prop · GP031d30 · 2001-09-20 00:00:00 — Även i EU-området har konjunkturnedgången varit koncentrerad till tillverkningsindustrin, vilket bl.a. tagit sig uttryck i en anpassning av lagren, inte minst i . I några mindre EU-länder där IKT-sektorn utgör en stor del av ekonomin har konjunkturavmattningen en tydlig koppling till det globala efterfrågebortfallet i denna sektor. I regionen som helhet har hushållens konsumtion utvecklats relativt gynnsamt, vilket sannolikt till stor del kan förklaras av dels en gynnsam sysselsättningsutveckling, dels omfattande inkomstskattesänkningar i ett antal EU-länder. Sammantaget bedöms BNP- tillväxten i EU-området uppgå till och till . tiga återhämtningen kan ses mot bakgrund av en något svagare arbetsmarknadsutveckling. I har den snabba globala konjunkturnedgången exponerat ekonomins underliggande svagheter och problem. Ekonomin befinner sig i recession och priserna har fortsatt att falla. har arbetslösheten stigit till en historiskt hög nivå. Det offentliga sparandet fortsätter att uppvisa stora underskott och skulden som andel av BNP, som redan tidigare var den högsta inom OECD-området, fortsätter att öka i snabb takt. Mot bakgrund av de underliggande problemen förutses BNP falla både och . Diagram 2.1 BNP-tillväxt i EU, och Källor: Nationella källor och Den mycket svaga utvecklingen i bedöms dock få relativt begränsade effekter på länderna i övriga , bl.a. då dessa länders beroende av som exportmarknad minskat under . För de mindre har istället den snabbt vikande efterfrågan inom IKT- sektorn varit den avgörande faktorn till den negativa utvecklingen. I och har emellertid en fortsatt stark inhemsk efterfrågan kompenserat för efterfrågebortfallet i omvärlden. Osäkerheten om utvecklingen i har ökat. De långvariga problemen i har förvärrats. Åtgärder för att sanera ekonomin har presenterats, men problemen är fortsatt stora. Den finansiella oron i har också fått negativa återverkningar på framför allt som dras med en inhemsk energikris. För regionen som helhet väntas BNP-tillväxten mattas av kraftigt . Sammantaget förutses den globala tillväxten mattas av från historiskt höga till . En viss återhämtning väntas under , tillväxten bedöms då stiga till , bl.a. till följd av redan genomförda och antagna räntesänkningar, inte minst i . Prognosen innebär att konjunkturnedgången både globalt och i OECD-området blir lika djup som vid lågkonjunkturen . Osäkerheten i bedömningen är dock mycket stor. Detta gäller särskilt utvecklingen av investeringar och hushållens konsumtion . Beträffande investeringarna är det mycket svårt att bedöma hur utdraget fallet i IKT- sektorn blir. Det beror till stor del på graden av strukturell anpassning i sektorn. Är nedgången en återspegling av långsiktigt nedreviderade förväntningar om tillväxtpotentialen inom sektorn måste investeringarna sannolikt falla mer än vad som antas för att anpassa kapitalstocken. Det skulle innebära att fallet blir relativt sett djupare och återhämtningen på medellång sikt långsammare. I sådant fall skulle också de förväntade stimulativa effekterna av en lättare penningpolitik bli relativt sett mindre. Hushållens konsumtion globalt bedöms fortsätta att utvecklas relativt gynnsamt . Skulle den globala konjunkturförsvagningen på ett mer påtagligt sätt sprida sig till hushållssektorn kan detta få avsevärda effekter på världsekonomin med en betydande risk för en negativ spiral i form av fallande sysselsättning och en svagare konsumtion. Det finns även region- eller landspecifika risker där utvecklingen i är särskilt oroande. En mer spridd och fördjupad finansiell kris i utgör en annan risk. kan de genomförda och antagna räntesänkningarna i främst komma att påverka tillväxten mer gynnsamt än vad som antas. Gällande de relativt omfattande skattesänkningarna i har försiktiga antaganden gjorts om effekterna på hushållens konsumtion. Det kan inte uteslutas att sänkningarna påverkar konsumtionen mer, såväl som . Den snabba och kraftiga