prop · GO03100 · 2001-01-01 00:00:00 — Beloppen visar den årligt tillkommande intäktsförändringen till följd av ändrade Tabell 5.4 Bruttoeffekter av regeländringar Miljarder kronor 1999 2000 2001 2002 Statlig inkomstskatt Skiktgräns Allm. pensionsavgift tak 7,5-8,06 BB Fast belopp Begränsat avdrag allm. pensionsavgift Skiktgräns 20 och Grundavdrag 0,24-0,27 BB Reseavdrag /mil -5,7 -4,2 -0,2 -1,3 -0,8 1,4 -2,2 -2,3 1,7 -3,5 -0,4 -0,1 1,3 pensionsavgift tak 7,5-8,06 BB Allm. pensionsavgift 6,95-7,Medelutdebitering Fast belopp Begränsat avdrag allm. pensionsavgift Grundavdrag 0,24-0,27 BB Reseavdrag /mil -0,7 -0,3 -1,7 1,3 5,9 -0,1 1,0 5,0 -2,0 -0,2 -1,3 -1,3 Kapitalskatt och skattereduktioner Reduktion låg- och medelinkomsttagare allm. pensionsavgift Reavinstskatt privatbostäder -3,2 -3,2 -15,8 -15,8 -15,1 -16,6 1,5 periodiseringsfond Återföring skatteutjämningsreserv upphör Förlängd periodiseringsfond Avsättning periodiseringsfond -2,5 -2,5 2,5 2,5 -3,1 1,5 -2,1 -2,5 Socialavgifter och allm. pensionsavgift tak 7,5-8,06 BB Allm. pensionsavgift 6,95-7,Socialavgifter 33,06-32,Socialavgifter 32,92-32,0,9 0,9 -0,7 0,5 -1,2 -0,9 -0,9 Egendomsskatter Markvärde vattenkraft 2,21-0,Hyreshus, bostadsdel 1,5-1,Hyreshus, bostadsdel 1,3-1,Återinfört omräkningsförfarande Hyreshus, bostadsdel 1,5-0,Hyreshus, bostadsdel 1989/90 1,2-0,Småhus 1,5-1,Begränsningsregel fastighetsskatt Höjt fribelopp förmögenhetsskatt -2,0 -1,2 -0,8 -0,6 -0,4 -0,2 -3,0 1,1 0,6 6,5 -4,6 0,2 -3,6 -0,5 -2,7 Energiskatter Höjda energiskatter Sänkta energiskatter jordbruk Höjd CO2-skatt Höjd el-skatt med /kWh Höjd dieselskatt med /liter 1,7 1,8 -0,1 3,3 -0,3 1,0 2,3 0,3 Övrigt Avfallsskatt Återköp egna aktier Anställningsstöd långtidsarbetslösa Kompetensutveckling Bredbandsanslutning Moms personbefordran Ej försäljningsskatt lätta lastbilar m.m. Höjd skatt äldre dieselpersonbilar Sjöfartsstöd -0,5 1,3 -0,5 -1,3 -3,9 -0,5 -1,2 -0,8 -1,0 -0,3 0,2 -1,3 -1,3 Anm: BB avser prisbasbelopp. Beloppen avseende periodiseringsfond inkluderar även egenföretagare. Som framgår av tabell 5.4 påverkas den kommunala inkomstskatten av regeländringar samtliga år . Den aktuella prognosen över den kommunala inkomstskatten uppvisar en stor variation mellan åren, bl.a. till följd av dessa regeländringar. Den underliggande utvecklingen, exklusive regeländringar och skiljande från staten, är betydligt jämnare. Av tabell 5.5 framgår att den kommunala inkomstskatten beräknas ha ökat med . Den underliggande förändringen uppgår däremot till . Tabell 5.5 inkomstskatt: årlig förändring 1999 2000 2001 2002 Årlig förändring Regeländringar 16,8 0,7 11,9 -5,9 11,9 19,3 -4,5 Underliggande årlig förändring 17,5 17,9 14,8 14,0 Det är viktigt att understryka att de redovisade beloppen avser periodiserade bruttoeffekter, dvs. storleken på den initiala skatteändringen. Indirekta effekter på offentliga utgifter och andra skattebaser via förändringar i löner, priser och vinster beaktas inte. Effekterna på de kassamässiga inkomsterna och NR-inkomsterna är i regel mindre införandeåret eftersom bl.a. uppbördsförskjutningar och jämkningar måste beaktas. 