prop · GO031D13 · 2001-01-01 00:00:00 — Stödinsatserna som tidigare i huvudsak varit av humanitärt slag har ändrat karaktär och bedrivs nu i form av ett mer långsiktigt utvecklingssamarbete. I Södra ges tekniskt bistånd huvudsakligen i form av kunskapsöverföring inom mänskliga rättigheter, demokratisering, offentlig förvaltning, sociala sektorer och miljön. I inriktas insatserna på att förbättra miljön och befolkningens hälsa kring , på reformering av den offentliga sektorn, på den sociala sektorn och på jämställdhet. Samarbete sker huvudsakligen med , och . Liksom tidigare läggs fortsatt tonvikt på samarbetet med inom det särskilda OSS-programmet. Det svenska stödet till en social investeringsfond som bidrar till utveckling av den sociala infrastrukturen samt kompetenshöjning inom barn- och äldreomsorg fortsätter. Likaså fortsätter lantmäteriprojektet. Ett skuldhanteringsprogram med svensk expertis kvarstår med syfte att bidra till att lindra den ekonomiska krisen i . Nya områden där samarbete planeras är energieffektivisering, hälsoreform samt insatser inom jordbrukssektorn. Nödvändigheten av att skapa demokratiska och marknadsekonomiska strukturer i länderna i regionen bör fortsatt stå i centrum för de svenska insatserna liksom upprätthållandet av respekten för mänskliga rättigheter. Frågor inom miljöområdet och den sociala sektorn bör också fortsatt prioriteras liksom jämställdhetsfrågor. Samarbetsprojekt av regional karaktär bör eftersträvas. erhöll status som kandidatland vid i . kvarstår omfattande kränkningar av de mänskliga rättigheterna liksom sociala och ekonomiska klyftor mellan olika befolkningsgrupper och regioner. Den övergripande målsättningen med det svenska utvecklingssamarbetet bör vara att underlätta EU-anpassning med tonvikt på mänskliga rättigheter och demokrati, asyl- och migrationspolitik och socio-ekonomisk utveckling av sydöstra . Det svenska stödet skall utgöra ett komplement till EU:s och andra internationella organs stöd. Sida kommer att få i uppdrag att lämna förslag till en landstrategi för . bidrog med bilateralt stöd för att stödja offren för den stora jordbävningen . Övrigt Från anslagsposten Övrigt finansieras gäststipendie- och utbytesverksamhet genom , stöd till vissa organisationer, utredningsverksamhet, i samt kapitaltillskott till . Tabell 3.10 1.3 Övrigt Tusental kronor Budget 2000 Beräknat 2001 1 Gäststipendie- och utbytesverksamhet genom 11 000 11 000 2 Utredningar m.m. 18 000 32 000 3 Övriga insatser 39 304 39 884 4 i 10 000 10 000 Summa 78 304 92 884 Verksamheten omfattar framförallt gäststipendieprogram för högre studier och forskning i för sökande från utvecklingsländer, samt person- och erfarenhetsutbyte med utvecklingsländer. Från delposten finansieras bl.a. utredningar, seminarier, konferenser och information. Från delposten finansieras bl.a. det svenska bidraget till den nordiskt samfinansierade verksamheten vid , bidrag till stiftelsen och bidrag till () för kostnader för elever från utvecklingsländer. Den oberoende internationella kommissionen för Kosovo får bidrag under delposten. Kommissionens arbete syftar till att försöka fastställa vad som hände före under och efter kriget i Kosovo samt att redovisa systematiska övergrepp mot mänskliga rättigheter i regionen. Beslutet om att inrätta institutet fattades efter utredningen svenskt institut i (Ds 1998:28). Institutet skall, inom ramen för målen för internationellt utvecklingssamarbete, utgöra en mötesplats för att främja ökande kontakter mellan och övriga länder i samt länder i och med aktiviteter som konferenser, seminarier, föreläsningar och publikationer samt stöd till forskning och stipendier. Institutet kunde flytta in i den nyrenoverade fastighet där det skall inrymmas. Det egyptiska parlamentet har ratificerat avtalet avseende . bidrar till utveckling av bärkraftiga företag i och länder i genom riskkapitalsatsningar i form av aktier eller lån, främst i samverkan med svenskt näringsliv i s.k. joint . har också