prop · GO031D15 · 2001-01-01 00:00:00 — Hälsovård, sjukvård och social omsorg Hälsovård, sjukvård och social omsorg 1 Förslag till riksdagsbeslut 9 2 Hälsovård, sjukvård och social omsorg 11 2.1 Omfattning 11 2.2 Utgiftsutveckling 11 3 Politikområde Hälso- och sjukvårdspolitik 13 3.1 Omfattning 13 3.2 Utgiftsutveckling 13 3.3 Mål 13 3.4 Politikens inriktning 14 3.5 Resultatbedömning 15 3.5.1 Kvaliteten i hälso- och sjukvården skall förbättras och patientens ställning stärkas 15 3.5.2 Läkemedelsförsörjningen skall utvecklas och vara kostnadseffektiv 19 3.5.3 En god tandhälsa skall upprätthållas 26 3.5.4 Vården och omsorgen om psykiskt störda skall förbättras 29 3.6 Budgetförslag 32 3.6.1 13:1 Sjukvårdsförmåner m.m. 32 3.6.2 13:2 Bidrag för läkemedelsförmånen 33 3.6.3 13:3 Bidrag till hälso- och sjukvård 35 3.6.4 13:4 av medicinsk metodik 36 3.6.5 13:5 37 3.6.6 13:6 Ersättning till steriliserade i vissa fall 38 3.6.7 13:7 39 3.7 Övrig verksamhet 42 3.7.1 42 3.7.2 43 4 Politikområde Folkhälsopolitik 45 4.1 Omfattning 45 4.2 Utgiftsutveckling 46 4.3 Mål 47 4.4 Politikens inriktning 47 4.5 Insatser 48 4.5.1 Statliga insatser inom politikområdet 48 4.5.2 Insatser utanför politikområdet 51 4.6 Resultatbedömning 51 4.6.1 Resultat 52 4.6.2 Analys och slutsatser 53 4.7 Budgetförslag 55 4.7.1 14:1 Insatser mot aids 55 4.7.2 14:2 Bidrag till WHO 56 4.7.3 14:3 Bidrag till 56 4.7.4 14:4 57 4.7.5 14:5 58 4.8 14:6 60 4.8.1 14:7 Folkhälsopolitiska åtgärder 61 4.8.2 14:8 Alkohol- och narkotikapolitiska åtgärder 61 4.8.3 14:9 Alkoholinspektionen 62 4.8.4 14:10 63 4.9 Övrig statlig verksamhet 63 5 Politikområde Barnpolitik 65 5.1 Omfattning 65 5.2 Utgiftsutveckling 65 5.3 Mål 66 5.4 Politikens inriktning 66 5.5 Insatser 66 5.5.1 Statliga insatser inom politikområdet 66 5.5.2 Insatser utanför politikområdet 67 5.6 Resultatbedömning 67 5.6.1 Resultat 68 5.6.2 Analys och slutsatser 68 5.7 Budgetförslag 69 5.7.1 15:1 69 5.7.2 15:2 för internationella adoptionsfrågor 69 6 Politikområde Handikappolitik 71 6.1 Omfattning 71 6.2 Utgiftsutveckling 72 6.3 Mål 72 6.4 Politikens inriktning 72 6.5 Insatser 73 6.5.1 Statliga insatser inom politikområdet 74 6.5.2 Insatser utanför politikområdet 76 6.6 Resultatbedömning 76 6.6.1 Resultat 76 6.6.2 Analys och slutsatser 78 6.7 Budgetförslag 79 6.7.1 16:1 Personligt ombud 79 6.7.2 16:2 Vissa statsbidrag inom handikappområdet 80 6.7.3 16:3 Statsbidrag till vårdartjänst m.m. 80 6.7.4 16:4 Bidrag till viss verksamhet för personer med funktionshinder 82 6.7.5 16:5 Bidrag till handikapporganisationer 83 6.7.6 16:6 Alternativ telefoni 83 6.7.7 16:7 Bilstöd till handikappade 84 6.7.8 16:8 Kostnader för statlig assistansersättning 84 6.7.9 16:9 utbildningsstöd 85 6.7.10 16:10 86 7 Politikområde Äldrepolitik 87 7.1 Omfattning 87 7.2 Utgiftsutveckling 87 7.3 Mål 88 7.4 Politikens inriktning 88 7.5 Insatser 88 7.5.1 Statliga insatser inom politikområdet 88 7.5.2 Insatser utanför politikområdet 88 7.6 Resultatbedömning 89 7.7 Resultat 89 7.7.1 Analys och slutsatser 91 7.8 Budgetförslag 92 7.8.1 17:1 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken 92 8 Politikområde Socialtjänstpolitik 95 8.1 Omfattning 95 8.2 Utgiftsutveckling 95 8.3 Mål 96 8.4 Politikens inriktning 96 8.5 Insatser 96 8.5.1 Statliga insatser inom politikområdet 96 8.5.2 Insatser utanför politikområdet 98 8.6 Resultatbedömning 98 8.6.1 Resultat 98 8.6.2 Analys och slutsatser 99 8.7 Budgetförslag 102 8.7.1 18:1 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. 