prop · GP031d21 · 2001-09-20 00:00:00 — Tillsynen bygger på tidigare observationer, anmälningar från anläggningarna, händelser, observationer och utredningar som gjorts . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 kärntekniska anläggningarna lever i allmänhet upp till säkerhetskraven. Regeringen och ansvariga myndigheter arbetar även med att stärka kärnsäkerheten och strålskyddet internationellt. Prioriterade frågor är kärnsäkerhet och avfallshantering samt ickespridningsfrågor i Öst- och . Forskningsverksamheten inom kärnsäkerhetsområdet utgör ett nödvändigt stöd för tillsynsarbetet och är viktig för att vidmakthålla och utveckla den nationella kompetensen inom området. Kärnkraftinspektionen arbetar med att i samarbete med högskolorna och industrin ta fram en strategi för den framtida forskningens inriktning. Myndigheterna har engagerat sig i den stora internationella övningen Barents Rescue med syftet att utveckla beredskap för kärntekniska olyckor och hantering av beredskap i händelse av försvunna herrelösa strålkällor. Deltagandet i internationella övningar kommer att fortsätta även för att utveckla mätberedskapen. Tillsynsarbetet med icke-kärntekniska verksamheter har stärkts genom en uppbyggnad av regelverket för verksamhet vid värmeverk som förbränner biobränsle eller torv, där radioaktiva ämnen anrikas i restprodukterna. Arbetet med att bygga upp ett nationellt miljöövervakningsprogram för radioaktiva ämnen har inletts under innevarande år. Programmet har bland annat till syfte att sammanställa de stråldoser som individer ur allmänheten får från alla verksamheter med joniserande strålning. Det syftar också till att ge underlag för tillsynsarbetet med skydd av miljön, där kunskapsläget är lågt. Uppmärksamheten kring s.k. herrelösa strålkällor har ökat dels på grund av det ökade internationella intresset som föranletts av flera incidenter och dels på grund av ett ökande nationellt problem. Ett allvarligt fall av upphittad strålkälla ledde till polisanmälan, förundersökning lades dock ner i brist på bevis. Arbetet med att kartlägga patientstråldoserna inom sjukvården har fortsatt . En ny sammanställning visar en stor spridning i dos för samma typ av undersökning. De sjukhus som ligger högt uppmanas att vidta åtgärder för att minska sina doser. På mammografiområdet har tidigare gjorts en gjorts en liknande kartläggning som resulterat i en minskning av doserna. Ett långsiktigt program för monitering av förändringar i miljön inom området ickejoniserande strålning har lagts upp för att skapa en kunskapsbas för framtiden. 3.5.6.2 Insatser utanför politikområdet lämnade slutbetänkande (SOU 2001:7) och förslagen har remissbehandlats. Ärendet bereds inom . Insatser och resultatbedömning för sanering av radon i egnahem och i brunnar för dricksvatten beskrivs närmare under utgiftsområde 18, Bo- stadspolitik. Den sammanlagda stråldosen till personalen vid kärnkraftverken har fortsatt att minska. Detta beror förutom på myndigheternas arbete även till viss del på att verken dragit ner på underhållsarbetena på grund av pressade ekonomiska marginaler. Myndigheterna verkar genom sin tillsyn gentemot de kärntekniska anläggningarna för att utsläppen av radioaktiva ämnen förhindras eller begränsas. Stråldoserna till allmänheten från utsläppen av radioaktiva ämnen ligger med god marginal under gällande gränsvärde. Detta är bl.a. ett resultat av att anläggningarna gjorts uppmärksamma på hanteringen av utsläppen i samband med bränsleskador. Myndigheternas regionala och lokala medverkan bidrar till allmänhetens förtroende för processen med att finna en plats för slutförvaring av kärnavfallet. Myndigheternas insatser vad avser avvecklingsfrågor har bl.a. medfört att och sett över sin planering inför avvecklingen av reaktorer vid och . Särskilda tillsyns- och granskningsinsatser har gjorts vid med anledning av regeringens beslut att återta drifttillståndet för . Inspektioner av det fysiska skyddet har föranlett myndighetskrav på förbättringar vid en anläggning. ner och granskningar lett till att en anläggning har förbättrat sina rutiner för bokföring av nukleärt material. Därmed har uppfyllt sina internationella åtaganden på icke-spridningsområdet. Antalet beviljade bidrag för radonsanering har ökat från 1999 till 2000. Ut- betalningarna förväntas därmed öka från till för 2001-2004. 