prop · GO031D23 · 2001-01-01 00:00:00 — Syftet är bland annat att öka och utveckla samverkan mellan kommuner och frivilligorganisationer. 7.6 Resultatbedömning redovisades inom Demokratiutred- ningen forskningsresultat som visar att andelen av befolkningen som arbetar ideellt i förenings- livet har ökat , från 1998. Kvinnorna har mer än männen bidragit till denna ökning. Det sociala engagemanget i föreningslivet har ökat. Inom statliga utredningar och i Regerings- kansliets arbete på en rad olika områden tas frå- geställningar kring villkoren för föreningar, kooperativ och liknande sammanslutningar upp. Dialogen med organisationerna utvecklas inom departement och myndigheter. Ett stort antal konferenser har anordnats runt om i landet på temat social ekonomi, med rap- porterna från Arbetsgruppen om den sociala ekonomin och dess utveckling (In 1998:A) som en utgångspunkt. Representanter från organisa- tioner, projekt och offentliga organ har diskute- rat aktuella frågor kring verksamheternas sam- hällsroll och villkor, relationerna mellan offentlig sektor och den sociala ekonomin m.m. Ett samarbete har etablerats mellan regeringen och folkrörelseorganisationer för att gemensamt förbereda och genomföra den sjunde europeiska konferensen om social ekonomi i den 7 . En nationalkommitté med företrädare för föreningsliv och kooperation har inrättats med statsrådet som ordförande. Idrottspolitiken Antalet medlemmar i åldern 7 inom idrottsrörelsen uppskattas till 3,2 miljoner varav ca 2,2 miljoner är aktiva medlemmar. Antalet ledare i åldern 7 är drygt 600 000 personer varav nära 200 000 i åldern 7 . Enligt statistik från motionerar av befolkningen i åldern 7 minst en gång . I åldern 15 är motsvarande siffra vilket inne- bär att var fjärde människa i denna ålder motio- nerar mindre än en gång . Av bidraget till idrottsverksamhet av gemen- sam natur fördelas uppskattningsvis till tävlingsverksamhet, till bredd- och motionsverksamhet samt till ad- ministration. fördelas till special- idrottsförbunden, till Riksidrottsför- bundets centrala administration och till den regionala distrikten. Specialidrottsför- bundens självfinansieringsgrad varierar från till . Stödet till lokal ungdomsverksamhet skapar förutsättningar för barn och ungdomar att delta i nära sju miljoner sammankomster . An- delen flickor som är aktiva uppskattas till 40 pro- cent av antalet idrottande barn och ungdomar. Målet för idrottsrörelsens eget jämställd- hetsarbete är att nå en jämställd idrott. antog idrottsrörelsen Idrottens jämställdhetsplan inför 1990-talet. En utvärdering av verksamheten visar att andelen kvinnor i specialidrottsförbun- dens styrelser har ökat från i genomsnitt 15 pro- cent 1998. Riksidrottsför- bundet understryker att ett förverkligande av målet En jämställd idrott kräver ett fortsatt med- vetet jämställdhetsarbete på alla nivåer. Metoder och arbetssätt skall utvecklas för att systematiskt arbeta, utvärdera och följa upp jämställdhetsar- betet på alla nivåer. Idrottens etiksatsning Starta Vågen har inriktats mot att finna former för hur frå- gorna skall kunna integreras i den ordina- rie verksamheten. Även i distrikt och föreningar har arbetet gått vidare och en omfattande verk- samhet har genomförts i hela landet. Samarbete har bedrivits med bl.a. och . har idrotts- rörelsen ökat sitt engagemang för en bra supporterkultur och bra publika matcharrange- mang. arbetsgrupp för supporterkultur, i vilken företrädare för ingår, syftar till att ge övergripande service och stöd till föreningarna i samverkan med berörda specialidrottsförbund. Bland annat sker en fortlöpande utbildning av föreningarnas publikvärdar. och har tillsammans arrangerat regionala konferenser rörande säkerheten på id- rottsanläggningar. Dessa insatser sammantaget har medfört att antalet ordningsstörningar vid idrottsarrangemang har minskat väsentligt. 