prop · GP0353 · 2001-11-07 00:00:00 — Det skall också påpekas att personrösterna på grund av reglerna om ersät- tare måste räknas per lista. Avslutningsvis bör det, som utredningen påpekat, framhållas att det är principiellt felaktigt att inför varje val göra ändringar i valsystemet efter- som risken för fel och osäkerhet hos väljarna därigenom ökar. Mot bakgrund av vad som anförts ovan anser regeringen att det inte finns tillräckliga skäl för att nu ändra reglerna för personval, så att ett tillskrivet namn skall beaktas som en personröst. 9.3Utläggning av namnvalsedlar på särskilda röstmot- tagningsställen, m.m. Regeringens förslag: Partierna skall få lägga ut inte bara partimarker- ade valsedlar (partivalsedlar) utan även namnvalsedlar på särskilda röstmottagningsställen inom landet. Regeringens bedömning: Det bör inte införas någon skyldighet för valmyndigheterna att i vissa fall tillhandahålla namnvalsedlar i röst- ningslokaler. Rådets förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har särskilt kommenterat frå- gan om tillhandahållande av namnvalsedlar på särskilda röstmottagnings- ställen. Pensionärers Intresseparti har dock föreslagit att det införs en skyldighet för valmyndigheterna att under vissa förutsättningar tillhandahålla namnvalsedlar i röstningslokaler. Skälen för regeringens förslag och bedömning: Enligt den tidigare gällande vallagen anordnades s.k. institutionsröstning genom att tillfälli- ga postkontor inrättades på bl.a. sjukvårdsinrättningar, ålderdomshem och kriminalvårdsanstalter. Rent formellt var det de då gällande reglerna om röstning på postkontor som reglerade förfarandet. Dessa regler före- skrev bl.a. att endast partimarkerade valsedlar fick läggas ut på postkon- tor. Med den nya vallagens ikraftträdande infördes begreppet särskilt röstmottagningsställe inom landet för sådana röstningslokaler som an- ordnas på sjukvårdsinrättningar o.d. medan begreppet poströstning kom att reserveras för röstning på . blev det tillåtet att lägga ut namnvalsedlar på postkontor medan det tidigare för- budet mot att lägga ut annat än partimarkerade valsedlar behölls för sär- skilda röstmottagningsställen inom landet och för övrigt även på röstmot- tagningsställen som anordnas av utlandsmyndigheter. Den rådande ordningen med förbud mot namnvalsedlar vid de särskil- da röstmottagningsställena inom landet har vållat invändningar. I de fles- ta fall har problemet lösts genom att partierna lagt eller delat ut valsedlar på visst avstånd från röstningslokalen. Den centrala valmyndigheten har framfört att namnvalsedlar bör tillåtas om valnämnderna skall stimuleras att i ökad utsträckning inrätta särskilda röstmottagningsställen. Enligt regeringens mening är det angeläget att så många väljare som möjligt får tillfälle att rösta inte bara på ett parti utan också på partiets kandidater. Samma regler bör därför i största möjliga utsträckning gälla för samtliga röstningslokaler beträffande rätten att distribuera valsedlar. Mot bakgrund av den bedömningen och med hänsyn till att namnvalsed- lar i praktiken ofta läggs ut eller delas ut i närheten av de särskilda röst- mottagningsställena inom landet föreslår regeringen att förbudet mot att lägga ut namnvalsedlar i eller i anslutning till sådana röstningslokaler inom landet avskaffas. När det gäller röstmottagningsställen utomlands är situationen något annorlunda. Även om förbudet avskaffas framstår det inte som sannolikt att det vid de utlandsmyndigheter där det anordnas röstning skulle kom- ma att läggas ut namnvalsedlar för landets samtliga valkretsar. Därmed uppstår risken att en väljare förleds att använda en namnvalsedel som avser annan valkrets än den vilken han eller hon tillhör. Om så sker blir visserligen inte valsedeln ogiltig utan rösten tillgodoräknas partiet men Prop. 2001/02:53 den avgivna personrösten blir utan verkan om inte den aktuella kandida- ten råkar ställa upp också i den valkrets som väljaren tillhör. Risken finns därmed