prop · GO031D18 · 2001-01-01 00:00:00 — Ekonomisk trygghet för familjer och barn Ekonomisk trygghet för familjer och barn 1 Förslag till riksdagsbeslut 7 2 Lagförslag 9 2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag 9 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1999:1368) om ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag 11 2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1986:378) om förlängt barnbidrag 12 2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1996:1030) om underhållsstöd 13 2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1988:1463) om bidrag vid adoption av utländska barn 14 3 Ekonomisk trygghet för familjer och barn 15 3.1 Omfattning 15 3.2 Utgiftsutveckling 15 4 Politikområde Ekonomisk familjepolitik 17 4.1 Omfattning 17 4.2 Utgiftsutveckling 17 4.3 Mål 18 4.4 Politikens inriktning 18 4.5 Insatser 18 4.5.1 Statliga insatser inom politikområdet 18 4.5.2 Insatser utanför politikområdet 19 4.6 Resultatbedömning 20 4.6.1 Resultat 20 4.6.2 Analys och slutsatser 23 4.7 Förslag till regeländringar 24 4.7.1 Höjda barnbidrag och flerbarnstillägg 24 4.7.2 Utgiftsbegränsande åtgärder inom underhållsstödet 25 4.7.3 Höjt bidrag till kostnader för internationella adoptioner 26 4.8 Budgetförslag 26 4.8.1 21:1 Allmänna barnbidrag 26 4.8.2 21:2 Föräldraförsäkring 27 4.8.3 21:3 Underhållsstöd 29 4.8.4 21:4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner 30 4.8.5 21:5 Barnpensioner 30 4.8.6 21:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn 31 4.8.7 21:7 Pensionsrätt för barnår 32 Anslagsbelopp 7 3.1 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet 15 4.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet 17 4.2 Hushåll med barn och bostadsbidrag , 1995 1999 22 4.3 Höjda barnbidrag och flerbarnstillägg 2001 25 4.4 Anslagsutveckling 21:1 Allmänna barnbidrag 26 4.5 Beräkning av anslaget 26 4.6 Anslagsutveckling 21:2 Föräldraförsäkring 27 4.7 Anslagets komponenter 27 4.8 Beräkning av anslaget 29 4.9 Anslagsutveckling 21:3 Underhållsstöd 29 4.10 Beräkning av anslaget 30 4.11 Anslagsutvecklingen 21:4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner 30 4.12 Anslagsutveckling 21:5 Barnpensioner 30 4.13 Anslagets komponenter 31 4.14 Beräkning av anslaget 31 4.15 Anslagsutveckling 21:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn 31 4.16 Beräkning av anslaget 32 4.17 Anslagsutveckling 21:7 Pensionsrätt för barnår 32 4.18 Beräkning av anslaget 33 4.1 Barnfamiljernas medelinkomst i förhållande till samtliga hushåll 20 4.2 Genomsnittlig disponibel inkomst för barnfamiljer 1998 21 4.3 De familjeekonomiska stödens andel (%) av den disponibla inkomsten för familjer med barn. Medelvärde 1998 21 4.4 Marginaleffekt från skattesystem och bostadsbidrag för ett ensamhushåll med 1 barn och en antagen hyra på /månad. Den skuggade bakgrunden visar var på inkomstskalan denna familjetyp befinner sig. 22 4.5 Antal födda barn och fruktsamhet åren 1970 1999 23 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. godkänner målet för politikområdet Ekonomisk familjepolitik (avsnitt 4.3) samt att det godkända målet för utgiftsområdet upphör att gälla, 2. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag, 3. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1999:1368) om ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag, 4. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1986:378) om förlängt barnbidrag, 5. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1996:1030) om underhållsstöd, 6. