prop · GP031d30 · 2001-09-20 00:00:00 — föll leveranstiderna och industriföretagens missnöje med lagersituationen ökade enligt KI:s barometer. Missnöjet har ökat ytterligare inledningsvis . Nettotalen, dvs. andelen företag som anger att lagren är för stora minus andelen som uppger att 2001/02:1 BILAGA 2 de är för små, låg på den högsta nivån . Även beräkningar över lagerkvoten, dvs. lagren i förhållande till produktionsnivån, indikerar att det finns ett behov av att justera lagernivåerna. Lageranpassningen inleddes troligen och den väntas fortgå in . Justeringen underlättas av att efterfrågan på svenska industrivaror väntas ta fart . Det bör understrykas att det råder stor osäkerhet om hur utdragen konjunkturavmattningen blir i industrisektorn och det finns en risk att lagerproblemen, och därmed behoven av att justera lagren, är större än vad som antas i denna prognos. Även inom handeln bedöms det finnas ett behov av att justera lagernivåerna till den lägre efterfrågan. Lagerproblemen uppstod då företagen troligen köpte in för mycket varor och den inhemska efterfrågan steg mindre än väntat. Detta stämmer även överens med KI:s barometer som visar att missnöjet med lagren steg kraftigt under senare delen av . Liksom för industrin väntas handelns anpassning av lagren fortgå även . 2001/02:1 BILAGA 2 11 Den offentliga sektorn Den offentliga sektorns finansiella sparande beräknas uppgå till av BNP . väntas sparandet sjunka till av BNP. Det positiva sparandet bidrar till att den offentliga nettoskulden vänds till en positiv finansiell nettoställning . Även överstiger prognosen för det finansiella sparandet målet om ett överskott på av BNP. 11.1Den konsoliderade offentliga sektorn uppgick den offentliga sektorns finansiella sparande till nära eller av BNP. beräknas sparandet stiga till nära eller av BNP, trots konjunkturnedgången. Det höga sparandet beror delvis på periodiseringar av skatter och tillfälligt höga skatteinkomster, vilket förklaras närmare nedan. beräknas det finansiella sparandet sjunka till eller av BNP, dvs. något högre än målet på av BNP. Den relativt kraftiga nedgången i sparandet är en följd av de nu föreslagna skattesänkningarna samt bortfall av den stora periodiseringseffekten och de tillfälligt höga skatteinkomsterna . Inkomsterna minskar kraftigt som andel av BNP och även i nominella tal. Ut- gifterna som andel av BNP minskar marginellt, se tabell 11.1. minskar de offentliga inkomsterna och utgifterna som andel av BNP något. Den underliggande minskningen är emellertid större eftersom en omläggning till beskattad garantipension höjer både inkomster och utgifter av BNP 2003. Det finansiella sparandet beräknas som andel av BNP uppgå till och . Det överstiger målet om ett överskott på av BNP med 2003 och med 2004. Tabell 11.1 Den offentliga sektorns finanser Finansiellt sparande enligt mål Den offentliga sektorns finansiella tillgångar och skulder redovisas i finansräkenskaper. Enligt de regler som gäller inom EU (ENS 1995) värderas tillgångar och skulder till marknadspris. Det innebär att förändringen av den finansiella nettoställningen inte bara bestäms av det finansiella sparandet utan också påverkas av värdeförändringar på finansiella tillgångar och skulder. Det gäller såväl orealiserade som realiserade värdeförändringar. Diagram 11.1 Den offentliga sektorns finansiella nettoställning Den offentliga sektorns finansiella förmögenhet uppgick till eller av BNP. Under den djupa krisen av försämrades den finansiella ställningen snabbt. Förmögenheten vändes till en nettoskuld som 1996 var eller av BNP, se diagram 11.1. har den finansiella ställningen förbättrats och 2000 beräknas nettoskulden ha uppgått till eller av BNP. Vid utgången av 2000 beräknas den offentliga sektorns finansiella tillgångar till och skulderna till , varav statsskulden uppgick till . Tillgångarna finns främst i pensionssystemet, men även staten har stora tillgångar, varav en del består av lågt värderade aktier i icke börsnoterade bolag som