5.1.3 Osäkerheten i skatteberäkningarna Osäkerheten i bedömningen av olika skattebasers utveckling varierar kraftigt. Prognoser på lönebaserade skatter och konsumtionsskatter är beroende av hur väl makroantaganden om sysselsättning, konsumtion etc. stämmer överens med den faktiska utvecklingen. I grova drag innebär en procentenhets förändring av lönesumman att basen förändras med och skatteintäkterna med . Om den privata konsumtionen förändras leder det till förändrade momsintäkter om ca . För kapitalbaserade skatter är osäkerheten betydligt större. Särskilt hushållens realisationsvinster och bolagens inkomstskatt är svårbedömda. kan skattebasen för realisationsvinster fördubblas eller halveras. Som exempel kan nämnas att realisationsvinsterna ökat med , vilket innebär att skatteintäkterna ökat med ca . uppgick realisationsvinsterna till , vilket motsvarar av BNP. Detta är betydligt över genomsnittet , då realisationsvinsterna uppgått till . En nedgång till en mer långsiktig nivå skulle innebära att skatteintäkterna minskar med ca . Detta kan sättas i relation till den del av överskottet i det finansiella sparandet som kan avsättas för skattereformer. 5.2 Offentliga sektorns skatter - periodiserad redovisning Den periodiserade redovisningen visar de skatter som avser ett visst inkomstår. Dessa skatter har en direkt koppling till det aktuella årets skatteregler och de makroekonomiska förutsättningarna i form av timlön, sysselsättning, inflation m.m. I tabell 5.6 redovisas den offentliga sektorns skatteintäkter. 5.2.1 Inkomstskatt hushåll Med början inleddes en skattereform som innebär att löntagare och övriga personer med pensionsgrundande inkomst genom en skattereduktion kompenseras för effekterna av den allmänna pensionsavgiften. Skattereduktionen kombineras med en slopad avdragsrätt för avgiften vid beräkningen av och statlig inkomstskatt. För att den begränsade avdragsrätten inte skall öka det statliga skatteuttaget höjs både den lägre och den högre skiktgränsen för uttag av statlig inkomstskatt. påbörjades en förändring som minskar antalet skattskyldiga som betalar statlig inkomstskatt. Syftet är att andelen skattskyldiga med förvärvsinkomster skall minska till . genomfördes ett första steg av reformen genom en skattereduktion om och en begränsning av avdraget till , med sammanhängande justeringar av skiktgränserna. Dessutom höjdes den lägre skiktgränsen ytterligare så att andelen skattskyldiga med förvärvsinkomster som betalar statlig inkomstskatt minskade till . genomfördes ett andra steg av reformen genom att skattereduktionen höjdes till motsvarande av den allmänna pensionsavgiften. begränsades avdraget till av avgiften och skiktgränserna höjdes på motsvarande sätt. Därutöver justerades den nedre skiktgränsen ytterligare för att minska andelen skattskyldiga med förvärvsinkomster som betalar statlig inkomstskatt. I kombination med höjningen av grundavdragen beräknas det medföra att andelen minskar till 2001. Statlig inkomstskatt Miljarder kronor 1999 2000 2001 2002 2003 2004 Aktuell beräkning 29,6 32,3 32,1 35,1 36,7 38,0 Diff. BP2001 0,8 2,4 2,6 2,3 1,8 Trots höjningen av den lägre skiktgränsen beräknas den statliga skatten ha ökat med . De lägre intäkterna 2001 beror på att den nedre skiktgränsen höjdes ytterligare. Ökningen 2002-2004 beror främst på högre reallöner. Den relativt stora ökningen 2002 förklaras av att det fasta beloppet om åter blir en statlig inkomstskatt. Förändringen jämfört med beräkningen till budgetpropositionen förklaras av högre lönesumma. Skatt på kapitalinkomster Miljarder kronor 1999 2000 2001 2002 2003 2004 Aktuell beräkning 25,2 28,8 21,1 20,8 19,6 18,6 Diff. BP2001 2,9 6,4 -0,3 -0,2 -1,6 Den statliga skatten på kapitalinkomster