prop · GO031D29 · 2001-01-01 00:00:00 — Utredaren skall analysera de etiska be- dömningsgrunder som tillämpas och överväga förbättringar av prövningen. I uppdraget ingår även att belysa de etiska frågor som kan upp- komma i samband med användning av bl.a. ge- netiskt modifierade djur. Uppdraget skall redovi- sas . gavs i uppdrag att utvärdera tillgängliga forsknings- resultat beträffande minkar, se över befintligt regelverk och om möjligt föreslå förbättringar i minkhållningen. Uppdraget skall redovisas . Regeringen har även gett i uppdrag att kartlägga förekomsten av chin- chillafarmer i . Syftet är att säkerställa att hållande av chinchilla sker enligt djurskydds- lagens krav och även att bedöma behovet av före- skrifter på området. Uppdraget skall redovisas . Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppgift att ut- arbeta förslag till en sammanhållen svensk häst- politik. Syftet med utredningen är att skapa för- utsättningar för att bevara och utveckla hästsektorn i . Utredaren skall bl.a. undersöka förutsättningarna för organisationers och företags konkurrensförmåga inom hästsek- torn samt för hästens roll i den gemensamma jordbrukspolitiken. Uppdraget skall redovisas . Regeringen tillkallade en sär- skild utredare för att se över hur djurskyddet skulle kunna organiseras i genom in- rättandet av en fristående djurskyddsmyndighet. Uppdraget skall redovisas . Frågan om konkurrens mellan statliga och privatpraktiserande veterinärer är aktuell efter att i ett yttrande haft synpunkter på konkurrensförhållandena mellan de statligt anställda distriktsveterinärerna och privatpraktiserande veterinärer. Jordbruks- verket tillsatte en arbetsgrupp bestående av representanter från alla parter i vil- ken man verkar för att lösa frågorna (bl.a. om jourtjänstgöring och om hur omfattande det offentliga åtagandet skall vara). Arbetsgruppen kommer att lämna en rapport . har beslutat om en ny lag om märkning och registrering av hundar (2000:537). Hundar skall märkas så att hunden kan identifie- ras och ägarskapet skall registreras i ett för landet centralt register. Enligt förslaget skall hundar, som påträffas utan märkning eller som inte har någon ägare registrerad, i vissa fall kunna om- händertas av polismyndigheten. Om ägaren till en omhändertagen hund inte låter märka hunden och anmäler sitt ägarskap till det centrala registret får polismyndigheten besluta vad som skall ske med hunden. Lagen kommer att träda i kraft och reglerna för omhändertagande tillämpas fr.o.m. . anordnade ett semina- rium för övriga medlemsländer och EG-kom- missionen för att studera hur alternativa system för att hålla värphöns kan utformas. Detta ledde till att medlemsländerna kunde enas om nya gemensamma bestämmelser för värphöns. På svenskt initiativ har jordbruksministrarna i EU aktiverat frågan om ny teknikprovning. Av den anledningen arrangerade ett seminarium i om ny teknik- provning med deltagare från medlemsländerna och några tredje länder för att belysa frågan och påskynda arbetet med gemensamma EU-regler. har gett ut skriften Ät rätt rätt!. Skriften belyser synen på livsmedelsproduktion med råvaror producerade på ett miljöenligt, djurskyddsvänligt och biolo- giskt riktigt sätt. SJV och CFN fortsätter samarbetet med att gemensamt stärka djurskyddet för försöks- djuren. Den åtgärdsplan som utarbetats innebär att myndigheterna skall anta bindande föreskrif- ter om djurförsök till stöd för de djurförsöks- etiska nämnderna vid den etiska bedömningen av djurförsök. Detta medför att de djur som an- vänds får ett starkare skydd. De två myndig- heterna arbetar vidare med att ta fram ett nytt informationsmaterial som bl.a. skall beskriva det djurskydd som försöksdjuren har i den svenska djurskyddslagstiftningen och övriga regler om försöksdjursanvändningen. Vidare undersöks möjligheten till ett centralt register över försök som prövats av de djurförsöksetiska nämnderna. Det landsomfattande projekt med syfte att förbättra djurskyddstillsynen, särskilt när