t.ex. Vin och och . Överskotten i den offentliga sektorns finansiella sparande medför en fortsatt förbättring av den finansiella ställningen. Nettoskulden vänds till en positiv förmögenhet på av BNP. Förmögenheten växer därefter i takt med det finansiella sparandet. I prognosen tas hänsyn till de effekter den förutsatta apprecieringen av 2001/02:1 BILAGA 2 kronan har på värderingen av statsskulden. I övrigt görs inga prognoser på värdeförändringar. Genom att överskotten ligger i ålderspensionssystemet kommer förmögenheten att växa genom ackumulering av finansiella tillgångar både i fördelningssystemet (1-4 AP- fonderna) och i premiepensionssystemet. Den konsoliderade bruttoskulden, som understeg referensvärdet inom EU på av BNP, fortsätter att minska. Jämförelse med den ekonomiska vårpropositionen Jämfört med den ekonomiska vårpropositionen har prognosen för den offentliga sektorns finansiella sparande höjts med 2001. Det beror på att skatteinkomsterna bedöms bli högre än väntat, trots att den ekonomiska tillväxten reviderats ned. Den kraftiga uppjusteringen av skatteinkomsterna beror till stor del på att realisationsvinster på aktier och bolagens vinster för blev högre än vad som beräknades i vårpropositionen. Eftersom skatter på realisationsvinster inte är föremål för preliminär beskattning och vinster beskattas med eftersläpning tillgodoräknas dessa skatter den offentliga sektorn med fördröjning (se fördjupningsruta efter avsnitt 11). Dessutom har sysselsättningen och i viss mån den privata konsumtionen i löpande priser inte reviderats i samma utsträckning som BNP, vilket medför att skatteinkomsterna hålls uppe. Däremot väntas, liksom i vårpropositionen, reavinsterna falla tillbaka till följd av börsnedgången och bolagsvinsterna beräknas sjunka, vilket har effekter på skatteinkomsterna . De offentliga utgifterna väntas bli högre jämfört med vårpropositionen, delvis till följd av högre basbelopp genom den oväntat höga inflationen . Sammantaget beräknas den offentliga sektorns finansiella sparande, exkluderat nu föreslagna skattesänkningar, vara i stort sett oförändrat 2002 jämfört med bedömningen i vårpropositionen. Utvecklingen av den offentliga sektorns finansiella sparande Det finansiella sparandet steg kraftigt enligt nationalräkenskapernas redovisning. Förbättringen fortsätter trots konjunkturnedgången. Uppgången i sparandet har skett som skattesänkningar och andra reformer har kostat motsvarande 2001/02:1 BILAGA 2 av BNP 2000 och 2001. Den redovisade utvecklingen beror emellertid till stor del på hur skatteinkomsterna periodiseras i nationalräkenskaperna (se fördjupningsruta i slutet av detta avsnitt). Om skatterna i stället periodiseras till det år då skattskyldigheten uppstår framkommer en mer rättvisande bild av utvecklingen, se tabell 11.2. Det finansiella sparandet efter omperiodiseringen av skatterna ökar betydligt mindre än det redovisade sparandet. Med periodiserade skatter minskar sparandet 2001, vilket ligger mer i linje med effekten på de offentliga finanserna av konjunkturnedgången och de genomförda reformerna. Den periodiserade skattekvoten (skatter som procentuell andel av BNP) faller, vilket avspeglar skattesänkningarna . Den redovisade skattekvoten stiger däremot. Periodiseringseffekter på skatteinkomsterna är av mindre betydelse . Med periodiserade skatter blir inte minskningen av sparandet lika kraftig som nedgången i det redovisade sparandet. Tabell 11.2 Den offentliga sektorns finansiella sparande Korrigering för skatteperiodisering, miljarder kronor Procent av BNP: I nationalräkenskaperna redovisas den del av mervärdesskatten och tullinkomsterna som ingår som en del av EU-avgiften inte som transaktioner i den offentliga sektorn, utan som en skatt till utlandet. De totala skatterna är således större än de skatter som redovisas i den offentliga sektorn. De totala skatteinkomsterna har stigit kraftigt och uppgick till eller av BNP (skattekvoten), se tabell 11.3. har skatterna sänkts med eller av