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1988:1463) om bidrag till adoption av utländska barn, 7. för anvisar anslagen under utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn enligt följande uppställning: Anslagsbelopp Tusental kronor Anslag Anslagstyp 21:1 Allmänna barnbidrag ramanslag 20 914 000 21:2 Föräldraförsäkring ramanslag 18 026 879 21:3 Underhållsstöd ramanslag 2 404 500 21:4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner ramanslag 40 000 21:5 Barnpensioner ramanslag 958 000 21:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn ramanslag 2 127 600 21:7 Pensionsrätt för barnår ramanslag 3 276 000 Summa 2 Lagförslag Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag Härigenom föreskrivs att 2 a § lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 a § Flerbarnstillägg lämnas om någon uppbär allmänt barnbidrag för tre eller flera barn. Vid tillämpning av denna paragraf beaktas inte barn som avses i 4 § tredje stycket eller 7 §. Flerbarnstillägg lämnas med 1. för det tredje barnet, 2. för det fjärde barnet, 3. för det femte barnet och varje ytterligare barn. Flerbarnstillägg lämnas med 1. för det tredje barnet, 2. för det fjärde barnet, 3. för det femte barnet och varje ytterligare barn. Vid beräkningen av flerbarnstillägget skall de barn för vilka någon uppbär allmänt barnbidrag räknas samman med de barn för vilka någon annan uppbär allmänt barnbidrag om dessa barnbidragsmottagare stadigvarande sammanbor och är eller har varit gifta med varandra eller har eller har haft barn gemensamt. Den som önskar uppbära flerbarnstillägg med stöd av tredje stycket skall anmäla detta till den allmänna . Om inte annat föreskrivs skall bestämmelserna om allmänt barnbidrag i denna lag eller i andra lagar eller författningar tillämpas på flerbarnstillägg. Denna lag träder i kraft . 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1999:1368) om ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag att 1 § i stället för dess lydelse enligt lagen (1999:1368) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 § För barn, som är bosatt i , skall av allmänna medel såsom bidrag till barnets uppehälle och uppfostran lämnas allmänt barnbidrag med i enlighet med vad nedan närmare stadgas. För barn, som är bosatt i , skall av allmänna medel såsom bidrag till barnets uppehälle och uppfostran lämnas allmänt barnbidrag med i enlighet med vad nedan närmare stadgas. 2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1986:378) om förlängt barnbidrag Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1986:378) om förlängt barnbidrag skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 § En elev i har rätt till förlängt barnbidrag av allmänna medel med från och med kvartalet efter det under vilket eleven fyllt . Detsamma gäller elever som deltar i motsvarande utbildning i sameskolan, en riksinternatskola eller en sådan fristående skola som avses i 9 kap. 1 eller 2 § skollagen (1985:1100). En elev i har rätt till förlängt barnbidrag av allmänna medel med från och med kvartalet efter det under vilket eleven fyllt . Detsamma gäller elever som deltar i motsvarande utbildning i sameskolan, en riksinternatskola eller en sådan fristående skola som avses i 9 kap. 1 eller 2 § skollagen (1985:1100). Denna lag träder i kraft . 2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1996:1030) om underhållsstöd Härigenom föreskrivs att 6 § lagen (1996:1030) om underhållsstöd skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 6 § Underhållsstöd lämnas från och med den månad under vilken föräldrarna flyttat isär eller rätt till stöd annars uppkommit, dock inte tillbaka än en månad före ansökningsmånaden. Underhållsstöd lämnas från och med månaden efter den månad för- äldrarna flyttat isär eller rätt till stöd annars uppkommit, dock inte tillbaka än en månad före ansökningsmånaden. Underhållsstöd lämnas till och med den månad under vilken barnet fyllt eller till och med den tidigare månad under vilken rätten till stöd annars upphört. Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser skall tillämpas på ansökan om underhållsstöd som inkommit före om föräldrarna flyttat isär eller rätt till stöd annars uppkommit före . 