prop · GP031 · 2001-09-20 00:00:00 — I kapitlet redovisas även reger- ingens prövning av målet för den offentliga sek- torns finansiella sparande mot bak- grund av konjunkturläget. Därefter redovisas centrala förutsättningar för budgetberäkningar- na, såsom makroekonomiska antaganden samt förslag till nya beslut och tidigare fattade beslut med budgetmässiga konsekvenser. Vidare redogörs översiktligt för statsbudge- tens utveckling samt kommunsektorns och ålderspensionssystemets finanser. Kapitlet avslutas med en redovisning av hur budgetberäkningarna förhåller sig till de budgetpolitiska målen. En detaljerad redovisning av statsbudgetens inkomster och utgifter återfinns i kapitel 5 och 6. Beräkningar för de delar av statsbudgeten som varken klassificeras som inkomster eller utgifter (exempelvis myndigheters in- och utlåning i Riks- gäldskontoret) redovisas i detta kapitel. Budgetpolitiken är inriktad på två övergripande och fleråriga mål, dels utgiftstaket för staten, dels den offentliga sektorns finansiella sparande (saldomålet). De uppsatta målen har klarats samtliga år. De budgetpolitiska mål som riksda- gen har beslutat ligger fast. Målen kan samman- fattas på följande sätt: 1.De takbegränsade utgifterna skall rymmas inom beslutade utgiftstak för staten. 2.Den offentliga sektorns finansiella sparande skall uppgå till av bruttonational- produkten (BNP) i genomsnitt över en konjunkturcykel. fastställer i förväg ett utgiftstak som sätter en övre gräns för statens utgifter. Ut- giftstaket för staten omfattar dels de egentliga utgifterna på statsbudgeten exklusive stats- skuldsräntor (utgiftsområde 125 samt 27), dels utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten samt en budgeteringsmarginal. De utgifter som utgiftstaket omfattar kallas tak- begränsade utgifter och utgörs av faktiskt för- brukade anslagsmedel, vilket innebär att även myndigheternas utnyttjande av anslagssparande och anslagskredit ingår. Skillnaden mellan ut- giftstaket och de takbegränsade utgifterna utgör budgeteringsmarginalen. Budgeteringsmarginalen utgör en buffert mot såväl makroekonomisk osäkerhet som den osä- kerhet som finns kring redan fattade ekonomis- ka beslut. Prognososäkerheten är alltid betydan- de och ökar med avståndet till prognos- horisonten. Om budgeteringsmarginalen tas i anspråk innebär det att överskottet i de offentli- ga finanserna försämras i motsvarande mån. Utgiftstaket för staten är ett mycket viktigt budgetpolitiskt åtagande för och re- geringen och främjar trovärdigheten i den eko- nomiska politiken. Budgetpolitiken blir mer långsiktig och mer förutsägbar genom att ramen för statens utgifter bestäms framåt i ti- den. Därigenom kan utgiftstaken förhindra att tillfälligt högre inkomster används för att finan- siera varaktigt högre utgifter. Genom utgiftsta- ket ges riksdag och regering förbättrade möjlig- heter till kontroll och styrning över anvisade medel och utgiftsutvecklingen. Utgiftstaket för staten leder även till att behovet av prioriteringar mellan utgiftsområden tydliggörs, att en utveck- ling där skatteuttaget måste höjas till följd av bristfällig utgiftskontroll förebyggs och att Re- geringskansliets interna budgetarbete kan styras mer effektivt. Dessutom stärks omvärldens till- tro till den svenska budgetpolitiken. Ett tak för statens utgifter infördes i samband med införandet av den nya budgetprocessen 1997. Utgiftstaket har klarats under samtliga år, även om vissa utgiftsbegränsande åtgärder var nödvändiga för att undvika ett överskridande. I tabell 4.1 redovisas fastställ- da utgiftstak för åren 19972000 och utfallet för de takbegränsade utgifterna. blev utgif- terna lägre än det fastställda utgiftstaket. Tabell 4.1 Utgiftstak för staten Takbegränsade utgifter (utfall) Det andra budgetpolitiska målet, som avser den offentliga sektorns finansiella sparande, omfattar hela den offentliga sektorn som den definieras i nationalräkenskaperna. Förutom staten ingår även ålderspensionssystemet och kommunsek- torn. Den