BNP. svarar sänkt direkt skatt för hushåll för . Trots dessa skatteförändringar stiger den redovisade skattekvoten till . En bidragande orsak är att skatt på utdelade medel från försäkringsbolaget (f.d. SPP) tillfälligt höjer skatteinkomsterna . Tabell 11.3 Skatter och avgifter I budgetpropositionen och i andra propositioner föreslås skattesänkningar, som när alla trätt i kraft uppgår till eller av BNP. De direkta skatterna för hushåll sänks med genom sänkt inkomst- och förmögenhetsskatt. Fastighetsskatten sänks retroaktivt för både småhus och för hyreshus, vilket ger ett skattebortfall 2002 på . Den årliga omräkningen av taxeringsvärdena slopas och ersätts med ett nytt taxeringsförfarande, på småhus och på hyreshus. sätts arbetsgivaravgifterna ned till för lönesummor i vissa stödområden. Mervärdeskatten på böcker sänks till , vilket motsvarar ett skattebortfall på ca . Energibeskattningen höjs med 2002 som en del i en skatteväxling. sänks skatten på miljövänliga drivmedel till en kostnad av . har beslutats om sänkt skatt på vin . Sammantaget uppgår skattesänkningarna till , inklusive den retroaktiva sänkningen av fastighetsskatten. Effekten på den offentliga sektorns inkomster är lägre eftersom skatteförändringarna slår igenom successivt. Den redovisade skattekvoten sjunker med till , bl.a. till följd av de ovan beskrivna periodiseringseffek- terna och bortfall av tillfälliga skatteinkomster . avskaffas det särskilda grundavdraget för pensionärer och ersätts med en beskattad garantipension. Det medför att skatteinkomsterna från hushållen (och pensionerna) ökar med eller av BNP. Trots detta minskar skattekvoten och nedgången fortsätter 2004, bl.a. till följd av ytterligare skattesänkningar och successiva genomslag av skattesänkningar. Den offentliga sektorns utgifter uppgick till eller av BNP. Utgiftskvoten har minskat , då den, inklusive utgifter för bankstödet, uppgick till . Redovisningen av utgifterna är konsoliderade för interna transaktioner mellan delsektorerna inom den offentliga sektorn. Det innebär bl.a. att statsbidragen till kommuner och landsting, vilka ingår i de statliga takbegränsade utgifterna, inte ingår i den offentliga sektorns utgifter. Däremot ingår den kommunala konsumtionen som delvis finansieras med statsbidrag. minskar utgiftskvoten med till följd av kraftigt sänkta ränteutgifter på statsskulden. Exklusive ränteutgifter är utgifterna oförändrade som andel av BNP. Tillväxten i och fortsatt sänkta ränteutgifter bidrar till en fortsatt minskning av utgiftskvoten 20022004. Utgifterna, liksom skatteinkomsterna, stiger med 2003 till följd av att det särskilda grundavdraget för pensionärer ersätts med en beskattad garantipension. Detta höjer utgiftskvoten, liksom skattekvoten, . Exklusive denna förändring skulle utgiftskvoten exkl. räntor sjunka även 2003. Transfereringarna väntas som andel av BNP ligga kvar på i stort sett samma nivå som 2000, dvs. Ett antal reformer genomförs , som t.ex. höjda barnbidrag, höjda ersättningsnivåer i socialförsäkringarna och nytt studiemedelssystem. beräknas kostnaderna för arbetslöshet och arbetsmarknadspolitiska program minska. Den offentliga konsumtionen stiger som andel av BNP . I volym beräknas den offentliga konsumtionen öka , vilket är långsammare än BNP-tillväxten. Att konsumtionens andel av BNP ändå ökar beror på att prisutvecklingen som regel är högre för den offentliga kon- 2001/02:1 BILAGA 2 sumtionen än för de varor och tjänster som produceras av näringslivet. Den statliga konsumtionen förutses öka och den kommunala konsumtionen . väntas en fortsatt uppgång av samma storlek. Fördelningen mellan stat och kommun påverkas av att staten tar över kostnaderna för vårdhögskolorna. Den underliggande ökningen är således starkare för den kommunala konsumtionen , , och svagare för staten. En relativt hög prisutveckling för den kommunala konsumtionen till följd av införandet av maxtaxa i barnomsorgen medför att den offentliga konsumtionens andel av BNP är oförändrad 