7.6.1 Analys och slutsatser Regeringen bedömer att såväl inom stat och kommuner som i forskning och offentlig debatt har betydelsen av folkrörelsesektorn, den sociala ekonomin etc. fått allt större utrymme. finns tecken på att medborgarnas engagemang i verksamheter av det slaget spelar en stark och förnyad roll, vilket framgår av föregående avsnitt. Statens insatser har sannolikt bidragit till att öka uppmärksamheten på föreningarnas och folkrörelsernas roll och situation. Ett långsiktigt arbete med syftet att förbättra villkoren och för- utsättningarna för dessa verksamheter har inten- sifierats. Regeringens slutsats är att det är ange- läget att driva en aktiv folkrörelsepolitik och att denna bör ha den inriktning och in- nehålla de insatser som redovisas i det föregå- ende. Vad gäller idrottspolitiken bedömer rege- ringen att stödet till idrotten väl fyller de väl- färdspolitiska målen för vårt samhälle och även är ett värdefullt stöd för att uppnå idrottsrörelsens egna verksamhetsmål. Den breda folkrörel- seidrotten är även en värdefull resurs för att möjliggöra för alla medborgare oberoende av ålder och kön att utöva motion och idrott. Då de lokala föreningarnas möjligheter att få intäk- ter är begränsade anser regeringen att denna verksamhet även är i behov av ett statligt stöd i minst samma omfattning som . 7.6.2 30:1 Stöd till idrotten Tabell 7.2 Anslagsutveckling Tusental kronor 460 270 2001 Förslag 457 240 2002 Beräknat 457 240 2003 Beräknat 457 240 De övergripande syftena med statsbidraget är att stödja verksamhet som - bidrar till att utveckla barns och ungdo- mars intresse och benägenhet för motion och idrott samt deras möjligheter att ut- öva inflytande över och ta ansvar för sitt idrottande, - gör det möjligt för alla människor att ut- öva idrott och motion, - syftar till att ge kvinnor och män lika förutsättningar att delta i idrottsverk- samhet, - främjar integration och god etik, - bidrar till att väcka ett livslångt intresse för motion och därmed främja en god hälsa hos alla människor (prop. 1998/99:107, bet. 1999/2000:KrU3, rskr. 1999/2000:52). har ett överskott genererats från det värdeautomatspel som AB har koncession på att bedriva. Av uppkommet över- skott har tillförts idrottsrö- relsen . Vidare har betalats ut från AB som ett stöd till idrotten i form av ett bidrag. Regeringen har beslutat om indragning med av anslagssparandet. Regeringens överväganden Stödet till idrotten bidrar till välfärden genom att skapa möjligheter till motionsverksamhet av va- rierande slag för människor i alla åldrar. Idrotten spelar en viktig roll i många barns och ungdo- mars uppväxt. Stödet bidrar även till att svenska idrottsutövare på elitnivå kan tävla på nationell och internationell nivå. företräder hela den samlade svenska idrottsrörelsen. Merparten av statens stöd till idrotten fördelas också av . har begärt att en övre åldersgräns införs för det lokala statliga aktivitetsstödet till idrotten. Regeringen avser att genomföra en sådan ändring så att de nya reg- lerna kan tillämpas . Regeringen be- dömer att det därigenom uppstår ett behov av en särskild satsning på ungdomar i åldern 21 . Ett viktigt område är då att öka insatserna för att kunna uppmuntra dem att verka som ung- domsledare. I en sådan satsning bör idrottsrörel- sens egen studieorganisation kunna spela en viktig roll. ) har till uppgift att initiera, samordna och stödja forsk- ning inom idrottsområdet. Mot bakgrund av att folkhälsan riskerar att försämras hos många människor får studier av idrotten som en välfärdsfaktor en ökad betydelse. har nya behov av forskning med anknytning till idrottsverksamhet aktualiserats som exempelvis idrottsjuridik och idrottsekonomi samt behovet av fysisk aktivitet för främst ungdomar, åldringar och funktionshindrade. För att tillmötesgå behovet av förstärkta insat- ser och resurser inom idrottsforskningen bör ökade resurser tillföras idrottsforskningen inom ramen för anslaget Statens stöd till idrotten. Re- geringen avser att fördubbla medlen till idrottsforskningen, i första hand ge- nom att ställa ökade medel till CIF:s disposition för forskningsprojekt. De ökade resurserna