i växande grad gått in i riskkapital- och investeringsfonder, särskilt i söder om . har investeringsportföljen minskat som gjort sin största enskilda investering någonsin i . Bolaget redovisade ett negativt resultat, vilket i huvudsak förklaras av den ekonomiska krisen i . Dotterbolaget, som är inriktat på att bidra till ett väl fungerande banksystem i , gjorde 1999 sitt bästa rörelseresultat . Sedan bolagisering 1991 har staten tillfört bolaget för insatser i och för insatser i . Bolaget har hemställt om ytterligare kapitaltillskott mot bakgrund av att merparten av kapitalet är utnyttjat och för att kunna fortsätta expandera. Ägaren avser att bevilja ett ägartillskott på för insatser i . Frågan om framtida verksamhet i har varit föremål för en särskild utredning och behandlas närmare under politikområdet 9 Samarbete med . 3.6 Resultatbedömning 3.6.1 Resultat För att utvärdera effekterna av det svenska utvecklingssamarbetet skulle en bedömning behöva göras dels av utvecklingen i de mottagande länderna med avseende på målen, dels av hur bidragit till utvecklingen. Det är dock svårt att särskilja resultaten av utvecklingssamarbete generellt och av de svenska insatserna speciellt. Än svårare blir det för det multilaterala utvecklingssamarbetet där endast är en part i en organisation. Regeringen avser framöver att med vissa intervaller göra utvärderingar av effekterna av svenskt bistånd, som kan avse ett eller flera av målen eller avgränsas till en region eller ett land alternativt en sektor. I samband med regleringsbreven beräknas en sådan beställning kunna göras. Nedan redovisas exempel på hur regeringen och Sida arbetar för att uppnå effektmålen för utvecklingssamarbetet. I internationella utvecklingssamarbete, 2000 lämnas en mer utförlig redogörelse fördelat på mål, länder och verksamhetsgrenar. Höja de fattiga folkens levnadsnivå Fattigdomsbekämpning står högst på den internationella utvecklingsagendan. En utgångspunkt är den strategi, Shaping the 21st Century the Contribution of Development Cooperation, som tagits fram inom DAC och bygger på 1990- talets stora FN-konferenser. har aktivt medverkat i detta centrala och viktiga arbete. Strategin har fattigdomsbekämpning som övergripande mål, vilket operationaliserats i ett antal mätbara mål. Inom DAC utarbetas riktlinjer för fattigdomsbekämpning inom utvecklingssamarbetet. deltar aktivt i detta arbete, som bl.a. baseras på konsultationer i ett antal samarbetsländer. kommer nationella fattigdomsstrategier att utarbetas av de fattigaste länderna. En viktig drivkraft är den förstärkta länken mellan skuldlättnad och fattigdoms- bekämpning i det utvidgade skuldinitiativet Heavily Indebted Poor Countries Initiative (HIPC). Fattigdomsstrategierna skall ligga till grund för och utlåning samt i stor utsträckning även för övriga givares stöd. följer löpande dessa processer i våra samarbetsländer. Strategierna liksom det av tidigare lanserade Comprehensive Development Framework (CDF) utgör viktiga instrument för ett samordnat fattigdomsorienterat utvecklingssamarbete. De är viktiga utgångspunkter för arbetet med landstrategier för våra samarbetsländer, vilket betonas i de riktlinjer för landstrategiprocesser som utarbetats gemensamt av och Sida. I regeringens fattigdomsskrivelse till 1996, De fattigas rätt - vårt gemensamma ansvar, slås fast att fattigdom är ett mångdimensionellt begrepp. Det bekräftas i bl.a. en studie som slutförts av med finansiellt stöd från bl.a. , Voices of the Poor, där 60 000 människor i ett 60-tal länder intervjuats. Studien utgör underlag för 2000/01, med , som kommer att publiceras . Sida klassificerar i sin årsredovisning insatser i det bilaterala utvecklingssamarbetet efter deras inverkan på fattigdom. Resultatet, som skall tolkas med försiktighet eftersom det bygger på bedömningar, visar att av utbetalningarna avsåg insatser som direkt påverkade fattigdomen eller där de fattiga var inbegripna, medan avsåg insatser med indirekta effekter på