102 8.7.2 18:2 103 8.7.3 18:3 Utvecklingsmedel till åtgärder för hemlösa 104 9 Politikområde Forskningspolitik under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning 105 9.1 Budgetförslag 105 9.1.1 26:1 för arbetsliv och socialvetenskap: Förvaltning 105 9.1.2 26:2 för arbetsliv och socialvetenskap: Forskning 105 Anslagsbelopp 10 2.1 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet 11 3.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet 13 3.2 Kostnaderna för läkemedel i relation till de totala kostnaderna för hälso- och sjukvården, 21 3.3 Läkemedelskostnad (per invånare och könsuppdelat) per landsting 1999 22 3.4 Läkemedelskostnaden i öppen vård fördelad på läkemedelsförmån resp. egenavgift 1998 och 1999, miljarder kronor 23 3.5 Vårdtillfällen och antal inskrivna i psykiatrisk tvångsvård 1993 1998 30 3.6 Anslagsutveckling 13:1 Sjukvårdsförmåner m.m. 32 3.7 Beräknad fördelning på anslagsposter 32 3.8 Anslagsutveckling 13:2 Bidrag för läkemedelsförmånen 33 3.9 Anslagsutveckling 13:3 Bidrag till hälso- och sjukvård 35 3.10 Anslagsutveckling 13:4 av medicinsk metodik 36 3.11 Beräkning av anslaget 36 3.12 Anslagsutveckling 13:5 37 3.13 Beräkning av anslaget 37 3.14 Anslagsutveckling 13:6 Ersättning till steriliserade i vissa fall 38 3.15 Anslagsutveckling 13:7 39 3.16 Offentligrättslig verksamhet 39 3.17 Uppdragsverksamhet 39 3.18 Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser 40 3.19 Beräkning av anslaget 42 3.20 Offentligrättslig verksamhet 43 3.21 Uppdragsverksamhet 43 3.22 Ekonomisk översikt 44 4.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet 46 4:2 Anslagsutveckling 14:1 Insatser mot aids 55 4.3 Anslagsutveckling 14:2 Bidrag till WHO 56 4.4 Anslagsutveckling 14:3 Bidrag till 56 4.5 Anslagsutveckling 14:4 57 4.6 Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser 58 4.7 Beräkning av anslaget 58 4.8 Anslagsutveckling 14:5 58 4.9 Uppdragsverksamhet 59 4.10 Beräkning av anslaget 60 4.11 Anslagsutveckling 14:6 60 4.12 Beräkning av anslaget 60 4.13 Anslagsutveckling 14:7 Folkhälsopolitiska åtgärder 61 4.14 Anslagsutveckling 14:8 Alkohol- och narkotikapolitiska åtgärder 61 4.15 Anslagsutveckling 14:9 Alkoholinspektionen 62 4.16 Beräkning av anslaget 63 4.17 Anslagsutveckling 14:10 63 4.18 Ekonomisk översikt 64 5.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet 65 5.2 Anslagsutveckling 15:1 69 5.3 Beräkning av anslaget 69 5.4 Anslagsutveckling 15:2 för internationella adoptionsfrågor 69 5.5 Beräkning av anslaget 70 6.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet 72 6.2 Anslagsutveckling 16:1 Personligt ombud 79 6.3 Anslagsutveckling 16:2 Vissa statsbidrag inom handikappområdet 80 6.5 Anslagsutveckling 16:4 Statsbidrag till vårdartjänst m.m. 80 6.6 Beräkning av anslaget 81 6.5 Bemyndigandeom ekonomiska förpliktelser 81 6.7 Anslagsutveckling 16:4 Bidrag till viss verksamhet för personer med funktionshinder 82 6.8 Beräkning av anslaget 82 6.9 Anslagsutveckling 16:5 Bidrag till handikapporganisationer 83 6.10 Anslagsutveckling 16:6 Alternativ telefoni 83 6.11 Beräkning av anslaget 84 6.12 Anslagsutveckling 16:7 Bilstöd till handikappade 84 6.13 Anslagsutveckling 16:8 Kostnader för statlig assistansersättning 84 6.14 Beräkning av anslaget 85 6.15 Anslagsutveckling 16:9 utbildningsstöd 85 6.16 Beräkning av anslaget 86 6.17 Anslagsutveckling 16:10 86 6.18 Beräkning av anslaget 86 7.