det gäller djurtransporter, har fortsatt och beräknas avslutas . Särskilt stude- ras rentransporter . Regeringen anser att det är viktigt att konti- nuerligt förbättra djurskyddet. Inte minst kräver detta att SJV intensifierar arbetet med djur- skyddsfrämjande åtgärder. Inom en rad områden finns behov av en anpassning av gällande be- stämmelser till nya vetenskapliga rön. Bland annat bör en översyn och förstärkning av djur- skyddsreglerna i samband med slakt göras. Likaså bör bestämmelserna om hållande av slakt- kycklingar ses över i syfte att förbättra djurens situation. Regeringen kommer fortlöpande att pröva möjligheterna till omfördelning av resurser för förstärkning av djurskyddsarbetet. 4.6 Resultatbedömning 4.6.1 Resultat Resultatinformation rörande smittskydd ansvarar för beredskap mot smittsamma djursjuk- domar, bl.a. genom att medverka i ett världsom- fattande informationsnät för kartläggning av all- varliga epizootiska sjukdomar. I det förebyggande arbetet är SVA rådgivare till Jord- bruksverket och Svenska djurbönders smitt- skyddskontroll rörande införsel av levande djur. Vid utbrott av epizootisk sjukdom ansvarar SVA för diagnostiken och bidrar med expertis vid ut- redning och sanering. Regeringen bedömer att SVA:s arbete i bered- skapshänseende och med att medverka till att förhindra spridning av allvarliga smittsamma djursjukdomar till är mycket viktigt. har särskilda medel avsatts för att driva vid SVA. Detta utgör nu en central instans för insamling och analys av zoonosdata i enlighet med EG:s zoonosdirektiv. Inrättandet av har lett till en ökning av uppdragsverksamheten. lämnar en rapport till EU om zoonos- läget i . Rapporten tas fram i samarbete med , och . Smittskyddssituationen i och i har varit jämförelsevis lugn. Utveck- lingen inom EU visar dock på en ökad före- komst av multiresistent salmonella. Av den an- ledningen är det viktigt att fortlöpande dokumenterar den inhemska salmonellasituatio- nen på human- och djursidan för att kunna be- hålla den goda svenska situationen och som stöd för att få behålla salmonellagarantierna gentemot EU. I har antalet EHEC-infektioner hos människa minskat . Undersökningar utförda av SVA visar dock att Escherichia Coli av serotyp O157, som kan orsaka EHEC-infektio- ner hos människan, förekommer i av de svenska mjölkkobesättningarna. Rabiesläget övervakas kontinuerligt, främst i med tanke på att eventuellt kan underlätta att smittade djur tar sig från till . Bibehållande av kompetensen hos SVA är viktig för att SVA skall kunna hålla en hög veten- skaplig profil i EU-arbetet. De kunskaper som inhämtas genom EU:s forskningsprogram ger värdefulla kunskaper om sjukdomar som inte förekommer i och bidrar till att förbättra den svenska beredskapen. SVA har regelbundet utbyte på forskningsområdet med sina mot- svarigheter i och . Vi- dare har SVA aktivt deltagit i utar- betandet av EG:s nya zoonosdirektiv. Resultatinformation rörande djurhälsovård och djurskydd har under bud- getåren 1997 och 1998 uppvisat en positiv eko- nomisk utveckling av verksamheten i jämförelse och med ett ekonomiskt över- skott för verksamheten. Årsredovisningen visar emellertid ett avbrott i denna trend och uppvisar ett underskott om ca . Underskottet kan huvudsakligen hän- föras till en kraftig förändring av semester- löneskulden. Av årsredovisningen framgår vidare bl.a. att antalet debiterade förrättningar ökade från ca 278 400 till ca 301 700 , dvs. antalet förrättningar ökade med ca 23 300. I årsredovisningen har Jordbruks- verket uppfyllt de återrapporteringskrav som regeringen angett i regleringsbrevet. Av anslags- beloppet för budgetåret har ca utgått som ersättning för veterinärvård till avläg- set boende djurägare. I likhet med föregående år har ersättningen främst utgått till djurägare i de mera nordligt belägna och djurglesa länen. i ledde till kontroller av svenska foderföretag. in- venteringar visade dock att det inte förekommit någon införsel till av belgiskt foder som kunde knytas till