3.5.6.4 Analys och slutsatser Kärnkraftbolagen har fått sämre lönsamhet, vilket har lett till mindre investeringsbenägenhet. En lägre nivå på investeringstakten kan ha effekter på säkerhet och strålskydd vid kärnkraftverken. Både företagen och tillsynsmyndigheterna har också erfarit att det har blivit svårare att hitta rätt kompetens för verksamheten. Detta är några omvärldsfaktorer som påverkar företagens möjligheter att bedriva verksamheten med god säkerhet och ett gott strålskydd. Regeringen bedömer att det finns ett behov av att utreda och analysera förutsättningarna för kraftbolagen att upprätthålla ett gott strålskydd och säkerhet vid kärnkraftverken samt berörda tillsynsmyndigheters arbete. Regeringen har därför för avsikt att besluta om en utredning som skall se över reaktorsäkerheten och strålskyddet vid de svenska kärnkraftverken. Regeringen avser att låta utforma ett förslag till ett nationellt system för omhändertagande av radioaktivt avfall från icke kärnteknisk verksamhet samt utröna ansvarsförhållandena vid upphittande av herrelösa strålkällor. De senare kan i vissa fall medföra stora kostnader i samband med omhändertagandet. har haft synpunkter på de säkerheter som kärnkraftföretagen ställt till förfogande i händelse av en kärnkraftolycka. Regeringen planerar därför att tillsätta en utredning för att se över delar av finansieringssystemet för omhändertagande av använt kärnbränsle. Utredningen skall få i uppdrag att se över dels principerna för att beräkna avgifternas storlek och dels utformningen av säkerheterna. Riskerna med elektromagnetiska fält är otillräckligt utredda. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 sändare har ökat kraftigt och förväntas fortsatta öka även framöver. Regeringen anser att det är viktigt att klargöra sambandet mellan exponering och hälsorisker. Regeringen avser att återkomma till med förslag till delmål för radon i inomhusluft och i dricksvatten. Miljökvalitetsmålet är att halterna av gödande ämnen i mark och vatten inte skall ha någon negativ inverkan på människors hälsa, förutsättningarna för biologisk mångfald eller möjligheterna till allsidig användning av mark och vatten. Regeringen har i Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130) föreslagit 5 delmål som skall ange inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta konkreta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller åtgärdsprogram för sjöar, vattendrag och kustvatten enligt ramdirektivet för vatten, minskning av svenska vattenburna utsläpp av fosforföreningar och kväve samt minskning av utsläppen av kväveoxider till luft och ammoniak. 3.5.7.1 Insatser inom politikområdet antogs det s.k. ramdirektivet för vatten (och rådets direktiv /60/EG av om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område). Genom detta direktiv läggs grunden till ett regelverk för att skydda inlandsytvatten, kustvatten och grundvatten. Direktivet innebär bl.a. att medlemsländerna skall utarbeta åtgärdsprogram för samtliga de åtgärder som är nödvändiga för att uppnå den miljökvalitet och de normer som anges i direktivet . skall nationella lagar och förordningar ha anpassats till direktivets krav. Genomförandet av ramdirektivet kommer att ge viktiga redskap för att uppnå miljökvalitetsmålen Grundvatten av god kvalitet, Levande sjöar och vattendrag, Hav i balans samt levande kust och skärgård och Ingen övergödning. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Regeringen godkände strategin Hållbar utveckling En ny kurs för . Strategin gäller 2001 2004 och innehåller bl.a. åtagande om att utveckla en gemensam nordisk strategi för att minska övergödningen och ökad ekologisk produktion. Regeringen gav i uppdrag att se över gränsvärdena för avloppsslam och analysera frågan om återföring av fosfor samt att lägga fram förslag för en långsiktigt hållbar återföring av avloppsslam. Andra insatser av betydelse för miljökvalitetsmålet Ingen övergödning beskrivs under avsnitt 3.5.3 Bara naturlig försurning. 3.5.7.2 Insatser utanför politikområdet Inom ramen för miljö- och landsbygdsprogrammet lämnas ersättning för flera åtgärder som skall minska näringsläckaget, till exempel vallodling, anläggande av kantzoner och fånggrödor. Våtmarker är ett kostnadseffektivt sätt att reducera kvävehalter i vatten. Inom ramen för miljö- och landsbygdsprogrammet har anlagts ca 1 500 ha våtmarker Därtill kommer de våtmarker som anläggs inom ramen för de lokala investeringsbidragen. har regeringen godkänt ansökningar för anläggning av ca 2 000 ha våtmarker. ser över djurtäthetsbestämmelserna i syfte att minska näringstillförseln till jordbruksmark. Regeringen har tillsatt utredningen av skatterna på bekämpningsmedel och handelsgödsel (dir 2001:55) med uppgift att utvärdera skatterna på bekämpningsmedel och handelsgödsel. Utredaren skall dels analysera och bedöma skatternas påverkan på användningen av bekämpningsmedel respektive handelsgödsel, dels bedöma vilka effekter de har på miljön. Med utgångspunkt i detta skall det utredas om skatterna bör förändras så att de kan fungera som effektivare styrmedel på miljöområdet utan att kraven på kostnadseffektivitet eftersätts. De huvudsakliga insatserna för att minska övergödningen görs inom jordbrukssektorn och i avloppsreningsverk. Inom industrin svarar skogsindustrin för huvuddelen av utsläppen. Utbyggnaden av kväverening vid reningsverk fortsätter. Utsläppen beräknas ha minskat med jämfört med . 3.5.7.4 Analys och slutsatser Jordbruket är den största källan till kvävebelastning på havet och bidrar betydligt till fosforbelastningen. En förutsättning för att belastningen skall minska är att jordbruksnäringen fortsätter sitt arbete med att minska näringsläckaget. Genomförandet av ramdirektivet för vatten kommer att bidra till att nå miljökvalitetsmålet. Om direktivet om nationella utsläppstak och Göteborgsprotokollet genomförs kommer andelen landareal där kritisk belastning för övergödning förekommer att minska från till . 3.5.8Levande sjöar och vattendrag Miljökvalitetsmålet är att sjöar och vattendrag skall vara ekologiskt hållbara och deras variationsrika livsmiljöer skall bevaras. Na- turlig produktionsförmåga, biologisk mångfald, kulturmiljövärden samt landskapets ekologiska och vattenhushållande funktion skall bevaras som förutsättningar för friluftsliv värnas. Regeringen har i Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130) föreslagit 6 delmål som skall ange inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta konkreta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller åtgärdsprogram för och skydd av värdefulla natur- och kulturmiljöer, åtgärdsprogram för restaurering av vattendrag, vattenförsörjningsplaner, utsättning av djur och växter, åtgärdsprogram för hotade arter och fiskstammar samt åtgärdsprogram enligt ramdirektivet för vatten. 3.5.8.1 Insatser inom politikområdet Ett omfattande nationellt och internationellt arbete pågår när det gäller förberedelser för genomförande av ramdirektivet för vatten. Direktivet beskrivs närmare under miljökvalitetsmålet Ingen övergödning i avsnitt 3.5.7.1 och berörs i avsnitt 3.5.9 Grundvatten av god kvalitet. Under det svenska ordförandeskapet antog medlemsländerna och kommissionen en gemensam strategi för genomförande av ramdirektivet för vatten. Ar- betet kommer bl.a. att resultera i gemensamma vägledningsdokument för det praktiska nationella genomförandet. Ett nätverk byggs upp mellan berörda myndigheter och arbetet samordnas med frågor om framtagande av miljökvalitetsnormer. Anslaget för sanering och återställning av förorenade områden har nyttjats även för vissa vattenområden. har utarbetat en bevarandestrategi för sjöar och vattendrag inom ramen för projektet i