens innehåll utan om de faktiska förhållandena motsvarar vad som sägs i paragrafen. När det gäller andra ägare än revisorer har begränsningen lag att dessa skall vara verksamma i bolaget gjorts mindre restriktiv. Andra ägare än revisorer måste enligt den nya bestämmelsen vara yrkes- verksamma i ett företag som på grund av ägarförhållanden ingår i samma revisionsgrupp som revisionsaktiebolaget. Härigenom blir det möjligt för den som inte är revisor att vara delägare i ett registrerat revisions aktie- bolag utan att vara anställd i revisionsaktiebolaget. Delägaren kan vara anställd i ett inskjutet ägarbolag, som säljer dennes tjänster till rev isions- bolaget. Vid tillämpningen av 14 § andra stycket 1 skall med revisors direkta ägande jämställas indirekt ägande genom ett eller flera ägarbolag enligt 11 § andra stycket. Om ägarbolaget är ett aktiebolag, behöver dock endast tre fjärdedelar av aktierna med minst tre fjärdedelar av röstetalet ägas av revisorer eller av annat ägarbolag och endast tre fjärdedelar av styrelseledamöterna och tre fjärdedelar av styrelsesuppleanterna och den verkställande direktören vara revisorer. Vid tillämpningen av 14 § andra stycket 2 skall med direkt ägande jämställas indirekt ägande genom ett eller flera bolag som inte utövar någon annan verksamhet än revisionsverksamhet, verksamhet som har ett naturligt samband med revisionsverksamhet, ägande av revisionsföretag eller ägande av bolag av samma slag. Trots bestämmelserna i första och andra styckena får ett aktiebolag registreras som revisionsbolag endast om revisorernas direkta eller in- direkta ägande i bolaget motsvarar minst tre fjärdedelar av aktierna i bolaget. (Jfr 10 § i utredningens förslag.) Paragrafen innehåller anvisningar om hur 14 § skall tillämpas. I första och andra styckena , som saknar tidigare motsvarighet, fastslås i vilken utsträckning de krav som uppställs i 14 § andra stycket 1 och 2 vad gäller bolagets ägarkrets kan tillgodoses genom indirekt ägande, dvs. genom att de i andra stycket angivna personerna skjuter in ett eller flera bolag mellan sig och revisionsbolaget. Första stycket behandlar revisorers indirekta ägande. 2000/01:146 skall ses mot bakgrund av 14 § andra stycket 1 som innebär att minst tre fjärdedelar av revisionsbolaget måste ägas av revisorer. Vid tillämp- ningen av den bestämmelsen skall också andelar som revisorer äger in- direkt, genom inskjutna bolag, anses ägas av revisorer. Detta förutsätter dock att de inskjutna bolagen uppfyller vissa i lagen angivna krav. Utgångspunkten är att de inskjutna bolagen skall uppfylla de villkor som i 11 § andra stycket 2 och 3 uppställs för s.k. ägarbolag. Det innebär att de inskjutna bolagen skall ägas helt och hållet av revisorer, att de inte får bedriva annan verksamhet än revisionsverksamhet, verksamhet som har ett naturligt samband därmed eller ägande av revisionsbolag samt att deras styrelseledamöter, styrelse suppleanter, verkställande direktör, vice verkställande direktör, firmatecknare och prokurister är revisorer. Kravet på att revisorer skall äga bolaget hindrar dock inte att det in skjutna bolaget helt eller delvis ägs av ett annat inskjutet bolag under förut- sättning att även det bolaget uppfyller de i bestämmelsen angivna vill- koren för inskjutna bolag. Om ett inskjutet bolag äger ett annat inskjutet bolag som i sin tur äger ett revisionsbolag, måste villkoren för inskjutna bolag vara uppfyllda såväl av det bolag som befinner sig överst i koncernstrukturen som av övriga inskjutna bolag. Om det inskjutna bolaget är ett handelsbolag gäller de i 11 § angivna villkoren om ägare, verksamhet och befattningshavare generellt. Är det inskjutna bolaget i stället ett aktiebolag, medger lagen att en viss andel av bolagets ägare respektive befattningshavare inte är revisorer (se andra meningen). Andra stycket reglerar i vilken utsträckning andra som har möjlighet att äga del i ett revisionsbolag (jfr 14 § andra stycket 2) kan göra det genom ett eller flera inskjutna bolag. Det eller de inskjutna bolagen måste i så fall uppfylla i allt väsentligt samma villkor för verksamheten som gäller enligt 11 § andra stycket 2. Bolagen får alltså inte bedriva annan verksamhet än revisionsverksamhet, verksamhet som har ett natur- ligt