dioxinproblematiken och som använts till nötkreatur, svin, fjäderfä eller kläckägg. Den totala förbrukningen av läkemedel som distribueras genom foder har minskat jämfört med . En fullständig rapport över läkeme- delsanvändning i foder för samtliga djurslag och relaterat till den totala fodertillverkningen kom- mer att presenteras i SJV:s rapportserie. Det goda svenska djurhälsoläget har kunnat behållas . Ersättning har emellertid utbetalats på grund av statliga ingripanden enligt epizootilagen (1980:369) med ca . Den nya epizootilagen (1999:657), som trädde i kraft , innebär en för- stärkning i smittskyddsarbetet genom att djurägarens anmälningsskyldighet vid misstänkt sjukdom skärps som den enskilde djurägaren och jordbruksnäringen får ta ett större ekonomiskt ansvar för sjukdomsbekämp- ningen . rapporterar att andelen häl- sokontrollerade slaktsvin har ökat från av totala antalet uppfödda slaktsvin och andelen hälsokontrollerade kor har ökat till . Totalantalet djur har minskat i . I fårhälsovården ökar anslutningen till fårkontroll och fårhälsovård och var uppe i av antalet får. I fiskhälsokontroll- programmet ingår av de fiskodlingar som har en årsproduktion på över . Rap- porteringen om sjukdomsanmärkningar i an- slutna besättningar anger en svag minskning för såväl svin som för nöt, vilket innebär en positiv tendens. Det utvecklade djursjukdataprogram, kallat Vet@, som SJV tagit i drift kommer att bli ett viktigt hjälpmedel i den före- byggande djurhälsovården och i den direkta djur- sjukvården och innebär bl.a. att sjukdoms- utveckling och läkemedelsanvändning kommer att kunna följas på ett ändamålsenligt sätt. Data- uppgifterna är framför allt viktiga för ett sunt och framgångsrikt avelsarbete och som underlag för arbetet med att förebygga antibiotika- resistensutveckling i den svenska djurhållningen. Av de medel som särskilt avsatts för att ersätta producenter för vissa kostnader vid upptäckt av EHEC-smitta i samband med verkets besätt- ningstudier har utbetalats till olika slakterier för ökade kostnader vid slakt. Vidare har smittskyddsutredningar företagits i 11 besättningar. Allmänna råd avseende djurhåll- ning och gårdsbesök har utfärdats. Såvitt gäller burhöns har utvecklingen av och omställningen till alternativa system gått framåt , antalet höns i lösdriftsystem har ökat och ny teknikprovning av de inredda burarna har tagit fart. startade ett landsomfattande transportprojekt som planeras att avslutas . Projektet syftar till att förbättra djurskyddet i samband med transporter av djur, t.ex. vid slakttransporter och export av djur, transport av ren från sommar- till vinterbete, djurtransporter till marknader och under båt- eller färjetransporter samt till att öka samarbetet mellan olika myndigheter så att be- dömningarna blir likartade över hela landet. Projektet skall också höja kompetensen när det gäller tillsynen av djurtransporter hos samtliga tillsynsmyndigheter och inom polisen. har två centrala utbildningar för länsstyrel- ser och representanter för polisen hållits. En rapport som speglar situationen vid transport av levande djur skall avsluta projektet. Anslaget 42:3 bekostar utbildning av djur- skyddsinspektörer som anordnas av i samarbete med Jordbruks- verket. Verkets tjänstemän deltar också som föreläsare. För djurskyddsinspektörer har anord- nats en grundkurs i djurskydd för lantbrukets djur och en fördjupningskurs i djurskydd för olika djurslag. Det har även anordnats en för- djupningkurs i hantering av djurskyddsärenden för inspektörer och veterinärer samt en kurs i djurskydd och förprövning för länsveterinärer och byggnadsrådgivare. Genom inrättandet av en särskild djurskydds- enhet på fick djurskyddet en organisatoriskt framskjuten position inom verket. Vidare har verket i en åtgärdsplan, utarbetad tillsammans med CFN, tagit ett samlat grepp för att stärka skyddet för försöksdjuren. Resultatinformation rörande försöksdjursprövning skall åstad- komma en effektiv, enhetlig och god etisk pröv- ning av