fattigdomsminskning. av insatserna bedömdes sakna påverkan på fattigdomssituationen. Sida inledde ett fattigdomsprojekt som syftar till att dra lärdom av egna erfarenheter samt till att bygga upp ny kunskap om kopplingarna mellan fattigdom och fördelning, tillväxt, sysselsättning och institutionella förutsättningar. I det fortsatta arbetet med Sidas handlingsprogram skall kopplingar tydliggöras mellan det övergripande fattigdomsmålet och målen avseende jämställdhet, miljö samt demokrati. har varit starkt drivande att FN:s ekonomiska och sociala verksamhet skall ha en tydlig prioritering på fattigdomsbekämpning. Denna inriktning är mycket tydlig i FN:s normativa verksamhet. I de uppföljningskonferenser som äger rum efter 1990-talets konferenser står fattigdomsfrågorna i fokus. har uppföljningskonferensen till det sociala toppmötet (+ 5) liksom till kvinnokonferensen (+5) åter betonat fattigdomsbekämpning som den centrala utgångspunkten för ekonomisk tillväxt och utveckling. Inom FN:s operativa verksamhet har fattigdomsfrågorna fått högre prioritet. Detta är särskilt märkbart i UNDP. För att öka genomslagsförmågan har fortsatt gett starkt stöd till reformering av FN:s utvecklingssamarbete, särskilt på två områden: bättre samordning av FN:s insatser på landnivå med ett ökat fokus på fattigdomsfrågorna och bättre finansieringssystem med resultatbaserade budgetar, där resultatredovisningar görs på årsbasis om effekterna av respektive FN-organs arbete. Bland de multilaterala utvecklingsbankerna antog den Asiatiska en fattigdomsstrategi . Resurstillväxt har bidragit till att frågan om tillväxtens innehåll fått en allt mer framskjuten plats på den internationella dagordningen bl.a. inom DAC och i Special Programme of Assistance for (SPA), som koordineras av . För att främja makroekonomisk balans och ekonomiska strukturförändringar och därmed resurstillväxt ger stöd till bl.a. ekonomiska reformer, förvaltning och till utbyggnad av fysisk infrastruktur. Ett gott styrelseskick och en transparent offentlig förvaltning är av central betydelse för ett lands tillväxt. Bilateralt har svenskt stöd främst gått till att stärka den offentliga finansiella förvaltningen i samarbetsländerna. arbetar även för dessa frågor i de multilaterala organisationerna. har utarbetat en strategi för stöd till de samarbetsländer som arbetar med att stärka sitt styrelseskick och sin offentliga förvaltning. En väl fungerande infrastruktur är en annan förutsättning för resurstillväxt. Sidas stöd inom området har det gångna året ökat väsentligt, främst genom omfattande insatser i efter orkanen . Speciellt viktigt för fattigdomsbekämpning är infrastruktur som direkt berör de fattiga t.ex. vatten, vägar och energi. Sida arbetar också alltmer med urban utveckling, t.ex. bostäder för fattiga. En viktig faktor för resurstillväxt är utveckling av en väl fungerande marknadsekonomi. Sida stödjer reformering/privatisering av offentlig affärsdrivande verksamhet, borttagande av hinder för företagande och åtgärder för att främja konkurrens, bl.a. genom stöd till kompetensutveckling, affärsutveckling och, kapitalförsörjning för det privata näringslivet. Ekonomisk och politisk självständighet I många av de svenska samarbetsländerna utgör skuldbördan ett hinder för en självständig ekonomisk och social politik. har aktivt bidragit till ökade skuldlättnader för de fattigaste länderna, bl.a. med bidrag till det utvidgade skuldinitiativet Heavily Indebted Poor Countries Initiative (HIPC). En stor del av stödet till ekonomiska reformer ges i form av stöd till skuldlättnader. Sida har stött ett program som syftar till att bistå främst HIPC-länder att bygga upp en egen kapacitet att hantera skulder och upplåning. handelspolitik syftar bl.a. till att stärka de fattiga ländernas integration i världsekonomin. Utvecklingssamarbetet kan i ökad utsträckning bidra till detta. Sida har antagit en handelspolicy med syfte att bl.a. stärka de institutionella förutsättningarna för handelsutveckling och