utgörs av nettot av skatt på inkomsträntor, realisationsvinster och skattereduktion för utgiftsräntor m.m. Skatteintäkterna 2000 beräknas ha ökat med jämfört med , främst på grund av högre realisationsvinster. höjs den effektiva skatten på realisationsvinster avseende privatbostäder från , vilket förväntas öka skatteintäkterna Tabell 5.6 Offentliga sektorns skatteintäkter Inkomstår 1999 2000 2001 2002 2003 2004 Inkomstskatter 443,1 459,0 442,6 458,5 491,3 511,4 Hushåll 375,3 378,5 372,8 387,2 415,8 430,9 skatt 323,2 335,0 354,3 367,0 396,5 412,3 Statlig skatt 29,6 32,3 32,1 35,1 36,7 38,0 Skatt på kapital 25,2 28,8 21,1 20,8 19,6 18,6 Skattereduktioner m.m. -2,6 -17,6 -34,8 -35,7 -37,0 -37,9 Företag 63,8 76,3 65,6 67,0 71,1 74,9 Inkomstskatt 53,5 63,4 51,1 53,4 56,2 58,5 Avkastningsskatt 10,7 12,7 14,3 13,5 14,8 16,3 Skattereduktioner m.m. -0,4 0,2 0,1 0,1 0,1 0,1 Övriga inkomstskatter 4,0 4,2 4,2 4,2 4,3 4,3 Socialavgifter och allmän pensionsavg. 351,6 372,7 388,6 404,6 420,4 436,0 Arbetsgivaravgifter 271,5 288,3 301,3 314,0 326,1 338,6 Egenavgifter 7,4 7,6 8,0 8,4 8,7 9,1 Allmän pensionsavgift 60,0 63,5 66,0 68,3 71,1 73,3 Särskild löneskatt 18,7 19,1 19,4 20,2 20,9 21,7 Nedsättningar -5,9 -5,9 -6,1 -6,3 -6,5 -6,7 Skatt på egendom 38,6 38,5 37,6 39,6 40,7 41,7 Fastighetsskatt 23,3 23,2 23,2 24,8 25,6 26,2 Förmögenhetsskatt 8,6 7,9 7,1 7,3 7,5 7,8 Arvs- och gåvoskatt 2,2 2,5 2,6 2,6 2,7 2,7 Stämpelskatt 4,5 4,9 4,8 4,9 4,9 5,0 Skatt på varor och tjänster 254,8 265,6 279,4 287,7 296,5 303,4 Mervärdesskatt 172,9 181,3 188,9 196,8 205,4 213,1 Tobaksskatt 7,4 7,7 7,7 7,8 7,8 7,6 Skatt på etylalkohol 4,7 4,9 4,7 3,9 3,3 2,7 Skatt på vin m.m. 3,5 3,6 3,7 3,8 3,8 3,7 Skatt på öl 2,5 2,4 2,5 2,6 2,4 2,3 Skatt på energi 50,4 50,4 55,3 55,9 56,6 56,9 Skatt på vägtrafik 6,6 7,0 7,8 7,9 7,9 8,0 Skatt på import 3,6 3,8 4,0 4,2 4,4 4,2 Övrigt 3,3 4,5 4,8 4,9 4,9 4,9 Restförda skatter m.m. -0,3 -4,8 -8,3 -9,2 -9,6 -9,6 Offentliga sektorns skatteintäkter 1 087,8 1 131,0 1 139,8 1 181,2 1 239,3 1 282,8 Varav Kommunalskatt 323,2 335,0 354,3 367,0 396,5 412,3 Avgifter till pensionssystemet m.m. 110,3 147,3 153,8 159,8 166,1 172,0 Statens skatteintäkter 654,3 648,7 631,7 654,3 676,6 698,5 De totala skatteintäkterna förväntas emellertid minska beroende på lägre realisationsvinster och högre utgiftsräntor. Diagram 5.1 visar utfallet av realisationsvinster samt den beräknade utvecklingen . I diagrammet visas också realisationsvinsternas genomsnittliga andel av BNP (av BNP). Realisationsvinsterna och prognosen är väsentligt högre än den långsiktiga nivån, uttryckt som andel av BNP. förväntas realisationsvinsterna minska, bl.a. mot bakgrund av det senaste årets nedgång på aktiemarknaden. Prognosen avseende 2002-2004 utgår från att realisationsvinsterna successivt anpassas till den långsiktiga nivån. Diagram 5.1 Beskattningsbara realisationsvinster och av BNP Anm: I beräkningen av den långsiktiga nivån har beaktats att endast en viss andel av de totala vinsterna är beskattningsbara. Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen har intäkterna reviderats upp 1999 och 2000, främst till följd av högre realisationsvinster. Realisationsvinsterna uppgick till , vilket är mer än i beräkningen till budgetpropositionen. beräknas realisationsvinsterna ha uppgått till , vilket är mer än i beräkningen till budgetpropositionen. Uppjusteringen har gjorts utifrån hushållens kompletteringsbetalningar. Det senaste årets nedgång på aktiemarknaden har medfört att prognosen justerats ned. och framåt har realisationsvinsterna anpassats mot den långsiktiga relationen till BNP. 1999 2000 2001 2002 2003 2004 Aktuell beräkning 323,2 335,0 354,3 367,0 396,5 412,3 Diff. BP2001 -0,5 2,5 4,9 5,3 10,1 Den kommunala inkomstskatten är framför allt beroende av hur timlön, sysselsättning och beskattade transfereringar utvecklas. tillhör inte längre den offentliga sektorn. Trots att kyrkoskatten har avskaffats, vilket innebar ett bortfall om , beräknas intäkterna ha ökat med nästan . Av denna ökning förklaras av den reducerade avdragsrätten för allmän pensionsavgift och av en högre medelutdebitering . ökar den kommunala inkomstskatten med . Av denna ökning förklaras av nettot av höjt grundavdrag och reducerad avdragsrätt för allmän pensionsavgift. Högre medelutdebitering förklarar av ökningen. Ökningstakten sjunker 2002 dels på grund av att sysselsättningsökningen väntas avta, dels till följd av att det fasta beloppet om inte längre skall utgöra en inkomstskatt. beräknas intäkterna öka med nästan . Av ökningen beror ca på omläggningen av ålders- och förtidspensionssystemet. Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen ökar intäkterna över hela prognosperioden. Ökningen 2000 beror främst på högre lönesumma, sjukersättningar och pensioner, vilket också ökar intäkterna framöver. Kommunalskatten förväntas öka ytterligare 2001-2003 jämfört med budgetpropositionen, främst beroende på högre medelutdebitering och sjukersättningar. Av ökningen 2003 förklaras av omläggningen av förtidspensionssystemet. 1999 2000 2001 2002 2003 2004 Aktuell beräkning -2,6 -17,6 -34,8 -35,7 -37,0 -37,9 Diff. BP2001 0,2 0,4 0,3 0,3 0,1 Under skattereduktioner m.m. redovisas nettot av skattereduktioner och ett antal beloppsmässigt mindre skatter. På intäktssidan redovisas skattetillägg, förseningsavgift och expansionsfondsskatt. Skattereduktioner utgörs av skattereduktion för reparation, om- och tillbyggnad (), skattereduktion för låg- och medelinkomsttagare, reducerad fastighetsskatt samt skattereduktion för allmän pensionsavgift. Möjligheten att erhålla ROT-avdrag upphörde . Nettot av skattereduktioner m.m. visar ett underskott . Underskottet 1999 förklaras av skattereduktionen för låg- och medelinkomsttagare, vilken uppgick till . tillkommer skattereduktionen för allmän pensionsavgift, som beräknas ha uppgått till . Åren därefter stiger underskotten till följd av höjd reduktion för allmän pensionsavgift från av den debiterade avgiften. beräknas skattereduktionen för allmän pensionsavgift öka till följd av lönesummans utveckling. Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen minskar underskotten 1999-2003. Skattetilläggen blev högre än beräknat 1999, vilket höjer prognosen framöver. Högre timlön medför lägre skattereduktion för låg- och medelinkomsttagare . Emellertid ökar också allmän pensionsavgift till följd av högre lönesumma, vilket ökar skattereduktionen . 