offentliga sektorns finansiella sparan- de visar den förändring i den offentliga sektorns finansiella nettoförmögenhet som beror på reala transaktioner. Finansiella transaktioner, såsom köp och försäljning av aktier och andra finansiel- la tillgångar, påverkar således inte det finansiella sparandet. Detsamma gäller värdeförändringar av tillgångar och skulder. Tabell 4.2 Den offentliga sektorns finansiella sparande Målet för den offentliga -3,0 -2,0 Den demografiska utvecklingen kan förväntas leda till ökade resurskrav på den offentliga sek- torn efter 2010. Med ett överskott på av BNP ökar den offentliga nettoförmögenheten , vilket förbättrar möjligheterna att möta sådana krav. Målen för den offentliga sektorns sparande har överträffats med god marginal. En förklaring till det gynnsamma utfallet är att svensk ekonomis potentiella produktionsnivå och därmed BNP-tillväxten har blivit högre än väntat utan att det hotat inflationsmålet. Dess- utom har skatteintäkterna blivit högre än förvän- tat. uppgick överskottet för den offent- liga sektorns finanser preliminärt till ca eller till av BNP, vilket var betydligt högre än målet på . Erfarenheterna av de preciserade budgetpoli- tiska målen är mycket goda. De utgiftstak för staten och de årsvisa mål för den offentliga sek- torns finansiella sparande som tidigare fastställt för åren 20012004 ligger fast och re- dovisas i tabell 4.3. Regeringen föreslår emeller- tid i denna proposition att de tidigare fastställda nivåerna för åren 20012004 skall justeras till följd av vissa budgettekniska förändringar. Tabell 4.3 Av beslutade budgetpolitiska mål Utgiftstak för staten, miljarder Finansiellt sparande i offentlig sektor, procent av BNP Regeringens förslag: På grund av tekniska juster- ingar höjs utgiftstaket för staten inklusive ål- derspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten till 2001, sänks till 809 mil- jarder kronor 2002 och höjs till 2004. De tekniska justeringarna medför sammantaget att utgiftstaket är oför- ändrat . Regeringen har presenterat tekniska justeringar av utgiftstaket. Betydande föränd- ringar i förutsättningarna sedan utgiftstaket fast- ställdes kan motivera sådana justeringar. Syftet med en teknisk justering är att utgiftstaket efter justeringen skall utgöra en lika stram restriktion för den offentliga sektorns konsoliderade utgifter som före de förändrade förutsättningar som föranledde justeringen. Tekniska justeringar av utgiftstaket orsakas av förslag till beslut som inte har någon effekt på utgifterna för den offentliga sektorn, men som ändå påverkar storleken på de takbegränsade ut- gifterna. miska vårproposition att den skulle behandla eventuella tekniska justeringar i ett sammanhang och återkomma med en samlad bedömning i denna budgetproposition. Regeringen föreslår i denna proposition att de tidigare fastställda nivå- erna på utgiftstaken för åren 20012004 anpassas till följd av följande budgettekniska förändring- ar: Regeringen föreslår i denna proposition att ett tredje steg i den inkomstskattereform som presenterades i budgetpropositionen genomförs . Till följd av att reformen innebär att avdragsrät- ten för allmän pensionsavgift begränsas, ökar kommunsektorns skatteinkomster med . Som en del av regeringens förslag om en s.k. grön skatteväxling föreslås dessutom en höjning av grundavdraget. Detta minskar kommun- sektorns skatteinkomster med . Därtill ökar kommunsektorns skat- teinkomster med till följd av den nu föreslagna skattereduktionen för fackavgifter. I denna proposition föreslås också att skattereduktionen för låg- och medelinkomstagatagare ersätts med ett höjt grundavdrag , vilket minskar kommunsektorns skatteinkomster med från detta år. Sam- mantaget medför således förändringarna att kommunsektorns skatteinkomster ökar med 2002 och minskar med 20032004. Det generella statsbidraget till kommuner och landsting minskas därför med 2002 och höjs med åren därefter på grund av ovan- nämnda faktorer. Kommunsektorns totala