att stärka samarbetsländernas handelspolitiska kompetens. Forskning är av stor betydelse för att länder skall kunna ta ansvar för sin utvecklingsprocess och hantera sitt beroende av omvärlden, t.ex. genom stöd till inhemskt analysarbete, kvalificerad kompetens och kompetensförsörjning. Genom Sidas särskilda satsning på kunskap och kompetens har en expansion av forskningssamarbetet inletts. Den största ökningen har avsett . Ekonomisk och social utjämning En jämnare fördelning av inkomster och tillgångar samt en mer jämlik fördelning inom hushåll är viktigt för en långsiktigt hållbar utveckling i samarbetsländerna. Stöd till sociala sektorer utgör en betydande del av Sidas verksamhet, främst till utbildning och hälsovård, som är centrala för att bidra till socio-ekonomisk utjämning. Stöd till landsbygdsutveckling i , och bidrar till att förbättra levnadsvillkoren för fattiga på landsbygden. Ett exempel är jordbruksrådgivning för att förbättra odlingsmetoder och utsäde. Kvinnornas situation på landsbygden ges särskild uppmärksamhet då kvinnor i allt högre grad är ensamförsörjare i de fattigaste hushållen på landsbygden. All erfarenhet visar att åtgärder som riktas mot kvinnor, t.ex. utbildningsinsatser eller stöd till kvinnliga företagare, kan ha särskilt gynnsamma effekter på social och ekonomisk utveckling. Stöd till mikrofinansiering bidrar till att fattiga människor får tillgång till finansiella tjänster och arbetstillfällen och därmed möjlighet till egen försörjning. Demokratisk samhällsutveckling För att främja och stärka demokratin utgår stöd till såväl statliga strukturer och institutioner som till att främja framväxten av ett civilt samhälle. Det traditionella förvaltningsstödet håller successivt på att integreras med demokrati och mänskliga rättigheter. I flera samarbetsländer finns integrerade program för demokratisk samhällstyrning, där samarbetet fokuseras på samspelet mellan det civila samhället och staten och alltmer koncentreras till statliga institutioner som bidrar till ett demokratiskt samhälle och ökat folkligt deltagande. En pilotverksamhet har bedrivits inom ramen för utarbetande av en landstrategi för Zimbawe för att integrera demokrati och mänskliga rättigheter med en särskild tonvikt på barns rättigheter. och Sida har arbetat med policy- och analysarbete samt kompetensutveckling i ambitionen att allt utvecklingssamarbete skall genomsyras av demokrati/mänskliga rättighetsaspekter. Tre regionala rådgivare för demokrati/mänskliga rättigheter har placerats i , och för att stärka kapaciteten i genomförande av Sidas handlingsprogram för fred och demokrati. har FN ökat samarbetet med det civila samhällets organisationer. UNDP har lagt ökad tonvikt vid att främja god samhällsstyrning och förstärkt rättsväsende i samarbetsländerna genom stöd till kapacitetsutveckling och institutionsuppbyggnad och genom dialog. Inom ramen för Habitatagendan och de åtaganden som gjordes vid om boende, bebyggelse och stadsutveckling i verkar för att främja lokalt ledarskap och demokratiskt styre samt effektiv förvaltning av samhällen, städer och storstadsregioner. En viktig del i detta är decentralisering av offentlig makt och ansvar till den nivå som mest effektivt kan möta människors lokala behov. I är ett förstärkt rättighetsperspektiv utifrån , kapacitetsuppbyggnad och långsiktighet i utvecklingsarbetet samt utsatta barns villkor och rättigheter svenska profilfrågor. Barnets utsatthet i väpnade konflikter har särskilt uppmärksammats av de humanitära organisationerna. UNHCR har en särskild samordnare med uppgift att verka för ett tydligare barnrättsperspektiv i organisationens flyktingprogram. Inom pågår en översyn av barnfrågor i det internationella utvecklingssamarbetet med målet att utforma en sammanhållen policy för barnfrågor och att utveckla ett systematiskt barnrättsperspektiv i det internationella utvecklingssamarbetet utifrån FN:s konvention om barnets rättigheter, FN- konferenserna och de svenska biståndsmålen. En