1999 2000 2001 2002 2003 2004 Aktuell beräkning 53,5 63,4 51,1 53,4 56,2 58,5 Diff. BP2001 2,6 2,1 0,4 0,5 0,5 beräknas intäkterna ha ökat med , detta trots att nära av inkomstskatten 1999 utgjordes av extraordinära intäkter.13 förstärks ett stort antal företags resultat av tillgodohavanden och återbetalningar av pensionsmedel från försäkringsgivaren , f.d. SPP. Effekten på inkomstskatten av de återförda pensionsmedlen har uppskattats till . Intäkterna 2000 beräknas ha ökat med ytterligare på grund av att tidigare gjorda avsättningar till periodiseringsfonder återförs till beskattning fr.o.m. detta år. Den underliggande vinstutvecklingen antas ha varit . beräknas inkomstskatten minska med . Nedgången förklaras dels av de extraordinära intäkterna , pensionsmedlen från , dels av två tidigare beslutade förändringar i regelverket. upphör återföringar från skatteutjämningsreserver, vilket beräknas minska intäkterna med . Vidare beräknas intäkterna minska med på grund av att avdragstaket för avsättning till periodiseringsfonder höjs från av inkomsten . Företagens vinster antas minska med . Skatteintäkterna utvecklas i en jämnare takt . Den årliga ökningen av inkomstskatten varierar mellan 2,3 och , vilket motsvarar en antagen årlig vinstutveckling med mellan . Inkomstskatten 1999 underskattades i beräkningen till budgetpropositionen. Även intäkterna för 2000-2004 har reviderats upp i jämförelse med beräkningen till budgetpropositionen. Den högre prognosen för inkomstskatten 2000, som delvis fått genomslag efterföljande år, baseras på företagens kompletteringsbetalningar. 1999 2000 2001 2002 2003 2004 Aktuell beräkning 10,7 12,7 14,3 13,5 14,8 16,3 Diff. BP2001 0,1 -0,1 -0,7 -2,3 -1,6 Avkastningsskatten uppgick till . beräknas skatteintäkterna ha ökat med . De högre intäkterna förklaras av stigande värde på livbolagens tillgångar, till följd av den positiva utvecklingen på kapitalmarknaden . beräknas intäkterna öka med , främst beroende på att den genomsnittliga statslåneräntan 2000 blev högre än föregående år. beräknas intäkterna minska med . Även denna förändring förklaras av den genomsnittliga statslåneräntan, som antas bli lägre 2001. beräknas intäkterna öka med ca beroende på en högre statslåneränta och en ökning av livbolagens tillgångar. Skatteintäkterna har endast förändrats marginellt i förhållande till beräkningen till budgetpropositionen. Intäkterna för åren 2001 och framåt har reviderats ned med ca , till följd av en sämre utveckling på aktiemarknaden under den senare delen av 2000 än vad som antogs i budgetpropositionen. Intäkterna 2002 och 2003 har reviderats ned ytterligare, beroende på att antagandet om den genomsnittliga statslåneräntan 2001 och 2002 nu är lägre än i beräkningen till budgetpropositionen. 5.2.3 Socialavgifter och allmän pensionsavgift Arbetsgivaravgifter, egenavgifter och särskild löneskatt Miljarder kronor 1999 2000 2001 2002 2003 2004 Aktuell beräkning varav arbgiv.avg egenavg. 271,5 7,4 18,7 -5,9 309,2 288,3 7,6 19,1 -5,9 322,6 301,3 8,0 19,4 -6,1 336,3 314,08,4 20,2 -6,3 349,3 326,1 8,7 20,9 -6,5 362,6 338,6 9,1 21,7 -6,7 Diff. BP2001 0,0 2,4 2,8 4,0 4,0 Socialavgifterna består av arbetsgivaravgifter, egenavgifter och särskild löneskatt. utgår arbetsgivaravgifter , egenavgifter och särskild löneskatt . Utvecklingen av intäkterna beror framförallt på timlön, sysselsättning och inkomst av näringsverksamhet. ökade socialavgifterna med jämfört med . Ökningen förklaras till stor del av lönesummans starka tillväxt. fram beräknas intäkterna öka med ca . Utvecklingen följer i stort den antagna förändringen i lönesumman. Nedsättning av arbetsgivaravgifter och egenavgifter medges under vissa förutsättningar för nyanställningar i små och medelstora företag. Totalt uppgår stödet till 2000 och förväntas öka med . Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen ökar intäkterna med 2000 och 2001. av ökningen förklaras av högre lönesumma medan 0,utgörs av högre särskild löneskatt. ökar intäkterna med , främst till följd av högre sysselsättning och timlön. Allmän pensionsavgift Miljarder kronor 1999 2000 2001 2002 2003 2004 Aktuell beräkning 60,0 63,5 66,0 68,3 71,1 73,3 Diff. BP2001 0,0 0,3 0,4 0,6 0,9 Allmän pensionsavgift betalas av fysiska personer och utgår på lön och skattepliktiga transfereringar exklusive pensioner. Avgiftssatsen 2001 är och utgår på inkomster upp till och med 8,07 gånger det förhöjda prisbasbeloppet. Intäktsförändringen över åren följer i stort utvecklingen av lönesumman. är intäkterna högre än i beräkningen till budgetpropositionen. Upprevideringen av intäkterna 2001-2004 förklaras av en högre lönesumma. 5.2.4 Egendomsskatter Förmögenhetsskatt Miljarder kronor 1999 2000 2001 2002 2003 2004 Aktuell beräkning 8,6 7,9 7,1 7,3 7,5 7,8 Diff. BP2001 0,3 -0,8 -1,0 -1,1 -1,1 Förmögenhetsskatten uppgick till . beräknas intäkterna ha minskat till följd av att aktieindex på Stockholmsbörsen var lägre än . Intäkterna förväntas minska ytterligare 2001 till följd av att fribeloppet för uttag av förmögenhetsskatt har höjs från till för ensamstående och till för sambeskattade. Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen minskar intäkterna över hela prognosperioden till följd av nedjusteringen 2000. 1999 2000 2001 2002 2003 2004 Aktuell beräkning 23,3 23,2 23,2 24,8 25,6 26,2 Diff. BP2001 0,0 0,1 0,1 0,9 1,0 Fastighetsskatt tas ut på småhus, flerfamiljshus, lokaler och industrifastigheter. Prognosen utgår från antaganden om hur priserna och bestånden utvecklas för de olika fastighetskategorierna. I tabell 5.7 redovisas prisantaganden på småhus i nuvarande beräkning jämfört med tidigare beräkningar. Prisutvecklingen beskriver hur mycket taxeringsvärdena förväntas öka i genomsnitt i riket när frysningen upphör 2001. I nuvarande beräkning är uppräkningen vilket är oförändrat jämfört med prognosen i budgetpropositionen . Däremot upprevideras prisutvecklingen , vilket påverkar omräkningstalet . Uppjusteringen beror på en fortsatt stark utveckling av småhuspriserna. Tabell 5.7 Prisutveckling på småhus Procentuell förändring 1996-2000 2000-2001 Aktuell beräkning 35,1 7,0 BP2001 35,1 2,0 VP2000 30,8 1,5 BP2000 26,5 1,5 Anm: Omräkningstalet bestäms av prisutvecklingen . I beräkningen av de totala intäkterna från fastighetsskatten har det återinförda omräkningsförfarandet beaktats. Prisutvecklingen får därmed genomslag 2001 som skattesatserna för småhus och flerfamiljshus sänkts till . De totala skatteintäkterna är i stort sett oförändrade 1999-2001. beräknas intäkterna öka med , främst beroende på den ovan nämnda prisutvecklingen. Återstående prognosår beräknas intäkterna öka med 0,6-0,per år.Tabell 5.8 redovisar skatteintäkterna för de olika fastighetskategorierna. Tabell 5.8 Fastighetsskatt fördelat på fastighetstyp Miljarder kronor 1999 2000 2001 2002 2003 2004 13,2 5,1 3,2 1,8 13,2 4,8 3,4 1,8 13,8 4,0 3,6 1,8 14,9 4,3 3,8 1,8 15,3 4,5 4,0 1,8 15,7 4,6 4,1 1,8 Småhus och bostadsdelen i flerfamiljshus svarar för av de totala skatteintäkterna. Intäkterna från lokaler beräknas öka med . Intäkterna från industrifastigheter, som inte omfattas av omräkningsförfarandet, beräknas till under samtliga år. Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen ökar intäkterna 2002 och 2003 med ca beroende på ett högre antagande om prisutvecklingen på bostadsfastigheter. 