2002. Maxtaxan innebär att en större del av kostnaderna för barnomsorgen finansieras med skattemedel, vilket höjer priset för den offentliga konsumtionen och sänker priset på hushållskonsumtionen. förutses en ökning av den offentliga konsumtionen med . Det finansiella utrymmet för en fortsatt tillväxt i den kommunala sektorns konsumtion uppgår till , medan den statliga konsumtionen bedöms vara oförändrad. Tabell 11.4 Offentliga sektorns utgifter Ökade satsningar på infrastruktur bidrar till att de offentliga investeringarna ökar i volym under hela prognosperioden och därmed väntas vara oförändrade som andel av BNP. Ränteutgifterna minskar särskilt kraftigt då statsskulden reducerats genom den stora överföringen av medel från AP-fonden. beräknas ränteutgifterna till av BNP. Det kan jämföras med 1995 och 1996, då ränteutgifterna uppgick till av BNP. En del av minskningen av statsskulden beror på att den offentliga sektorns finansiella tillgångar dragits ned, t.ex. genom försäljningar av aktier, överföringar från AP-fonden och extra utdelningar från 2001/02:1 BILAGA 2 Därmed sjunker även inkomsterna av räntor och utdelningar. Underskottet i nettot av kapitalinkomster och ränteutgifter var som högst 1997, då det uppgick till av BNP. beräknas detta underskott ha reducerats till av BNP. Nettot av den offentliga sektorns kapitalinkomster och ränteutgifter har således också förbättrats, men betydligt mindre än vad de minskade ränteutgifterna visar. Statens finansiella sparande uppgick till som budgetsaldot visade ett överskott på . Skillnaden mellan det finansiella sparandet och budgetsaldot beror huvudsakligen på att inkomsterna från försäljningen av aktier i inte inräknas i det finansiella sparandet. Statsskulden minskade med till av BNP. Statens finansiella sparande påverkas av den finansiella infasningen av det reformerade ålderspensionssystemet. Reformen medför en påtaglig och permanent belastning på statens finanser. De statliga ålderspensionsavgifterna, över- föringen av medel till premiepensionssystemet, reglering av avgiftsuttaget m.m. medför en årlig nettoförsvagning av statsfinanserna med . Därtill kommer att pensionsutgifter på överförs till staten från ålderspensionssystemet. Som kompensation för dessa försvagningar har överförts medel till staten från AP-fonden motsvarande vartdera året för amortering av statsskulden. har ytterligare en överföring på ägt rum. Denna överföring leder till att ett finansiellt sparande på redovisas för staten . Statsskulden minskar med medan budgetsaldot beräknas visa ett överskott på . Den ovanligt stora skillnaden mellan förändringen av statsskulden och budgetsaldot beror till större delen på att den del av överföringen från AP-fonden som består av statsobligationer inte påverkar det redovisade budgetsaldot utan skrivs av direkt mot statsskulden. Därtill reduceras statsskulden av en överföring av statsobligationer om från . och framåt, när effekten av infasningen av pensionsreformen är avslutad, beräknas statens sparande visa ett underskott. Tabell 11.5 Statens finanser (exklusive statliga affärsverk och aktiebolag) Transfereringar till hushåll, näringsliv och utlandet 1 I redovisningen av statsskulden används konsoliderad statsskuld (i enlighet med årsredovisningen för staten) vilket innebär att statliga myndigheters innehav av statspapper konsolideras. Källor: , och tet i de offentliga finanserna kommer att ligga i ålderspensionssystemet. Det är en följd av att pensionsreformen innebär en omfördelning av det offentliga finansiella sparandet från staten till ålderspensionssystemet. Budgetsaldot är, i motsats till det finansiella sparandet, positivt även 2002. Det beror huvudsakligen på att ytterligare en överföring från på inräknas i budgetsaldot men inte i det finansiella sparandet. väntas underskottet i budgetsaldot bli något mindre än i det finansiella sparandet. Det beror dels på att den del av årets överföring från AP-fonden som består av bostadsobligationer påverkar budgetsaldot