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet 87 7.2 Antalet äldre totalt som erhållit hjälp av kommunens äldreomsorg 1999 89 7.3 Anslagsutveckling 17:1 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken 92 8.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet 95 8.2 Anslagsutveckling 18:1 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. 102 8.3 Anslagsutveckling 18:2 103 8.4 Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser 103 8.5 Beräkning av anslaget 104 8.6 Anslagsutveckling 18:3 Utvecklingsmedel till åtgärder för hemlösa 104 9.1 Anslagsutveckling 26:1 för arbetsliv och socialvetenskap: Förvaltning 105 9.2 Beräkning av anslaget 105 9.3 Anslagsutveckling 26:2 för arbetsliv och socialvetenskap: Forskning 105 9.4 Beräkning av anslaget 106 9.5 Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser 106 3.1 Effekter av höjning av högkostandsskyddet på läkemedelskonsumtionen i olika ålderskategorier 23 3.2 Andel frikort i olika åldersgrupper och könsuppdelat 23 3.3 Frikort fördelade med avseende på giltighetsstid 24 3.4 försäljning av Viagra och Xenical janauari , 24 3.5 Andelen kariesfria barn 28 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. godkänner de föreslagna målen för Hälso- och sjukvårdspolitiken (avsnitt 3.3), Folkhälsopolitiken (avsnitt 4.3), Barnpolitiken (avsnitt 5.3), Handikappolitiken (avsnitt 6.3), Äldrepolitiken (avsnitt 7.3) och Socialtjänstpolitiken (avsnitt 8.3) samt att följande mål för utgiftsområdet upphör att gälla: Att trygga en god hälsa och goda levnadsvillkor och se till att hälso- och sjukvården och den sociala omsorgen bedrivs med god kvalitet och effektiv resursanvändning samt tillgodoser den enskilde individens behov av vård, omsorg, stöd och service. 2. bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslaget 13:7 , ingå ekonomiska förpliktelser som inklu- sive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst efter 2001, 3. bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslaget 14:4 Folkhälsoinsti- tutet, ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst efter 2001, 4. bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslaget 16:3 Statsbidrag till vårdartjänst m.m., ingå ekonomiska för- pliktelser som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst efter 2001, 5. bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslaget 18:2 Statens institu- tionsstyrelse, ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst efter 2001, 6. bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslaget 26:2 för arbetsliv och socialvetenskap: Forskning, ingå eko- nomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden innebär utgifter på högst efter 2001, 7. för anvisar anslagen under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg enligt följande uppställning: Anslagsbelopp Tusental kronor Anslag Anslagstyp 13:1 Sjukvårdsförmåner m.m. ramanslag 2 242 000 13:2 Bidrag för läkemedelsförmånen ramanslag 16 137 000 13:3 Bidrag till hälso- och sjukvård ramanslag 962 087 13:4 av medicinsk metodik ramanslag 36 165 13:5 ramanslag 23 407 13:6 Ersättning till steriliserade i vissa fall ramanslag 78 000 13:7 ramanslag 476 577 14:1 Insatser mot aids ramanslag 65 622 14:2 Bidrag till WHO ramanslag 8 000 14:3 Bidrag till ramanslag 16 896 14:4 ramanslag 120 275 14:5 ramanslag 152 869 14:6 ramanslag 13 249 14:7 Folkhälsopolitiska åtgärder ramanslag 53 554 