globala konjunkturavmattningen, inte minst i ett antal för viktiga handelsländer, bl.a. och de nordiska länderna, medför att de internationella förutsättningarna för svensk export försämras påtagligt . Efter att ha uppgått till förutses marknadstillväxten, som utgör ett handelsviktat genomsnitt av importtillväxten av bearbetade varor 2001/02:1 BILAGA 2 på exportmarknader, uppgå till historiskt svaga . förutses en viss återhämtning, tillväxten stiger då till , men även denna tillväxt understiger det historiska genomsnittet. Tabell 2.1 BNP-tillväxt, KPI och arbetslöshet Procentuell förändring, där inget annat anges Arbetslöshet, procent av arbetskraften2 1HIKP för EU-länder och KPI för 2ILO-definitionen för EU-länder och nationell definition för Källor: Nationella källor och ökade euroområdets samlade BNP med , vilket är den högsta tillväxten . mattades emellertid tillväxten av betydligt, en utveckling som har fortsatt under innevarande års första hälft. Utöver den försvagade internationella konjunkturen har den kraftiga avmattningen inom IKT-sektorn haft en tydligt negativ inverkan på 2001/02:1 BILAGA 2 Detta gäller framför allt i vissa mindre länder som , och , där denna sektor är av särskilt stor betydelse. har hushållens konsumtion i euroområdet utvecklats förhållandevis gynnsamt . Konsumtionstillväxten har sannolikt främst gynnats av den starka sysselsättningstillväxten i flera euroländer. Ett antal länder har dessutom genomfört skattereformer som bl.a. har innefattat lägre inkomstskatter. Inflationstakten förutses avta under årets andra hälft till följd av konjunkturavmattningen och lägre oljeprisnivåer än föregående år. Detta väntas få en viss positiv inverkan på hushållens konsumtion. En lägre inflationstakt i kombination med måttliga löneökningar och en appreciering av euron antas dessutom möjliggöra ytterligare någon sänkning av räntan under innevarande år. spelar sysselsättningens fortsatta utveckling en avgörande roll för utvecklingen av hushållens konsumtion. har allt fler tecken indikerat en avmattning av sysselsättningstillväxten, exempelvis i , och . Även den tidigare positiva utvecklingen vad gäller arbetslösheten har avstannat. Sammantaget bedöms BNP-tillväxten inom euroområdet bli avsevärt svagare än och uppgå till . Trots antagna och redan genomförda räntesänkningar och en något förbättrad internationell konjunktur, motiverar de försämrade utsikterna för sysselsättningstillväxten en relativt måttlig återhämtning med en tillväxt på . Skillnaderna i tillväxt mellan enskilda EU-länder förutses vara stora . Mest påtaglig väntas avmattningen bli i några mindre länder samt i där BNP- tillväxten väntas uppgå till innevarande år och . Prognosen innebär att euroområdet förutses växa något under sin långsiktiga potentiella tillväxttakt och . Den brittiska ekonomin uppvisar en tudelad utveckling. Tillväxten i tjänstesektorn är fortsatt god medan produktionen inom tillverkningsindustrin faller. förutses hushållens konsumtion fortsätta att utgöra den viktigaste drivkraften bakom tillväxten medan nettoexporten väntas ge ett negativt bidrag till BNP. Sammantaget förutses BNP-tillväxten avta från till för att därefter stiga till . Norsk ekonomi präglades senare del av stark tillväxt, högt kapacitetsutnyttjande, stigande lönekostnader och hög inflation. Den kraftiga åtstramningen av penningpolitiken i kombination med en svagare utveckling av oljesektorn har lett till att tillväxten har dämpats påtagligt under inledningen av innevarande år. Sammantaget väntas BNP-tillväxten avta till . En viss återhämtning förutses då tillväxten bedöms uppgå till . Trots en negativ utveckling av hushållens konsumtion uppgick BNP-tillväxten till . Den höga tillväxten förklaras av en stark export och ett stort investeringsbehov, bl.a. till följd av den omfattande storm som drabbade . väntas investeringarna normaliseras. Hushållens konsumtion förutses successivt öka till följd av en mer neutral finanspolitik och ett fortsatt gynnsamt