att väljarna vilseleds att rösta på personer som inte kandiderar i den egna valkretsen. Regeringen anser därför att förbudet mot utläggning av namnvalsedlar på röstmottagningsställen utomlands skall bibehållas. Med anledning av förslaget från Pensionärers Intresseparti att valmyndigheterna skall vara skyldiga att under vissa förutsättningar till- handahålla namnvalsedlar i röstningslokaler vill regeringen anföra att detta är en uppgift för partierna själva. Utläggning av partimarkerade valsedlar (parti- Regeringens förslag: Partimarkerade valsedlar (partivalsedlar) skall läggas ut i röstningslokaler eller medföras av lantbrevbärare endast på begäran av ett parti. Rådets förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens. Remissinstanserna: anser att ändringen bör avse även valsedlar som en lantbrevbärare har med sig. en del andra ändringar såvitt avser lantbrevbärare. Skälen för regeringens förslag: Enligt 9 kap. 12 § vallagen skall par- timarkerade valsedlar (partivalsedlar, se avsnitt 9.1) för samtliga val läg- gas ut i röstningslokaler för partier som vid något av de två senaste valen fått av rösterna i hela landet. Skyldigheten för valmyndigheterna att lägga ut partimarkerade valsed- lar är ovillkorlig. Detta innebär att valsedlar skall läggas ut även om par- tiet inte har några kandidatlistor. Valsedlar skall också läggas ut även om partiet över huvud taget inte önskar delta i valet. Valmyndigheternas skyldighet att lägga ut partimarkerade i valsedlar skapar emellanåt problem. Som exempel kan nämnas att partimarkerade valsedlar för dåvarande kds lades ut riksdagsval trots att partiet inte ställde upp det i valet under egen partibeteckning. om hos den centrala valmyndigheten begärt att sådana valsedlar inte Myndigheten avslog begäran och saken kom därefter att prövas av som konstaterade att den centrala valmyndigheten inte lagligen kunde underlåta att lägga ut valsedlar med kds:s partibeteckning (beslut , dnr 12-1985). Det är uppenbart att den nuvarande ordningen kan leda till att väljarna vilseleds att rösta på partier som inte ställer upp i val. också risk för en situation med obesatta mandat. Vidare måste det fram- stå som besynnerligt för det stora flertalet väljare att valsedlar läggs fram för partier som inte deltar i valet. Enligt regeringens mening är detta inte en acceptabel ordning. Regeringen anser att problemet bör åtgärdas genom att det införs en anmälningsskyldighet för partier som önskar att partimarkerade valsedlar skall läggas ut. Skyldigheten kan konstrueras så att partierna senast en viss dag före valdagen hos den centrala valmyndigheten skall anmäla om önskar att partimarkerade valsedlar skall distribueras till röst- Den centrala valmyndigheten bör inför varje val fastställa Prop. 2001/02:53 sista dag för sådan anmälan. Om anmälan görs skall den centrala val- myndigheten ombesörja distribution av valsedlar i samma omfattning som gäller , dvs. till samtliga röstningslokaler. har föreslagit dels att den nu aktuella ändringen skall avse även valsedlar som skall medföras av lantbrevbärare och att det bör anges i vallagen att också lantbrevbärare bör ha med sig valsedlar vid val till . En sådan regel finns redan intagen i Posten AB:s interna anvisningar. Regeringen kan ansluta sig till de synpunkter som har lämnat och föreslår att de genomförs. 9.5Tillhandahållande av namnvalsedlar vid val till Regeringens förslag: Den centrala valmyndigheten skall ansvara för att väljarna vid val till har tillgång till namnvalsed- lar för de partier som vid något av de två senaste valen fått av rösterna i landet, dels i varje röstningslokal, dels hos utlandsmyn- digheterna och dels i materialet för brevröstning, men bara om partiet deltar med endast en namnvalsedel. Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har särskilt kommenterat Skälen för regeringens förslag: I vallagen görs skillnad mellan par- timarkerade valsedlar, blanka valsedlar och namnvalsedlar. Med par- timarkerade valsedlar (jfr beträffande detta begrepp förslaget i av- snitt 9.1) menas valsedlar med parti- och valbeteckning men som inte innehåller några kandidatnamn. Med blanka valsedlar menas valsedlar utan någon partibeteckning eller kandidatnamn. Med namnvalsedlar me- nas valsedlar med kandidatnamn. Valadministrationen svarar för att väljarna i varje röstningslokal har tillgång till partimarkerade valsedlar för varje parti som vid något av de två se- naste valen har fått av rösterna i hela landet, och Även partierna har möjlighet att lägga ut sina valsedlar, dvs. sedlar som inte tillhandahålls av valmyndigheterna i röstningslokalerna (namnvalsedlar). Det finns dock vissa begränsningar. nämligen inte läggas ut på särskilda röstmottagningsställen inom landet och röstmottagningsställen som har inrättats av utlandsmyndigheter. Partierna får således själva lägga ut sina namnvalsedlar i vallokalerna och på postkontoren men inte på några andra ställen där röstning anord- Partierna får alltså inte lägga ut namnvalsedlar på de ställen där sär- skilda röstmottagning anordnas som t.ex. vid sjukhus, ålderdomshem och Partierna får inte heller lägga ut namnvalsedlar på röstmottagningsställen som utlandsmyndigheterna inrättar. gällde även ett förbud för partierna att lägga ut namnvalsedlar För att inte försvåra personröstningen för dem som post- röstar togs det förbudet dock bort i samband med införandet av den nu Prop. 2001/02:53 gällande vallagen (prop. 1996/97:70 s. 152). Den nu beskrivna ordningen har ifrågasatts av både rådet och av den centrala valmyndigheten. Rådet har föreslagit att partierna skall få lägga ut namnvalsedlar även på särskilda röstmottagningsställen inom landet (SOU 1999:136 s. 144). Denna fråga behandlas nedan i avsnitt 12.3. Den centrala valmyndigheten har i en promemoria angående erfaren- heter års val till föreslagit att valadminist- rationen under vissa förutsättningar i Europaparlamentsvalen skall till- handahålla namnvalsedlar i stället för valsedlar med bara partibeteckning för att ge alla väljare möjlighet att personrösta. En förutsättning skulle vara att varje parti deltog med bara en namnvalsedel (en lista). Enligt den centrala valmyndigheten skulle detta kunna genomföras på alla de platser där röstning anordnas inom landet utan att tiden för beställning av val- sedlar skulle behöva ändras i förhållande till vad som gällde vid Europa- parlamentsvalet . Det skulle däremot inte vara möjligt för röst- ningen vid utlandsmyndigheterna eller för sjömansröstningen (brevröst- ning). Röstningen i utlandet börjar före och sjömansröstningen före valdagen. Skall namnvalsedlar hinna distribueras till ut- landsmyndigheterna och brevröstningsmaterialet för sjömansröstningen finnas tillgängligt , fordras att tidpunkten för beställning av namnval- sedlar tidigareläggs . Enligt den centrala valmyndigheten förutsätter detta att det också finns företag som kan maskinellt sortera samman det material som skall finnas i en brevröstningssats. Det är således praktiskt möjligt under förutsättning att inget parti har mer än en lista att låta den centrala valmyndigheten vid kommande val till ansvara för att väljarna har tillgång till namnval- sedlar för de partier som vid något av de två senaste valen fått av rösterna i landet dels i varje röstningslokal i landet, dels hos ut- landsmyndigheterna och i materialet för brevröstning. Regeringen före- slår att så sker. Detta förutsätter att sista dag för partiernas beställningar av valsedlar tidigareläggs . Enligt vad utredningen funnit torde tidigareläggningen inte förorsaka några nämnvärda problem för partierna. Regeringen delar denna bedömning. Det kan i sammanhanget noteras att vid det senaste valet till var nomineringar- na för de stora partierna klara månaden innan beställningen skulle göras. 