14:8 Alkohol- och narkotikapolitiska åtgärder ramanslag 77 500 14:9 Alkoholinspektionen ramanslag 7 650 14:10 ramanslag 401 15:1 ramanslag 8 565 15:2 för internationella adoptionsfrågor ramanslag 6 980 16:1 Personligt ombud ramanslag 60 000 16:2 Vissa statsbidrag inom handikappområdet reservationsanslag 277 000 16:3 Statsbidrag till vårdartjänst m.m. ramanslag 172 470 16:4 Bidrag till viss verksamhet för personer med funktionshinder anslag 79 394 16:5 Bidrag till handikapporganisationer anslag 157 248 16:6 Alternativ telefoni ramanslag 21 476 16:7 Bilstöd till handikappade ramanslag 227 000 16:8 Kostnader för statlig assistansersättning ramanslag 6 640 000 16:9 utbildningsstöd ramanslag 20 781 16:10 ramanslag 15 247 17:1 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken ramanslag 251 946 18:1 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. ramanslag 88 378 18:2 ramanslag 604 233 18:3 Utvecklingsmedel till åtgärder för hemlösa reservationsanslag 10 000 26:1 för arbetsliv och socialvetenskap: Förvaltning ramanslag 24 212 26:2 för arbetsliv och socialvetenskap: Forskning ramanslag 237 443 Summa 2 Hälsovård, sjukvård och social omsorg 2.1 Omfattning Utgiftsområdet omfattar politikområdena Hälso- och sjukvårdspolitik, Folkhälsopolitik, Barnpolitik, Handikappolitik, Äldrepolitik och Socialtjänstpolitik. Utgiftsområdet omfattar även anslagen för arbetsliv och socialvetenskap: Forskning och för arbetsliv och socialvetenskap: Förvaltning, vilka ingår i politikområdet Forskningspolitik inom utgiftsområde 16 Utbildning och univer- sitetsforskning. Tabell 2.1 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet Miljoner kronor Utfall 1999 Anslag 2000 1 Utgifts- prognos 2000 Förslag anslag 2001 Beräknat anslag 2002 Beräknat anslag 2003 Hälso- och sjukvårdspolitik 17 665,4 19 792,2 20 389,3 19 955,2 20 023,5 20 379,3 Folkhälsopolitik 475,8 481,5 472,3 516,0 566,2 608,4 Barnpolitik 13,7 15,1 16,0 15,5 15,9 16,2 Handikappolitik 5 398,6 6 096,3 6 322,9 7 670,6 8 594,4 9 752,9 Äldrepolitik 208,9 259,0 280,1 251,9 112,9 112,9 Socialtjänstpolitik 551,7 728,2 650,1 702,6 715,5 729,3 Bostadspolitik2 102,4 0,0 230,0 Forskningspolitik3 101,4 115,9 127,8 261,7 280,7 296,8 Totalt för utgiftsområde 9 24 518,0 27 488,2 28 488,4 29 373,6 30 309,2 31 895,9 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. 2 Politikområdet ligger under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande. 3 Politikområdet ligger under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. 3 Politikområde Hälso- och sjukvårdspolitik 3.1 Omfattning Politikområdet omfattar myndigheter och statliga insatser riktade mot hälso- och sjukvården i syfte att främja och säkerställa en god hälsa och vård på lika villkor för hela befolkningen. Politikområdet omfattar tandvårdsstödet, ersättningar till sjukvårdshuvudmännen, läke- medelsförmånen, bidrag till hälso- och sjukvård, ersättning till steriliserade i vissa fall samt myndigheterna Hälso och sjukvårdens ansvarsnämnd, av medicinsk metodik, och samt det statligt ägda bolaget . Regeringens förslag: Vårdens kvalitet och till- gänglighet skall förbättras. Målen för hälso- och sjukvådspolitiken som angavs i budgetpropositionen var: - Kvaliteten i hälso- och sjukvården skall förbättras. - Patientens ställning skall stärkas. - Läkemedelsförsörjningen skall utvecklas och vara kostnadseffektiv. - En god tandhälsa skall upprätthållas. - Vården av och omsorgen om psykiskt störda skall förbättras. Tabell 3.