prop · GP031d26 · 2001-09-20 00:00:00 — Allmänna bidrag till 25 kommuner 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 Allmänna bidrag till kommuner Förslag till riksdagsbeslut....................................................................................... Lag om ändring i lagen (1995:1514) om generellt statsbidrag till kommuner och landsting ........................................................................ Allmänna bidrag till kommuner............................................................................. Insatser inom politikområdet ............................................................... Insatser utanför politikområdet ........................................................... Förlängning av det åldersrelaterade bidraget till kommuner.............. 91:1 Generellt statsbidrag till kommuner och landsting..................... 91:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting .... 91:3 Statligt utjämningsbidrag till kommuner och landsting ............. 91:4 Bidrag till Rådet för redovisning ............................... 91:5 Bidrag för ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården ............... 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet................................................................ Härledning av ramnivån 2002-2004......................................................................... Kommunsektorns finansiella utveckling................................................................. Anslagsutveckling för generellt statsbidrag till kommuner och landsting............ Anslagsnivån för generella statsbidraget till kommuner och landsting ................ Anslagsutvecklingen för bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och Anslagsutvecklingen för statligt utjämningsbidrag till kommuner och landsting 19 Anslagsutvecklingen för bidrag till Rådet för redovisning ................. Anslagsutvecklingen för bidrag för ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården.. 20 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.godkänner det föreslagna målet för politik- 3. för anvisar anslagen under området Allmänna bidrag till kommuner utgiftsområde 25 Allmänna bidrag (avsnitt 3.3) samt att målet för utgiftsom- kommuner enligt följande uppställning: rådet Allmänna bidrag till kommuner upp- hör att gälla, 2.antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1995:1514) om generellt statsbidrag till kommuner och landsting (avsnitt 3.7), 91:1 Generellt statsbidrag till kommuner och landsting 91:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting 91:3 Statligt utjämningsbidrag till kommuner och landsting 91:4 Bidrag till Rådet för redovisning 91:5 Bidrag för ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Lag om ändring i lagen (1995:1514) om generellt statsbidrag till kommuner och landsting Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1995:1514) om generellt statsbidrag till kommuner och landsting skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Generellt statsbidrag till kommuner fördelas med ett enhetligt belopp per invånare i kommunen året före det år bidraget betalas ut. utöver ett generellt åldersbaserat utöver ett generellt åldersbaserat statsbidrag med ett enhetligt belopp statsbidrag med ett enhetligt belopp per invånare inom respektive ålders- per invånare inom respektive ålders- grupp 7-15, 16-18, 65-74, 75-84 samt grupp 7-15, 16-18, 65-74, 75-84 samt före det år bidraget betalas ut. före det år bidraget betalas ut. Denna lag träder i kraft . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 3 Allmänna bidrag till kommuner Utgiftsområdet Allmänna bidrag till kommuner omfattar politikområdet Allmänna bidrag till kommuner. Politikområdet omfattar merparten av statens utgifter för bidrag till kommuner och landsting. Bidrag utgår dels i form av ett allmänt finansiellt stöd (generellt statsbidrag) till kommuner och landsting, dels i form av ett statligt utjämningsbidrag för att åstadkomma likvärdiga ekonomiska förutsättningar mellan kommuner respektive mellan landsting. Ett bidrag utgår för särskilda insatser i vissa kommuner och landsting. En del av detta bidrag disponeras av Bostadsdelegationen. Vidare utgår även ett mindre bidrag till Rådet för redovisning. Slutligen utgår ett bidrag för ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården. Tabell 3.