prop · GO0320 · 2001-01-01 00:00:00 — Regeringen framhöll att den såg positivt på denna utveckling och underströk att den utgick ifrån att vidtagna åtgärder från branschens sida var uttryck för ett såväl långsiktigt som utökat åtagande. Regeringen ansåg därför att det saknades skäl att genomföra några större förändringar av de särskilda bestämmelserna om alkoholreklam. antog regeringens förslag (bet. 1999/2000:SoU4, rskr. 1999/2000:42). framhöll emellertid att det fick förutsättas att regeringen skulle återkomma till i frågan om det skulle visa sig att branschens åtgärder, särskilt vad gäller indirekt reklam för starkare öl, är otillräckliga. Enligt regeringen har , branschens egenåtgärdsprogram till trots, reklamen för lättöl i TV allt mer utformats på ett sådant sätt att det har varit uppenbart att målgruppen är ungdomar. I reklamen har såväl idrottsstjärnor som andra, för ungdomar, populära och kända personer förekommit. Det har också förekommit olika former av livsstils- annonsering som ger starka associationer till annat än konsumtion av lättöl. Enligt regeringen har de av branschen vidtagna egenåtgärderna inte kommit att medföra en sådan utveckling som förutsattes i nämnda proposition. Med hänsyn till detta och med beaktande av att ett av de främsta syftena med alkoholreklamregleringen är skyddet för ungdomen anser regeringen att det finns skäl att åter ta upp frågan om en reglering av reklamen för de alkoholhaltiga lättdryckerna. Reglerna för mark- nadsföring på alkoholområdet måste således enligt regeringens bedömning även omfatta dessa drycker. Regeringens uppfattning är att den sortens livsstilsannonsering där det råder förväxlingsrisk måste bort. I sammanhanget måste emellertid det mål som är anhängigt i EG-dom- stolen och som avser de svenska bestämmelserna om marknadsföring av alkoholdrycker beaktas. I målet mot (mål C 405/98) har begärt ett s.k. förhandsavgörande av tolkningen av EG-fördragets artiklar om fri rörlighet för varor och tjänster i förhållande till de förbud mot alkohol- reklam som finns i den svenska lagstiftningen. Muntlig förhandling i målet är utsatt till . Även den tillåtna mark- nadsföringen i för alkoholhaltiga lättdrycker är föremål för bedömning i målet. Det finns således skäl att avvakta utslag innan närmare förslag till åtgärder avseende den indirekta alkohol- reklamen presenteras för . En med alkoholreklamen nära sammanhängande fråga är den om alkoholbranschens sponsring av idrottsevenemang och idrottsklubbar. Frågan är utomordentligt komplicerad och har inte heller varit föremål för några närmare överväganden i utredningssammanhang. Regeringen avser att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att närmare belysa möjligheterna att minska alkoholbranschens inflytande över idrotten, framför allt genom olika former av sponsring till inte minst ungdomsidrotten. Utredaren kommer att få i uppdrag att närmare överväga vilka åtgärder som kan vidtas för att minska förekomsten av alkohol över huvud taget i samband med olika idrottsevenemang. 8.7 Fördjupad kompetens bland de yrkesgrupper som kan förebygga alkoholskador Regeringens bedömning: För genomförandet av den nationella handlingsplanen behövs en väl utvecklad kompetens hos alla de som arbetar med förebyggande insatser på olika nivåer i samhället. bör få i uppdrag att utarbeta ett förslag till fortbildning. Skälen för regeringens bedömning: Representanter för både kommuner och frivilligorganisationer har understrukit behovet av fort- bildning. Regeringen anser att det har hänt mycket när det gäller insatser som syftar till att förebygga alkoholskador som de flesta som arbetar med förebyggande insatser är självlärda. De har läst in forskningsresultat och beskrivningar av förebyggande projekt som bedrivits i andra länder och prövat nya modeller i praktiken. saknas en normerande utbildning - trots att förebyggande arbete på alkoholområdet utövas i de flesta av landets kommuner och landsting. Dessutom betonas vikten