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet Miljoner kronor Utfall 1999 Anslag 2000 1 Utgifts- prognos 2000 Förslag anslag 2001 Beräknat anslag 2002 Beräknat anslag 2003 13:1 Sjukvårdsförmåner 1 909,4 1 998,0 2 098,0 2 242,0 2 384,0 2 728,0 13:2 Bidrag till läkemedelsförmånen 14 212,0 16 137,0 16 603,0 16 137,0 16 137,0 16 137,0 13:3 Bidrag till hälso- och sjukvård 987,3 980,2 983,0 962,1 982,1 982,1 13:4 av medicinsk metodik 33,0 35,7 36,5 36,2 36,9 37,7 13:5 22,5 19,1 23,5 23,4 23,9 24,4 13:6 Ersättning till steriliserade i vissa fall 57,4 191,5 208,9 78,0 13:7 430,7 429,1 427,9 476,6 459,6 470,0 Bidrag till WHO-enheten för rapportering av läke- medelsbiverkningar Bidrag till psykiatriområdet 11,4 Totalt för Politikområde Hälso- och sjukvårdspolitik 17 665,4 19 792,2 20 389,3 19 955,2 20 023,5 20 379,3 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. 3.4 Politikens inriktning Den svenska hälso- och sjukvårdspolitiken har i sina huvuddrag vuxit fram i brett politiskt samförstånd och med starkt stöd i befolkningen. Det övergripande målet för hälso- och sjukvården framgår av 2 § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) och innebär en god hälsa och en vård på lika villkor för hela befolkning. Hälso- och sjukvården är en samhällssektor som befolkningen känner stor tillit till och vårdens utveckling har också motsvarat högt ställda förväntningar. Trots den svaga utvecklingen av samhällsekonomin har både tillgängligheten och kvaliteten i vården förbättrats och vårdens insatser nått allt fler och allt äldre patienter. Vården har också bidragit till unikt låg spädbarnsdödlighet och hög medellivslängd. Därutöver har patientens ställning stärkts genom ökade valmöjligheter och rätt till infly- tande och delaktighet i behandlingen. finns stora utmaningar, både finansiella och strukturella, för hälso- och sjukvården. Det finns ett behov av att ytterligare öka tillgängligheten och kvaliteten i vården samt att minska trycket på vårdpersonalen. Dessutom ställer den snabba medicinska och medicinsk-tekniska utvecklingen, i kombination med med- borgarnas krav på bästa möjliga vård, krav på att hälso- och sjukvårdens grundläggande struktur och inriktning utvecklas och att nya arbetssätt med en mångfald av vårdgivare och driftsformer uppmuntras. Regeringen föreslår att målet för politikom- rådet hälso- och sjukvård skall vara att vårdens kvalitet och tillgänglighet skall förbättras. I arbetet med att uppnå detta mål är det viktigt att de grundläggande principerna för en allmän hälso- och sjukvård upprätthålls. Hälso- och sjukvården skall även ges på lika villkor och efter behov, styras demokratiskt och vara solidariskt finansierad. Dessutom skall människor ha möjlighet att påverka och vara delaktiga i vården. Mot bakgrund av den ökande etniska och kulturella mångfalden i samhället krävs vidare att hälso- och sjukvården beaktar ett integ- rationsperspektiv. Regeringen avser att förstärka hälso- och sjukvårdens resurser med sammanlagt 2004. Regeringen har träffat avtal med och om utvecklingsinsatser inom vården och omsorgen. Arbetet med att följa upp effekterna av resurstillskottet kommer att vara en viktig uppgift . kommer den första miljarden att utbetalas till kommuner och landsting. Samhällets kostnader för läkemedelsförmånen har samt fortsatt att öka i en relativt hög takt. Regeringen har därför för avsikt