10 Sammanräkning av valresultat Röstsammanräkning sker på tre olika ställen i vallokalen, hos valnämnden och hos . Resultatet av valförrättarnas röst- sammanräkning i vallokalen på valnatten och valnämndens röstsamman- räkning under den s.k. onsdagsräkningen är preliminära. sammanräkning är slutlig. Valförrättarna påbörjar räkningen av rösterna efter att röst- ningen har avslutats i vallokalen. Valsedlarna transporteras sedan till val- den slutliga röstsammanräkningen måndagen efter valet. efter valet granskar och räknar valnämnden de röster som val- distrikten inte har hunnit få och som därför inte heller har räknats i val- lokalerna. Detta material levereras till . Det fastlagda schemat för röstsammanräkningen innebär således att inget val- resultat kan publiceras förrän tidigast onsdagen efter valdagen. Så tidigt har dock utgången av något val inte kunnat fastställas sedan införandet av den gemensamma valdagen års allmänna val. Utgången av det senaste riksdagsvalet kunde fastställas fredagen efter valdagen, såle- des efter valdagen, vilket också är det snabbaste valresultatet . För landstingsfullmäktigevalen är intervallet efter valdagen och för kommunfullmäktigevalen efter valdagen. De första resultaten av kommunfullmäktigevalen var klara för publice- ring torsdagen efter valdagen. De allra flesta kunde publiceras efter valdagen. I några fall dröjde publiceringen av olika skäl ytterligare . efter att röstningen i vallokalen förklarats avslutad och samtliga valkuvert som skall läggas i valurnan lagts ner i den räknas röst- erna av valförrättarna. Denna rösträkning är offentlig och genomförs utan avbrott. Resultatet av rösträkningen är preliminärt. efter att den preliminära rösträkningen avslutats överläm- nas valsedlar och övriga valhandlingar till valnämnden som i sin tur ge- nast överlämnar handlingarna till för den slutliga sammanräkningen av valresultatet. Den slutliga sammanräkningen påbörjas av måndagen efter valdagen. Bestämmelser om preliminär rösträkning i vallokal finns i 16 kap. vallagen. , dock tidigast onsdagen efter valdagen, granskar och räknar valnämnden de röster som inte räknats i vallokalerna den s.k. onsdagsräkningen av röster som valdistrikten inte hunnit få till den preliminära rösträkningen i vallokalen. Även denna rösträkning är offent- lig och resultatet är preliminärt. Varje val räknas för sig och rösträkning- en går också i övrigt till på samma sätt som i vallokalen. När sammanträdet för rösträkningen avslutats överlämnas materialet genast till . Detta sker som regel som räkningen påbörjas. Bestämmelser om valnämndens sammanträde för preliminära rösträk- ning finns i 17 kap. vallagen. gör den slutliga sammanräkningen av valresultatet. Vid denna sammanräkning prövas om valsedlarna är giltiga och om något namn på en valsedel skall anses obefintligt. Någon sådan prövning har inte skett under den preliminära rösträkningen i vallokalen eller hos val- nämnden. Den centrala valmyndigheten ansvarar för mandatfördelningen på grundval av resultatet av den slutliga sammanräkningen vid riksdagsval och val till samt utser riksdagsledamöter, företrädare för och ersättare. ansvarar för mandat- fördelningen vid val till landstings- och kommunfullmäktige samt utser ledamöter och ersättare. Sammanräkningen är offentlig och påbörjas så fort som möjligt. Det innebär att sammanräkningen påbörjas måndagen efter val- kungör tid och plats för sammanräkningen och an- Prop. 2001/02:53 ger i vilken ordning de olika valen räknas. Innan sammanräkningen börjar igen kontrolleras att det inte gjorts något obehörigt med valhandlingarna. Sammanräkningen pro- tokollförs. När sammanräkningen färdigställts så att ledamöter och ersät- tare kan utses avslutas sammanräkningen genom att protokollet läggs fram för granskning. Riksdagsvalet och valet till är avslutat när den cen- trala valmyndigheten har fördelat mandaten mellan partierna och utsett ledamöter eller företrädare och ersättare och valresultatet tillkännagivits i Post- och . Valet till landstings- och kommunfullmäktige är avslutat när länssty- relsen har fördelat mandaten mellan partierna och utsett ledamöter och ersättare och valresultatet tillkännagivits genom att protokollet lagts fram för granskning. Bestämmelser om slutlig sammanräkning och mandatfördelning finns i 18 kap. vallagen. 