först när obligationerna förfaller till betalning, dels på antagna försäljningar av aktier. Det positiva budgetsaldot bidrar till att statsskulden fortsätter att minska . Den förutsatta apprecieringen av kronan medför att statskulden är i sort sett oförändrad 2003 och 2004 trots budgetunderskotten. Ålderspensionssystemet består av en fördelningsdel och en premiereservsdel. Fördelningsdelen finansieras genom AP-fonden, som för ändamålet bygger upp buffertfonder. Vid sidan av AP-fonden sker en förmögenhetsuppbyggnad inom premiepensionssystemet. De medel som avsätts motsvarar intjänad premiepensionsrätt och placeras först i () och därefter hos den fondförvaltare som den enskilde själv väljer. Genom att den statliga myndigheten () formellt är ägare av fondandelarna inräknas sparandet i premiepensionssystemet i den offentliga sektorn. Under den tillfälliga förvaltningen i RGK ingår avsättningarna till premiepensionssystemet i statens sparande och reducerar därmed statsskulden. överfördes retroaktiva premiepensionsmedel avseende inkomståren 19951998 från RGK till PPM. Därefter överförs medel motsvarande premiepensionsrätten till PPM andra året efter inkomståret. Det sparande som sker inom premiepensionssystemet motsvaras således av ett minskat sparande i staten. Den finansiella infasningen av det reformerade ålderspensionssystemet reducerar AP-fondens finansiella sparande 2001/02:1 BILAGA 2 till följd av överföringar till staten. Överföringar har skett med samt med . Enligt pensionsöverenskommelsen kommer ett slutligt överföringsbelopp att bestämmas 2004. uppgick det finansiella sparandet i ålderspensionssystemet till eller av BNP. Sparandet skedde helt i PPM medan AP-fondens sparande reducerades med av överföringen till staten. medför den stora överföringen på till staten att AP-fonden får ett underskott i det finansiella sparandet på . PPM: s sparande sjunker till normal nivå när överföringen från består av intjänade premiepensionsrätter. 1 Med AP-fonden avses fördelningsdelen av ålderspensionssystemet. När överföringarna till staten upphör beräknas sparandet i pensionssystemet, dvs. AP- fonden och premiepensionssystemet, uppgå till av BNP. stiger sparandet till av BNP till följd av att staten övertar pensionsutgifter på . Det innebär att mer än hela överskottsmålet på av BNP för den offentliga sektorn ligger i pensionssystemet och används för att bygga upp pensionsfonderna. Överskottet i ålderspensionssystemet fördelas med på AP-fonden och på PPM. 2001/02:1 BILAGA 2 Statsbidrag och skatteinkomster utvecklas positivt vilket skapar utrymme för en fortsatt ökning av de kommunala konsumtionsutgifterna. är kommuner och landsting enligt kommunallagen skyldiga att ha en ekonomi i balans. Överstiger utgifterna intäkterna skall detta underskott täckas . Bedömningen av den kommunala konsumtionsutvecklingen är gjord med beaktande av balanskravet. Kommunsektorn som helhet bedöms uppfylla balanskravet samtliga år . Kommunsektorns konsumtionsutgifter ökade i volym enligt nationalräkenskaperna.11 Det finansiella sparandet uppgick till vilket för bedöms som tillräckligt för att uppfylla balanskravet. Enskilda kommuner och landsting har fortfarande problem att balansera sin ekonomi och ett antal av dessa kommer sannolikt att redovisa negativa resultat även innevarande år. Sysselsättningen i ekonomin som helhet fortsätter att stiga framöver vilket påverkar kommunernas skattebas positivt. Inkomsterna väntas öka starkt, framför allt under innevarande och . Den särskilt starka ökningen 2001 och 2002 beror till viss del på stora slutavräkningar från tidigare år.12 Den genomsnittliga skattesatsen för kommuner och landsting uppgick till och antas i prognosen ligga kvar på samma nivå . Skatteinkomsterna bedöms öka med 75 miljarder . Ökningen av skatteinkomsterna påverkas av regeländringar som förändrar den kommunala skattebasen, t.ex. kompensationen för de allmänna pensionsavgifterna och avskaffandet av det särskilda grundavdraget för pensionärer, vilka båda höjer skatteunderlaget. I dessa fall regleras det generella statsbidraget i motsvarande grad, dvs. kommunernas finanser påverkas inte. Statsbidragen till kommunerna har höjts i flera steg och ytterligare höjningar av statsbidraget genomförs under pro- 11Utvecklingstalet anges exklusive effekten av överföringen av från kommunsektorn till hushållens ideella organisationer. Inklusive denna effekt blir konsumtionsutvecklingen . 