att till lämna förslag till förändringar i läkemedelsförmånen bl.a. i syfte begränsa ökningstakten för läkemedelskostnaderna och nå ökad effektivitet i förmånssystemet. Utgångspunkten för dessa förslag kommer bl.a. att utgöras av de förslag som skall lämnas av den särskilde utredare som har i uppgift att göra en översyn av läkemedelsförmånen (Dir. 1999:35) och som skall redovisa sitt uppdrag . En annan viktig åtgärd för att öka kostnads- kontrollen och effektiviteten i förmånssystemet är att införa en ny modell för statens ersättning till landstingen för läkemedelsförmånens kostnader. Förhandlingar pågår mellan staten och om hur en sådan modell skall utformas och när den skall införas. Det reformerade tandvårdsstödet trädde i kraft . Intentionerna med reformen förefaller att till stora delar ha infriats. Några frågor har dock uppmärksammats i samband med den uppföljning som gjorts av reformen. En sådan fråga är skyddet vid höga be- handlingskostnader för de grupper av äldre som inte omfattas av det särskilda stödet till personer i särskilda boendeformer m.m. En annan fråga är konsekvenserna av att den statliga tandvårdstaxan avskaffats och prissättningen på tandvård blivit fri. De prishöjningar som skett har varit större än väntat. ekonomiska vårproposition aviserades att regeringen avser att tillföra tandvården 2002 och ytterligare 2003. Regeringen föreslår nu att det resurstillskott som aviserades delvis tidigareläggs och att tillförs tandvården . Regeringen har vidare för avsikt att besluta om direktiv till en ut- redning med uppdrag att dels behandla frågor med direkt anknytning till tandvårdsstödet, dels frågor som rör arbetsformer och kompetens m.m. för de yrkesgrupper som arbetar inom tandvården. En av huvud- uppgifterna för utredningen blir att lämna förslag till hur skyddet vid höga behandlingskostnader kan förbättras med hjälp av de extra medel som, enligt ovan, tillförs tandvården. Den mycket snabba utvecklingen inom den biomedicinska forskningen öppnar oanade möjligheter att diagnostisera och behandla sjukdomar. Inom exempelvis gentekniken sker en utveckling som vi tidigare inte kunnat föreställa oss. Utvecklingen väcker stora förväntningar som svåra etiska frågor väcks. De fördelar i form av prevention, bättre hälsa och livskvalitet som kan uppnås genom en ansvarsfull användning av forskningsresultaten bör självfallet tas tillvara. Politikens inriktning är därför att ha en beredskap för att stimulera och reglera utvecklingen inom området mot bakgrund av en fördjupad etisk diskussion om teknikens tillämpning och gränser. 3.5 Resultatbedömning Resultatbedömningen baseras på de mål för hälso- och sjukvårdspolitiken som angavs i budgetpropositionen för . 3.5.1 Kvaliteten i hälso- och sjukvården skall förbättras och patientens ställning stärkas Statliga insatser inom politikområdet I syfte att stärka patientens ställning i hälso- och sjukvården ändrades hälso- och sjukvårdslagstiftningen fr.o.m. (prop. 1997/98:189, prop. 1998/99:4, bet. 1998/99SoU3, rskr. 1998/99:54). Änd- ringarna innebär bl.a. att patientens rätt till in- formation preciseras och lyfts fram i lagstift- ningen. Patienten skall få individuellt anpassad information om sitt hälsotillstånd och om de metoder för undersökning, vård och behandling som finns så att patienten i största möjliga utsträckning kan ta tillvara sina intressen. Lämnad information skall också dokumenteras i journalen. Patienten