skall främja en geografisk spridning av forskningen i landet och medverka till en jämnare fördelning mellan kvinnor och män som är verksamma inom idrottsforsk- ningen. I enlighet med vad som angavs i den idrotts- politiska propositionen bedömer regeringen att det inom ramen för anslaget Stöd till idrotten kan skapas utrymme för en årlig reservation för svensk medverkan i framtida och Paralympics. Statens bidrag till SOK fördelas, i likhet med statsbidragen till specialidrottsförbunden, av . SOK skiljer sig dock från dessa genom att vara en paraplyorganisation och därmed till sin karaktär mer lik Riksidrottsför- bundet. Dessutom är SOK ansvarig för vissa verksamheter som finansieras av medel från an- slaget, främst svenskt deltagande i samt den talangsatsning som genomförs i samverkan mel- lan SOK, staten och näringslivet. Mot denna bakgrund bedömer regeringen att det finns skäl att överväga att fortsättningsvis ställa medel direkt till SOK för dessa ändamål. Regeringen avser att samråda med och i dessa frågor. Regeringen föreslår att anslaget anvi- sas , vilket är en minskning med den engångsanvisning på som anvisades . be- räknas anslaget uppgå till oförändrad nivå i för- hållande till 2001. Regeringen föreslår vidare att god- känner att regeringen på AB Svenska Spels bo- lagsstämma verkar för att bolagsstämman beslutar om ett stöd till idrotten i form av ett bidrag på . Tabell 7.3 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 2000 462 270 Engångsanvisning - 5 000 Förslag 2001 457 240 7.6.3 30:2 Bidrag till allmänna sam- lingslokaler Tabell 7.4 Anslagsutveckling Tusental kronor 19 000 2001 Förslag 19 000 2002 Beräknat 19 000 2003 Beräknat 19 000 Enligt förordningen (1996:1593) om bidrag till allmänna samlingslokaler får bidrag lämnas till allmänna samlingslokaler för köp, ny och om- byggnad, standardhöjande reparationer samt för handikappanpassning som utförs utan samband med andra bidragsberättigande åtgärder. Bo- verkets samlingslokaldelegation fördelar de medel som är tillgängliga. Inom anslaget avsätts dessutom medel till för för- delning av bidrag för informationsinsatser och utredningsarbete.. Anslagssparandet beror till stor del på att bi- dragsformen är så konstruerad att det kan för- flyta mellan beslut och utbetalning. Be- slut om samtliga tillgängliga medel fattas . Regeringens överväganden Tillgängliga anslagsmedel har fördelats så att de skall ge så stort utbyte som möjligt i form av upprustade eller nya lokaler. Ramanslaget på fördelades till 34 av 169 ansökningar. Alla län utom , och fick bidrag till minst ett projekt. fördelades anslaget på 51 projekt samt till 71 projekt. Samlingslokalstödet är väsentligt ur ett lokalt men även regionalt utvecklingsperspektiv. Detta såväl för den service samlingslokaler erbjuder som regionalpolitiskt och ur sysselsättningssyn- punkt. Regeringens bedömning är att bidrag till all- männa samlingslokaler fyller en viktig funktion när det gäller att säkerställa tillgång till bra loka- ler för mötesverksamhet och andra föreningsak- tiviteter. Regeringen ser allvarligt på de brister beträffande ungdomsföreningarnas tillgång till lokaler i vissa storstadsområden som Ungdoms- styrelsen har redovisat i en särskild utredning av frågan. Genom informationsinsatser och ett ökat samarbete mellan samlingslokalorganisatonerna och ungdomsföreningarna bör ungdomars gene- rella användning av samlingslokalerna kunna ökas. Regeringen föreslår att som tidigare anvisats under anslaget 29:2 Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet m.m. för bidrag till samlingslokalorganisatio- nerna för informationsinsatser och utredningsar- bete som avser ungdomars nyttjande av sam- lingslokaler anvisas under detta anslag. Medlen anvisas som skall för- dela bidraget. Regeringen föreslår att anslaget anvi- sas . Tabell 7.5 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 2000 15 000 Överföring från anslaget 29:2 + 4 000 Förslag 2001 19 000 7.6.4 30:3 Bidrag till kvinnoorganisatio- nernas centrala verksamhet