ansökningar om planerade djurförsök som de djurförsöksetiska nämnderna har att pröva. behandlade nämnderna 1 512 ansökningar om planerade djurförsök. Av dessa godkändes 290 sedan nämnderna i sina beslut angett en modifiering av försöket, 39 av ansök- ningarna avslogs medan resterande ansökningar godkändes utan modifieringar. Jämfört med ökade försöksdjursanvänd- ningen enligt EU:s och Europarådskonventio- nens definition av djurförsök med ca 25 000 möss medan användningen av råttor minskade med 3 000. Totalt användes 301 000 djur, varav 16 000 var fiskar. Under hand har CFN också överlämnat siffrorna över försöks- djursanvändningen 1999. Den totala använd- ningen av försöksdjur har fortsatt att öka och uppgick detta år till 324 000 djur. Också har antalet använda möss ökat och antalet an- vända råttor minskat med 27 000 respektive 11 000 djur. CFN:s finansiella stöd till forskning har under uppgått till till 37 forskningsprojekt. Stöden har främst riktats mot forskningsområden som bedömts vara sär- skilt viktiga för att nå försöksdjursbesparande effekter. CFN har träffat en överenskom- melse med läkemedelsföretagen om att före- tagens finansiella stöd för CFN:s forsknings- verksamhet skall uppgå till sammanlagt . En faktor, som enligt regeringens bedömning är av stor betydelse för en begränsning av antalet använda försöksdjur, är den djurförsöksetiska prövningen, eftersom den bidrar till en ökad etisk medvetenhet om frågor med anknytning till försöksdjursanvändning. Även CFN:s forsk- ningsstöd för utveckling av alternativa metoder till djurförsök bedöms vara en betydelsefull fak- tor. CFN har utfärdat bestämmelser om obliga- torisk utbildning för personal som använder för- söksdjur eller som på annat sätt är knuten till djurförsöksverksamheten. En följd av den ut- bildning som bedrivits är att perso- nalens kompetens höjts och kvaliteten på djur- omsorgen förbättrats. Enligt regeringen gagnar detta djurskyddet på ett värdefullt sätt och bidrar sannolikt även till att begränsa försöksdjurs- användningen. 4.6.2 Analys och slutsatser Det svenska synsättet att det föreligger ett tyd- ligt samband mellan det sätt på vilket jordbruket och djurhållningen bedrivs och kvaliteten hos de livsmedel som blir resultatet är ledstjärnan för de svenska myndigheternas arbete inom djurskyd- det. Detta innebär bl.a. att ansträngningar som leder till ett bra foder, god djurhållning och gott djurskydd kombinerat med god hygien i djur- hanteringen ständigt måste göras. Hållbar ut- veckling, god hygien och god etik i djurhåll- ningen är viktiga honnörsord såväl för dem som har hand om djuren som för allmänheten och har rent faktiskt betydelse för livsmedelskvaliteten och för hur konsumenterna värdesätter livsmed- len. Det svenska arbetet med djurhälsa och djur- skydd innebär att dessa faktorer även fortsätt- ningsvis skall prioriteras. Det krävs ytterligare insatser på områden för detta ändamål. Djurfodrets betydelse för djur och livsmedel har blivit allt tydligare, vilket inte minst Vit- boken om livsmedelssäkerhet visar. Det är syn- nerligen viktigt att fortsätter arbetet för säkert och sunt foder. Behovet av att granska de mikrobiologiska riskerna vid kretsloppsförfarandet för att kunna bryta eventuella smittkedjor så att inte problem av typ BSE skall upprepas är mycket stort. Hygien- och smittskyddsfrågor i samband med kretsloppsprincipen är ett eftersatt kunskaps- område. Omställningen av jordbruket mot mer ekologisk produktion medför ett ökat nyttjande av organiskt avfall som gödselmedel. Detta krä- ver väsentligt förbättrad kunskapsbas om smittor i kretslopp, dvs. för forskning och vetenskapligt utvecklingsarbete på området. Forskning inom området är synnerligen angelägen. har internationellt sett en erkänt god smittskydds- och djurhälsosituation. Det är av största vikt att även fortsättningsvis förhindra att allvarliga smittsamma djursjukdomar kommer till . Arbetet på detta område har högsta prioritet. Regeringen bedömer att arbetet i bered- skapsavseende