landskapet (). De lokala investeringsprogrammen omfattar ett flertal vattenanknutna miljöer och aktiviteter, bl.a. våtmarker, utvecklad avloppsrening inkl. ny teknik för lokal avloppshantering etc. Genom förordningen (2001:554) om miljökvalitetsnormer för fisk- och musselvatten samt uppdrag till Na- turvårdsverket och berörda länsstyrelser har genomförandet säkerställts vad gäller rådets direktiv /659/EEG av om kvaliteten på sådant sötvatten som behöver skyddas eller förbättras för att upprätthålla fiskbestånden. Miljöövervakningen har utökats och inkluderar nu analyser av vattenkemi, vissa gifter och fisk i sjöar och rinnande vatten. Vattnets kemiska sammansättning studeras regelbundet i 50 flodsystem och 80 sjöar. utfördes en omfattande, återkommande, studie av kemiska och biologiska variabler i 3 000 sjöar och 700 vattendrag för att få en bild av miljötillståndets förändring i hela landet. Dessutom har effekterna av soptippar på nedströms belägna vatten studerats. har bedrivit ett framgångsrikt arbete med åtgärdsplaner för skydd av hotade fiskarter. Endast ett fåtal planer kvarstår nu att utarbeta. Två sjöar och vattendrag avsattes som naturreservat. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Översvämningarna på flera håll i har föranlett regeringen att i tilläggsdirektiv ge (M 1999:03) i uppdrag att gå igenom sådana vattendomar som kan ha betydelse för riskerna för översvämningar. Med bl.a. denna genomgång som underlag skall kommittén analysera om regler om omprövning av vattendomar är tillräckliga för att förbättra möjligheterna att förebygga och begränsa riskerna för översvämningar samt vid behov föreslå ändringar i lagstiftningen. Tilläggsdirektiven innehåller även uppdraget till att lämna förslag till hur bestämmelserna i ramdirektivet för vatten om bl.a. miljömål, åtgärdsprogram och utsläpp till vatten skall genomföras i svensk lagstiftning. arbetar också för att klimatpolitiken på framför allt global nivå i ett långt perspektiv skall medföra att risken för svåra väderförhållanden som leder till översvämningar begränsas. Regeringen beslutade (dnr M2001/1992/Na) att ge i uppdrag att kartlägga tillämpningen av strandskyddsbestämmelserna. skall vidare utreda förutsättningarna för och bedöma konsekvenserna av ett stärkt strandskydd i tätortsnära områden med högt bebyggelsetryck respektive vissa lättnader avseende strandskyddsbestämmelserna i glesbygdsområden med lågt bebyggelsetryck i syfte att underlätta regional utveckling, såsom turism och friluftsliv. Uppdraget skall redovisas till . Andra insatser av betydelse för miljökvalitetsmålet beskrivs under avsnitt 3.5.3 Bara naturlig försurning och 3.5.7 Ingen övergödning. Insatser och resultatbedömning beträffande biologisk mångfald redovisas under avsnitt 3.5.12 Levande skogar. 3.5.8.2 Insatser utanför politikområdet Statliga fiskevårdsmedel, totalt , har använts till bl.a. informationsverksamhet, biotopvård och vandringsvägar. När det gäller arbetet med hotade arter och stammar har och gemensamt satsat på hotade arter och stammar av fisk och flodkräfta. En konsekvensanalys av åter- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 introduktion av stör pågår. Omfattande undersökningar för att reducera de negativa, genetiska effekterna av långvarig odling av lax och havsöring utförs. Ett förslag till strategi för utsättning av fisk har färdigställts. arbete inom ramen för aktionsplanen för lax har fördjupats genom satsningar på restaureringsarbeten och beståndsuppskattningar för främst vild lax. Målet om att uppnå en produktion på av den totalt möjliga har förverkligats i fem älvar. har tillsammans med och utarbetat vägledning för skogsbruk vid vatten. Andra insatser av betydelse för miljökvalitetsmålet beskrivs under avsnitt 3.5.7 Ingen övergödning och 3.5.9 Grundvatten av god kvalitet. Den utökade miljöövervakningens mål är främst att beskriva långsiktiga förändringar. Analysen av proverna från den utökade provtagningen pågår och inga resultat föreligger . Nedströms vissa av de undersökta soptipparna har konstaterats skador på fiskar och fisksamhällen. Detta har föranlett ytterligare undersökningar under innevarande år. Arbetet med det europeiska nätverket för skydd av livsmiljöer och arter, Natura 2000, har fortlöpt och omfattar ytterligare ett antal områden som berör sjöar och vattendrag. 