prop · GP031d2 · 2001-09-20 00:00:00 — 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2En närmare beskrivning finns i tilläggsbudgeten i samband med budgetpropositionen, avsnitt 9.2. 3I budgetpropositionen samt 2001 har en budgetkorrigering inneburit att anslagsnivån på ramanslag 90:3 förvatlningskostnader minskat med 5 380 tkr jämfört med anslagsnivån 2001. Förslag till anslagsnivå 2002-2004 har därför beräknats anslagsnivå. 6.7.390:4 ombudsmän, justitieombudsmännen 1Varav 2 000 tkr på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 49 097 tkr prisnivå. 3Motsvarar 49 097 tkr prisnivå. Justitieombudsmännen övervakar att de som utövar offentlig verksamhet efterlever lagar och andra författningar samt i övrigt fullgör sina åligganden. Ombudsmännen skall också verka för att brister i lagstiftningen avhjälps. Verksamheten regleras av föreskrifter i 12 kap. regeringsformen och 8 kap. riksdagsordningen samt av lagen (1986:765) med instruktion för ombudsmän. den 1 januariden nyregistrerades 4 514 ärenden, en ökning med 430 ärenden (8,) jämfört med kalender- Antalet avgjorda ärenden uppgick till 4 722, vilket innebär en minskning med 319 (6,) jämfört med föregående verksamhetsår. De oavgjorda ärendena i balans var 835, en minskning från samma tidpunkt föregående år med 208 ärenden (19,). Under verksamhetsåret 19992000 har ett åtal väckts. En anmälan för vidtagande av disciplinär åtgärd har gjorts. 4 initiativärenden och 90 klagomålsärenden har överlämnats till annan myndighet för prövning och avgörande. Antalet administrativa ärenden har ökat i antal från 246 ärenden till 276 ärenden . En fortsatt ökning sker vidare av JO:s internationella engagemang och kontakter. behandling av justitieombudsmännens ämbetsberättelse behandlade Justitieombudsmännens ämbetsberättelse för tiden den 1 juli 1999den i betänkande 2000/01:KU13. Utskottet anförde därvid följande: Den av utskottet företagna granskningen har inte gett anledning till något särskilt uttalande. revisorer har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende ombudsmän. Verksamhetsmålet är att, med bibehållen kvalitet i ärendehanteringen, fullgöra uppgifterna enligt instruktionen, minska ärendebalanserna och korta den genomsnittliga handlägg ningstiden eller åtminstone hålla den på oförändrad nivå samt bedriva inspektionsverksamhet, som har en klar rättssäkerhetsfrämjande effekt, i minst samma omfattning som . ombudsmäns resursbehov styrs i huvudsak av ärendetillströmningen och JO:s initiativ- och inspektionsverksamhet, men också av ärendenas genomsnittliga svårighetsgrad och av den servicenivå som bör upprätthållas gentemot allmänheten och myndigheterna. har även omfattningen av ombudsmännens internationella kontakter och engagemang, bl.a. för spridning av unika erfarenheter av ett utvecklat system för tillsyn genom parlamentariska ombudsmän. Vid medelsberäkningen har ombudsmän utgått ifrån att några stora avvikelser från nuvarande förhållanden bl.a. avseende ärendemängden inte kommer att inträffa. Antalet inkomna klagomålsärenden har 2001 ökat med 66 () jämfört med . Den nedgång i ärendetillströmningen som noterats, framför allt , synes således ha varit tillfällig. har aviserat att de avgifter som tas ut av ombudsmän för IT- och telefonibasdrifttjänst kommer att höjas med . Nytt kollektivavtal mellan och rörande lönerna för chefsdomare beräknas medföra lönekostnadshöjningar med ca . Riksdagsstyrelsen har ingen erinran mot förslaget och finansieringen av höjningen av avgifter för IT- och telefonibasdrifttjänst får ske genom en sänkning av anslaget 90:3 förvaltningskostnader med . Riksdagsstyrelsen återkommer med förslag till på tilläggsbudget angående höjd anslagsnivå 2002 för de beräknade lönekostnadshöjningarna på ca till följd av höjda löner för chefsdomare. Tabell 6.10 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Överföring från anslag 90:3 Förslag/beräknat anslag 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2En närmare beskrivning finns i tilläggsbudgeten i samband med budgetpropositionen, avsnitt 9.2. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 6.7.490:1 Kungliga hov- och slottsstaten 1Varav 1 858 tkr på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen 2Motsvarar 85 516 tkr prisnivå. 3Motsvarar 85 516 tkr prisnivå. Anslaget avser att täcka kostnaderna för statschefens officiella funktioner inklusive kostnaderna för den kungliga familjens resor. Från anslaget betalas också driftskostnader för de kungliga slotten utom rent fastighetsunderhåll, som finansieras av . är Konungens officiella residens och används för representation. Delar av visas för allmänheten. En del av används av Konungen och hans familj som bostad och en annan del visas för allmänheten. I har lokaler upplåtits till Världsnaturfonden. är även öppet för allmänheten och används bl.a. för utställningar. I anslutning till finns en utställningslokal och det s.k. Orangeriet. är upplåtet till regeringen som bostad för prominenta gäster från utlandet. utnyttjas som museum och för utställning av en del av svenska statens porträttsamling. och Tullgarns slott visas för allmänheten. disponeras till större delen av . De två översta våningarna i har dock fått behålla sin ursprungliga karaktär och visas för allmänheten. Från anslaget betalas vidare Husgerådskammarens underhåll och vård av de konstsamlingar och andra inventarier i de kungliga slotten som tillhör staten men som disponeras av Konungen. Husgerådskammaren förvaltar även de Bernadotteska familjestiftelsernas bestånd av möbler, konst och konsthantverk samt administrerar . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Kungliga hov- och slottsstaten skall enligt den överenskommelse som träffades med regeringen lämna en berättelse över den samlade verksamheten. Tyngdpunkten skall läggas på en redovisning av hur tilldelade medel har använts när det gäller och Husgerådskammaren. Verksamhetsberättelsen ligger till grund för regeringens bedömning av medelsbehovet. Verksamhetsberättelsen för visar att den kungliga familjens program har varit fortsatt omfattande. Efterfrågan på medverkan vid olika aktiviteter är betydligt större än vad som går att tillgodose. Ca 1 000 seriösa inbjudningar har kommit in från institutioner, organisationer och företag. Tre inkommande statsbesök genomfördes från , och . har ett utgående statsbesök genomförts till . har vidtagit särskilda åtgärder när det gäller underhållet av de kungliga slottens parker. I har t.ex. stora anläggnings- och underhållsarbeten genomförts. Husgerådskammaren har förstärkt föremålsvården. Förutom löpande vård och konservering av föremål har bl.a. föremålen från konserverats inför invigningen av kapellet efter renoveringen. har de kungliga slotten tagit emot ca 800 000 besök. Det är en marginell minskning i förhållande till 1999. hade den största minskningen (). Även hade en stor minskning (). Till de mest besökta slotten hör , och . I tilläggsbudgeten har regeringen föreslagit att anslaget ökas med 1, . Skälet är att speciella insatser behövs för driften av parkerna, framför allt , som är upptagen på FN:s världsarvslista. Även föremålsvården behöver förstärkas. Tabell 6.12 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Överföring andra anslag m.m.2 Förslag/beräknat anslag 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Inklusive slutjustering med anledning av de statliga avtalsförsäkringarna. En närmare beskrivning finns i tilläggsbudgeten i samband med budgetpropositionen, avsnitt 9.2. Regeringen föreslår att anslaget uppgår till . har anslaget beräknats till 87,5 miljoner respektive 89,3 miljonerkronor. 1Från och med ingår UD:s tidigare anslag 5:1 inom utg.omr.5. 2Varav 22 600 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2001 och en minskning med 11 195 tkr på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 3Motsvarar 5 077 949 tkr prisnivå. 