av att förstärka de förebyggande insatserna i många sammanhang och de lyfts fram som svaret på hotet om ökande missbruk . Definitionen av begreppet förebyggande insatser är oklar, och olika betydelser förekommer. Det måste utvecklas en egen begreppsapparat som är specifik för det drogförebyggande området. Det förebyggande arbetet bör drivas tvär- sektoriellt. Därför är det viktigt att de som arbetar på preventionsområdet också förstår andra aktörer och får kunskaper om andra aktörers förut- sättningar, mål, mandat m.m. De yrkesgrupper som fortbildningen bör riktas till är personal inom mödra- och barnhälsovård, förskollärare, fritidspedagoger, lärare, personal inom socialtjänst, hälso- och sjukvård, polis, frivilligorganisationer, företagshälsovård m.fl. En viktig del av fortbildningen blir att lyfta fram vilka metoder som har effekt, hur man systematiskt kan utvärdera och genomföra verksamheter, projekt och program. Det är viktigt att målgruppsanpassa alla insatser dvs. utgå från ett könsrollsperspektiv, etnisk tillhörighet etc. Modernt drogförebyggande arbete måste ta intryck av flera samhälls- sektorer än man vanligen gjort. Det finns arenor (t.ex. arbetsliv) och forskningsområden (t.ex. kommunikations- och aktionsforskning) som inte uppmärksammats i tillräcklig grad. För att den nationella handlingsplanen skall kunna genomföras behövs en väl utvecklad kompetens hos alla som arbetar med förebyggande insatser på olika nivåer i samhället. bör få i uppdrag att utarbeta ett förslag till fortbildning. 8.8 Uppföljning av konsumtions- och skadeutvecklingen Regeringens bedömning: Konsumtions- och skadeutvecklingen bör med hänsyn till de förändringar som sker följas noggrant. Månatliga nationella undersökningar för att följa konsumtions- och skadeutvecklingen har påbörjats. För att bättre kunna följa alkoholkonsumtionens och alkoholskadornas utveckling såväl på nationell som lokal nivå bör få i uppdrag att ta fram gemensamma indikatorer och statistik som gör att jämförelser möjliggörs, och mellan olika kommuner. bör lämna en utförlig lägesrapport till regeringen . Skälen för regeringens bedömning: Eftersom det övergripande målet för alkoholpolitiken ligger fast, dvs. att de sociala och medicinska skade- verkningarna skall minskas, måste utvecklingen noggrant följas. Kunskapen om utvecklingen av alkoholvanorna har varit bristfällig. Detta beror bl.a. på att den registrerade konsumtionen endast är en del av den faktiska konsumtionen. Dessutom har statistiken släpat efter. Därför har en ny modell för återkommande (månatliga) mätningar inletts av SoRAD. Dessa mätningar som inleddes syftar till att snabbt ge en bild av den senaste månadens utveckling av den totala konsumtionen i . Mätningarna omfattar både den registrerade och den oregistrerade konsumtionen. Den oregistrerade samlas in genom enkätundersökningar med frågor om privat införd alkohol, om illegal alkohol och om hemtillverkning av vin och öl. Med illegal alkohol avses främst svartsprit och insmugglat öl. Med en huvudinriktning av alkoholpolitiken där det alkoholskade- förebyggande arbetet främst skall ske på nivå blir det viktigt att kommunen löpande har möjlighet att följa konsumtions- och skadeutvecklingen i kommunen. Det blir därför nödvändigt att förbättra den lokala statistiken när det gäller konsumtions- och skadeut- veckling och också om möjligt ha för kommunerna gemensamma indikatorer som möjliggör jämförelser kommuner emellan. För att alkoholkonsumtionen och alkoholskadornas utveckling bättre skall kunna följas bör en modell utvecklas som gör att de går att följa såväl på nationell som nivå. skall därför ges ett uppdrag att ta fram gemensamma indikatorer och statistik som gör jämförelser möjliga på årsbasis på nivå. 8.9 Alkoholforskning Regeringens bedömning: Alkoholforskningen bör förstärkas, bl.a. för att ge ökade kunskaper om olika målgruppers dryckesmönster, alkoholvanor samt resultat av vårdinsatser m.m. Skälen för regeringens bedömning: Alkoholforskningen bör stimu- leras att utveckla kunskap och metoder på de områden som prioriteras i den nationella handlingsplanen. Det är viktigt att bättre än följa utvecklingen av alkoholkonsumtion, dryckesmönster och medicinska och sociala alkoholrelaterade skador, såväl nationellt som lokalt. Ökad kunskap behövs om effekter av olika alkoholpreventiva insatser liksom om konsekvenserna av ändrade införselregler. Vidare behövs fördjupade studier av alkoholkonsumtionens utveckling i olika målgrupper och olika alkoholkulturer. Speciellt viktigt blir det att studera ungdomars alkoholvanor och studera hur deras attityder och beteenden utvecklas, sprids och påverkas av olika faktorer. Forskning rörande målgrupper som befinner sig i extrema risksituationer är också angelägen. Det gäller gravida missbrukare och missbrukare i akut livshotande situationer samt ungdomar som hamnat i missbruk och kriminalitet. Det är särskilt viktigt att hitta förebyggande insatser för dessa grupper som annars med stor sannolikhet kommer att få stora problem och framgent förorsaka sam- hället stora kostnader. Forskning kring utvärdering av preventiva insatsers effekt samt utveckla metoder vad gäller vårdinsatser är också angelägen. Även gem- ensamma forskningsprojekt med andra EU-länder för att genomföra jämförande undersökningar vad gäller alkoholproblemens omfattning och utveckling behövs. Forskningen behöver främst förstärkas inom de beteende- och samhällsvetenskapliga områdena. En del forskning är påbörjad som kan bidra till en ökad kun- skap inom de områden som prioriterats. har bl.a. ini- tierat ett stort forskningsprojekt i vilket man utvärderar ett brett upplagt preventionsprojekt i två kommuner - Kumla och . Resultatet av utvärderingen skall spridas så snart det har redovisats. och drogforskning (SoRad) fick medel för att finansiera ett forskningsprogram om alkohol inriktat på följande fyra projekt. - Utvärdering av olika behandlingsprogram för människor med alkoholproblem i . - En omfattande undersökning av alkoholproblem i den vuxna svenska befolkningen. - Trender och konsumtionsmönster i svenska ungdomars subkulturer. - Tillgångens betydelse för alkoholskadeutvecklingen. Vid sidan av dessa forskningsprojekt finns behov av fördjupade kun- skaper inom nedan redovisade områden. Regeringen avser därför ta initiativ till ökad forskning inom bl.a. följande områden. Vilka dryckesmönster uppvisar unga? Den traditionella alkoholforskningen har fokuserat på alkoholkonsumtion kontra avhållsamhet och olika dryckesnivåer. En utvidgning bör ske, så att man uppmärksammar olika dryckesmönster och även följer minder- årigas inköp av alkohol. Dessutom bör man kartlägga i vilka samman- hang ungdomar dricker, rådande normer och värderingar om drickande och berusning. Man måste också beakta kön, ålder, socialgrupp, yrkestillhörighet, fritidsvanor och etnisk tillhörighet. En fördjupning bör också göras beträffande ungdomsgrupper som dricker mycket och som berusar sig ofta. Det välkända skademönstret kan komma att förändras av den nuvarande trenden att kombinera alkohol med andra droger. Det är viktigt att undersöka sambandet mellan alkohol och andra droger i . Hur kan det individuella ansvarstagandet ökas? Det kommer att bli nödvändigt att individers ansvar för hur mycket han eller hon dricker ökar. Detta måste ske i takt med att vissa av de hittills- varande möjligheterna att begränsa tillgången minskar. Fördjupade kunskaper om vad som kan öka det individuella ansvarstagandet behövs för att det skall gå att bygga upp livskraftiga strategier på lokal nivå. Hur kan en aktiv policy på en arbetsplats eller högskola förhindra problem? Vid sidan av det individuella ansvarstagandet kan en aktiv policy inom olika arenor verka skyddande. Därför krävs fördjupade kunskaper om hur en policy kan påverka det individuella dryckesmönstret. Hur förhindrar alkoholrestriktioner och kontroll uppkomsten av problem? I , och finns utvärderingar av fluktuationer