prop · GP032 · 2001-09-17 00:00:00 — Inom ramen för sådana satsningar ryms bl.a. särskilda insatser riktade till små och medelstora företag och deltagande i projekt inom EU:s ramprogram för forskning och utveckling. Överenskommelse mellan staten och En särskild överenskommelse kommer att träffas mellan staten och avseende institutens finansiering för perioden 20032005 som även innebär en förstärkning av medel för kompetensutveckling . Enligt en preliminär överenskommelse kommer detta bl.a. att innebära att kompetensutveckling med totalt och att KK- stiftelsen finansierar medel för kompetensutveckling, s.k. A-medel, till IRECO med totalt . Överenskommelsen innebär vidare att och staten finansierar kostnader för omstrukturering under perioden med var. I dessa belopp ingår kostnader för administration av IRECO:s egen verksamhet. Utöver detta avsätter KK- stiftelsen en reserv för omstrukturering på . medel inte behöver tas i anspråk för avsett ändamål skall de användas för att stärka samverkan mellan institut och högskolor. stiftelsen avsätter dessutom en ram på för hälftenfinansiering av forskarutbildning för personer anställda vid institut Ett avtal mellan staten och med denna innebörd kommer, som tidigare nämnts, senare att träffas. Regeringens uppfattning är att förutsättningarna för industriforsknings- institutens utveckling är goda. kommer resurserna till insti- tuten att öka till följd av statens och insatser. förväntar sig regeringen att instituten framgångsrikt kan konkurrera om medel för FoU. Sammanlagt satsar staten och under för utveckling av institutssektorn, varav statens insatser uppgår till och till 190 miljo- Av de statliga insatserna utgör en Statens ägarroll i instituten Regeringen avser att upprätta en klar rollfördelning mellan statens roll som ägare respektive finansiär av industriforskningsinstituten. funktion som FoU-finansiär skall utföras av berörda myndigheter, fram- Ett nära samarbete mellan IRECO och är nödvändigt för att finansiering skall kunna inriktas mot att stimulera önskvärda förändringar inom institutssektorn, samarbete mel- lan institut och högskolor etc. Staten har delfinansierat industriforskningsinstitutens verksamhet vilket har motiverat att staten erhållit en viss ägarandel när Statens delägande i instituten syftar till att underlätta bolagisering och möjliggöra önskvärda omstruktureringar. Regeringen finner det motiverat att staten kvarstår som delägare under ett antal år framöver då omstrukturering sker till färre, konkurrenskraftiga Detta förutsätter dock ett starkt ägarengagemang från närings- livets sida, antingen indirekt via intressentföreningar eller direkt av Regeringens uppfattning är att industriforskningsinstituten har en vik- tig roll i innovationssystemet. Det innebär att staten har ett tydligt och långsiktigt engagemang i institutens verksamhet. Ett bevis på detta är bl.a. avsikten att avsätta en permanent resurs för institutens långsiktiga Enligt regeringens uppfattning är statens engage- mang inte beroende av ett ägande i instituten. I ett längre perspektiv kan det finnas anledning att ompröva det statliga ägandet. Det kan vara moti- Prop. 2001/02:2 verat att staten har ett ägande även efter 2005, eftersom detta i olika sammanhang kan uppfattas som positivt för institutens verksamhet. Detta kan t.ex. gälla i internationella sammanhang. Det statliga ägandet i indu- striforskningsinstitut bör därför anpassas till förutsättningarna för det enskilda institutet. IRECO:s fortsatta verksamhet och finansiering Regeringens bedömning: IRECO:s uppgifter bör vara att företräda sta- ten som delägare i industriforskningsinstituten och verka för en om- strukturering inom industriforskningsinstitutssektorn till en sammanhål- len struktur med färre och större institut Skälen för regeringens bedömning: IRECO ägs gemensamt av staten och . IRECO:s uppgift är att förvalta statens ägarandelar i bolagiserade industriforskningsinstitut, att finansiera kom- petensuppbyggnad vid instituten samt att driva på bolagiseringsprocessen