2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1988:1463) om bidrag vid adoption av utländska barn Härigenom föreskrivs att 4 § lagen (1988:1463) om bidrag vid adoption av utländska barn skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4 § För varje barn lämnas bidrag med För varje barn lämnas bidrag med . Denna lag träder i kraft och tillämpas i fråga om barn som kommit i föräldrarnas vård här i landet från och med detta datum. 3 Ekonomisk trygghet för familjer och barn 3.1 Omfattning Inom utgiftsområdet finns ett politikområde Ekonomisk familjepolitik som omfattar all- männa barnbidrag inklusive flerbarnstillägg och förlängt barnbidrag, föräldraförsäkring inklusive havandeskapspenning, underhålls- stöd, bidrag till internationella adoptioner, barnpension i form av folkpension och allmän tilläggspension, vårdbidrag till funktionshind- rade barn samt pensionsrätt för barnår. 3.2 Utgiftsutveckling Totalt har utgifterna för utgiftsområdet ökat med ca i förhållande till anslagna medel 1999, främst beroende på förändringen inom anslaget 21:2 Föräldraförsäkring. beräknas utgifterna för området bli stabilt med en beräknad avvikelse från vad som anvisats på ca (0,). Tabell 3.1 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet Miljoner kronor Utfall 1999 Anslag 2000 1 Utgifts- prognos 2000 Förslag anslag 2001 Beräknat anslag 2002 Beräknat anslag 2003 Ekonomisk familjepolitik 41 175 44 768 44 569 47 747 48 930 50 756 Totalt för utgiftsområde 12 41 175 44 768 44 569 47 747 48 930 50 756 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. 4 Politikområde Ekonomisk familjepolitik 4.1 Omfattning Politikområdet Ekonomisk familjepolitik om- fattar utgiftsområde 12 samt anslaget 21:1 Bo- stadsbidrag inom utgiftsområde 18 Samhälls- planering, bostadsförsörjning och byggande. beräknas statens utgifter inom politikområdet uppgå till . Statens övriga ekonomiska stöd till barn- familjerna är studiebidragen, som återfinns under utgiftsområde 15 Studiestöd samt maxtaxa i barnomsorgen som återfinns under utgiftsområde 16 Utbildning och universitets- forskning. 4.2 Utgiftsutveckling Utgifterna för anslaget 21:2 Föräldraförsäkring har ökat i förhållande till de budgeterade beloppen 1999, främst beroende på löneutvecklingen och på att män, som oftast har en högre ersättning jämfört med kvinnor, ökat sitt nyttjande av föräldrapenningen. förväntas utgifterna för anslaget 21:1 Bostadsbidrag inom utgiftsområde 18 bli lägre än vad som anvisats. Tabell 4.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet Miljoner kronor Utfall 1999 Anslag 2000 1 Utgifts- prognos 2000 Förslag anslag 2001 Beräknat anslag 2002 Beräknat anslag 2003 Anslag inom utgiftsområde 12 21:1 Allmänna barnbidrag 16 765,8 18 832,0 18 878,4 20 914,0 20 773,0 20 602,0 21:2 Föräldraförsäkring 15 594,6 16 929,0 16 814,0 18 026,9 18 957,1 21 061,9 21:3 Underhållsstöd 2 895,8 2 750,0 2 643,0 2 404,5 2 348,4 2 297,8 21:4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner 40,0 21:5 Barnpensioner 938,0 985,0 947,0 958,0 976,0 977,0 21:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn 1 850,8 2 008,0 2 021,6 2 127,6 2 212,9 2 269,4 21:7 Pensionsrätt för barnår 3 108,0 3 240,0 3 240,0 3 276,0 3 623,0 3 508,0 Totalt Utgiftsområde 12 41 174,7 44 768,0 44 569,2 47 747,0 48 930,4 50 756,1 Anslag inom utgiftsområde 18 21:1 Bostadsbidrag 5 067,3 5 170,0 4 500,0 4 760,0 4 650,0 4 530,0 Totalt Politikområde Ekonomisk familjepolitik 46 242,0 49 938,0 49 069,2 52 507,0 53 580,4 55 286,1 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. Regeringens förslag: Skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellan familjer med och utan barn skall minska. Målet som angavs i budgetpropositionen var att utjämna de ekonomiska villkoren mellan familjer med och utan barn samt över livscykeln. 4.4 Politikens inriktning För att förbättra den ekonomiska situationen för barnfamiljerna har samhället byggt upp ett stödsystem som syftar till att ge en ekonomisk trygghet familjerna har stor försörjningsbörda. Genom de olika stödens utformning omfördelas resurser över livscykeln och skillnaderna i ekonomiska villkor minskas mellan familjer med och utan barn. Alla barn får genom de allmänna barnbidragen en generell inkomstförstärkning. Vidare ger föräldra- försäkringen möjlighet för båda föräldrarna att kombinera arbete och studier med föräldraskap. Detta är särskilt viktigt för de ensamstående föräldrarna. De ekonomiska familjestöden är också utformade så att de tillgodoser ett antal specifika stödbehov hos bl.a. ensamföräldrar och föräldrar till funktionshindrade barn. Regeringen vill också att det ska löna sig bättre att gå från arbetslöshet till arbete, eller att öka sin arbetstid. Genom att införa maxtaxa inom barnomsorgen och genom att se över de ekonomiska familjestöden (underhållsstöd, bostadsbidrag och barnbidrag) vill regeringen ge barnfamiljerna sådana villkor att de själva kan påverka sin situation utifrån vad som är bäst för barnen och familjens situation i övrigt. De familjeekonomiska stöden skall utformas så att barnfamiljernas möjligheter att själva påverka sin ekonomi ökar. 4.5 Insatser 4.5.1 Statliga insatser inom politikom- rådet höjdes barnbidraget med till per barn och år. Även flerbarnstilläggen förbättrades. Flerbarnstillägg lämnas numera med för det tredje barnet, för det fjärde barnet och för det femte och därefter följande barn. Förslag om ytterligare höjning av de allmänna barnbidragen lämnas i det följande. förbättrades ersätt- ningen vid flerbarnsfödsel genom att en förälder för varje barn utöver det andra får föräldrapenning motsvarande sjukpenningen för samtliga tillkommande . Av de tillkommande per barn ersattes tidigare motsvarande förälderns sjukpenning och motsvarande garantinivån för dessa barn. Även för bostadsbidrag gäller vissa ändrade bestämmelser. Avgiften slopades på återbetalningspliktiga bidragsbelopp , från . Barnfamiljer som ansökt om eller som uppbär bostadsbidrag fick möjlighet att övergångsvis få eller behålla sitt bidrag när ett barn avlidit. Det lägsta beloppet för återbetalning respektive utbetalning av slutligt bidrag höjdes något. gäller nya regler för beräkning av återbetalningsskyldighet för underhållsstöd till barn med särlevande föräldrar m.m. Det grundavdrag som får göras vid beräkningen av en bidragsskyldig förälders återbetalningsgrundande inkomst höjdes . höjdes de procentsatser som bestämmer återbetalningsbeloppens storlek vid olika antal barn. 1998/99:78, bet. 1998/99:SfU9, rskr. 1998/99:235). Syftet med reformen var främst att systemet skulle få en bättre fördelningspolitisk profil. Förslaget beräknas minska statens utgifter för underhållsstöd med ca . beslutade om nya regler för efterlevandepension enligt proposition Efterlevandepensioner och efterlevandestöd till barn (prop. 1999/2000:91, bet. 1999/2000:SfU13, rskr. 1999/2000:235). De nya reglerna innebär avseende barnpensioner att ett efterlevandepensionsunderlag som anknyts till det reformerade ålderspensionssystemet skall användas vid beräkning av inkomstgrundande efterlevandepensioner som beviljas efter ikraftträdandet . Barnpension i form av folkpension och allmän tilläggspension ersätts med inkomstgrundad barnpension och efterlevandestöd till barn. De barnpensioner som beviljats omfattas av övergångsregler som överens- stämmer med de äldre reglerna. En proposition (prop. 1999/2000:118) Beräkning och fördelning av underhållsstöd vid växelvis boende har överlämnats till . De föreslagna reglerna ger, enligt regeringens uppfattning, ett mer rättvist resultat eftersom båda föräldrarna föreslås få möjlighet att få utfyllnadsbidrag och att bidraget beror på förälderns egen ekonomiska situation och inte på den andra förälderns ekonomiska förhållanden. Förslaget föreslås träda i kraft , men tillämpas första gången i fråga om underhållsstöd som avser tid efter . Statens utgifter för underhållsstöd beräknas som en följd av förslaget minska med ca . Regeringen beslutade (Dir. 2000:16) att tillkalla en särskild utredare (2000:02) med uppgift att göra