Tabell 7.6 Anslagsutveckling Tusental kronor 3 432 2001 Förslag 3 432 2002 Beräknat 3 432 2003 Beräknat 3 432 Bidraget skall användas till kostnader för kvin- noorganisationernas centrala verksamhet samt till förnyelse och utveckling av verksamheten. Bidragsbestämmelserna finns i förordningen (1982:865) om statsbidrag till kvinnoorganisa- tionernas centrala verksamhet. Regeringens överväganden Det övergripande målet för statsbidraget är att stärka kvinnornas ställning i samhället i syfte att uppnå jämställdhet mellan kvinnor och män. Stödet består av ett grundbidrag och ett rörligt bidrag. Grundbidraget är viktigt för att flera av organisationerna skall kunna upprätthålla verk- samhet på riksnivå. Det rörliga bidraget skall stimulera till förnyelse och utveckling av kvin- noorganisationernas arbete. Genom att exempelvis sätta fokus på genus- relationerna i samhället samt information och opinionsbildning arbetar kvinnoorganisationerna för att stärka kvinnors ställning i samhället och för jämställdhet. Regeringen föreslår att anslaget anvi- sas . 7.6.5 30:4 Stöd till friluftsorganisationer Tabell 7.7 Anslagsutveckling Tusental kronor 13 000 2001 Förslag 13 000 2002 Beräknat 13 000 2003 Beräknat 13 000 Stödet till friluftsorganisationerna ingick som en del av anslaget Stöd till idrot- ten. utgör statens stöd ett eget anslag riktat direkt till främjandeverksam- heten. har stöd utgått till Frilufts- främjandet, Sportfiske- och , Svenska Livräddningssällskapet- Simfrämjandet, , och Cykelfrämjandet. Regeringens överväganden Regeringen föreslår att anslaget anvisas . beräknas anslaget uppgå till oförändrad nivå i förhållande till 2001. 8 Politikområde 25 Utbildningspolitik under utgiftsområde 17 8.1 Budgetförslag 8.1.1 25:1 Bidrag till folkbildningen Tabell 8.1 Anslagsutveckling Tusental kronor 2 489 073 2001 Förslag 2 513 068 2002 Beräknat 2 541 313 1 2003 Beräknat 2 531 522 2 1 Motsvarar 2 476 058 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 2 406 528 tkr prisnivå. Statsbidrag utbetalas till () som ett samlat finansiellt stöd till folk- bildningen. Enligt förordningen (1991:977) om statsbidrag till folkbildningen lämnar Folkbild- ningsrådet statsbidrag till folkhögskolor och stu- dieförbund. beslutar vilka studieförbund och folkhögskolor som skall till- delas statsbidrag samt fördelar tillgängliga medel till dem. utbetalas även medel till i samt till verksamhet som syftar till att stärka deltagar- nas inflytande över undervisningen. Revisionens iakttagelser () har på regeringens uppdrag granskat folkbildningen. Granskningen har inriktats på frågor om styrning och kontroll. RRV gör bland annat bedömningen att de för- delningsmodeller som till- lämpar i stor utsträckning är inriktade på kvan- titeter, dvs. hur mycket verksamhet som anordnas samt för vilka målgrupper. Fördel- ningsmodellerna tar ringa hänsyn till innehållet i verksamheten eller hur väl den genomförs. Rege- ringen har i riktlinjerna för statsbidraget angett att skall redovisa sin syn på RRV:s rapport och vilka åtgärder rådet anser befogade att vidta bl.a. för att utveckla redovisnings- och uppföljningssys- temet inom folkbildningen. Revisionen har i övrigt inget att anmärka på . Regeringens överväganden Enligt regeringens mening har folkhögskolorna och studieförbunden bedrivit en verksamhet som väl uppfyller de syften som uppställts för statsbi- drag till folkbildningen för . Motsvarande gäller för de särskilda resurser som anvisats till folkhögskolorna inom ramen för den särskilda utbildningssatsningen, . I de två senaste folkbildningspropositionerna (prop. 1990/91:82 och 1997/98:115) har rege- ringen utgått från att även kommuner och lands- ting har ett ansvar för finansieringen av folkbild- ningen. Regeringen har erfarit att vissa kommuner har dragit ner betydligt på anslagen till folkbildningen. Folkbildningen är ett natio- nellt ansvar för såväl staten som kommuner och landsting. En fungerande folkbildning är en för- utsättning för att medborgare oavsett bostadsort får