och medverka till strukturförändringar. Vid utgången av 2001 beräknas i princip samtliga institut bedrivas i bolagsform. IRECO har därmed upp- fyllt sitt första uppdrag i struktureringsprocessen, dvs. att genomdriva bolagisering av instituten. Detta underlättar fortsatta omstruktureringar. Som tidigare redovisats har staten och i en preliminär överenskommelse enats om förutsättningarna för samarbetet i IRECO och ett stärkt stöd till en treårsperiod, 2003- 2005. Detta innebär bl.a. att IRECO ges i uppdrag att , tillsammans med institutens övriga delägare, verka för en fortsatt omstrukturering av instituten. I samband med omstruktureringsarbetet bör IRECO även överväga efter analys och utvärdering att inordna andra institut med statligt ägande eller huvudmannaskap, t.ex. , i (), IVL , () och Skogforsk, i institutsstrukturen. Regeringen bedömer att , sammanlagt , bör avsättas för detta arbete under 2003-2005 inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. IRECO tillförs sammanlagt , varav staten svarar för och för . Dessa medel skall användas för att underlätta erfor- derliga omstruktureringar. Dessutom avsätter en reserv på för omstruktureringsarbetet. nya långsiktiga resurs på till institutssektorn för kompetensutveckling bör stödja omstruktureringsarbetet, liksom de som tillskjuter IRECO under 20032005. kommer dessutom att förstärka resurserna för A-medel med utöver redan avtalade . 6.5.1Holdingbolag vid universitet och högskolor Regeringens förslag: Även andra lärosäten än de universitet och hög- skolor som har holdingbolag skall få möjlighet att bilda sådana bolag. Vidare skall föremålet för holdingbolagens verksamhet kunna ut- vidgas så att det skall vara möjligt att bilda och inneha dotterbolag som förmedlar uppdragsutbildning åt statliga universitet och högskolor. Underlagsrapport: I den forskningspolitiska propositionen Forskning och förnyelse (prop. 2001/01:3) aviserade regeringen att en översyn av teknikbrostiftelserna och holdingbolagen skulle genomföras. fick () i uppdrag att, med utgångspunkt i de ursprungliga intentionerna, göra en översyn av den verksamhet som bedrivs av teknikbrostiftelserna och de holdingbolag, inklusive hel- och delägda bolag, som inrättats vid universitet och högskolor. I rapporten forskning till tillväxt statligt stöd till samverkan mellan högskola och näringsliv (RRV 2001:dnr N2001/4928/ITFoU) redovisar RRV resultatet av uppdraget. Rapporten överlämnades till regeringen . RRV anser att den styrande principen bör vara att det är högskolan som har det grundläggande ansvaret för att forskare och företag ges goda förutsättningar att samverka. När det gäller frågan om holdingbolagen anser RRV att, även om aktiviteten var låg , har universitet och högskolor alltmer kommit att använda holdingbolagen som ett red- skap för att stödja både kommersialisering av forskningsresultat och samverkan mellan forskare och befintliga företag. Holdingbolagsmodel- len ger, enligt RRV, lärosätena bra möjligheter att utveckla samverkan med det omgivande samhället. RRV föreslår därför att samtliga univer- sitet och högskolor som så önskar bör få bilda holdingbolag. RRV föreslår vidare att bolagsordningen förtydligas med innebörden: N att bildandet och innehavet av dotterbolag vars syfte är att stödja läro- sätets arbete med den tredje uppgiften, s.k. stödbolag, godkänns, N att s.k. stödbolag med syfte att bedriva såddfinansieringsverksamhet tillåts bildas, och N att begränsningen av aktiekapitalets storlek tas bort. Dessutom föreslår RRV att regeringen förtydligar om bolagisering av uppdragsutbildning är förenligt med regeringens intentioner. Om bolagi- sering av uppdragsutbildningen kan tillåtas, bör tydliga förutsättningar för verksamheten anges. Skälen för regeringens förslag: Regeringen anser att det är angeläget att stödja lärosätenas samverkan med det omgivande samhället samt utveckla och bättre ta tillvara resultaten av den forskning och det utveck- lingsarbete som sker vid lärosätena. Det finns uppenbara fördelar med en