4Motsvarar 5 177 949 tkr prisnivå. Anslaget finansierar förvaltningskostnader, kommittéväsendet, andra utredningar m.m. Anslaget fördelas mellan Statsrådsberedningen (statsministerns kansli), de tio departementen, och gemensamma ändamål (hyror m.m.). Anslaget finansierar även förvaltningskostnaderna för och de 104 utlandsmyndigheterna () samt de drygt 400 honorärkonsulaten. ingår dock utgifter för specialattachéer vid utlandsmyndigheterna som har ett annat departement än som huvudman i anslag. revisorer har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen för avseende . Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 6.14 Offentligrättslig verksamhet (Som inte får Inkomsterna för expeditionsavgifterna, ansökningsavgifterna samt ansökningsavgifter för viseringar beräknas till . Återbetalningen av lån för svenska FN-styrkor är mycket svår att beräkna, då den är beroende av FN:s återbetalningsförmåga. var ordförande i . Ett långsiktigt och målmedvetet förberedelsearbete bidrog till att ordförandeskapet kunde genomföras framgångsrikt. Förberedelserna inför och genomförandet av det svenska ordförandeskapet i gavs högsta prioritet inom och . Inom ramen för dessa förberedelser byggdes ett antal samordningsfunktioner upp inom : Politisk samordning har skett från Statsrådsberedningen, Mötesverksamheten i har samordnats av 2001-sekretariatet i UD, Press-, informations- och kultursatsningar har samordnats av UD-PIK, Ordförandeskapsbudgeten har samordnats av Förvaltningsavdelningen, 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Utbildning för att klara kompetensbehov har samordnats och genomförts av Förvaltningsavdelningen, Fo- rum . Ytterligare samordning har inneburit att UD:s språkforum numera utgör en serviceenhet för hela , och att Forum även har svarat för delar av utbildningsbehov avseende medlemskapet i EU i övrigt. Kostnaderna för förberedelser och genomförande av ordförandeskapet för ryms inom de av anvisade ekonomiska ramarna. De som tilldelade i extra medel beräknas att förbrukas i sin helhet. Därtill har myndigheten gjort omprioriteringar av ordinarie resurser för arbetet med ordförandeskapet i EU . Regeringen avser att i en skrivelse till redovisa förberedelserna för och genomförandet av ordförandeskapet. hade vid utgången av knappt 4 500 personer anställda inklusive UD och dess utlandsmyndigheter samt kommittéerna. Därtill kommer ca 1 000 personer som är lokalanställda vid utlandsmyndigheterna. Av anställda är ca 160 (3,) personer politiskt anställda. har genomgått ett antal stora förändringar när det gäller både verksamhet och organisation. Politikens roll och villkor i samhället har förändrats på flera sätt. Gränserna mellan olika politikområden har suddats ut. Även verksamhetens inriktning har förändrats i flera viktiga avseenden. Den kanske största förändringen under 1990- talet är medlemskap i unionen (EU). Innan blev medlem i EU var det främst som beredde svenska ståndpunkter inför möten i internationella organisationer. företräder alla departement i EU och implementerar överenskommelser i , t.ex. vad gäller ny lagstiftning, administrativ praxis, standardisering m.m. Detta har påverkat såväl departementens arbetsbelastning som organisation och arbetsformer. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Budgetprocessen och styrningen av de statliga slagningen skedde också mot bakgrund av att myndigheterna har förändrats mycket under de ansågs vara sektoriserat och En ny budgetlag reglerar nume- att sektorsövergripande politiska prioriteringar ra krav på regeringens arbete med har svårt att få fäste. Ett annat skäl till samman- I relationerna till myndigheterna slagningen var att den dåvarande organisationen har mål- och resultatstyrningen utvecklats och formades när de internationella aspekterna inte tagit alltmer etablerade former. var tillnärmelsevis lika starka som . inklusive myndighetsstyrning innebär förenklat En rad förändringar ägde rum inom organisa- att bereda och följa upp budgetförslag (vårpro- tionen efter det att blivit en positionen och budgetpropositionen), utfärda regleringsbrev, analysera och värdera