3.5.8.4 Analys och slutsatser Arbetet med tillämpning av ramdirektivet för vatten bör även fortsättningsvis prioriteras. Genomförandet av ramdirektivet för vatten kommer att bidra till att nå miljökvalitetsmålet. Tillräckliga resurser måste också satsas på arbetet med miljökvalitetsnormer, som utgör en avgörande del av direktivets införande, liksom på arbetet med att tidigt skapa fungerande system för vattensystemadministration. Miljöövervakningsverksamhetens utökning har positivt bidragit till möjligheterna att följa långsiktiga förändringar i naturen. fisk utgör en central del av vattenekosystemen och är viktiga som modellorganismer vid studier av gifteffekter, finns anledning att utöka satsningen på fisk inom övervakningsverksamheten. bedrivs forskning i liten omfattning vad gäller fisk eller fiskens roll i ekosystemen. Å andra sidan ägnas en betydande del av giftforskningen åt fiskrelaterade problem. De reproduktionsstörningar hos fisk som förekommer pekar på ett forskningsbehov även på naturliga fiskbestånd i sjöar och vattendrag. I arbetet med skydd av natur utgör vattenmiljöer en försumbar del. Detta belyser vattenmiljöernas eftersatthet i detta avseende och det är viktigt att andelen skyddade vattenmiljöer ökar väsentligt. Regeringen avser att ge de berörda myndigheterna i uppdrag att utarbeta en bevarandestrategi för skyddsvärda vattenmiljöer och åtgärdsprogram för restaurering av potentiellt skyddsvärda vatten. 3.5.9Grundvatten av god kvalitet Miljökvalitetsmålet är att grundvattnet skall ge en säker och hållbar dricksvattenförsörjning samt bidra till en god livsmiljö för växter och djur i sjöar och vattendrag. Regeringen har i Svenska miljömål delmål och strategier (prop. 2000/01:130) föreslagit 4 delmål som skall ange inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta konkreta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller skydd av grundvattenförande geologiska formationer, förändringar i grundvattennivån, kvalitetskrav för grundvatten samt åtgärdsprogram enligt ramdirektivet för vatten. 3.5.9.1 Insatser inom politikområdet Ansvariga statliga myndigheter har samverkat i arbetet med att säkra vattenförsörjningen och skyddet av grundvatten. har enligt regeringens uppdrag i samverkan med geologiska undersökning, och , genomfört och redovisat en rapport angående värdering av grundvatten- och grusförekomster samt konstgjord grundvattenbildning. Ett omfattande arbete pågår när det gäller förberedel- ser för genomförandet av ramdirektivet för vatten. Direktivet beskrivs närmare under miljökvalitetsmålet Ingen övergödning i avsnitt 3.5.7.1 och berörs i avsnitt 3.5.8 Levande sjöar och vattendrag. Ett arbete har även bedrivits för framtagande av förslag till en miljökvalitetsnorm för nitrat i grundvatten. 3.5.9.2 Insatser utanför politikområdet genomför åtgärder för att förhindra nedträngning av vägsalt i grundvatten resp. skydd vid eventuella olyckor med transport av farliga ämnen vid vissa vägsträckor i anslutning till känsliga yt- och grundvattenförekomster. Påverkan från jordbruket på grundvatten berörs i avsnitt 3.5.4.2. Av myndigheternas rapport om grundvatten- och grusförekomster samt konstgjord grundvattenbildning framgår bl.a. att det finns ett stort behov av att ange både ekonomiska och icke ekonomiska värden på förnyelsebara naturresurser som grundvatten. Insikten om grundvattenförekomsternas värde kan göra det lättare för vattenförsörjningens huvudmän (oftast kommunerna) att göra riktiga bedömningar vid intressekonflikter, speciellt i planeringssammanhang. Regeringen avser att i arbetet med genomförandet av ramdirektivet för vatten närmare behandla frågan om värdering av vatten. saknar många vattentäkter tillräckliga skyddsområden och kunskapen om riskerna för negativ påverkan på grundvattnet är otillräckliga. Punktvisa analyser av grundvatten, vilket är en mycket kostsam insats, visar att bekämpningsmedel nu förekommer i åtskilliga grundvattentäkter. genomförda sammanställningar av grundvattentillståndet i anslutning till större vägar visar på ökande problem med påverkan från vägsalt. 