samband därmed eller ägande av revisionsbolag. Något krav på att de skall ägas av revisorer till viss del eller att revisorer skall sitta i styrelsen uppställs inte. I tredje stycket har i förtydligande syfte tillagts att reglerna om indirekt ägande i första och andra styckena aldrig får medföra att revisorernas ägarinflytande späds ut så att revisorernas direkta eller indirekta ägar- andel inte motsvarar fullt tre fjärdedelar av aktierna i revisionsbolaget. Följande exempel kan ges. I samtliga fall förutsätts att det inskjutna bolaget inte bedriver någon sidoverksamhet. ·Ett registrerat revisionsbolag ägs med hälften var av två andra bolag, A och B. A ägs till av en revisor och till av en skattekonsult, medan B till ägs av en revisor och till av en skattekonsult. Samtliga revisorer och konsulter är yrkes- verksamma i revisionsbolaget eller i något av ägarbolagen. Styrelserna i A och B består enbart av revisorer. Ägarstrukturen motsvarar lagens krav. ·Ett registrerat revisionsbolag ägs till av bolaget A och till av bolaget B. A ägs av en revisor och B av en redovis- ningskonsult. Revisorn är ensam styrelseledamot i A, medan redovis- ningskonsulten är ensam styrelseledamot i B. Båda två är yrkes verk- Prop. 2000/01:146 samma i revisionsbolaget. Ägarstrukturen motsvarar lagens krav. ·Ett registrerat revisionsbolag ägs av ett annat bolag. Detta ägs i sin tur av revisorer och redovisningskonsulter som alla är yrkesverksamma i revisionsbolaget. av aktierna i ägarbolaget ägs av revisorerna, återstående av redovisningskonsulterna. En fjärdedel av sty- relseledamöterna är konsulter. Ägarstrukturen motsvarar lagens krav. ·Ett registrerat revisionsbolag ägs av fyra andra bolag, AD. Varje bolag äger av aktierna i revisionsbolaget. Bolagen A och B ägs helt av revisorer. C ägs till av revisorer och till av en skattekonsult, medan D till ägs av revisorer och till av två redovisningskonsulter. Samtliga ägare är yrkesverksamma Ägarstrukturen uppfyller inte lagens krav, eftersom av bolaget ägs av bolag som uppfyller kraven i första stycket. ·Ett registrerat revisionsbolag ägs till av bolaget A och till av en redovisningskonsult. A ägs till av en revisor och till av en skattekonsult. Revisorn är ensam styrelseleda- mot i A. Ägarstrukturen uppfyller inte lagens krav, eftersom revi sorns andel i revisionsbolaget enbart uppgår till (0,75x0,75). Om det finns särskilda skäl, får bevilja undan tag från villkoren i 14 § andra stycket om vem som får äga aktier i bolaget och om styrelsens sammansättning. En majoritet av styrelseledamöterna och en majoritet av styrelsesuppleanterna skall dock alltid utgöras av revi- sorer och mer än hälften av aktierna och röstetalet skall alltid till komma revisorer eller ägarbolag enligt 11 § andra stycket. (Jfr 11 § i utredningens förslag.) Paragrafen motsvarar 11 § tredje stycket lag. Möjligheten för att bevilja undantag avseende verkställande direk- tör i revisionsbolag har emellertid tagits bort såsom onödig. Vidare har bestämmelsen anpassats till bestäm melserna i 11 § andra stycket om in- direkt ägande genom s.k. ägarbolag. Ett handelsbolag eller aktiebolag i vilket revisionsverksamhet utövas skall för varje uppdrag som det åtar sig och som utgör revisions verk- samhet utse en av de i bolaget yrkesverksamma revisorerna att vara huvudansvarig. Den huvudansvarige skall vara auktoriserad revisor eller godkänd revisor som avlagt revisorsexamen, om det behövs för att upp- fylla före skrifter i lag eller annan författning. Bolaget skall utan dröjsmål underrätta uppdragsgivaren om vem som är huvudansvarig. Den huvudansvarige skall underteckna revisionsberättelser och andra utlåtanden. Om en berättelse eller ett utlåtande undertecknas av flera revisorer, skall det anges vem som är huvudansvarig. (Jfr 8 c § första stycket andra meningen och 12 § i utredningens förslag.) Paragrafen motsvarar 12 § lag. I första stycket har lagtexten ändrats så att paragrafen är tillämplig enbart på revisionsbolag varmed har avsetts endast registrerade revisionsbolag utan på alla handelsbolag och aktiebolag som revisionsverksamhet utövas i. Skälen till att bestämmelserna om huvudansvarig har utvidgats till att gälla även icke-registrerade revisions- bolag har behandlats i avsnitt 11.2. I