i alkoholförsäljningen relaterade till väsentliga förändringar i samhällets kontrollsystem. Sådana förändringar bör studeras närmare på lokal nivå. En kartläggning av metoder och arbetssätt för att upprätthålla åldersregler vid försäljning av folköl är exempel på sådant som bör studeras liksom hur insatser mot berusning, våld och andra problem på barer och restauranger och vid utomhusarrangemang påverkar alkoholproblemens omfattning och de problem som kan uppstå i grannskapet. Hur förhindrar en samlad satsning i en kommun uppkomsten av problem? genomfördes en jämförelse mellan tre kommuner när det gäller långsiktiga preventiva insatser och effekter på hälsan. Förslagsvis avsätts medel för att genomföra en sådan studie, med två deltagande kommuner. Vissa av kommunerna skall använda de metoder vi vet har effekt inom skolan, på arbetsplatser, föräldrar/barn-dialog, kontroll av åldersgränser i livsmedelsbutik eller på restauranger etc. Kon- trollkommunerna genomför ingen samlad satsning. Vilka reaktioner möter problemdrickande hos omgivningen? Hur reagerar familjemedlemmar, vänner och arbetskamrater på någon som har ett problematiskt dryckesbeteende? Studier inom detta område bör kunna ge svar på frågan om hur man på ett effektivt sätt bemöter ett problematiskt drickande. Sådan respons kan vara effektiv, men svensk forskning saknas på området. Identifikation av storkonsumenter inom psykiatrin och Patienter som kommer i kontakt med den psykiatriska vården dricker mer än andra. Sekundärpreventiva insatser har tidigare inte prövats inom den psykiatriska vården. Den avgiftning och behandling som erbjuds innehåller ofta rehabilitering i samarbete med andra t.ex. . Med kännedom om olika metoders effektivitet bör dock forsknings- baserade metoder för identifikation av storkonsumtion och utveckling av sekundärpreventiva insatser ytterligare utvecklas. Liknande metoder bör också utvecklas och systematiskt användas inom . Internationell jämförande forskning Litteraturen inom alkoholforskningen är internationell, vilket har varit välgörande för det förebyggande alkoholpolitiska arbetet. Vi behöver tillgång till jämförande studier mellan och med avseende på förväntningar och erfarenheter av storkonsumtion och berus- ningsdrickande med flera variabler. 9 Generella insatser för olika målgrupper På nivå bör ett långsiktigt förebyggande arbete drivas med tonvikt på primärpreventiva insatser och på tidiga stöd- och vårdinsatser. Som tidigare nämnts bör insatser för barn och ungdom och stor- konsumenter prioriteras . En genomgång av prioriterade områden följer nedan, uppdelad på insatser för barn och ungdom och insatser för vuxna. 9.1 Generella insatser för barn och ungdom Insatser som syftar till att stödja barn och ungdom delas in i generella insatser och stödinsatser för riskgrupper och personer med riskbeteende. Stödinsatser för riskgrupper redovisades under avsnitt 8.2 och nedan redovisas de mer generella insatserna. Regeringens bedömning: Insatser som syftar till att förhindra att barn och unga använder alkohol bör stärkas och utvecklas. Debutåldern för alkoholkonsumtion måste skjutas upp. bör ges i uppdrag att i samverkan med och i samråd med analysera vilka insatser som kan vidtas för att stärka den alkoholskadeförebyggande verksamheten i skolan. Åtgär- derna kan bland annat riktas till skolledare, lärare, fritidspedagoger. Skälen för regeringens bedömning: Tidig debut och hög alkohol- konsumtion i ungdomsåren kan på leda till både stor- konsumtion och alkoholproblem, och på kort sikt till omedelbara skador som t.ex. förgiftning, olyckor och våld. De som använder alkohol för att dämpa problem kan dessutom lägga grunden till ett sätt att lösa problem som de för med sig in i vuxenlivet. Då drivkraften för många ungdomar att dricka alkohol är stark och en tidig alkoholdebut kan leda till stora problem, är det viktigt att försöka förhindra en negativ utveckling och forma relevanta strategier utifrån de samlade kunskaper som