inkomster blir därmed oförändrade och på- verkar heller inte den offentliga sektorns konsoliderade utgifter. Vid införandet av pensionsreformen juste- rades utgiftstaket upp med hänvisning till införandet av statliga ålderspensionsavgifter. minskas nu utgifterna för förtidspensioner till följd av en reglering av de statliga pensionsavgifterna. Eftersom pensionsgrundande belopp för förtidspen- sionärer inte fastställs för personer födda betalas heller inte någon avgift för dessa personer. Detta beaktades inte när den preliminära avgiften bestämdes utan regleras under 20022004. Det finns därför anled- ning att på motsvarande sätt justera ned ut- giftstaken dessa år. Definitiva beräkningar av det kommunala utjämningssystemet visar att omslutningen i systemet 2001 ökar med i förhållande till tidigare prognos. Detta har föranlett en uppjustering av ut- jämningsbidraget till kommuner och lands- ting med motsvarande belopp åren 2001 2004. Utjämningssystemet innebär att en omfördelning sker mellan kommuner re- spektive landsting genom avgifter till och bidrag från staten. Det höjda utjämningsbi- draget motsvaras av en lika stor höjning av utjämningsavgiften. Statsbudgetens saldo påverkas därmed inte. Under förutsättning att avgifter och bidrag balanserar påverkas den konsoliderade offentliga sektorns utgif- ter, enligt nationalräkenskapernas defini- tion, inte av förändringar i systemet. Denna väsentliga förändring av omslutningen i det kommunala utjämningssystemet motiverar en beräkningsteknisk justering av utgiftsta- ket. En sådan justering påverkar inte den to- tala offentliga sektorns utgifter. En teknisk takjustering på åren 20012004 föreslås mot bakgrund av de nya prognoserna för det kommunala utjäm- ningsbidraget. De anslagsförändringar som motiverar en tek- nisk justering av utgiftstaken uppgår sammanta- get till 2001, till -5,4 miljar- der kronor 2002, till 2003 och till 2004. I enlighet med ti- digare praxis avrundas utgiftstaket till hela mil- jarder kronor. Regeringen föreslår därför att ut- giftstaket höjs till 2001, sänks till 2002 och höjs till 2004. Tabell 4.4 Tekniska justeringar av utgiftstaket för staten -3,6 -2,5 -1,6 -3,5 Efter den föreslagna tekniska justeringen ökar utgiftstaket för staten med . Utrymme skapas för både Procent av BNP efter tekniska justeringar1 4.1.2 Beräkning av den offentliga som den offentliga sektorns nettoskuld kan andel av BNP minska från 2000 till Regeringens förslag: Utgiftstaket för den offent- när hänsyn tas till de tekniska justeringar som nu Att utgiftstaket minskar i relation till liga sektorn beräknas till BNP bidrar till en successivt minskande utgifts- 2002, 1 212 miljarder kvot i den offentliga sektorn. torns utgifter som andel av BNP beräknas mins- ka från 2004. Genom att minska den offentliga sektorns utgif- I tabell 4.6 redovisas beräkningen av utgiftstaket ter som andel av BNP när ekonomin växer snab- för den offentliga sektorn. bare än den trendmässiga BNP-tillväxten, skapas munalt självstyre innebär att kommuner och förutsättningar för en långsiktigt stabil tillväxt landsting själva fattar beslut om sina utgifter. och en bibehållen statsfinansiell styrka vid kon- fastställer därför inte ett utgiftstak för Detta är så mycket mer vik- den offentliga sektorn utan godkänner endast en tigt eftersom konsekvensberäkningar av den of- Nivån på utgiftstaket för den offent- fentliga sektorns utgifter visar att den liga sektorn är avgörande för skatteutta- demografiska utvecklingen med en större andel äldre, kan komma att leda till en stigande ut- Utgiftstaket för den offentliga sektorn utgörs giftskvot efter innevarande decennium. av utgiftstaket för staten samt beräknade utgifter Jämfört med beräkningen ekono- Räntor på statsskulden ingår miska vårproposition är utgiftstakets andel av därmed inte i beräkningen. BNP i stort oförändrad trots den lägre BNP- även för interna transaktioner mellan staten och tillväxt som förutses för perioden fram till kommunsektorn och mellan staten