arbetsmarknadsläge. Dämpningen av den inhemska efterfrågan mildras härmed. Sammantaget förväntas emellertid den svaga utvecklingen av inhemsk efterfrågan, i kombination med den internationella konjunkturavmattningen, leda till att BNP växer med måttliga och . Finsk ekonomi har utvecklats mycket starkt och växte med historiskt höga . Tillväxten leddes av en stark export, en god inhemsk efterfrågan och en hög investeringstakt. Avmattningen i den internationella konjunkturen i kombination med det kraftiga fallet i IKT-sektorn har emellertid varit mycket kännbar för finsk exportindustri. BNP- tillväxten väntas uppgå till måttliga och . Arbetslösheten förväntas stiga som en följd av den svaga ekonomiska tillväxten. Efter nära av stabil och hög ekonomisk tillväxt dämpades den amerikanska konjunkturen märkbart under slutet av . En inbromsning av den ekonomiska aktiviteten var sannolikt nödvändig för att undvika en ännu kraftigare konjunkturnedgång framöver. Av- mattningen har dock varit oväntat djup. Den amerikanska har reagerat kraftfullt på den svaga utvecklingen genom att sänka styrräntan från till . Konjunkturutsikterna är dock alltjämt förknippade med stor osäkerhet. Den kraftiga inbromsningen i efterfrågan har varit mycket kännbar för stora delar av amerikansk tillverkningsindustri. Detta gäller inte minst de högteknologiska delarna av industrin (datorer, halvledare och kommunikationsutrustning) vilka minskat sin produktion i snabb takt. Diagram 2.2 Industriproduktionen i Procentuell förändring månad till månad, säsongsrensade data Produktion av halvledare, datorer Det snabba fallet i kapacitetsutnyttjandet har, tillsammans med den allmänt ökade osäkerheten kring den framtida vinstutvecklingen, bidragit till ett kraftigt fall i näringslivets investeringar. Då kapacitetsutnyttjandet fortfarande befinner sig på en historiskt låg nivå förutses investeringarna fortsätta att falla under den resterande delen av innevarande år. Detta skall delvis ses som en anpassning av den överkapacitet som bedöms ha uppstått framför allt i IKT-sektorn. förutses dock en stabilisering i näringslivets investeringar, bl.a. som en följd av tidigare och i prognosen antagna räntesänkningar. Avmattningen i har också karakteriserats av en snabb och kraftig lageranpassning, vilket inverkat negativt på produktio- 2001/02:1 BILAGA 2 nen och importen. Det är mycket svårt att avgöra exakt hur långt denna anpassning fortskridit. Vissa tecken tyder dock på att de negativa tillväxteffekterna av lageranpassningen redan inträffat och att effekterna på BNP successivt kan komma att bli mer neutrala. Hushållens konsumtion utgör alltjämt den viktigaste, och i princip enda, drivkraften bakom tillväxten i trots att konsumtionstillväxten avtagit något . Ett viktigt skäl till den mer dämpade tillväxten i hushållens konsumtion är att sysselsättningstillväxten gradvis mattats . Arbetslösheten som uppmättes till är dock fortfarande mycket låg i ett historiskt perspektiv. Utöver den mindre gynnsamma situationen på arbetsmarknaden har hushållen fått se sin förmögenhet falla framför allt som ett resultat av börsnedgången. Den tidigare positiva förmögenhetseffekten har därmed gradvis ersatts av en negativ förmögenhetseffekt, vilket har inverkat dämpande på konsumtionstillväxten. Trots dessa relativt negativa faktorer har hushållens konsumtionsbenägenhet varit fortsatt förhållandevis stark, vilket fått till följd att sparkvoten ligger kvar på en historiskt låg nivå. Risken att hushållen anpassar sin konsumtion i syfte att öka sitt sparande och minska sin skuldsättning är dock uppenbar. Mot ett sådant förlopp talar emellertid att förtroendet i hushållssektorn efter det snabba fallet nu tycks ha stabiliserats på en relativt hög nivå. Ytterligare en motverkande faktor utgörs av den expansiva ekonomiska politiken med kraftigt sänkta räntor och betydande skattesänkningar. Skattelättnaderna beräknas öka hushållens disponibla inkomster med motsvarande av andra halvårets BNP 