årsredovis- kansliet anställdes som placerades i Statsrådsbe- ningar och andra rapporter, förbereda och Förvaltningschefen fick i uppdrag att genomföra myndighetsdialoger, bereda särskilda bedriva ett fortlöpande förändrings- och förny- direktiv för myndighetsverksamhet samt ha and- elsearbete inom myndigheten. ra löpande kontakter med myndigheterna m.m. ringsarbetet har legat inom områdena intern Mål- och resultatstyrningen har ställt nya krav på styrning och ledning, arbetsformer, medarbetar- arbete och ett kontinuerligt nas kompetens samt informations- och kommu- arbete pågår för att utveckla styrningen i staten. Ett annat viktigt inslag har varit att ta fram förslag om kation med omvärlden har förändrats markant långsiktiga dimensionering (se vidare under av- snitt dimensionering). samhället har ställt nya krav på Regeringskansli- Att effektivisera, samordna och utveckla Re- Efterfrågan på information har ökat både från geringskansliet är en komplicerad uppgift som medier och allmänheten. Sätten att sprida infor- kräver långsiktighet, uthållighet och målmedve- mation har blivit fler. Ett nytt medielandskap har För att lyckas måste förändringsarbetet skapats med kommersiella radio- och TV- präglas av helhetssyn och ett gemensamt ageran- kanaler, ökad internationell uppmärksamhet, e- Utvecklingsarbetet måste pågå fortlöpande. post och webbsidor. Det ställs också krav på ett Ett bättre stöd till kommittéväsendet har högre tempo svaren skall komma snabbt och byggts upp genom den nya organisationen för informationen skall vara lättillgänglig. kommittéservice, som skall ge kommittéerna ett Även organisation har för- heltäckande administrativt stöd. Antalet departement har minskat, från utvecklingsarbete för att förbättra kvaliteten i 13 stycken till 10 stycken . I detta arbete har 2000 genomfördes den senaste regeringsombild- man särskilt uppmärksammat språk och utform- ningen, som ledde till en förändring av Reger- ning av betänkanden, med särskild tonvikt på förslagen till nya lagar. att minskade med ett stats- råd och att en statsrådspost inrättades i Närings- bl.a. i syfte att öka kvalitén. lingssektion har byggts upp och består av åtta personer med juridisk och ekonomisk kom- Samtliga departement har utsett upp- Löpande utbildning och stöd folkrörelse- och ungdomsfrågor till Justitiede- ges i upphandlingsfrågor. Stödet ges dels genom en bred satsning på upphandling av ramavtal, tiska frågor från till Justi- dels riktat i enskilda ärenden och dels genom att mallar och information läggs ut på intranätet. En viktig förändring när det gäller Regerings- kansliets organisation var att en ny sammanhål- las och avrapporteras till den centrala upphand- len myndighet, , bildades . Utvecklingen går mot ett alltmer Ett syfte med sammanslagningen var att effekti- utvecklat stöd där upphandlingssektionens roll i arbete, inte minst på den administrativa sidan. Fungerande styrning och ledning är funda- mentala förutsättningar för att hela organisatio- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 nen ska fungera. En viktig del i styrningen och ledningen av är en väl fungerande planerings- och uppföljningsprocess. och Utrikesdepartement har bedrivit skilda men parallella processer för verksamhetsplaneringen. Inför sammanslagningen av förvaltningsanslagen har en översyn av de båda processerna resulterat i en ny gemensam verksamhetsplanering för hela . är regeringens, dvs. den högsta statsledningens, egen myndighet. Att direkt medverka i regeringens uppdrag att styra landet och att förverkliga dess politik ställer i vissa avseenden andra krav än de som normalt ställs på statliga myndigheter. organisation, arbetsformer och arbetssätt måste utformas med detta förhållande som utgångspunkt. Styrningen av måste bygga på regeringens politik och prioriteringar som de kommer till uttryck i t.ex. regeringsförklaringen. Takten i och omfattningen av 1990-talets förändringsarbete framstår tydligt. ovan har flera av verksamheter förändrats mycket