en höjd bildningsnivå och därigenom skapar förutsättningar för utveckling och framsteg i hela landet. Uteblivna eller kraftigt sänkta bidrag minskar i hög grad folkbildningens möjligheter att fullgöra sina uppgifter. Regeringen har mot bakgrund av detta givit rådet i uppdrag att redo- visa samt kommentera utvecklingstendenserna för kommunernas och landstingens bidrag till studieförbund och folkhögskolor. Regeringen har utsett att representera i en arbetsgrupp inom ra- men för Baltic21-samarbetet eftersom folkbild- ningen har en viktig roll att spela för utveck- lingen av ett hållbart samhälle. Regeringen avser att återkomma till med förslag om vuxnas lärande. Därvid kommer även aspekter som berör folkbildningen att tas upp. Regeringen föreslår att det i lagen (1976:1046) om överlämnande av förvaltningsuppgifter inom verksamhetsområdet införs en bestämmelse som ger Folkbildnings- rådet rätt att pröva frågor om fördelning av statsbidrag mellan studerandeorganisationer inom folkhögskolan. Skälen för förslaget redovi- sas under Utg.omr. Regeringen föreslog i folkbildningspropo- sitionen (prop. 1990/91:82) att staten skulle genomföra en fristående utvärdering av folkbild- ningen . Det är nu den senaste utvärderingen av folkbildningen slut- fördes. Regeringen gör därför bedömningen att det är dags för en ny statlig utvärdering av folk- bildningen. Regeringen avser att i propositionen om vuxnas lärande i slutet av detta år redovisa formerna för en sådan utvärdering. fördelar medel motsvarande av , eller 10 000 årsstudieplatser till folkhögskolorna. Av skäl som redovisas under det i utgiftsområde 16 redovisade anslaget 25:16 bör en minskning av omfattningen av inledas 2001. Neddragningen bör ske så att folkhögskolornas andel av ökar något. Medel har beräknats för ca 9 300 platser för . Till utvecklings- och försöksverksamhet inom folkhögskolor och studieförbund beräknar rege- ringen . Till föreningen folkhögskola i föreslås medel motsvarande föregående års tilldelning. Anslaget beräknas till 2 . Tabell 8.2 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 2 489 073 Pris- och löneomräkning + 35 798 Föreslagen volymminskning av - 11 803 Förslag 2001 2 513 068 8.1.2 25:2 Bidrag till vissa handikappåtgärder inom folkbildningen Tabell 8.3 Anslagsutveckling Tusental kronor 72 377 2001 Förslag 73 422 2002 Beräknat 74 953 1 2003 Beräknat 76 582 2 1 Motsvarar 73 422 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 73 422 tkr prisnivå. Från anslaget utbetalas statsbidrag till utbildningsstöd (Sisus) för vissa handikappåtgärder inom folkbildningen. De övergripande målen för Sisus verksamhet är att förbättra förutsättningarna för utbildning och studier för i första hand unga och vuxna personer med funktionshinder samt att administrera och utveckla olika stöd som behövs i och omkring studiesituationen. () vid ansvarar för fördel- ningen av statsbidrag till folkhögskoleförlagd teckenspråksutbildning, tolkutbildning för döva, dövblinda och vuxendöva samt teckenspråks- lärarutbildning. Dessa utbildningar skall planeras i samråd med berörda handikapporganisationer. Regeringens överväganden Enligt Sisus årsredovisning har anslaget varit mycket ansträngt. De ansökningar som kom in 1999 omfattade drygt 75 miljoner varav 62 miljoner täcktes dels av Folkbildnings- rådets förstärkningsbidrag och dels av bidraget till Sisus. Utöver dessa bidrag finns det möjlighet att få ersättning för assistans från det s.k. vårdar- tjänstanslaget 16:3 (tidigare Utg.omr. 9, B3), vil- ket inte utnyttjas helt. För att öka möjligheterna till folkhögsko- lestudier avser regeringen att ändra reglerna för vårdartjänstanslaget så att anslaget kan finansiera assistansinsatser för samtliga studerande inom folkhögskolan som har behov av assistans, oav- sett diagnos. Detta sker i enlighet med regering- ens proposition (prop. 1999/2000:79, bet. 1999/2000:SoU14, rskr. 1999/2000:240) Från patient till medborgare en nationell handlings- plan för handikappolitiken som har godkänt. beräknas