väl fungerande samverkan mellan högskolan och näringslivet. I detta sammanhang bör inte minst den akademiska forskningens betydelse för den ekonomiska tillväxten i samhället framhävas. De lärosäten som har holdingbolag har, trots brist på eget kapital Prop. i bolagen, kunnat använda dem för att stödja kommersialiseringen av Holdingbolagen har också varit ett verksamt hjälp- medel för universitet och högskolor att utveckla sitt ansvar för sam- verkan med näringslivet. är det regeringens uppfattning att holdingbolagen bör vara än mer aktiva i arbetet med att kommersialisera Regeringen gör, liksom RRV, bedömningen att holdingbolagen har goda förutsättningar att fortsätta att utvecklas mot att kunna stödja både kommersialisering av forskningsresultat och samverkan mellan forskare och befintliga företag. Regeringen anser därför att även andra universitet och högskolor, som inte har holdingbolag, skall kunna bilda En myndighet får inte utan regeringens medgivande använda statens medel till att bilda bolag. Regeringen kommer att ta ställning till en ansökan om medgivande att bilda bolag i varje enskilt fall. för regeringens medgivande är dock att det finns finansiella förutsätt- ningar för detta. Regeringen avser att ta fram underlag för vilka krav och rutiner som bör beaktas vid bolagsbildning för de ändamål som beskrivs i Nuvarande holdingbolag utgör moderbolag som ägs av staten och som företräds i styrelsen av representanter för eller högskolan. bolagsordningarna anges föremålet för bolagens verksamhet och härav framgår att för de nuvarande elva holdingbolagen gäller att verksamheten skall vara att äga, försälja och förvalta aktier och andelar i hel- eller del- ägda projekt- och tjänstebolag, vars syfte skall vara att bedriva forsk- nings- eller utvecklingsarbete syftande till kommersiell exploatering av projekt och kunskaper framtagna eller uppkomna inom ramen för verk- samheten vid högskolan. Där framgår vidare att projekt- och tjänste- bolagen inte, vare sig direkt eller indirekt, får bedriva sådan forskning, därmed sammanhängande undervisning eller i övrigt sådan verksamhet som från tid till annan utgör grundläggande verksamhet vid högskolan. Regeringen bedömer dock att bolagsordningarna, till vissa delar, bör ses över med anledning av de nya förslag som presenteras i denna propo- Bolagsordningarna kan dock inte ändras utan regeringens med- Översyn av bolagsordningarna bör genomföras för att göra det möjligt för såväl befintliga som nya holdingbolag: N att öka det egna kapitalet, under förutsättning att universitetens och högskolornas resurser inte används samt att staten även fortsätt- ningsvis är ensam ägare till bolaget, och N att bilda dotterbolag som skall kunna förmedla uppdragsutbildning. En förutsättning för att nya holdingbolag skall kunna bildas är att verk- samheten är avgränsad på ett sådant sätt att universitetens och hög- skolornas grundläggande verksamhet inte hämmas genom bolagsbild- Staten bör vara ensam ägare till holdingbolaget och ändringar i bolagsordningen bör kräva regeringens medgivande i varje enskilt fall. Regeringen föreslår i budgetpropositionen (prop. 2001/02:1) att medel skall avsättas om vardera till , Hög- skolan och för bildande av holdingbolag. Uppdragsutbildningen inom universitet och högskolor ökar men den har fortfarande en relativt begränsad omfattning. port Högskolans uppdragsutbildning (1999:14 R) betonar verket bl.a. vikten av att skapa en sammanhållen funktion som har insikt i och över- Prop. 2001/02:2 blick över all uppdragsutbildning inom lärosätet. därmed större möjlighet att styra och utveckla uppdragsutbildningen. Om lärosätet skapar en expertfunktion på området, vilken kan bistå med att förmedla och marknadsföra uppdragsutbildning, kan detta leda till att lärosätet i ökad utsträckning kan möta de önskemål som finns om att köpa uppdragsutbildning inom lärosätet. Högskolans ledning får därmed större möjlighet att styra och påverka uppdragsutbildningen. Regeringen föreslår därför att holdingbolagen skall kunna