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet 91:1 Generellt statsbidrag till kommuner och landsting 91:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och 91:3 Statligt utjämningsbidrag till kommuner och landsting 91:4 Bidrag till Rådet för redovisning 91:5 Bidrag för ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården Totalt för politikområde 91 1 Inklusive tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 Större förändringar som påverkar ramnivån Den nationella handlingsplanen för vården innebär att ramen höjs med 2003 och med ytterligare 2004. ekonomiska vårproposition aviserades en särskild satsning för att förbättra tillgängligheten i vården med . För detta ändamål införs ett nytt anslag på utgiftsområdet, anslaget 91:5 Bidrag för ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården. finansieras en del av denna satsning med vardera året från anslaget 91:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting, vilket innebär att ramen för utgiftsområdet ökar med dessa år. övertar staten huvudmannaskapet för vårdhögskolorna från landstingen. Med anledning av detta förs från utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner till utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Regleringar görs även till följd av statliga beslut som påverkar det kommunala skatteunderlaget och därmed de kommunala skatteintäkterna. Jämfört med ramnivån 2001 minskar ramen som en följd av detta med 2002 och med 2003. Det kommunala skatteintäkterna beräknas öka med motsvarande belopp. Tabell 3.2 Härledning av ramnivån 2002-2004 Förändring till följd av: Överföring till/från andra utgiftsom- 1Inklusive till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen . Regeringens förslag: Målet för politikområdet är att skapa goda och likvärdiga förutsättningar för kommuner och landsting att uppnå de nationella målen inom olika verksamheter. Det föreslagna målet överensstämmer med nu gällande mål för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. Regeringen föreslår att utgiftsområde 25 definieras som ett politikområde, 91 Allmänna bidrag till kommuner. Det föreslagna målet för politikområdet skall ses mot bakgrund av att utgiftsområdet bl.a. fungerar som ett instrument att uppfylla målen inom andra politikområden. En redogörelse för utvecklingen inom kommunsektorn lämnas till av regeringen i en skrivelse med den ekonomiska vårpropositionen. Kommunernas och landstingens verksamheter omfattar ungefär en femtedel av BNP. I takt med den allmänna samhällsutvecklingen, med höjd levnadsstandard och högre utbildningsnivå, ökar även kraven på den offentliga verksamheten. Genom decentralisering skapas bättre förutsättningar för medborgarna att påverka och direkt utöva inflytande över den verksamhet som bedrivs av kommuner och landsting samt att utkräva ansvar. Möjligheterna ökar också att anpassa verksamheten till lokala behov och förutsättningar. Det yttersta ansvaret för den offentliga verksamheten ligger dock på och regeringen. Detta sker bl.a. genom att i form av lagstiftning och tilldelning av finansiella medel anger mål och ramar för olika verksamheter. Vidare har beslutat att kommuner och landsting skall ha balans i sin ekonomi. Omvandlingen av specialdestinerade statsbidrag till generella statsbidrag har kommuner och landsting getts ökade möjligheter att använda de statliga bidragen med utgångspunkt från lokala behov och prioriteringar. Även om specialdestinerade bidrag i vissa fall kan vara motiverade är den grundläggande principen att statsbidrag till kommuner och landsting skall ges i form av generella bidrag. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 Genom det generella statsbidraget påverkas nivån på den kommunala sektorns inkomster och utgifter. Det generella statsbidraget beräknas med hänsyn till den samhällsekonomiska utvecklingen, behoven av verksamhet, den kommunala finansieringsprincipen samt kravet på balans i kommunernas och landstingens ekonomi. Det kommunala utjämningssystemet har en avgörande betydelse för att ge den kommunala självstyrelsen ett reellt innehåll även i kommuner och landsting med förutsättningar som är mindre goda. Den omfördelning som sker via utjämningssystemet syftar till att ge alla kommuner och landsting likvärdiga ekonomiska förutsättningar att tillhandahålla vård, omsorg, utbildning m.m. Den samhällsekonomiska utvecklingen har medfört påfrestningar för de kommunala verksamheterna, vilket bl.a. har lett till krav på besparingar och därmed skärpta krav på att effektivisera verksamheterna. Utvecklingen , med ökade skatteintäkter och höjda statsbidrag, har inneburit förbättrade ekonomiska förutsättningar för kommuner och landsting. Regeringen har successivt höjt nivån på de generella statsbidragen till kommuner och landsting. En bedömning av den kommunala sektorns finansiella utveckling under 20002004 redovisas i volym 1, bilaga 2 (Svensk ekonomi). I bilagan anges de samhällsekonomiska förutsättningarna för beräkningen. Bedömningen av hur kommunsektorns konsumtionsutgifter utvecklas har gjorts med beaktande av balanskravet. Kalkylen bygger på ett antagande om oförändrade skattesatser och sammanfattas i tabell 3.3. Tabell 3.3 Kommunsektorns finansiella utveckling 1Statsbidragen redovisas netto efter avdrag för kommunernas och landstingens avgifter till det kommunala momssystemet. 2Årlig procentuell förändring av de kommunala konsumtionsutgifterna i fasta priser. 3År 2002 reduceras volymökningen pga. att staten övertar huvudmannaskapet för vårdhögskolorna från landstingen. Källor: och . Kommunsektorns konsumtionsutgifter beräknas öka med . Även om utrymme finns för en något större konsumtionsökning på kort sikt, antas kommunerna och landstingen anpassa konsumtionsutvecklingen till balanskravet . Statsbidragen redovisas i tabell 3.3 i enlighet med nationalräkenskaperna exklusive utjämningsbidraget och netto efter avdrag för avgiften till det kommunala momssystemet. Statsbidragsutvecklingen påverkas av de regleringar som görs till följd av förslag och beslut som påverkar de kommunala skatteinkomsterna. Högre skatteinkomster till följd av regeländringar kan regleras genom en motsvarande minskning av statsbidragen och vice versa. Statsbidragens och skatteinkomsternas utveckling bör därför bedömas i ett sammanhang. Det finansiella sparandet förbättras fram . Sparandet går därefter ned något. Kommunsektorns finansiella sparande är av betydelse för saldomålet för de offentliga finanserna. Det kommunala balanskravet är däremot kopplat till resultatet. Det prognostiserade finansiella sparandet bedöms vara förenligt med en resultatnivå som innebär att sektorn som helhet uppfyller balanskravet samtliga prognosår. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 Balanskravet och god ekonomisk hushållning Även om sektorn som helhet klarar balanskravet finns det vissa kommuner och landsting som sannolikt kommer att ha svårigheter att klara balanskravet. Medel bör reserveras för särskilda insatser även för att möjliggöra omställning och långsiktigt hållbara åtgärder för att nå en ekonomi i balans i kommuner och landsting med särskilt svåra ekonomiska problem. Ansvaret för genomförandet av de åtgärder som krävs för att nå ekonomisk balans åvilar emellertid berörda kommuner och landsting. Balanskravet utgör endast ett minimikrav på resultatnivån. I kommunallagen ställs även krav på god ekonomisk hushållning. Regeringen har tillsatt en utredare för att utreda vissa frågor rörande kommunernas och landstingens ekonomiska förvaltning (dir. 2000:30). Utredaren skall bl.a. göra en översyn av bestämmelserna om god ekonomisk hushållning och dess tillämpning samt vid