anslaget uppgå till oförändrad nivå i förhållande till 2001. Tabell 8.4 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 72 377 Pris- och löneomräkning + 1 045 Förslag 2001 73 422 8.1.3 25:3 Bidrag till kontakttolkutbildning Tabell 8.5 Anslagsutveckling Tusental kronor 9 106 2001 Förslag 9 237 2002 Beräknat 9 413 1 2003 Beräknat 9 607 2 1 Motsvarar 9 237 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 9 237 tkr prisnivå. Anslaget disponeras av som utbetalar medlen till studieförbund och folkhögskolor enligt särskilt beslut av vid (). TÖI fördelar statsbidrag för kontakt- tolkutbildning till folkhögskolor och studieför- bund enligt förordningen (1991:976) om statsbi- drag till kontakttolkutbildning. Regeringens överväganden Regeringen beräknar oförändrad nivå på anslaget . Får beräknas ansla- get att uppgå till oförändrad nivå i förhållande till 2001. Tabell 8.6 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 9 106 Pris- och löneomräkning + 131 Förslag 2001 9 237 9 Politikområde 26 Forskning under utgiftsområde 17 9.1 Budgetförslag 9.1.1 26:1 Statens ljud- och bildarkiv Tabell 9.1 Anslagsutvecklingen för Statens ljud- och bild- arkiv 27 689 2001 Förslag 35 092 2002 Beräknat 35 821 1 2003 Beräknat 36 604 2 1 Motsvarar 35 092 tkr i 2001års prisnivå. 2 Motsvarar 35 092 tkr prisnivå. Arkivet för ljud och bild () skall möjliggöra forskning i svensk kultur och samhälle genom att samla in, bevara och tillhandahålla den del av mediautbudet i som offentliggörs i form av ljudupptagningar och rörliga bilder. Myndig- hetens uppgifter framgår lagen (1993:1392) om pliktexemplar av dokument. Fr.o.m byter myndigheten namn till Statens ljud- och bildarkiv i enlighet med tidigare fattade beslut (prop. 1999/2000:100) En jämförelse mellan budget och utfall visar ett anslagssparande på ca . Anslagssparandet avses förbrukas under år 2001på utveckling av bl.a. automatiserade arkiv- rutiner inför den vidgade IT-användningen. Regeringens överväganden ALB:s samlingar är enligt lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk normalt endast tillgängliga för forsknings- ändamål. Merparten av användarna är studerande vid universitet och högskolor. För forskare utanför finns avtal om lån av studiekopior som omfattar ett trettiotal bibliotek. Vissa databaser med förteckning över ALB:s material finns sökbara på Internet. ALB:s katalogisering av utbudet från andra producenter än den statliga radion och tele- visionen kan dock förbättras, vilket är av stor betydelse för att underlätta användningen av det insamlade materialet. Myndigheten arbetar med denna fråga och arbetet bör prioriteras även under följande budgetår. ALBs huvuduppgift, att säkra det långsiktiga bevarandet, har blivit alltmer problematiskt. Myndigheten rapporterar att det i allt större ut- sträckning uppträder åldringssymptom på ALB:s insamlade material. ALB:s verksamhet påverkas fr.o.m. av att regeringen gett elva TV-bolag rätt att starta digitala sändningar. Dessa sändningar faller under lagen om pliktexemplar av dokument och materialet skall därför levereras till . Myndigheten har i sitt budgetunderlag för åren 2001 2003 uppskattat de årliga kostnaderna för tio nya digitala kanaler till . Regeringen anser att kostnaderna för utvecklings- och bevarande uppgår till ca 5 miljo- ner kronor. kommer myndig- heten ha behov av ytterligare en arkivlokal. Regeringen gör bedömningen att inte kan klara dessa kostnader inom ramen för det nuvarande anslaget. Regeringen beräknar därför en höjning av anslaget med . Regeringen föreslår att anslaget för anvisas . Tabell 9.2 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 2000 27 732 Pris- och löneomräkning + 360 Överföring till anslaget + 7 000 Förslag 2001 35 092 10 Politikområdet 2 Finansiella system och tillsyn under utgiftsområde 2 10.1 Omfattning Lotteriinspektionen omfattas av politikområdet Finansiella system och tillsyn under utgiftsom- råde 2. 10.2 Budgetförslag 10.2.1 2:1 Lotteriinspektionen Tabell 10.1 Anslagsutveckling Tusental kronor