bilda dotterbolag som får i uppgift att förmedla uppdragsutbildning åt statliga universitet och hög- skolor. Lärosätet skall bedriva utbildningen och förordningen (1997:845) om uppdragsutbildning vid universitet och högskolor skall tillämpas. Dotterbolagen får således inte bedriva uppdragsutbildning i egen regi. Regeringen vill dock understryka att uppdragsutbildning endast får köpas av annan än enskild. Uppdragsutbildningen får inte heller inverka nega- tivt på den grundläggande högskoleutbildning som eller högskolan skall bedriva. Holdingbolagen kan arbeta effektivt med såddfinansiering inom ramen för holdingbolagens nuvarande verksamhet. Detta genom att dotterbolag kan och bör samägas med andra offentliga eller privata aktö- rer. I många fall är det just såddfinansiering som karaktäriserar holding- bolagens ägande och engagemang i dotterbolagen. Det framgår också av bolagsordningen att dotterbolagen skall bedriva sådan verksamhet som är förenlig med etablerandet av produkt- och tjänstebolag. Regeringen menar därför att det inte föreligger något behov av att förändra bolags- ordningarna i detta avseende. Holdingbolagets och dotterbolagens bolagsordningar skall i allt väsentligt överensstämma med varandra. Regeringen vill i detta sammanhang starkt betona att lärosätenas upp- gift att samverka med det omgivande samhället är ett ansvar för lärosätet som helhet och dess ledning. Samverkan med det omgivande samhället skall ingå som en naturlig del i högskolans utbildning och forskning och bör komma högskolans alla grupper och verksamheter till del. Ett bil- dande av holdingbolag och dotterbolag får inte medföra att ansvaret för lärosätets samverkan med det omgivande samhället flyttas till dessa bolag. Vissa former av samverkan kan dock med fördel bedrivas i bolagsform, såsom kommersialisering av forskningsresultat, uppdrags- forskning och förmedling av uppdragsutbildning. Regeringens bedömning: Regeringen avser att ut- värdera effekterna av teknikbrostiftelsernas verksamheter för att där- igenom få underlag för ställningstagande om och i så fall hur och i vilken form verksamheten skall bedrivas efter 2007. RRV har i den under avsnitt 6.5.1 redovisade rapporten även berört teknikbrostiftelserna och deras verksamhet. RRV gör därvid bedöm- ningen att samtliga teknikbrostiftelser bedriver verksamheter som ligger inom ramen för det mandat som gavs i stiftelseförordningen. RRV före- slår vidare att regeringen klargör för teknikbrostiftelserna hur förutsätt- ningarna för avvecklingen av verksamheten kommer att se ut och att detta klargörande bör ske . Skälen för regeringens bedömning: Regeringens anser att teknikbro- stiftelserna är viktiga aktörer i innovationssystemet. De underlättar ett ökat kunskapsutbyte mellan näringslivet och forskare vid universitet och högskolor. De bidrar därigenom till att företagen kan få del av den kun- skap som finns inom universitet och högskolor liksom att föra in när- ingslivets problemställningar till forskare vid universitet och högskolor. Teknikbrostiftelserna medverkar även till att resultat av forskning kan exploateras. Regeringen gör, i likhet med RRV, bedömningen att samtliga teknik- brostiftelser bedriver verksamheter som ligger inom ramen för det man- dat som gavs i stiftelseförordnandena. Bakgrunden till att regeringen vid bildandet av teknikbrostiftelserna valde att fastställa ett slutdatum för stiftelsernas verksamhet var önske- målet att kunna utvärdera dessa för att kunna göra en bedömning om verksamheternas fortsättning. Regeringen avser att utvärdera effekterna av teknikbrostiftelsernas verksamhet för att därigenom få underlag för ställningstagande om hur i så fall hur verksamheten skall bedrivas efter 2007. Lärare vid universitet och högskolor har genom lagen (1949:345) om rätten till arbetstagares uppfinningar rättigheterna till de uppfinningar som de gör inom ramen för sin anställning, det s.k. lärarundantaget. Detta lärarundantag har setts som en viktig stimulans för forskarna att söka kommersialisering av sina