en analys av de samlade effekterna av barnbidrag, underhållsstöd och bostadsbidrag till barnfamiljer. Enligt direktiven skall utredningen analysera de familjepolitiska stödsystemen och särskilt beakta träff- säkerhet och marginaleffekter. Vidare skall den effekt stöden har på arbetskraftsutbudet och de effekter som konsumtionsinriktade stöd kan ha på prisbildningen gås igenom. Utredningen skall också pröva möjligheten att förändra de familjeekonomiska stöden i en riktning som innebär att stöden blir mer generella och föreslå alternativa vägar som leder i den riktning som direktiven anvisar. Av direktiven framgår på flera sätt att de ensamstående föräldrarnas situation skall till- mätas särskild vikt i utredningens arbete. Detta gäller både vårdnadshavare och bidragsskyldiga föräldrar. De förslag som utredningen kommer fram till skall också belysas ur barns och ungdomars perspektiv. I direktiven angavs att en första delrapport med förslag till bl.a. utgiftsbegränsande åtgärder inom underhållsstödet skulle lämnas . Utredningen skall lämna en slutlig redovisning . Utredningen, som antagit namnet , har lämnat en promemoria med en analys av utgiftsutvecklingen inom underhållsstödssystemet samt förslag till en utgiftsbegränsande åtgärd. Utredningen har vidare i en promemoria visat olika alternativ till hur återbetalningskraven för föräldrar som är återbetalningsskyldiga för många barn, skulle kunna mildras. Regeringen har övervägt det förslag som redovisas i (Ds 1999:19) Beräkningsunderlag för dagersättning sjukpenning, föräldrapenning m.m. och har kommit fram till att förslaget inte bör genomföras. Arbetet bedrivs vidare i den arbetsgrupp inom som skall utarbeta en handlingsplan för att öka hälsan samt föreslå åtgärder som bryter den negativa utveck- lingen inom området. 4.5.2 Insatser utanför politikområdet Regeringen har också vidtagit åtgärder, utanför de direkta familjeekonomiska stöden, som har stor betydelse för barnfamiljernas ekonomi. Regeringen har i en proposition Maxtaxa och allmän förskola (prop. 1999/2000:129) bl.a. föreslagit att en maxtaxa införs, dvs. en viss högsta avgift inom förskoleverksamheten och skolbarns- omsorgen. Regeringen har i samma propo- sition föreslagit ett stegvis införande av allmän förskola och förskoleverksamhet för barn vars föräldrar är arbetslösa eller föräldralediga. För åtgärder som förbättrar kvaliteten inom barnomsorgen tillförs . För att statsbidrag skall lämnas till de kommuner som tillämpar maxtaxa skall avgiften i förskoleverksamheten vara högst tre, två och en procent av hushållets inkomst för första, andra och tredje barnet. Avgiften skall dock inte överstiga för första barnet, för andra och för tredje barnet. I skolbarnsomsorgen skall avgiften vara högst två, en och en procent av hushållets inkomst för första, andra och tredje barnet. Avgiften skall dock inte överstiga för första barnet och för andra respektive tredje barnet i familjen. Maxtaxan föreslås träda i kraft . De flesta barnfamiljer som har yngre barn får en inkomstförstärkning som en följd av att maxtaxan införs. En annan effekt av förslaget är också att marginaleffekterna sänks, vilket ligger i linje med regeringens strävan att barnfamiljerna skall få bättre möjligheter att själva påverka sin ekonomi. har studiebidragen för studerande i gymnasieskolan höjts med . Motsvarande höjning av barnbidraget genomfördes . 