3.5.9.4 Analys och slutsatser Grundvattnet utgör en långsiktigt mycket viktig del av landets resurser, vilket innebär 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 att grundvattenbildningen måste kunna kvantifieras som grundvattnets kvalitet måste garanteras. Grundvattenbildningens storlek är betydelsefull för beräkningar av t.ex. näringsläckage till vattendrag från jordbruks- och skogsmark. Åtgärder för att minska främst jordbrukets närsaltläckage förutsätter bättre kunskap om dessa processer, varför utökade insatser för att öka kunskapen är motiverade. Genomförandet av ramdirektivet för vatten kommer att bidra till att nå miljökvalitetsmålet. Regeringen avser att ge berörda myndigheter i uppdrag att utveckla en . 3.5.10Hav i balans samt levande kust och skärgård Miljökvalitetsmålet är att och skall ha en långsiktigt hållbar produktionsförmåga och den biologiska mångfalden skall bevaras. Kust och skärgård skall ha en hög grad av biologisk mångfald, upplevelsevärden samt natur- och kulturvärden. Näringar, rekreation och annat nyttjande av hav, kust och skärgård skall bedrivas så att en hållbar utveckling främjas. Särskilt värdefulla områden skall skyddas mot ingrepp och andra störningar. Regeringen har i Svenska miljömål delmål och strategier (prop. 2000/01:130) föreslagit 8 delmål som skall ange inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta konkreta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller skydd för kust- och skärgårdsområden, strategi för kulturarv och odlingslandskap, åtgärder för hotade arter, minskning av bifångster, anpassning av uttaget av fisk, begränsning av störningar från båttrafiken, minskade utsläpp från fartyg samt åtgärdsprogram enligt ramdirektivet för vatten. 3.5.10.1 Insatser inom politikområdet Utredningen skärgård Utvärderingen av de regionala miljö- och hushållningsprogrammen (SOU 2000:67)har överlämnats till regeringen och bereds nu inom . Därutöver har färdigställt en 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 bevarandestrategi för kust- och skärgårdsområden i . Mot bakgrund av skador på fiskeredskap och förlust av fångst har ett arbete med framtagande av sälsäkra redskap för lax- och ålfiske bedrivits. En förvaltningsplan för säl har presenterats och en motsvarande plan för skarv är under utarbetande. Med anledning av förslag från (SOU 1999:75) har en arbetsgrupp inom påbörjat ett arbete med att kartlägga de övergripande förutsättningarna för lokalisering av vindkraftverk till havs och i fjällen. Arbetsgruppen redovisade förslag om hur arbetet skall bedrivas vidare. Regeringen har med anledning härav gett och i uppdrag att fullfölja delar av förslagen. Övriga förslag från arbetsgruppen och förslag från utredningen övervägs av regeringen. har deltagit i ett omfattande arbete inom ramen för konventioner och andra internationella samarbetsorgan för bevarandet av den miljön. Bland dessa kan nämnas Bonnöverenskommelsen och Oslo- () för , () för samt PAME för . I dessa fora har intagit en ledande roll, speciellt när det gäller miljögifter, kritiska belastningsgränser, övergödning, marint skräp och hållbar utveckling. Inom HELCOM:s arbetsprogram för har arbetet förnyats . Under det svenska ordförandeskapet har en arbetsgrupp tillsatts för att effektivisera arbetet med att eliminera de särskilt utpekade föroreningskällorna (s.k. hot spots) kring . Av de 132 föroreningskällorna har 22 åtgärdats. Genom förordningen (2001:554) om miljökvalitetsnormer för fisk- och musselvatten samt uppdrag till berörd länsstyrelse har genomförandet säkerställts vad gäller rådets direktiv /923/EEG av om kvalitetskrav för skaldjursvatten.