resultat. Denna lag har diskuterats i flera betänkanden och propositioner. I betänkandet Samverkan mellan hög- skolor och näringslivet (SOU 1996:70, s 20), den så kallade NYFOR- utredningen (Nyttiggörande av forskningsresultat) förordades att lärar- undantaget skulle behållas. I propositionerna Forskning och samhälle (prop. 1996/97:5, s 65-66) samt i Vissa forskningsfrågor (prop. 1998/99:94, s 35-36) gjorde regeringen bedömningen att lärarundantaget skapar incitament för forskarna att kommersialisera forskningsresultaten. Regeringen fastslog senast i den forskningspolitiska propositionen Forskning och förnyelse (prop 2000/01:3, s 192-195) att det arbete som pågår vid högskolorna med att genom olika former av stödverksamhet främja kommersialisering bör få fortsätta och ansåg då inte heller att de gällande reglerna bör ändras. Regeringen avsåg då att fortsätta följa utvecklingen såväl i som i andra länder. Forskningsresultat bör i högre utsträckning leda till kommersialisering och regeringen önskar därför underlätta detta arbete och tydligare belysa såväl lärarens som högskolans ansvar för detta. Situationen vid de svenska universiteten och högskolorna avseende kommersialisering av forskningsresultat har förändrats genom inrättandet av kontaktsekretariat, bildandet av holdingbolag och stöd från teknik- brostiftelser. Detta har ökat forskarnas intresse för patentering av uppfin- Den nu föreslagna utvidgningen av möjligheten att bilda holding- Prop. 2001/02:2 bolag medför att beredskapen för att ta hand om uppfinningar ökas ytter- För att öka kommersialiseringen av forskningsresultat är det viktigt att lärosätet på ett tidigt stadium får kännedom om potentiellt kommersia- liserbara resultat som annars inte skulle ha drivits vidare. Härigenom kan högskolorna lättare dimensionera sin organisation för bedömning av resultatens kommersiella värde. En tänkbar åtgärd är t.ex. att en lärare som inom ramen för sin anställning gör en uppfinning måste underrätta arbetsgivaren om detta. En sådan förändring av lagen om rätten till arbetstagares uppfinningar måste dock beredas ytterligare med berörda myndigheter och organisationer innan ett slutligt ställningstagande görs. Frågan om kommersialisering av forskningsresultat innehåller även andra frågor som bör behandlas. Det är speciellt viktigt att frågan om sekretess klargörs. Hanteringen av patenterbart material kräver att upp- gifterna omfattas av sekretess i alla led. Detta avser såväl lärarens kon- takter med eller högskolan som vid ansökningar till forskningsråd och andra externa finansiärer. Av dessa skäl avser reger- ingen att återkomma i denna fråga. 6.6Andra insatser för utveckling av innovationssystemet Insatser för utveckling av innovationssystemet görs inom ett flertal poli- tikområden utöver vad som berörs in denna proposition. Regeringen har tidigare presenterat propositionen Den öppna högskolan (prop. 2001/02:15). I denna föreslås bl.a. att lärosätena mer aktivt bör erbjuda uppdragsutbildning som ett led i att stärka högskolans roll i det livslånga lärandet. Regeringen ger även sin syn på högskolans interna- tionalisering och gör bedömningen att inflödet av utländska studenter bör öka. En särskild satsning på kompletterande utbildning för invandrare med utländsk högskoleutbildning föreslås också. avser regeringen att presentera ytterligare förslag som har betydelse för utvecklingen av det svenska innovationssystemet. Bl.a. föreslår regeringen i budgetpropositionen att en översyn görs av aktörer som arbetar med teknik- och kunskapsöverföring till företag. Syftet är att få en bättre samordning mellan alla de aktörer som arbetar med teknik- och kunskapsöverföring. Regeringen avser vidare att presentera en proposition med förslag om regional utveckling i alla delar av landet. I en kommande proposition om transportinfrastruktur avser regeringen att lämna förslag om inriktningen av kommande infrastruktursatsningar. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition FoU och samverkan i innovationssystemet