och ålders- ökar emellertid BNP i löpande pensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. priser ungefär som tidigare förutsetts. Den största delen av de interna transaktionerna ror på en upprevidering av prisutvecklingen. utgörs av det generella statsbidraget och de spe- Budgeteringsmarginalerna för åren 19982000 har varit små. samt statliga ålderspensionsavgifter. godkände senast en beräkning av osäkerheten om den ekonomiska utvecklingen är utgiftstaket för den offentliga sektorn i samband Finns det risk för att ett beslutat tak för med förslaget ekonomiska vårproposi- statens utgifter kommer att överskridas, skall re- Åren 20012004 revideras utgiftstaket för geringen för att undvika detta vidta sådana åt- den offentliga sektorn upp jämfört med vårpro- gärder som den har befogenhet till eller föreslå positionen, bl.a. till följd av högre Om det visar sig I denna proposition föreslås ett an- bli nödvändigt för att klara utgiftstaket kommer tal tekniska justeringar av utgiftstaket för staten regeringen därför i ett senare skede att besluta (se avsnitt 4.1.1). Dessa justeringar motsvaras i om eller föreslå utgiftsbegränsande åtgärder ut- huvudsak av elimineringar för interna transak- över de som föreslås. Som andel av BNP minskar utgiftstaken för Tabell 4.5 Utgiftstak för staten 36,5 36,5 36,0 35,8 35,6 1 För att skapa jämförbarhet över tiden har korrigeringar av utgiftstaken gjorts för de tekniska justeringar som föreslås i denna proposition för åren 20012004. De korrigerade utgiftstaken uppgår till 760 och 785 miljar- der kronor 20002001. Dessa tak har använts vid beräkningen av andelarna i rad 3. Tabell 4.6 Utgiftstak för offentlig sektor Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför . 4.1.3Överskott i offentliga sektorns finanser har beslutat att de offentliga finanser- na skall visa ett samlat överskott på av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. Överskottsmålet är av central betydelse för att minska den offentliga sektorns räntebörda och därigenom öka möjligheterna att bibehålla de of- fentliga välfärdsystemen trots den förväntade demografiska utvecklingen under de närmaste decennierna. Dessutom krävs en säkerhetsmar- ginal i de offentliga finanserna för att de offentli- ga budgeternas stabiliserande effekter skall kun- na verka fullt ut i en lågkonjunktur utan att underskotten blir alltför stora. En sådan säker- hetsmarginal är också i linje med åta- ganden inom ramen för EU:s Stabilitets- och till- växtpakt. Konjunkturläget avgör vilka överskott som är lämpliga varje enskilt år. Att överskotten skall vara av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel innebär att de bör överstiga i högkonjunktur och kan tillåtas under- stiga detta mål i lågkonjunktur. I linje med detta föreslogs i budgetpropositionen ett överskottsmål på av BNP. Det moti- verades med att en alltför stor minskning av överskottet skulle kunna leda till en alltför kraftig stimulans av ekonomin med risk för överhettning och press på priserna. har tidigare beslutat om ett överskottsmål på av BNP . BNP bedöms utvecklas svagare än den potentiel- la tillväxten 2001. förutses tillväxten bli starkare. Ett överskott i linje med det medelfris- tiga målet bedöms under ett sådant konjunktur- förlopp ge en nödvändig stimulans till ekonomin utan risk för överhettning, som fi- nanspolitikens långsiktiga hållbarhet vidmakt- hålls. Om konjunkturen skulle utvecklas sämre än väntat 2002 bör ett saldo som är av BNP tolereras så att de automatiska stabilisatorerna kan verka fullt ut. De offentliga finanserna påverkas av hur ekonomin utvecklas i och i utlandet. En högre BNP-nivå leder normalt till ökade skatteinkomster, eftersom viktiga skattebaser såsom löner och hushållens konsumtionsutgifter är relaterade till BNP. De totala utgifterna reduceras vanligen av en högre BNP, eftersom exempelvis utgifterna för vissa transfereringar minskar vid en högre aktivitet i ekonomin. Om BNP-nivån däremot blir lägre minskar normalt