behov föreslå förändringar för att öka långsiktigheten i den ekonomiska och verksamhetsmässiga planeringen. Även frågan om hur balanskravet kan förtydligas och modifieras ingår i uppdraget. Uppdraget skall redovisas till regeringen . Återbetalning av mervärdesskatt (kommunkontosystemet) Regeringen redovisade ekonomiska vårproposition att ett antal problem konstaterats när det gäller det s.k. kommunkontosystemet, dvs. det kommunalt finansierade systemet för återbetalning av ingående mervärdesskatt till kommuner och landsting avseende icke skattepliktig verksamhet. En arbetsgrupp inom har lämnat en rapport med olika alternativ till finansiering (Ds 2001:30). Rapporten har behandlats på ett remissmöte (dnr Fi2001/1916). Vidare har , på uppdrag av regeringen, gjort en kartläggning av utbetalningarna ur kommunkontosystemet (RRV 2001:6). Regeringen avser att lämna en proposition med förslag till ett nytt system, med en statlig i stället för finansiering, vilket kan träda i kraft . Övergången skall vara kostnadsneutral för staten och kommunsektorn. Det innebär att det generella statsbidraget till kommuner och landsting 2003 kommer att reduceras med ett belopp som mot- svarar kommunernas och landstingens inbetalningar till kommunkontosystemet. Även frågan om förbättrad kontroll vid utbetalning av ingående mervärdesskatt i icke skattepliktig verksamhet kommer att behandlas i ovan nämnda proposition. överlämnade utredningen om kontroll i kommunkontosystemet sitt betänkande Kontroll i kommunkontosystemet (SOU 2001:50). I betänkandet, som är ute på remiss, föreslås bl.a. att ett beslut om ersättning ur kommunkontosystemen får omprövas på kommunens eller initiativ . I syfte att undvika fel föreslås att skall ges rätt att besluta om revision hos kommunen för att kontrollera att uppgifter som varit vägledande för utbetalning är korrekta. Förslagen bedöms inte medföra några administrativa eller ekonomiska konsekvenser av betydelse för kommunerna. Förutom höjda statsbidrag har kommuner och landsting erhållit i extra skatteintäkter genom att det fasta belopp om , som tidigare utgjort statlig inkomstskatt, i stället betalats till kommuner och landsting under dessa år. Regeringen förslår i denna proposition att den inkomstskatt om som utgår på fysiska personers förvärvsinkomst (200-kronan) skall utgöra inkomstskatt också 2002 (volym 1, kapitel 8). Därmed tillförs kommuner och landsting även . Tillskottet kan användas till att stärka verksamheten på det sätt kommuner och landsting finner lämpligt. har nivån på statsbidragen till kommuner och landsting inom utgiftsområdet höjts med sammanlagt . Huvuddelen har tillförts det generella statsbidraget och resterande del bidraget för särskilda insatser. Nationell handlingsplan för hälso- och sjukvården I och med den nationella handlingsplanen för vården, som regeringen tidigare presenterat, satsas under 2001-2004 för att utveckla primärvården, sjukvårdsinsatserna i äldreomsorgen och psykiatrin. Medlen tillförs kommunerna och landstingen via det generella statsbidraget. tillförs vardera året, 2003 och 2004 . Landstingen erhåller och kommunerna av tillskotten. Ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården Ett särskilt anslag införs 2002 inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner för den särskilda satsningen för att förbättra tillgängligheten till behandlingar inom hälso- och sjukvården (avsnitt 3.8.5). En förutsättning för resurstillskottet är att detta regleras i ett avtal mellan staten och . Kommundelegationen överlämnade en rapport innehållande bedömningar av de ansökningar om ekonomiskt stöd från kommuner och landsting som lämnats in. Regeringen beslutade att ingå överenskommelser med 36 kommuner och 4 landsting. I överenskommelserna åtar sig kommunerna och landstingen att sänka sina bruttokostnader och nå ekonomisk balans. Regeringen har åtagit sig att betala bidrag med högst . fick kommun ett bidrag för att kompensera för försvarsnedläggningar och fick bidrag för att korta köerna inom vården. har bidrag inom ramen för överenskommelsen betalats ut till kommun för lösen av vissa lån. Även har erhållit ett bidrag för att lösa vissa lån. Bostadsdelegationen, som inrättades 1998, hanterar ansökningar från kommuner med övermäktiga åtaganden för boendet. Delegationen har tagit emot ansökningar från 91 kommuner. hade samtliga ansökningar beretts av delegationen och överenskommelser, omfattande ett stöd på sammanlagt , slutits med sammanlagt 39 kommuner. För täckning av framtida förluster för kreditgarantier har reserverats. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 Stöd till följd av översvämningar Från anslaget 91:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting har stöd om sammanlagt beviljats till kommuner som drabbades av översvämningar . Från anslaget 91:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting har beviljats bidrag om sammanlagt till kommuner med höga kostnader för verksamhet enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). Bidrag kommer att beviljas även . Vissa kommuner kan även ansöka om ett särskilt bidrag för särskilt kostnadskrävande insatser enligt LSS. Detta bidrag uppgår till vardera året. För att förebygga hiv/aids har ett tillfälligt bidrag utbetalats till kommuner och landsting i storstadsregionerna 1998-2001. uppgår bidraget till . Det kommunala utjämningssystemet är en viktig förutsättning för att kommuner och landsting skall ges likvärdiga förutsättningar att bedriva verksamheterna. Sedan systemet infördes har vissa förändringar gjorts 2000 och 2001. Regeringen avser att göra vissa mindre förändringar i det kommunala utjämningssystemet även till följd av förslagen i betänkandet Rättvis utjämning (SOU 2000:127). Betänkandet har remissbehandlats. En remissammanställning finns tillgänglig i Fi- nansdepartementet (dnr Fi2001/38). Förslagen föranleder inga lagändringar, utan endast ändringar i förordningen (1995:1645) om utjämningsbidrag och utjämningsavgift för kommuner och landsting. Förändringarna rör bl.a. den del av landstingens kostnadsutjämning som avser hälso- och sjukvård. Kostnadsunderlaget för vårdtunga grupper och övrig befolkning modifieras och breddas som beräkningarna för hälso- och sjukvård i gles bebyggelsestruktur uppdateras och kompletteras med beräknade merkostnader för övernattningsplatser på vårdcentraler med stora avstånd till sjukhus. Vidare justeras den del av kommunernas kostnadsutjämning som avser befolkningsminskning så att 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 ersättningen för minskningen av antalet skolbarn sänks per invånare som den aktuella åldersgruppen utökas från 7-15 till . Två framlagda betänkanden (SOU 2000:120 och SOU 2000:127) pekar på behovet av en fortsatt analys av vissa delar av systemet. Regeringen avser att tillsätta en parlamentarisk kommitté med uppgift att utreda vissa frågor rörande det kommunala statsbidrags- och utjämningssystemet. Kommitténs uppgift blir främst att se över kostnadsutjämningen för kommuner och landsting och särskilt beakta effekterna av befolkningsminskningar. I kommitténs uppdrag ingår även att lämna förslag till hur intäktsförändringar för enskilda kommuner och landsting till följd av ändringar av statsbidrag och utjämningssystemet skall hanteras. Regeringen har i olika sammanhang framhållit vikten av ett förbättrat kunskapsunderlag om den offentliga sektorn, bl.a. på grund av behovet av att förbättra uppföljningen och utvärderingen av de kommunala verksamheterna. utveckling av en databas samt tvärsektoriell uppföljning och utvärdering av verksamhet (dir. 2000:69) kommer att lämna ett betänkande . Re- geringen kommer därefter att ta ställning till hur arbetet med databasen skall bedrivas vidare. Samverkan mellan kommuner och landsting För främst mindre kommuner kan samverkan vara ett medel att upprätthålla en rimlig standard i de kommunala verksamheterna. En kartläggning av och visar att samverkan har ökat . Regeringen har tillsatt en arbetsgrupp med uppgift att bl.a. sprida kunskap om