och ökat i omfattning. Nya verksamheter har också kommit till. Det finns även verksamheter som har minskat i omfattning. Antalet regeringsärenden har minskat . Detta är bl.a. en följd av att det har varit en strävan att avlasta regeringen från ärenden av löpande art och således delegera förvaltningsärenden till myndigheter m.m. Regeringen skall endast pröva ärenden som kräver ett ställningstagande av regeringen som politiskt organ. Antal diarieförda ärenden uppgick till knappt 190 000. Antalet propositioner har minskat . Å andra sidan har antalet interpellationer ökat och antalet enkla frågor har fördubblats. Utvecklingen för vissa verksamheter åren 19962000 visas i tabellen nedan. En närmare redovisning av verksamhet finns i 2000. Tabell 6.15 Viss resultatinformation i ärenden/handl. *Av dessa beräknas ca 200-300 personer vara tillfälligt anställda för ordförandeskapet. **Fr.o.m. förs inom UD ett ärendediarium för regerings- och regeringskansliärenden. Dessa registrerades tidigare i UD:s skrivelsediarium. I skrivelsediariet registreras varje enskild handling med ett eget diarienummer och varje ärende kan alltså omfatta flera diarienummer. UD:s statistik är därför inte direkt jämförbar med övriga departements. Därutöver förekommer inom UD ytterligare smärre diarier över bl.a. ärenden som rör mål vid och vissa FN-kommittéer och där är part. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Med anledning av sammanslagningen av anslag kommer de delar som rör utrikesrepresentationens förvaltning fortsättningsvis att redovisas under utgiftsområde 1. När det gäller insatserna inom politikområde Utrikes- och säkerhetspolitik redovisas de såsom tidigare inom utgiftsområde 5 Internationell samverkan. Den svenska utrikesförvaltningen har förändrats kraftigt i takt med att antalet länder och samarbetspartners har blivit fler, bland annat genom EU-medlemskapet, och att antalet fora att verka inom har mångdubblats. En omstrukturering i enlighet med planerade prioriteringar och viljan att skapa utrymme för nysatsningar har lett till följande förändringar i utrikesrepresentationen. Fyra utlandsmyndigheter kommer att avvecklas , nämligen ambassaderna i , , och vid Heliga Stolen. Den sistnämnda ersätts med en Stockholmsbaserad ambassadör. Ambassaden i flyttas till . Av- sikten är att senare upprätta ett generalkonsulat i . Generalkonsulatet i bibehålls och förstärks med ett center, finansierat delvis av biståndsmedel, för att främja kontakterna mellan och . Ambassaderna i , , , och Co- lombo koncentrerar i fortsättningen sin verksamhet till främst biståndsfrågor, vilket medför att Sida i ökad omfattning kommer att stå för driftskostnaderna. Vidare reduceras antalet utsända tjänstemän vid ett femtontal utlandsmyndigheter. Inför operativa inträde i Schengen ingicks ett femtiotal överenskommelser med andra Schengenstater om samarbete på viseringsområdet. Sammanslagningen av och utrikesförvaltningens anslag I samband med den ekonomiska vårpropositionen godkände att anslaget för utrikesförvaltningen flyttas från utgiftsområde 5 till utgiftsområde 1 (prop. 2000/01:100, bet. 2000/01:FiU20, rskr. 2000/01:288). Beslutet innebar ändringar i tilläggsbestämmelserna 4.6, 4.6.6 och 5.12 i riksdagsordningen. har därmed myndigheten ett gemensamt förvaltningsanslag. Förslaget innebär att ändamålet för anslaget , utgiftsområde 1 utvidgas till att även omfatta utrikesförvaltningen. En rapport om långsiktiga dimensionering presenterades ; "Vad kostar det att regera? En studie av dimensionering nu - och " (Ds 2000:27). Utredaren pekar bl.a. på att kompetens och resurser har urholkats, nya uppgifter tillkommit, arbetsmängden ökat och ambitionsnivån har stigit, medan resurserna inte ökat i proportion till detta. Det främsta skälet till att arbetsuppgifter har ökat är medlemskap i den Europeiska unionen. Medlemskapet kräver att representerar i ministerrådets arbetsgrupper samt ofta i kommissionens expert- och verkställighetskommittéer. Den statliga budgetprocessen