första meningen av första stycket har varje revisionsuppdrag ändrats till varje uppdragsom utgör revi- Därmed kan bestämmelsen tillämpas på samtliga upp- drag som faller in under definitionen av revisionsverksamhet i 2 § 7, också sådana som inte avser revision. Av orden som det åtar sig följer att kravet på utseende av en huvudansvarig gäller enbart när det är bolag- et som uppträder som part. Om granskningsuppdraget lämnas till någon av de i bolaget verksamma revisorerna personligen, behöver alltså någon huvudansvarig inte utses. I första meningen har vidare ordet verk sam- ma i klargörande syfte bytts ut mot yrkesverksamma. ansvarige revisorn måste vara yrkesverksam i bolaget innebär inte att han eller hon också måste vara anställd i bolaget. Andra meningen har anpassats till vad som har föreslagits i avsnitt 5.2. Revisorer som har godkänts med tillämpning av 4 § skall alltså ha sam- ma revisionsbehörighet so m auktoriserade revisorer. har godkänts med tillämpning av 4 § lag skall härvid anses På Lagrådets förslag kommer detta i lagtexten till uttryck genom en hänvisning till revisor som avlagt revisorsexamen. I andra stycket har klargjorts att den huvudansvarige alltid skall under- teckna det eller de utlåtande som utfärdas under uppdraget, oavsett om det, såsom i ett revisionsuppdrag, rör sig om en revisionsberättelse eller något annat slag av handling. Giltighetstid för godkännande, auktorisation och registrering Godkännande, auktorisation och registrering gäller . Har en ansökan om fortsatt godkännande, auktorisation eller registrering gjorts före giltighetstidens utgång fortsätter godkännandet, auktorisationen eller registreringen att gälla till dess att beslut i saken har vunnit laga kraft. eller, efter överklagande, en domstol får bestämma att ett beslut om avslag på en ansökan som avses i första stycket skall gälla . (Jfr 13 § i utredningens förslag.) Paragrafens första stycke , som behandlar giltighetstiden av ett god- kännande, en auktorisation eller en registrering, har formulerats i enlighet med Lagrådets förslag. Bestämmelsen motsvarar i huvudsak 13 § första stycket lag. I den nya lydelsen av andra meningen klargörs vad som gäller för det fall att en ansökan om fortsatt godkännande m.m., som har gjorts före femårsperiodens utgång, inte hinner behandlas förrän femårsperioden har gått ut. Godkännandet m.m. fort sätter då att gälla till dess att ett lagakraftvunnet beslut föreligger i ärendet. Av andra stycket framgår att eller, efter överklagan- Prop. 2000/01:146 de, rätten alltid kan besluta om att ett beslut om avslag skall gälla En revisor skall iaktta god revisorssed. Om arbete som hänför sig till ett uppdrag i revisionsverksamheten utförs av ett biträde till revisorn, är revisorn skyldig att se till att även biträdet iakttar god revisorssed. (Jfr 14 § i utredningens förslag.) Första stycket , som motsvarar en bestämmelse som har funnits i 14 § lag, innehåller ett krav på iakttagande av god revisorssed. Detta överensstämmer med gällande rätt. Begreppet god revi- sorssed har behandlats i anslutning till 3 §. En motsvarighet till bestämmelsen i andra stycket har funnits i 14 § tredje stycket lag. Enligt den tidigare gällande bestäm- melsen svarar revisorn för arbete som utförs av biträde till honom eller henne. Lagrådet har anmärkt att bestämmelsens innebörd har varit alltför vag och oklar. Bestämmelsen har därför utformats annorlunda och revi- sorns ansvar har uttryckligen begränsats till att se till att revisorns biträden iakttar god revisorssed. Revisorn är alltså skyldig att övervaka att hans eller hennes biträden iakttar gällande normer. Det kan anmärkas att det finns en bestämmelse med liknande innebörd i 10 § i advokatsamfunds vägledande regler om god advokatsed. Enligt den bestämmelsen är en advokat skyldig att, i den utsträckning som rimligen kan begäras, övervaka att bl.a. biträdande jurister fullgör sina skyldigheter. Revisorns opartiskhet och självständighet En revisor skall i revisionsverksamheten utföra sina uppdrag med opart- iskhet och självständighet samt vara objektiv i sina ställningstaganden. Revisionsverksamheten skall organiseras så att revisorns opartiskhet, självständighet och objektivitet säkerställs. (Jfr 14 § i utredningens förslag.)