finns. Ett stöd för det alkoholskadeförebyggande arbetet ges i regeringens ungdomspolitik, vars syfte är att genom sektors- övergripande målstyrning förbättra ungdomars livssituation. Ungdomar kommer med stor sannolikhet att bli en av de mest utsatta grupperna om alkoholkonsumtionen ökar i samhället. Lägre priser på alkohol lockar ungdomar, och ökade problem kommer troligen främst att drabba ungdomar som dricker mycket. Representanter från kommuner, frivilligorganisationer m.fl. har under- strukit vikten av att skjuta upp alkoholdebuten. Regeringen anser också att insatser som bidrar till att skjuta upp alkoholdebuten är bland de allra viktigaste åtgärderna. Ungdomarnas egna engagemang är en viktig resurs i det alkoholskadeförebyggande arbetet som måste tas till vara. När det gäller insatser för att förhindra tidig debut och hög alkoholkonsumtion i ungdomsåren är det av stor vikt att ungdomars behov av självständighet och rätt till inflytande och delaktighet beaktas. När det gäller insatser för barn och ungdom är det viktigt att verka både för minskad tillgång till alkohol och minskad efterfrågan. Att begränsa tillgången har varit en i alkohol- politiken, och den är särkilt betydelsefull när det gäller att skydda ung- domar - och i synnerhet ungdomar i riskzon. 9.1.1 Tillgång till alkohol Ett problem när det gäller att begränsa tillgången på alkohol för ungdom är den bristfälliga ålderskontrollen vid försäljning av folköl i livsmedels- affärer. Där kan tillgängligheten minskas genom att kommunen i samarbete med polisen skärper tillsynen av hur man upprätthåller ålders- gränser vid folkölsförsäljning samt utvecklar samverkan med näringslivet. Kommunen måste också ha en fungerande tillsyn över servering på restaurang, och Systembolaget bör även fortsättningsvis prioritera ålders- kontrollen. Genom information bör äldre kamrater, syskon och föräldrar få större insikt om skälet till att de inte bör langa alkohol till minderåriga. Vidare vill regeringen särskilt fästa uppmärksamheten på problemen med att det förekommer olika åldersgränser för män respektive kvinnor på restauranger och diskotek. En konsekvens av att unga män stängs ute kan bli ökad alkoholkonsumtion i icke kontrollerade former samt ökat våld på gator och torg. Regeringen har inlett diskussioner med branschen i denna fråga och överväger nu vilka åtgärder som bör vidtas. Skärpt tillsyn vid försäljning av folköl Det finns många rapporter om problem som har orsakats av att ungdomar har kommit över och druckit sig berusade på folköl. Minder- åriga har varit inblandade i våldsincidenter och misshandel under berusning av folköl. Den folköl de druckit har de i viss utsträckning, lyckats köpa i livsmedelaffärer, men främst fått genom langning från äldre kamrater. Representanter från och många av fri- villigorganisationerna understryker problemet och pekar på behovet av att begränsa tillgången på folköl för ungdom. Vissa frivilligorga- nisationer anser att det beskattade ölet (det med mer än 2,8 volymprocent) endast borde säljas av Systembolaget. föreslår i sitt betänkande Bestämmelser om alko- holdrycker (SOU 2000:59) att rätten att sälja folköl tydligare skall begränsas till egentliga matvarubutiker. Dessa bör dessutom åläggas skyldighet att utarbeta särskilda egentillsynsprogram. Dessa program bör bl.a. klargöra hur personalen skall få information om alkohollagens bestämmelser samt vilka rutiner som skall tillämpas vid försäljning av folköl. Ansvaret och formerna för ålderskontrollen bör särskilt behandlas. Programmet kan också ange en försäljningsansvarig person som fyllt , vars uppgift är att finnas till hands vid eventuella problem vid försäljningen av folköl. Kontroll av egentillsynsprogrammet kan samordnas med den kommunala livsmedelstillsynen, men även utfö- ras inom annan verksamhet. förslag är ute på remiss och förslag som är baserade på utredningen avser regeringen att återkomma till i en proposition till . Intensifierade insatser mot langning