och med att medverka till att för- hindra spridning av allvarliga smittsamma djur- sjukdomar inom har varit framgångsrikt. Som nämnts är emellertid beho- vet stort av ytterligare forskning rörande smitt- skydd och kretslopp men resurser inom befint- liga ramar finns inte hos SVA, erforderliga resurser måste tillföras. Regeringen konstaterar att det vid bedöm- ningen av hur försöksdjursanvändningen föränd- rats under en följd av år är viktigt att hänsyn tas dels till vilka kriterier som gällt för inrapportering av försöksdjursanvändningen, dels till omfattningen av den forskning inom vil- ken djurförsök eller alternativa metoder används. Med beaktande av detta bedömer regeringen att utvecklingen av försöksdjursanvändningen har varit positiv . 4.7 Revisionens iakttagelser har lämnat revisionsberättel- ser utan invändningar för SVA och CFN av- seende . 4.8 Budgetförslag 4.8.1 42:1 Tabell 4.2 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 85 422 2001 Förslag 93 706 2002 Beräknat 95 640 1 2003 Beräknat 97 723 1 1 Motsvarar 93 706 tkr prisnivå. Statens veterinärmedicinska anstalts uppgift är att uppnå och vidmakthålla en god djur- och folkhälsa. Arbetet bedrivs genom förebyggande, diagnostiserande och bekämpande av infektions- sjukdomar hos djur. SVA medverkar vid utbrott av epizootiska sjukdomar och ansvarar för Zoo- noscenter i . SVA är veterinärmedicinskt centrallaboratorium och svenskt referenslabora- torium enligt EG:s zoonosdirektiv. SVA:s verksamhet består av anslagsfinansie- rade myndighetsuppgifter och avgiftsfinansierad uppdragsverksamhet. upp- visar underskott för såväl den anslagsfinansierade verksamheten som för uppdragsverksamheten. Underskottet i den uppdragsfinansierade verk- samheten kan hänföras till bl.a. konkurrens från privata laboratorier. SVA har dock vidtagit såväl prishöjningar som besparings- och åtgärds- program. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.3 Uppdragsverksamhet Tusental kronor Uppdragsverksamhet Intäkter Kostnader Resultat (intäkt - kostnad) Utfall 1999 153 300 155 260 -1 960 (varav tjänsteexport) (13 688) (13 688) Prognos 2000 150 500 155 700 -5 200 (varav tjänsteexport) (13 400) (13 400) Budget 2001 156 000 156 000 0 (varav tjänsteexport) (13 900) (13 900) Regeringens överväganden Det är nödvändigt att kritiskt granska de mikro- biologiska riskerna vid kretsloppsförfarandet för att kunna bryta eventuella smittkedjor och det är också nödvändigt att öka kunskaperna om hygien- och smittskyddsfrågor i samband med kretsloppsprincipen. Omställningen av jordbru- ket mot en mer ekologisk produktion medför ett ökat nyttjande av organiska restprodukter som gödselmedel. Detta kräver en väsentligt förbätt- rad kunskapsbas om smittor i kretslopp, dvs. för forskning och vetenskapligt utvecklingsarbete på området. SVA har behov av ökade resurser i detta avseende. Inom ramen för regeringens satsning på forskning och utveckling av ekolo- gisk produktion föreslår regeringen att SVA tillförs för budgetåren 2001 2003 till denna forskning. EU:s medlemsstater skall se över hela området av restprodukter från livsmedelsindustrin som används för eller kan komma att användas för recirkulering till foder. SVA:s uppgift är att ut- göra en vetenskaplig bas inom området foder- säkerhet. har svårigheter att visa upp den samlade kompetens på området som kräver och som även behövs för om- ställningen till en ökad andel ekologisk produktion. SVA bör i överensstämmelse med dess instruktion ges möjlighet att ta ett större an- svar inom foderområdet, framför allt vad avser forsknings- och utvecklingsarbete samt laborato- riediagnostik avseende exempelvis restsubstan- ser, toxiner, smittämnen m.m. Ökad kompetens och projektmedel för forskning och vetenskap- ligt utvecklingsarbete på foderområdet är nöd- vändigt och SVA:s anslag bör tillföras ytterligare medel för detta ändamål. Inom ramen för rege- ringens satsning på forskning och utveckling av ekologisk produktion föreslår regeringen att SVA tillförs för