de former och möjligheter som finns för kommuner att samverka samt att sprida information och erfarenheter om samverkan (dnr Fi2000/4071). Arbetsgruppen skall redovisa sitt arbete till regeringen . Särskild uppmärksamhet bör riktas mot kommuner och landsting med vikande befolkningsutveckling. Regeringen kommer att i den regionalpolitiska propositionen, som kommer att lämnas till , att lämna för- slag till hur de totalt som aviserades ekonomiska vårproposition till kommuner och landsting med en minskande befolkning, skall fördelas. Staten och landstingen delar även kostnadsansvaret för läkemedelsförmånen. Ett treårigt avtal har slutits mellan staten och . För att finansiera förmånen kommer landstingen att få ett särskilt statsbidrag som 2002 uppgår till , 2003 till och 2004 till . Det riktade statsbidraget till personalförstärkning i skolsektorn inom utgiftsområde 16 kommer att utgå med , för att därefter successivt öka till 2006. Det riktade bidraget kommer då att infogas i det generella statsbidraget. Avsikten med bidraget är att förbättra skolans förutsättningar att höja resultatet i förhållande till de mål som uttrycks i läroplaner och kursplaner genom att tillföra mer personal. Bidraget får användas för personalförstärkningar i skola och fritidshem. I propositionen Asylsökande barns skolgång (prop. 2000/01:115) föreslås att regeringen skall ges möjlighet att få föreskriva om förskola, skolbarnomsorg och utbildning för barn som inte räknas som bosatta i . Den statliga ersättningen till kommunerna för kostnaderna avseende undervisning i till asylsökande barn m.fl. föreslås höjas. Vidare föreslås att en statlig ersättning till kommunerna införs 2003 för allmän förskola för barn i åldern , för förskoleklass och för gymnasieutbildning. Er- sättningarna till kommunerna kommer därmed att höjas inom utgiftsområde 8 Asylsökande och flyktingar. Maxtaxa inom förskolan införs . Re- formen är frivillig för kommunerna. Ett särskilt statsbidrag på utgår för att täcka inkomstbortfallet för kommunerna. De kommuner som väljer att tillämpa maxtaxan kan ansöka om ett särskilt statsbidrag för kvalitetssäkrande åtgärder. Statsbidraget uppgår till . Barn till föräldrar som är arbetslösa gavs rätt till förskoleverksamhet fr.o.m. . Barn till föräldrar som är föräldralediga ges samma rätt fr.o.m. . Allmän förskola för fyra- och femåringar införs . Som kompensation höjs det generella statsbidraget till kommunerna successivt. Maxtaxa och förbehållsbelopp inom äldre- och handikappomsorgen Regeringen har föreslagit att en högsta avgift (maxtaxa) införs inom äldre- och handkappomsorgen . föreslås en lägsta summa som den enskilde ska kvar efter att ha betalat avgift (förbehållsbelopp). Kommunernas minskade avgiftsintäkter kompenseras genom höjt generellt statsbidrag. Regeringen har föreslagit att ett statligt försörjningsstöd införs till invandrare och andra personer som inte kan få sin försörjning tryggad genom pensionssystemet eller på annat sätt. Kommunerna får genom förslaget lägre socialbidragskostnader, vilket bl.a. regleras genom en minskning av det generella statsbidraget till kommuner. avslutas som särskilt projekt vid utgången av 2002. har i stället beslutat att ett särskilt statsbidrag till kommunerna för vuxenutbildning om ca skall utgå . Bidraget inordnas därefter i det generella statsbidraget. Utvecklingen i den kommunala sektorn För den kommunala sektorn görs resultatbedömningen i huvudsak i en årlig skrivelse från regeringen till om utvecklingen i den kommunala sektorn. Nedan sammanfattas den ekonomiska utvecklingen enligt den senaste skrivelsen (skr. 2000/2001:102). Kommunerna redovisar sammantaget ett resultat på . Det är en förbättring med jämfört 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 I resultatet ingår extraordinära poster på . Exklusive extraordinära poster förbättras resultatet med . Landstingen redovisar ett negativt resultat på , en förbättring jämfört med på . Ex- kluderas extraordinära poster förbättras resultatet marginellt.