och myndighetsstyrningen är andra verksamheter som utredaren pekar på när det gäller ökad arbetsbelastning. Allt högre krav ställs på ekonomiska analyser, prognoser och utvärdering. Den fortsatta systemutvecklingen medför troligen att kraven kommer att öka ytterligare . Med bl.a. detta som bakgrund beslutade om en ökning av anslaget till i enlighet med regeringens förslag ekonomiska vårproposition. Beslutet innebär att anslaget ökar med , ytterligare samt ytterligare . måste dimensioneras efter de krav som det moderna demokratiska samhället ställer. Propositioner skall vara väl underbyggda, lagtexter korrekt utformade och landet måste representeras på ett professionellt sätt i internationella sammanhang. Vidare skall enskilda medborgare, företag, media och få snabba svar på sina frågor. Ärenden skall behandlas inom rimlig tid. Av detta följer att dimensioneringen av kontinuerligt behöver ses över. Re- geringen måste därtill ständigt pröva om arbetet i utförs på ett tillräckligt effektivt sätt och om egen resursanvändning är optimal. För finansiering av Försvarsdepartementets kostnader förknippade med nämndens avveckling har regeringen i förhållande till 2001 beräknat mer under anslaget samt mer och framåt. Finansiering sker genom motsvarande minskning av sjätte utgiftsområdets anslag 6:18 Nämnder m.m. Tabell 6.16 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och i samband med budgetpropositionen . 2Inklusive slutjustering med anledning av de statliga avtalsförsäkringarna. En närmare beskrivning finns i tilläggsbudgeten i samband med budgetpropositionen, avsnitt 9.2. 6.7.690:6 Stöd till politiska partier 1 Inklusive en minskning med 10 000 tkr på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Enligt lagen (1972:625) om statligt stöd till politiska partier lämnas stöd dels som partistöd, dels som kanslistöd i taget räknat fr.o.m. . Partistödet lämnas som mandatbidrag. Kanslistödet som i princip är avsett endast för partier som är företrädda i , lämnas som grundstöd och tilläggsstöd. gällande belopp fastställdes till sin nuvarande nivå år 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1996 (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97:KU1, rskr. 1996/97:85). Med anledning av engångsvisa omprioriteringar inom utgiftsområdet föreslås i denna proposition att anslagsnivån sänks med . föreslår regeringen att anslaget 90:6 Stöd till politiska partier skall uppgå till . beräknas anslaget uppgå till 145,2 miljoner respektive . 6.7.790:7 Expertgruppen för EU-frågor 1Motsvarar 9 000 tkr prisnivå. 2Motsvarar 9 000 tkr prisnivå Regeringen har inrättat en expertgrupp för EU- frågor. Expertgruppen är en myndighet. Expertgruppens uppgifter är att bedriva och främja forskning, utvärdering, analys och studier i europapolitiska frågor. Verksamheten skall inriktas på att självständigt och objektivt fördjupa och bredda underlaget för sådana ställningstaganden som har betydelse för utvecklingen av Europeiska unionen (EU) och för EU-politik, främst inom områdena ekonomi, handel, statsvetenskap och juridik. Expertgruppens arbete regleras i förordning (2001:204) med instruktion för Expertgruppen för EU-frågor. Expertgruppen skall särskilt initiera och behandla förslag till utvärderings- och forskningsprojekt, göra eller låta göra utredningar och utvärderingar, följa utvecklingen och hålla kontakt med forskare inom och utom landet samt publicera och sprida rapporter om verksamheten. Kostnaden för myndigheten beräknas uppgå till ca . För expertgruppen förs ett nytt ramanslag 90:7 Expertgruppen för EU-frågor upp på statsbudgeten Förteckning över samt ackrediteringar för de Stockholmsbaserade ambassadörerna 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 BILAGA 1 Förteckning över samt ackrediteringar för de Stockholmsbaserade ambassadörerna 1.1Förteckning över samt ackrediteringar för de Stockholmsbaserade ambassadörerna ......................................... 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 BILAGA 1