skrivelse skall lämnas till och projektet skall vara avslutat . Särskilda medel har anvisats för multilaterala insatser för att stimulera ett barnrättsperspektiv i FN:s fonder och program m.fl. multilaterala aktörer rörande bl.a. barnarbete, sexuell exploatering av barn och barn på institution. Bland de multilaterala utvecklingsbankerna antog den Afrikanska en policy och riktlinjer för insatser för främjande av god samhällstyrning. Framsynt hushållning med naturresuser och omsorg om miljön Sidas handlingsprogram för hållbar utveckling har reviderats inför . Nya riktlinjer för miljökonsekvensbedömning (MKB) och utbildningsinsatser har bidragit till att miljöaspekter integrerats bättre i Sidas verksamhet. Detta har kompletterats genom en stödfunktion för MKB på . Integrering av miljöhänsyn i landstrategier har fått ökad uppmärksamhet. För samtliga prioriterade ämnesområden finns någon form av miljöpolicy. utarbetades sådana för vattenresurser, jordbruk, skogsbruk, landsbygds- utveckling, transporter, handel och miljö. har en metodhandbok utarbetats för beredning av insatser inom naturbruksområdet. Sida har också bidragit till EU-arbetet genom projektet Projects. Renodlade insatser inom jord- och skogsbruk håller successivt på att avvecklas och nya bredare insatser bereds. Naturresursfrågorna berör ofta flera länder och stödet till regionala insatser har därför ökat. Regionala initiativ och insatser finns nu i södra , kring , i och i . Sida har antagit riktlinjer för miljöhänsyn i det humanitära biståndet. Sida har också utvecklat stödet till samarbetsländer i deras tillämpning av de internationella miljökonventionerna. Sekretariatet för Global Water Partnership (GWP) har även administrerats av Sida. har GWP utvecklat ett ramverk för hur en global vattenvision ska kunna genomföras. Särskilt stöd har bl.a. gått till utveckla en modell för redovisning av miljötillståndet i världen och till UNDP för att bygga upp ett miljöledningssystem. Inom styrande organ för FN:s operativa verksamhet, de internationella finansieringsinstitutionerna samt den globala miljöfonden (GEF) vidareutvecklas arbetet med aktivt svensk deltagande för att genomföra rekommendationerna från . I samband med det senaste styrelsemötet i FN:s miljöprogram () antog ett hundratal miljöministrar under svenskt ordförandeskap en deklaration med långtgående åtaganden att integrera ett långsiktigt hållbart perspektiv i det internationella utvecklingssamarbetet. avser att presentera en ny miljöstrategi. har fortsatt verkat för en förstärkt integrering av miljö och hållbar utveckling i FN:s verksamhet som en uppföljning av FN:s generalförsamlings reformbeslut rörande hållbar utveckling och bosättning. har i UNHCR:s styrelsearbete verkat för att organisationen i sitt övergripande mandat för flyktingar integrerar miljöhänsyn i alla sina flyktingprogram. har verkat för att integrera miljödimensionen i EU:s utvecklingssamarbete och har inför och under vårt ordförandeskap en viktig uppgift att bidra med erfarenheter till Kommissionens åtgärdsplan för hur detta skall omsättas i praktiken. Jämställdhet mellan kvinnor och män. Utvecklingssamarbetet inriktas på att stärka kvinnors sociala, ekonomiska och politiska rättigheter som ett led i att bekämpa fattigdom, fördjupa demokratin samt främja en hållbar utveckling. bedriver ett aktivt arbete med att såväl multilateralt som bilateralt synliggöra kvinnors och mäns olika villkor som utgångspunkt för analys och åtgärder i all utvecklingsplanering. finansierar en särskild tjänst hos FN:s generalsekreterares genderrådgivare för att stärka kvinnors medverkan i beslutande fora, förbättra kvinnors ekonomiska villkor och motverka våld mot kvinnor, bl. a. med sikte på FN:s särskilda möte om jämställdhet . Sidas handlingsprogram för jämställdhet har lagt grunden för ett mer systematiskt arbete bl. a. med att integrera jämställdhet i samtliga landstrategier. Sida har inlett ett särskilt samarbete med , och för att stödja deras