1999 2000 2001 2002 2003 2004 Aktuell beräkning 4,5 4,9 4,8 4,9 4,9 5,0 Diff. BP2001 0,0 0,1 0,3 0,3 0,3 Stämpelskatt utgår vid förvärv av fast egendom (lagfart) och beviljande av inteckningar. Intäkterna är beroende av omsättningen och prisutvecklingen på fastighetsmarknaden. ökade intäkterna med jämfört med . Ökningen förklaras främst av stigande fastighetspriser. Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen har stämpelskatten justerats upp till följd av en högre prisnivå på fastigheter. Arvs- och gåvoskatt Miljarder kronor 1999 2000 2001 2002 2003 2004 Aktuell beräkning 2,2 2,5 2,6 2,6 2,7 2,7 Diff. BP2001 0,0 0,3 0,3 0,3 0,3 Intäkterna från arvs- och gåvoskatt blev 2000 vilket är mer än i beräkningen till budgetpropositionen . De mycket höga tillgångspriserna förklarar underskattningen. Prognosen för 2001-2004 har justerats upp med på basis av utfallet . 5.2.5 Skatt på varor och tjänster Mervärdesskatt Miljarder kronor 1999 2000 2001 2002 2003 2004 Aktuell beräkning 172,9 181,3 188,9 196,8 205,4 213,1 Diff. BP2001 -0,4 -2,2 -3,3 -3,2 -3,3 Mervärdesskatten uppgick till . beräknas intäkterna öka med ca . Sammanlagt innebär det att intäkterna ökar med ca . Utvecklingen av mervärdesskatten är till stor del beroende av hushållens konsumtionsutgifter då dessa förklarar av intäkterna. De intäkter som inte härrör från hushållens konsumtion avser skatt på investeringar och insatsförbrukning i icke mervärdesskattepliktiga företag samt insatsförbrukning och investeringar i kommunsektorn. Diagram 5.2 illustrerar fördelningen av mervärdesskatten 2000 uppdelad efter användning. Fördelningen är relativt stabil över åren. Fördelningen av konsumtionen på olika varugrupper har betydelse för hur intäkterna utvecklas. En större andel konsumtion av högbeskattade varor ökar intäkterna från mervärdesskatten även om de totala konsumtionsutgifterna är konstanta. Diagram 5.2 Mervärdesskatt uppdelad efter användning Anm: Företags och kommunsektorns investeringar är sammanslagna i diagrammet. I diagram 5.3 visas hushållens konsumtionsutgifter priser. Konsumtionsutgifterna är uppdelade i varugrupperna: dagligvaror, bilar och sällanköpsvaror samt övriga varor, övriga tjänster, bostäder och energi. Diagram 5.3 Hushållens konsumtionsutgifter uppdelade i varugrupper Miljarder kronor Av diagrammet framgår tydligt att konsumtionen av dagligvaror ligger på en relativt jämn nivå medan konsumtionen av bilar och sällanköpsvaror varierar med konjunkturen. Dagligvaror mervärdesbeskattas medan bilar och sällanköpsvaror mervärdesbeskattas . Intäkterna från mervärdesskatten har därför en tendens att variera kraftigare med konjunkturella svängningar i ekonomin än vad de underliggande konsumtionsutgifterna gör. Skillnaden i utvecklingstakt mellan hushållens konsumtionsutgifter och intäkter från mervärdesskatten var särskilt stor 1999. Hushållens konsumtionsutgifter ökade medan intäkterna ökade på grund av ändrat konsumtionsbeteende mot mer högbeskattade varor. var motsvarande siffror , vilket skulle kunna tyda på en viss avmattning av konjunkturen. Denna bild förtydligas om man enbart studerar ökningen fjärde kvartalet 2000 jämfört med fjärde kvartalet 1999. Konsumtionsutgifterna ökade då medan skatteintäkterna var oförändrade. Diagram 5.3 visar också en relativt jämn uppåtgående trend av konsumtionsutgifter för gruppen övriga varor m.fl.