10.2Möjligheter att påskynda röstsammanräkningen Det har gjorts gällande att röstsammanräkningen och mandatfördelningen tar och att partierna och kandidaterna inte får tillräckligt snabbt besked om vilka kandidater som blivit valda. Detta kan orsaka problem, särskilt om samma person har kandiderat i olika val, t.ex. i både i riksdagsvalet och kommunfullmäktigevalet. Utredningen har övervägt om det med en ändrad uppgifts- och ansvars- fördelning mellan valförrättarna, valnämnden och går att utföra röstsammanräkningen snabbare än (se SOU 2000:125 s. 188 ff.). Utredningen har i den diskussionen beaktat följande alterna- tiv. Slutlig sammanräkning i vallokalen: total slutlig sammanräkning i vallokalen, eller delvis slutlig sammanräkning i vallokalen. Slutlig sammanräkning hos valnämnden: hela den slutliga sammanräkningen överförs till valnämnden. tar över ansvaret för den slutliga röstsammanräkning av kommunfullmäktigevalet: valnämnden tar över det arbete som räknegrupperna nu har hos läns- styrelsen. Enligt utredningens mening kan dessa metoder leda till en snabbare sammanräkning, men inte utan ökade kostnader med bibehållen säkerhet. Regeringens bedömning: Någon lagändring för att uppnå en snabba- re sammanräkning genom att ändra uppgifts- och ansvarsfördelningen mellan valmyndigheterna bör inte göras. Det bör inte införas några särskilda författningsbestämmelser om den s.k. valnattsrapporteringen. Utredningens bedömning: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: i instämmer i ut- har också synpunkter beträffande den s.k. valnattsrapporteringen. Inte heller i län anser att den slutliga sammanräkningen kan ske snabbare med ett bibe- hållet krav på säkerhet genom att ändra ansvars- och uppgiftsfördelning- en mellan myndigheterna. Detta bekräftas enligt av den försöksverksamhet som genomfördes i kommun vid 1994 års val, då valnämnden genomförde delar av den slutliga sammanräkningen. i län delar i huvudsak utredningens bedömning. i anser att ansvaret för sammanräk- ningen av valresultat inte bör ändras. ha kvar ansvaret för den slutliga röstsammanräkningen. kommun anser att den slutliga sammanräkningen av kommunfull- mäktigevalen bör ligga kvar hos . att kommunerna inte bör ansvara för den slutliga röstsammanräkningen. motsätter sig att slutlig röstsamman- räkning sker i vallokalerna. Skälen för regeringens bedömning: En åtgärd som skulle göra det möjligt att snabbare få fram en slutlig röstsammanräkning är om förtids- röstningen tillåts upphöra fredagen före valdagen. Därmed skulle den s.k. onsdagsräkningen hos valnämnden kunna slopas. tid tidigare föreslagits och förkastats. Regeringen anser att den inte har Vid en samlad bedömning av de alternativ som redovisats av utred- ningen och som berörts ovan anser regeringen, i likhet med utredningen, att det inte är möjligt att med nuvarande resurser utföra röstsammanräk- ningen och mandatfördelningen snabbare än utan att ef- tersätta kraven på säkerhet. Det finns inte något utrymme för resurstill- Regeringen kan därför inte förorda något av alternativen. Detta utesluter emellertid inte att en del av de åtgärder som nämnts av utredningen kan vara väl värda att pröva, t.ex. att ta fram generella före- skrifter och mallar för bedömningen av valsedlarna. Det får ankomma på den centrala valmyndigheten att närmare pröva detta. i har beträffande den s.k. valnattsrappor- teringen anfört följande. Ansvaret för rapporteringen har legat på För del rör det som om drygt 3 200 telefonsamtal under valnatten. Den centrala valmyndigheten anser, enligt uppgifter under hand, att denna uppgift bör läggas på anser sig inte kunna påta sig denna ytterli- gare uppgift utöver alla andra som har på valdagen. framstår i stället som naturligt att kommunerna, som har ansvaret för den Prop. 2001/02:53 preliminära