12I nationalräkenskaperna förs skillnaden mellan preliminärt fastställda och slutliga kommunskatter efter inkomståret. Faktisk utbetalning respektive återbetalning av dessa medel sker först året därpå. uppgår statsbidraget, enligt nationalräkenskapernas definition, till , vilket är högre än 1996. Justeringar för förändringar i den kommunala skattebasen är ej beaktade. Minskningen av statsbidraget 2003 beror på att det särskilda grundavdraget för pensionärer tas bort och ersätts av en beskattad garantipension. Statsbidraget reduceras med ett belopp som motsvarar ökningen av kommunernas skatteintäkter. Nationalräkenskaperna redovisar statsbidragen netto efter avdrag för avgiften till kommunkontosystemet. Kommunkontosystemet har visat sig innebära vissa problem och regeringen avser därför föreslå att staten övertar systemet. Övergången skall vara kostnadsneutral både för staten och kommunsektorn. Tabell 11.7 Kommunsektorns finanser Miljarder kronor, löpande priser 1Statsbidrag redovisas netto efter avdrag för avgiften till kommunkontosystemet och skatteutjämningsbidraget. 22002 flyttas huvudmannaskapet för vårdhögskolorna från landstingen till staten vilket påverkar den kommunala konsumtionen negativt med . Den underliggande kommunala konsumtionen är högre än den som redovisas i tabellen. Ett antal reformer påverkar skatteunderlaget med justeringar av statsbidraget som följd. Ut- vecklingen av skatter och statsbidrag bör därför även studeras sammantaget. Skatter och statsbidrag stiger sammanlagt med . Den kommunala skattekvoten, det vill säga skatter och statsbidrag i förhållande till BNP, är relativt oförändrad . Höga slutavräkningar höjer tillfälligt skattekvoten 2001 och 2002. faller den åter tillbaka och väntas 2004 ligga på ungefär samma nivå som . Primärkommunernas konsumtion ökade i volym enligt nationalräkenskaperna. Det finansiella utrymmet i den primärkommunala sektorn bedöms vara förenlig med en konsumtionstillväxt på . Innevarande år väntas ökningen bli , 2002 stiger den något till för att 2003 och 2004 åter falla tillbaka till . Landstingens finansiella situation är inte lika god som primärkommunernas. Trots det uppgick konsumtionsökningen till . väntas ökningstakten falla till . För 20022004 väntas konsumtionen öka med vilket bedöms vara förenligt med balanskravet. Konsumtionsökningen 2002 påverkas av att vårdhögskolorna byter huvudman till staten. Denna överflyttning motsvarar ett konsumtionsbortfall i landstingssektorn motsvarande , vilket gör att den underliggande konsumtionsökningen 2002 är högre än den redovisade. Finansiellt sparande och resultat Det finansiella sparandet i kommunsektorn som helhet prognoseras till och till . Överskottet motsvarar i storlek de tillfälligt höga skattinkomsterna till följd av slutavräkningar på skatter avseende 2000 och 2001. och erhåller kommunerna den s.k. 200-kronan vilket innebär en tillfällig inkomstförstärkning på . Kommuner och landsting väntas inte öka sina utgifter fullt ut till följd av dessa temporärt höga inkomster utan anpassar sina utgifter till en långsiktigt hållbar nivå. Det prognoserade finansiella sparandet bedöms vara förenligt med ett resultat som innebär att sektorn som helhet uppfyller balanskravet under samtliga prognosår. Den kommunala sektorns konsumtion och sysselsättning 1990200413 Den kommunala sektorn expanderade kraftigt . Under krisåren förändrades utvecklingen. Sysselsättningen inom kommuner och landsting minskade med ca 180 000 13 sektor består i denna genomgång av primärkommuner och landsting. 2001/02:1 BILAGA 2