2001 och av BNP . Sammantaget förutses därför en viss uppgång i konsumtionstillväxten framöver. I denna prognos ligger emellertid ett antagande om att skattelättnaderna endast till en mindre del kommer att användas till en ökad konsumtion. Hushållens ekonomiska situation spelar också en avgörande roll för utvecklingen i bostadsinvesteringarna. Efterfrågan på bostäder tilltog . En viktig förklaring till detta är sannolikt de lägre bostadsräntorna. Den goda efterfrågan och de låga bostadsräntorna väntas, tillsammans med det historiskt låga utbudet av nya bostäder, bidra till en stabil tillväxt i bostadsinvesteringarna även framöver. 2001/02:1 BILAGA 2 I prognosen förutses BNP-tillväxten minska från till . Den mer expansiva ekonomiska politiken väntas dock, tillsammans med en stabilisering av börskurser och en mer dämpad inflationstakt, bidra till en gradvis återhämtning i den inhemska efterfrågan . BNP förutses då öka . Osäkerheten kring den framtida utvecklingen i är mycket stor. Det kan inte uteslutas att de obalanser som byggts upp i den amerikanska ekonomin, bl.a. i form av en hög skuldsättning och ett lågt sparande i hushållssektorn samt ett mycket stort bytesbalansunderskott, kan leda till ett mer dramatiskt konjunkturförlopp än vad som förutses. Efter ett årtionde av svag utveckling befinner sig den japanska ekonomin nu i recession. Läget är allvarligt inte minst då den inhemska efterfrågan har dämpats markant som den internationella konjunkturen mattats av. Arbetslösheten och antalet konkurser har därför nått historiskt höga nivåer. Framtidstron är dämpad och aktiepriserna på Tokyobörsen har fallit till den lägsta nivån . Den svaga efterfrågan återspeglas i prisutvecklingen i form av fortsatt deflation. Den svaga utvecklingen kan till stor del förklaras av en alltför långsam reformprocess och svårigheter att förbättra ekonomins funktionssätt. En ökad reformtakt inom i synnerhet finans- och företagssektorerna är därför nödvändig för att den långsiktiga tillväxtpotentialen skall kunna höjas. Regeringen har på dessa områden aviserat betydande förändringar. Vissa av dessa nödvändiga reformförslag riskerar dock på kort sikt att dämpa konjunkturen ytterligare. Försöken att få bankerna att göra sig av med sina dåliga lån riskerar t.ex. att leda till en kreditåtstramning, en ökning av antalet konkurser och en högre arbetslöshet. Motsvarande problematik i termer av målkonflikten mellan kort och lång sikt återfinns även på det finanspolitiska området. I syfte att hindra den stora bruttoskulden från att växa ytterligare har regeringen aviserat ett medelfristigt mål för de offentliga finanserna om balans i det offentliga primära sparandet. Om en finanspolitisk åtstramning skulle äga rum kan detta verka återhållande på hushållens konsumtion. Den långsamma takten i reformarbetet kan sannolikt till stor del förklaras av ovan nämnda problematik. Det är emellertid inte självklart att effekterna behöver bli så negativa på kort sikt. Man kan t.ex. inte utesluta positiva förtroendeeffekter till följd av en ökad reformtakt och budgetkonsolidering, vilket kan få en stimulerande effekt på konsumtionen. Re- geringens förslag att omfördela resurser från offentliga investeringsprojekt till att stärka det sociala skyddsnätet utgör dessutom ytterligare en positiv faktor i sammanhanget. Hur hushållen kommer att agera är avgörande för den framtida utvecklingen. Mot bakgrund av de omfattande underliggande problemen, den dämpade framtidstron och den svaga internationella efterfrågan väntas konjunkturen bli fortsatt svag både och . BNP bedöms falla och . Det kan dock inte uteslutas att negativa spiraleffekter leder till en betydligt sämre utveckling än den förväntade, i synnerhet mot bakgrund av problemen inom banksektorn. De mindre asiatiska ekonomierna drabbas hårt av den globala avmattningen och framför allt av fallet i IKT-sektorn, då dessa länder generellt sett har en stor andel högteknologisk export som exporten utgör en betydande andel