De undersökningar, som gjorts när det gäller langning av alkohol till ungdomar, visar att det främst är äldre syskon och kamrater som langar till minderåriga. Enligt alkohollagen har man inte rätt att överlåta alkohol till ungdom annat än för förtäring på stället , dvs. förtäring i vuxens sällskap. föreslår en skärpning av lagen, som innebär att man inte heller skall ha rätt att bjuda minderåriga för förtäring på stället, om detta sker i mer än obetydlig omfattning. förslag är, som ovan nämnts, föremål för remissbehandling, varför regeringen avser att återkomma även i denna fråga i en proposition till . Systembolaget har genomfört en rikstäckande kampanj mot kompislangning, där bl.a. filmer med langning som tema har sänts i flera TV-kanaler. Det finns dock ett behov av förstärkta insatser på lokal nivå för att effektivare begränsa tillgången på folköl för minderåriga. 9.1.2 Föräldrar I flera kommuner har lovvärda insatser gjorts som syftar till att stimulera föräldrar att tala med sina barn om alkohol och alkoholkonsumtion. Även om föräldrarna dricker alkohol själva, är det viktigt att de lyfter fram att ungdom inte tål alkohol på samma sätt som vuxna och vilka konsekvenser konsumtion kan få. Många föräldrar behöver hjälp för att närma sig ämnet och för att kunna föra en dialog med sina barn. Somliga behöver också hjälp med argument för att det inte gynnar deras barn att bjuda på alkohol i hemmet - eller skälen till att vuxna inte skall langa. Många skolor tar upp dessa diskussioner på föräldramöten, vilket kan vara framgångsrikt, eftersom föräldrarna då kan stödja varandra och komma överens om gemensamma ställningstaganden, och därmed lättare stå emot argumentation från barnen. Att erbjuda föräldrar att föra dessa diskussioner i skolan ger ett särskilt betydelsefullt stöd till ensamföräldrar. I många skolor behövs en högre grad av kontinuitet när det gäller diskussioner med föräldrar i denna fråga. Vissa skolor har redan bestämt att genomföra föräldramöten om alkohol med dem som har barn i årskurs 7. Det är här även viktigt att uppmärksamma problemet med hur man når föräldrar med egna missbruksproblem. Vanligtvis har skolan svårt att nå dessa föräldrar då de ofta inte kommer på föräldramöten. 9.1.3 Skolan Undervisningen Alla i den nationella ledningsgruppen, alla frivilligorganisationer och de flesta kommuner som kommit in med synpunkter har pekat på skolans viktiga roll när det gäller att påverka elevernas framtida alkohol- konsumtion och drogvanor. Regeringen delar den bedömningen. Att ge möjlighet till samtal och diskussion är ett sätt att komma till tals om livsfrågor, där tobak, alkohol och narkotika kan vara en del av samtalet. Sådana samtal och diskussioner kan också röra andra mer nära- liggande teman i ungdomarnas vardag, och där diskussioner om varför man berusar sig kan ingå på ett naturligt sätt. Alkoholen fyller flera olika funktioner . Därför bör det förebyggande arbetet hitta alternativ till ungdomsdrickande, t.ex. aktiviteter som främjar drogfri sammanhållning och vänskap. Skolan har ett antal styrdokument. De målsättningar som anges i dem är övergripande och skall omvandlas till lokala, utvärderingsbara mål på varje skola. Skollagen anger att skolan skall främja elevernas harmoniska utveckling till ansvarskännande människor och samhällsmedlemmar. Enligt läroplanen skall skolan ansvara för att eleverna inhämtar och utvecklar sådana kunskaper som är nödvändiga för varje individ och samhällsmedlem. Eleven skall ha grundläggande kunskaper om förutsätt- ningarna för en god hälsa samt ha förståelse för den egna livsstilens betydelse för hälsan och miljön. Detta är ett arbete som inte kan rubriceras som ett eget skolämne. Det rör sig snarare om ett kunskapsområde som berör samtliga aktiviteter och ämnen i skolan. Rektor ansvarar enligt läroplanen för att ämnesövergripande kunskaps- områden som till exempel risker med tobak, alkohol och andra droger integreras i undervisningen i olika ämnen.