skatteinkomsterna som transfererings- utgifterna tenderar att öka. En tumregel är att högre BNP medför att den offentliga sektorns finansiella sparande som andel av BNP förbättras eller med i storleksordningen . Det motsatta gäller vid en lägre BNP. Dessa samband gäller i princip på lång sikt, men inte alltid i det korta perspektivet. Den lägre BNP-nivån 2001 jämfört med vårpropositionen avspeglas exempelvis inte i lägre skatteintäkter, bl.a. till följd av att sysselsättningsutvecklingen inte har förändrats i någon större utsträckning. De statliga utgifterna är känsliga för föränd- ringar av arbetslöshet och priser. En höjning av den öppna arbetslösheten ökar utgifterna under det statliga utgiftstaket med ca . Utgifterna för trans- fereringar och förvaltningsändamål är också känsliga för förändrade priser och löner. En ök- ning av pris- och lönenivån med en procent med- för att utgifterna under utgiftstaket ökar med minst en halv procent eller motsvarande ca Den full effekten av föränd- rade priser och löner inträffar med efter- släpning. I tabell 4.7 redovisas de centrala makroekonomiska förutsättningarna för budgetberäkningarna. De makroekonomiska förutsättningarna finns i sin helhet återgivna i bilaga 2 Svensk ekonomi. beräknas BNP- tillväxten sjunka till , vilket framför allt är en följd av den internationella avmattningen. bedöms BNP-tillväxten stiga till . vårpropositionen är hushållens konsumtions- utgifter lägre , främst till följd av en lägre konsumtion av bilar och sällanköpsvaror. Tabell 4.7 Makroekonomiska förutsättningar Värden års ekonomiska vårproposition anges inom parentes (3,6) (2,7) (2,6) (2,3) (2,1) (36,6) (36,9) (37,4) (37,9) (38,5) (1,3) (1,5) (1,6) (1,9) (2,0) (101,7) (103,2) (105,0) (110,6) (115,2) (3,0) (2,5) (2,4) (2,3) (2,1) (3,8) (3,5) (3,5) (3,5) (3,5) (6,5) (4,9) (4,2) (3,9) (3,8) (77,2) (78,1) (78,4) (78,5) (78,5) (4,7) (3,9) (3,7) (3,9) (4,0) (2,6) (2,4) (2,2) (2,0) (1,7) (5,2) (4,6) (4,9) (5,0) (5,0) (4,1) (4,2) (4,3) (4,5) (4,6) 1Årlig procentuell förändring i fasta priser. 2Miljarder kronor i löpande priser. BNI avser definition enligt ENS 95. 4Procentuell förändring, årsgenomsnitt. 5Inkomstindexet visar den genomsnittliga reala förändringen av pensionsgrundande inkomster, inkomster över intjänandetaket och förtidspensioner för de tre föregående åren samt prisförändringen för det närmast föregående året. 6Årlig procentuell förändring i fasta priser. Förändring är korrigerad för att institutionellt överfördes till hushållssektorn . Utan nämnda korrigering är ökningen 2000. 7Årlig procentuell förändring i löpande priser. 8Andel av befolkningen i reguljär sysselsättning. 9Andel av arbetskraften. 10Andel av arbetskraften. Inflationen har stigit mer än förvän- tat, framför allt till följd av högre priser på ben- sin, olja, el och kött. Dessa prisökningar är i hu- vudsak av tillfällig karaktär, varför inflationen väntas avta . Upprevideringen av inflationen jämfört med vårpropositionen medför högre prisbasbelopp , vilket innebär ökade transfereringsutgifter. Jämfört med vårpropositionen ökar lönesumman för in- nevarande år, vilket leder till högre skatte- inkomster. Högre lönesumma och konsument- prisindex medför också högre inkomstindex, vil- ket höjer utgifterna för ålderspensioner 2002 2004. Trots den ekonomiska avmattningen har anta- let sysselsatta ökat . Jämfört med bedömningen i vårpropositionen är syssel- sättningsgraden högre medan den har reviderats ned . I detta avsnitt redovisas översiktligt de satsning- ar samt förslag till finansiering som regeringen föreslår i denna proposition. Svensk ekonomi har utvecklats mycket väl . mattas dock tillväxten av. Ef- tersom avmattningen främst drabbar exportsek- torn blir effekterna på de offentliga finanserna begränsade. Utvecklingen på hemmamarknaden är fortsatt god. Under 20022004 förväntas en återhämtning av den ekonomiska tillväxten. De offentliga finanserna beräknas därmed visa fort- satta överskott . Regeringen fö- reslår nu ytterligare