av BNP. och väntas emellertid uppvisa en stark tillväxt både och . Den negativa inverkan från minskad exportefterfrågan kompenseras i dessa båda länder av en stark inhemsk efterfrågan och fortsatt expansiv finanspolitik. Tillväxten i regionen som helhet väntas mattas av från till , för att därefter stiga till . Skillnaderna i tillväxt länderna emellan bedöms emellertid förbli mycket stora under hela prognosperioden, och här går skiljelinjen framför allt mellan de större och de mindre ekonomierna. av svag ekonomisk utveckling, delvis till följd av en kraftig appreciering av valutan och höga räntor, har fått stora problem att hantera den växande statsskulden. Den finansiella oron som följt av krisen i har fått negativa effekter framför allt på , genom ett minskat kapitalinflöde och ett de- precieringstryck på valutan. hämmas den ekonomiska aktiviteten i den brasilianska ekonomin ytterligare av en inhemsk energikris. Även tillväxten i väntas bli mycket svag, främst beroende på minskad export. Förbättrade offentliga finanser som stärker utländska investerares förtroende, samt att spridningseffekterna från krisen i förblir relativt begränsade, utgör förutsättningar för återhämtningen i regionen. Tillväxten i regionen som helhet väntas mattas av från till , för att därefter stiga till . 2001/02:1 BILAGA 2 av hög tillväxt i dämpades konjunkturen , en utveckling som har fortsatt under innevarande år. BNP-tillväxten bedöms mattas av från år och . Den senaste tidens utveckling, inklusive problemen med att skapa enighet kring nästa års budget, utgör dock en osäkerhetsfaktor i prognosen. fortsatte återhämtningen i de baltiska länderna vilkas sammanvägda tillväxt uppgick till . Den snabba avmattningen i EU-området bedöms leda till att tillväxten mattas av . 2.4Utvecklingen i , och de baltiska länderna Höga råvarupriser, i synnerhet på olja, och en gynnsam rubelkurs var de främsta orsakerna till den ryska ekonomins starka tillväxt som uppgick till . I takt med att effekten av dessa faktorer avtagit har tillväxten mattats av. Ett problem i sammanhanget utgörs av den fortsatt höga inflationen. Den ryska tillväxten förväntas uppgå till 2001 och 2002. För att en hög tillväxt skall vara möjlig på måste ytterligare strukturreformer och avregleringar genomföras. Mot bakgrund av den tydligt dämpade konjunkturen och då särskilt på ett antal av viktigaste exportmarknader, bl.a. , och de nordiska länderna, har förutsättningarna för svensk export försämrats påtagligt. Världsmarknadstillväxten, dvs. den handelsviktade importefterfrågan för bearbetade varor som den svenska exporten möter, beräknas därmed falla kraftigt från till historiskt låga för att sedan öka något till . Prognosen innebär att marknadstillväxten utvecklas svagare än det historiska genomsnittet både och . 2001/02:1 BILAGA 2 Parallellt med den ekonomiska avmattningen i och i övriga omvärlden föll obligationsräntorna kontinuerligt och . Långräntorna har därefter stigit för att återigen falla tillbaka något . har den amerikanska (Fed) sänkt styrräntan vid ett flertal tillfällen, totalt från till . Fed väntas sänka ytterligare något , i syfte att åstadkomma en återhämtning i . Den () har sänkt styrräntan betydligt mindre, . Även ECB väntas fortsätta sänka styrräntan. En viktig orsak är den svaga konjunkturutvecklingen i euroområdet, främst i . Tillväxtutsikterna i bedöms vara bättre än i euroområdet, vilket kan komma att hålla tillbaka en fortsatt euroförstärkning . Euron bedöms vara fundamentalt undervärderad och antas på medellång sikt stärkas mot dollarn. Parallellt med att långräntorna föll kraftigt föll börserna runt om i världen. I takt med att företagen levererat sämre resultat än förväntat har marknadsbedömare reviderat ned sina förväntningar avseende företagens framtida vinster. Den internationella konjunkturavmattningen har lett till försämrade marknadsutsikter för företagen, vilket återspeglat sig i fallande aktiekurser. Konjunkturavmattningen har haft en negativ inverkan på kronan, dels genom att utländska placerare sålt svenska aktier, dels genom att svenska exportföretags efterfrågan på kronor minskat. Den tidigare negativa korträntedifferensen mot omvärlden har sannolikt bidragit till att sätta press på kronan . intervenerade genom att stödköpa kronor. En kraftig kronförstärkning uteblev och valde kort därefter att höja styrräntan från till . Den svaga kronan hotade, enligt bedömning, att få effekt på inflationen. Efter av hög tillväxt mattades den amerikanska konjunkturen påtagligt . Efter att ha omvärderat konjunkturläget har Fed genomfört ett antal räntesänkningar . Totalt har den amerikanska styrräntan sänkts från till . Den fortsatta konjunkturavmattningen , som skapat oro på finansmarknaderna, har bidragit till att Fed valt att genomföra kraftiga räntesänkningar. Totalt genomfördes 5 räntesänkningar, vardera om , . Vid de senaste tillfällena () har Fed slagit av på takten till . Räntesänkningarna har dock ännu inte haft någon tydlig effekt. För att förbättra förutsättningarna för en varaktig återhämtning i konjunkturen väntas Fed sänka styrräntan ytterligare till . På antas den höjas igen i takt med att det sker en viss återhämtning i ekonomin. De långa obligationsräntorna i föll successivt efter en topp . Totalt föll den 10-åriga statsräntan . långräntefall som skedde parallellt med en period av ekonomisk avmattning i steg de långa obligationsräntorna igen . Diagram 3.1 10-åriga statsobligationsräntor i Förenta sta- Uppgången kan ha berott på att placerare hoppades att konjunkturen skulle vända och att botten var nådd på aktiemarknaderna. har dock långa räntor återigen börjat falla tillbaka, vilket kan förklaras av den fortsatt svaga ekonomiska utvecklingen. Mot bakgrund av den förutsedda försiktiga återhämtningen i antas de långa obligationsräntorna ligga något över nuvarande nivåer . Den har sänkt styrräntan med totalt , senast vid mötet . Ekonomin i euroområdet har snabbt försvagats och särskilt påtaglig har avmattningen i varit. Trots konjunkturavmattningen har inflationstakten i euroområdet varit överraskande hög , vilket hållit tillbaka räntesänkningar från ECB. Inflationsstatistik för månad visade dock att inflationen avtagit. Mot bakgrund av den förutsedda fortsatta konjunkturförsvagningen antas ECB sänka styrräntan med , vilket också prissätts i rådande marknadsräntor. Långa räntor i euroområdet har fallit under större delen av 2000, men inte i samma utsträckning som i . Från den historiskt höga nivån till föll den 10-åriga tyska statsräntan med drygt en procentenhet till strax . följde, liksom i , en ränteuppgång som avstannade . Därefter har räntorna fallit tillbaka . Även i euroområdet antas de långa räntorna hamna något över dagens nivåer . har dollarn försvagats något mot andra valutor. Dollarn har varit stark , trots tydliga tecken på en avmattning i ekonomin. Möjliga orsaker till den senaste tidens försvagning är dels en fortsatt svag konjunkturutveckling, dels den senaste tidens börsnedgång i . I prognosen förutses tillväxten i vara relativt god i jämförelse med utsikterna i euroområdet. Detta skulle kunna innebära att eurons förstärkning mot dollarn är temporär och att dollarn stärks igen på kort sikt. Fundamentalt sett bedöms dock euron vara undervärderad och ha förutsättningar att stärkas mot dollarn på medellång sikt. 2001/02:1 BILAGA 2 Diagram 3.2 Dollar mot euro Parallellt med konjunkturavmattningen och nedgången i långa räntor har aktiemarknaderna fallit i . En temporär uppgång skedde som återspeglade förhoppningar om en snar återhämtning i konjunkturen. har aktiemarknaden åter fallit tillbaka som en följd av nya vinstrevideringar. Mellan föll Nasdaqbörsen, som domineras av företag inom IKT- sektorn, med . Även bredare index som Standard & Poors 500 har fallit med . Diagram 3.3 Börsutvecklingen i och Flera amerikanska företag har skrivit ned sina prognoser för den framtida försäljningstillväxten mot bakgrund av den vikande efterfrågan.