röstsammanräkningen, svarar för valnattsrapporteringen. Regeringen konstaterar för sin del att valnattsrapporteringen inte är nå- gon författningsreglerad verksamhet, utan att den snarare har växt fram som en serviceåtgärd som i egenskap av central val- myndighet har svarat för. Verkets valenhet har utsett särskilda valnatts- ansvariga i varje län, företrädesvis personer vid verkets IT-avdelnings lokala kontor. Dessa har anställt personal, beställt 020-nummer och vid- tagit andra erforderliga åtgärder för att rapporteringen från vallokalerna skulle fungera så bra som möjligt. Enligt regeringens mening har denna serviceverksamhet fungerat ut- märkt utan att det framkommit något konkret behov av att författnings- reglera den. I själva verket torde formerna för verksamheten successivt ha kunnat förbättras och utvecklas på ett ändamålsenligt sätt tack vare att det har varit möjligt att lösa uppkomna frågor utan den formella bunden- het som skulle följa av en författningsreglering. Regeringen utgår från att den centrala valmyndigheten även utan uttryckliga författningsbestäm- melser kommer att lösa denna serviceuppgift på ett framgångsrikt sätt också . 11Behörighetskrav för ledamöter av Europa- parlamentet Bindande EG-rättsliga bestämmelser om val av företrädare i Europapar- lamentet finns främst i en av Europeiska unionens råd beslutad akt om allmänna och direkta val till , den s.k. valrättsakten, som är fogad till rådets beslut 76/787/EKSG, EEG, Euroatom av . Sådana bestämmelser finns också i rådets direk- tiv 93/109/EG av om fastställande av närmare be- stämmelser för rösträtt och valbarhet vid val till för unionsmedborgare som är bosatta i en medlemsstat där de inte är med- borgare. I valrättsakten finns bestämmelser om verksamheter m.m. som är för- enliga (artikel 5) respektive oförenliga (artikel 6) med uppdraget som företrädare i och prövning av företrädarnas behörig- het (artikel 11). Enligt artikel 5 är uppdraget som företrädare i för- enligt med att vara ledamot av parlamentet i en medlemsstat. Enligt artikel 6 är uppdraget som företrädare i inte förenligt med att vara ledamot av regeringen i en medlemsstat, ledamot av Europeiska gemenskapernas kommission, domare, generaladvokat eller justitiesekreterare i gemen- skapernas domstol, ledamot av Europeiska gemenskapernas revisionsrätt, medlem av i Europeiska kol- och stålgemen- skapen eller medlem av Ekonomiska och sociala kommittén i Europeiska ekonomiska gemenskapen och i Europeiska atomenergigemenskapen, medlem av sådana kommittéer eller andra organ som har tillsatts en- ligt fördragen om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen, Europeiska ekonomiska gemenskapen och Europeiska atomenergigemen- skapen för att förvalta gemenskapernas medel eller för att utföra en per- manent och direkt förvaltningsuppgift, styrelseledamot, direktionsledamot eller anställd i Europeiska In- vesteringsbanken, eller tjänsteman eller annan anställd i aktiv tjänst inom Europeiska ge- menskapernas institutioner eller till dessa knutna fackorgan. I artikel 11 sägs att skall pröva företrädarnas behör- ighet. I detta syfte skall beakta de valresultat som medlemsstaterna officiellt har tillkännagivit och avgöra sådana tvister som kan uppkomma på grund av bestämmelserna i valrättsakten, dock inte tvister som uppkommer på grund av nationella bestämmelser som akten hänvisar till. I 3 kap. 10 § regeringsformen och 4 kap. 5 och 6 §§ kommunallagen (1991:900) regleras vem som är valbar till och landstings- eller kommunfullmäktige. Enligt dessa regler gäller utan undantag att den som har rösträtt i valet också är valbar. Detta är också huvudregeln vid val i till . Bestämmelser om valbarhet för val till finns i 1 kap. 8 § vallagen. Valbar till är således var och en som har rösträtt vid val till . Valbar till är också unionsmed- borgare som har rösträtt vid ett sådant val i , men med den be- gränsningen att han eller hon inte har förlorat sin valbarhet i hemlandet.