budgetåren 2001 2003 till denna forskning. SVA har på regeringens uppdrag utrett beho- vet av en förbränningsanläggning för bränning av djurkroppar och delar därav som kommer från SLU, SVA och andra institutioner liksom säll- skapsdjur från privatkliniker och veterinärer m.fl. samt riskkartonger från sjukhus innehållande kroppsdelar och organ. Dessa avfallsslag kan innehålla smittämnen. Resultatet är att det finns ett nationellt behov av en sådan anläggning. Ut- redningen föreslår att SVA blir ny huvudman för befintlig förbränningsanläggning fr.o.m. . Därmed behövs det ett ökat anslag om utöver nuvarande om . Regeringen anser att SVA skall vara huvudman för verksamheten. Anslagsökningen med finansieras genom en minskning av anslaget till SLU med motsvarande belopp. Regeringen bedömer anslagsbehovet till . bedöms anslagsbehoven vara oförändrade i fasta priser. Tabell 4.4 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 85 188 Pris- och löneomräkning 2 197 Överföring från anslaget 25:1 (SLU) 1 321 Medel för FoU rörande ekologisk produktion 5 000 Förslag 2001 93 706 4.8.2 42:2 Bidrag till distriktsveterinärorganisationen 4.5 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 75 669 2001 Förslag 85 753 2002 Beräknat 87 328 1 2003 Beräknat 89 119 1 1 Motsvarar 85 753 tkr prisnivå. är chefsmyndighet för dist- riktsveterinärorganisationen. Distriktsveteri- näravdelningen ansvarar för ledning och sam- ordning av verksamheten inom organisationen. I ansvaret innefattas frågor om bl.a. budget och ekonomiskt resultat, löne- och taxesättning, tjänstetillsättningar och avtalsfrågor samt frågor om kompetensutveckling. Länsstyrelsernas uppgifter omfattar bl.a. dist- riktsveterinärorganisationen samt samordning av åtgärder mot djursjukdomar och brister i djur- skyddet inom länen i enlighet med Jordbruks- verkets riktlinjer. är avpassad främst för att tillgodose behovet av sjuk- och hälsovård hos djur inom animalieproduktionen och hos hästar som används i jord- och skogs- bruket. Om det finns djurskyddsskäl eller där annan veterinärvård inte kan anvisas, är en dist- riktsveterinär skyldig att även utöva djursjukvård för övriga husdjur. Distriktsveterinärorganisa- tionen skall i samarbete med bl.a. den av lant- bruksnäringen organiserade hälsokontrollverk- samheten medverka vid förebyggande åtgärder, delta i kontroll och bekämpningsprogram samt utföra officiella veterinäruppgifter. finansieras till största delen av uppdragsgivarna, dvs. i första hand djurägarna och i övrigt av anslag över stats- budgeten. Anslaget belastas av kostnader för löner, varav kostnaderna för jourverksamhet ut- gör en betydande del samt för utbildning och gemensam administration för organisationen. Under anslaget anvisas även medel för att minska avlägset boende djurägares veterinär- kostnader för vård av jord- och skogsbrukets djur. Enligt förordningen (1994:1313) om av- gifter vid veterinär yrkesutövning meddelar föreskrifter om avgifter vid sådan veterinär yrkesutövning som står under verkets tillsyn och som avser arbetsuppgifter som utförs av en distriktsveterinär eller av annan veterinär på grund av en föreskrift eller ett myn- dighetsförordnande. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.6 Uppdragsverksamhet Tusental kronor Uppdragsverksamhet Intäkter (som får dispo- neras) Kostnader Resultat (intäkt - kostnad) Kostnads- täckning % Utfall 1999 290 874 304 984 -14 110 95 Prognos 2000 316 200 323 300 -7 100 98 Budget 2001 347 800 355 600 -7 800 98 Regeringens överväganden Regeringen beräknar anslagsbehovet till . Anslagsbehoven beräknas vara oförändrade i fasta priser. Tabell 4.7 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 75 669 Pris- och löneomräkning 1 084 Justering av (från 43:1) 9 000 Förslag 2001 85 753 4.8.3 42:3 Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder Tabell 4.8 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 25 888 2001 Förslag 22 303 2002 Beräknat 22 712 1 2003 Beräknat 23 175 1 1 Motsvarar 22 303 tkr prisnivå.