har vidare fått ökat inflytande över sin egen behandling. Patientens val skall vara avgörande när det finns flera medicinskt motiverade behandlingsalternativ. Alternativen måste dock stå i överensstämmelse med vetenskap och beprövad erfarenhet. Patienten kan normalt inte heller kräva att få tillgång till behandling på annat håll om kan erbjuda ett eller flera behandlingsalternativ. Proportionerna mellan kostnader och förväntad nytta måste vara rimliga när det finns flera alternativ. Patienter som står inför svåra medicinska ställningstaganden kan i vissa situationer få en lagstadgad rätt till en förnyad medicinsk bedömning (s.k. second opinion) var som helst i landet. Denna rätt gäller när det är fråga om livshotande eller särskilt allvarlig sjukdom eller skada och patienten står inför valet att utsätta sig för särskilt riskfyllda behandlingar eller om valet har stor betydelse för framtida livskvalitet. Ytterligare en förutsättning är att det saknas entydig vägled- ning för det medicinska ställningstagandet uti- från vetenskap och beprövad erfarenhet. I de s.k. Dagmaröverenskommelserna enades staten och landstingen via om en långsiktig satsning att stärka patientens ställning inom hälso- och sjukvården, bl.a. genom att öka patienternas inflytande och delaktighet samt att öka vårdens tillgänglighet. Det är enligt regeringen angeläget med en bred uppföljning av tillgängligheten inom hälso- och sjukvården. Det gäller att kunna redovisa hur tillgängligheten i form av köer och väntetider utvecklas både i den planerade och i den akuta vården. Det är därför en allvarlig brist att det hitintills har saknats tillförlitliga system för att följa tillgängligheten inom hälso- och sjukvården. Mot den bakgrunden enades parterna i överenskommelsen om att utveckla system för uppföljning som gör det möjligt att på ett över hela landet jämförbart sätt kunna redovisa hur antalet besök och behandlingar utvecklas, liksom köer och faktiska väntetider för besök och behandling. Särskilda medel avsattes till projektet i vården. I överenskommelsen enades parterna om att projektet skall fortgå också . har en nationell databas för information om aktuella förväntade väntetider presenterats där alla landsting på Internet redovisar för- väntade väntetider för besök vid olika kliniker vid sjukhus och för olika behandlingar. Data- basen och informationen skall efterhand kompletteras med uppgifter om faktiska väntetider och med uppgifter om väntetider i primärvården. Målet är att samtliga landsting /2001 skall ingå i ett gemensamt system för redovisning av väntetider. För att öka tillgängligheten i hälso- och sjukvården är det också viktigt att öka patienternas valmöjligheter, så att de kan söka vård där väntetiderna är kortare. Mot denna bakgrund underströk parterna i Dagmaröverenskommelsen vikten av att tydliggöra vilka valmöjligheter som finns inom hälso- och sjukvården, i första hand om möjligheterna att välja vårdgivare i annat landsting. Regeringen har erfarit att arbetar med att utforma en heltäckande landsövergripande rekommendation om valmöjligheter i vården som ersätter de många olika rekommendationer som finns . Enligt planerna bör kunna ta ställning till en ny rekommendation . Regeringen har vidare i Dagmaröverens- kommelserna kommit överens med om åtgärder för att förbättra möjligheterna för patienter med svåra och mycket ovanliga sjukdomstillstånd och skador att få vård utanför det egna .