genomförande av handlingsplanen från om kvinnor i , bl.a. genom stöd till jämställdhetsanalyser av ländernas nationella budget. har också presenterat en skiss till en kritisk granskning av hur en landstrategi skulle se ut om kvinnor och män uppmärksammades på lika villkor. I länder där jämställdhet finns med som ett viktigt mål för samarbetet och där ambassaderna har särskild genderkompetens har jämställdhet ett mycket starkt genomslag. I , , och har av utbetalda medel gått till projekt som har jämställdhet som huvud- eller delsyfte. av utbetalda medel till de sociala sektorerna, mänskliga rättigheter och demokrati har gått till insatser med jämställdhetsaspekter. Utfallet för infrastruktur, näringsliv och urban utveckling är . har deltagit aktivt i /om jämställdhet och bl. a. medverkat i genomförandet av ett seminarium 1999 om stärkande av kvinnors ställning och i utarbetande av riktlinjer för hur jämställdhet skall genomsyra arbetet inom hälsa, utbildning och miljö. Inom DAC arrangerade också 1999 ett seminarium om hur jämställdhetaspekter uppmärksammats i DAC:s utvärderingar. har i en rad överläggningar med bl.a. , FN och externa forskare medverkat i utveckling av metoder för att anlägga ett jämställdhetsperspektiv i analyser och åtgärdsförslag. På det humanitära området har FN-organen utvecklat en gemensam policy för genderfrågor i det humanitära biståndet. UNHCR har uppmärksammat kvinnors utsatthet, främst i flyktingläger. genomfördes i Afrikanska ett nordiskt finansierat seminarium för att höja kompetensen om jämställdhetsfrågor hos bankens personal och lägga grunden till en översyn av bankens jämställdhetspolicy. inleddes ett fördjupat samarbete med den Asiatiska i syfte att stärka kompetens vad gäller jämställdhet och kunskap om kvinnors och mäns olika villkor som utgångspunkt för utvecklingsplanering. har i dialog med poängterat behovet av att tydligare uppmärksamma kvinnor i analys och åtgärder för att bekämpa fattigdom, bl. a. i den översyn som inletts om IDA:s kreditgivning. Såväl inom som i den Afrikanska pågår utarbetande av genderstrategier. Internt inom departementet har också åtgärder vidtagits för att uppmärksamma jämställdhetsaspekter, bl.a. inom verksamhetsplaneringen. Det bilaterala utvecklingssamarbetet utvärderas inom Sida, dels av Sekretariatet för utvärdering och intern revision (UTV) som är direkt underställt , dels av olika avdelningar och av de integrerade ambassaderna. har Sida infört systematiska ställningstaganden till utvärderingar och revisionsinsatser, s.k. "management response". Nedan sammanfattas de studier som slutförts och Sidas ställningstaganden till dessa. Sekretariatet för utvärdering och intern revision har slutfört en utvärdering av svenskt programbistånd. Studiens syfte var att granska programstödets effekter avseende tillväxt och inkomstfördelning, policydialog samt genomförande av politiska och ekonomiska reformer. ställer sällan specifikt svenska villkor för programstödet utan föredrar att ansluta sig till de multilaterala institutionernas villkor. Studien konstaterar att möjligheten för givare att påverka genom formell konditionalitet är begränsad. Istället är det oftast de inhemska prioriteringarna som är avgörande för utfallet av politiska och ekonomiska reformer. Utvärderarna menar att det svenska programbiståndet har haft en stabiliserande effekt vilken har varit gynnsam för mottagarländernas ekonomiska tillväxt. Sida konstaterar att utvärderingen utgör en utmärkt utgångspunkt för det fortsatta metodarbetet, och i bedömningarna om process- och substansfrågor vad gäller stöd till ekonomiska reformer och skuldlättnader. Sida kommer framöver att utveckla former för budgetstöd som får en ökad betydelse i takt med att behovet av skuldlättnader minskar. Utvärdering av forskningssamarbetet mellan och gavs stöd till samarbete mellan forskningsinstitutioner i och genom SAREC. Ett tiotal forskningsprojekt inom medicin, jordbruk, teknologi och ekonomi fick ett sammanlagt stöd om ca .