satsningar som riktar sig till framför allt låg- och medelinkomsttagare. Ett andra steg i den s.k. gröna skatteväxlingen tas . Reformerna genomförs utan att de långsiktiga målen om sunda statsfinanser och en ekonomi i balans hotas. Regeringens förslag omfattar nya reformer på främst budgetens inkomstsida, men även på bud- getens utgiftssida föreslås vissa nya reformer. För en närmare beskrivning av förslagen på ut- giftssidan hänvisas till texterna under respektive utgiftsområde i kapitel 6 och på inkomstsidan hänvisas till texterna i kapitel 5 och 8. I tabell 4.8 redovisas budgeteffekterna för så- väl de offentliga finanserna enligt nationalräken- skapernas redovisning som effekterna på de tak- begränsade utgifterna av de förändringar som föreslås. Samtliga åtgärder ingår i den inkomst- beräkning och de förslag till utgiftsramar som redovisas i kapitel 5 och 6. Regeringen avser att höja inkomsttaket i sjuk- och föräldraförsäkringen om det statsfinansiella läget så tillåter, från 7,5 till 10 prisbasbelopp . Totalt uppgår reformen till Regeringen avser vidare att i den kommande propositionen för infrastruktur föreslå ambi- tionshöjningar inom området. Utgiftsområde 22 Kommunikationer tillförs därför . Därtill föreslås de lå- nefinansierade investeringarna öka 2002 med ekonomiska vårproposition avsattes för maxtaxa inom äldre- och handikappomsorgen. föreslås att ytterli- gare 2002 och 2003 och framåt avsätts för ändamålet. Sammantaget innebär de föreslagna föränd- ringarna en permanent ökning av utgifterna på ca . För att stimulera arbetskraftsutbud och utbild- ning anser regeringen det angeläget att sänka så- väl marginal- som genomsnittsskatter. Ytterliga- re ¼ av den inkomstskattereform som inleddes föreslås genomföras 2002. Re- formen syftar dels till att kompensera löntagare och övriga personer med pensionsgrundande in- komst för den allmänna pensionsavgiften, dels till att reducera andelen skattskyldiga med för- värvsinkomster som betalar statlig inkomstskatt. Kompensationen uppnås genom att skattere- duktionen i detta tredje steg höjs från av den allmänna pensionsavgiften. Andelen skattskyldiga som betalar statlig skatt reduceras genom en extra justering av den nedre skiktgränsen för statlig inkomstskatt, utöver den som krävs för att neutralisera effekten av åtgär- derna. Justeringen beräknas minska andelen som betalar statlig skatt till . Skattein- komsterna beräknas varaktigt minska med om- kring till följd av dessa åtgärder. Som ett led i konsolideringsprogrammet infördes vissa begränsningar i indexeringen av prisbasbeloppet. Detta ledde till en viss försämring av pensionernas reala vär- de. Regeringen anser det angeläget att kompen- sera pensionärerna för de besparingar som tidi- gare genomförts. föreslår regeringen att pensionärerna ges en skattelättnad genom en utvidgning av den särskilda skattereduktionen. avskaffas den särskilda skat- tereduktionen och i stället uppnås samma effekt för pensionärerna genom en justering av det all- Skatteinkomsterna mins- kar med ca . Enligt gällande bestämmelser är fackföre- ningsavgiften en icke avdragsgill privat levnads- kostnad medan avgiften till en arbetsgivarorgani- sation är avdragsgill till den del den avser medel för konfliktändamål. För att uppnå likställdhet aviseras nu ett kommande förslag att även avgif- ter till fackföreningar skall medföra en skattere- duktion. Detta innebär att skattereduktion skall medges av hela fackföreningsav- giften. Vidare aviseras att nuvarande avdrag för avgift till arbetslöshetskassa skall ersättas av en skattereduktion motsvarande av av- giften till arbetslöshetskassan. Skatteinkomster- na beräknas varaktigt minska med till följd av dessa skattereduktio- ner. Frysningen av taxeringsvärdena upphörde un- der innevarande år. De senaste årens prisökning- ar på bostadsmarknaden har inneburit kraftigt höjda taxeringsvärden i vissa områden. föranledde detta en sänkning av fastig- hetsskatten. Priserna har fortsatt att stiga inneva- rande år.