4.6 Resultatbedömning 4.6.1 Resultat Det övergripande målet för den ekonomiska familjepolitiken är att minska skillnaderna i de ekonomiska villkoren för familjer med och utan barn och över livscykeln. För att belysa måluppfyllelsen inom politikområdet jämförs i diagram 4.1 barnfamiljernas medelinkomst i förhållande till medelinkomsten för samtliga hushåll i landet. Det inkomstbegrepp som används är disponibel inkomst enligt den officiella inkomststatistiken, dvs. summan av löner, kapitalinkomster, skattepliktiga transfereringar minus skatter samt de familjeekonomiska förmånerna, inkl. bostads- bidrag. Inkomsten har justerats för försörjningsbörda enligt s.k. PEL-skalan. Det hushållsbegrepp som används är s.k. kosthushåll. För en närmare beskrivning av ovanstående begrepp och definitioner hänvisas till den fördelningspolitiska redogörelsen ekonomiska vårproposition (bilaga 3). De olika familjetyperna betecknas E1, E2+, G/S1, G/S2 och G/S3+. Dessa beteckningar avser ensamstående eller gifta/sammanboende med ett, två och tre eller flera barn. Barnfamiljernas relativa inkomst definieras som medelinkomsten inom gruppen i förhållande till medelinkomsten i hela befolkningen. Värdet 1,0 på skalan i diagrammet innebär således att medelinkomsten för en viss familjetyp är den- samma som medelinkomsten för samtliga hushåll i landet. Diagram 4.1 Barnfamiljernas medelinkomst i förhållande till samtliga hushåll I flera undersökningar har visats att barnfamiljernas ekonomiska standard har utvecklats svagare under 1990- talet än standarden för många andra grupper. hade en genomsnittlig barnfamilj en ekonomisk standard som motsvarade av genomsnittet i befolkningen. Denna nivå minskade därefter successivt och var som lägst 1997. De senaste årens ekonomiska återhämtning med en ökad sysselsättning och reformer har gynnat barnfamiljerna. En viss relativ förbättring inträffade för gifta/samboende med barn och för ensamstående barnfamiljer . Lägst standard, av genomsnittet för befolkningen, har de ensamstående föräldrarna med två eller flera barn. Många ensamföräldrar, särskilt kvinnor, har höga marginaleffekter eftersom de i hög grad mottar inkomstprövade bidrag, bl.a. bostadsbidrag och socialbidrag. När inkomsterna höjs som följd av minskad ar- betslöshet och höjda reallöner får ensamföräldrar därför behålla betydligt mindre än andra grupper. Det kan leda till att de släpar efter i standardutvecklingen. I diagram 4.2 visas genomsnittliga disponibla inkomster för barnfamiljer fördelade på olika familjetyper. De disponibla inkomsterna är här inte justerade för försörjningsbörda. Med familjestöd avses barnbidrag, bostadsbidrag, underhållsstöd och föräldrapenning (netto). Underhållsstödet inkluderar såväl direktbetalningar från underhållsskyldiga som utfyllnadsbelopp från staten. Nettoberäkningen av föräldra- penningen är schabloniserad. Diagram 4.2 Genomsnittlig disponibel inkomst för barnfamiljer 1998 Tusental kronor De ekonomiska familjestödens andel av barn- familjernas disponibla inkomst är beroende av familjens storlek och sammansättning. Ju fler barn som finns i familjen, desto större andel av inkomsten utgörs av sådant stöd. Störst är stödet till ensamstående med barn. Drygt en femtedel av den disponibla inkomsten för ensamstående med ett barn består av ekonomiskt familjestöd. För ensamstående med två eller flera barn utgör familjestödet av den disponibla inkomsten, eller i genomsnitt . Även för samboende hushåll med flera barn har stödet stor betydelse. För t.ex. sammanboende med tre eller flera barn lämnas ekonomiskt familjestöd med knappt en femtedel av den disponibla inkomsten, eller i genomsnitt . Diagram 4.3 De familjeekonomiska stödens andel (%) av den disponibla inkomsten för familjer med barn. Medel- värde 1998 Procent Större delen av det ekonomiska familjestödet till ensamstående med ett barn består av underhållsstöd och bostadsbidrag, som tillsammans utgör av den disponibla inkomsten för dessa hushåll. För ensamstående med två eller flera barn dominerar underhållsstöd och barnbidrag med av den disponibla inkomsten. Till sammanboende med barn lämnas främst barnbidrag och föräldraförsäkring. av den disponibla inkomsten för dessa hushåll med tre eller fler barn utgörs av sådana förmåner (diagram 4.3). Marginaleffekter De ensamstående föräldrarnas svaga ekonomiska utveckling kan delvis bero på sk. fattigdomsfällor. Många har höga marginaleffekter vilket medför att de får behålla en betydligt mindre del av en inkomstökning än andra grupper.