prop · GO031D18 · 2001-01-01 00:00:00 — När någon av föräldrarna tjänar mycket mer än andra föräldern delar man fler föräldrapenningdagar jämfört med genom- snittet. Då föräldrarna inte har någon in- komstskillnad delar man mindre föräldrapen- ningdagar jämfört med genomsnittet. Kort- utbildade delar färre dagar än föräldrar med längre utbildning. Även ålder och yrke har viss betydelse för fördelningen av föräldra- penningdagar. Föräldrarnas fördelning av föräldraledigheten påverkas av om arbetet upplevs som stimulerande och inställningen till föräldraledighet på arbetsplatsen. Studien visar även att försäkringshandläggare och barnmorskor som informerar om föräldrapenning och föräldraledighet kan på- verka föräldrarnas fördelning av föräldraledig- heten samt att samverkan mellan dessa olika aktörer har betydelse. Regeringen har tidigare ekonomiska vårproposition anmält avsikten att förlänga föräldrapenningen med motsvarande förälderns sjukpenninggrundande inkoms (SGI). Föräldrapenningen kommer efter sådan förlängning att uppgå till sammanlagt . Inom ramen för sådan förlängd föräldrapenning avser regeringen att föreslå att sammanlagt reserveras för mamman respektive pappan med ersättning motsvarande SGI. Regeringen avser att förelägga en proposition om vissa förändringar inom föräldraförsäkringen avseende ovan nämnda förslag samt förbättringar inom föräldrapenningen och den tillfälliga föräldrapenningen. Regeringen över- väger även möjligheten att föreslå en ny för- månsnivå inom föräldraförsäkringen samt återinförande av de s.k. kontaktdagarna inom den tillfälliga föräldrapenningen. Medel för dessa ändamål har beräknats under anslaget. belastas anslaget för föräldra- försäkring inklusive havandeskapspenning med statliga ålderspensionsavgifter. Effekterna av dessa förändringar har beaktats avseende resursbehovet under enligt förslaget nedan. Tabell 4.8 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 16 929 000 Volymer m.m. 1 035 379 Minskat/Ökat resursbehov 62 500 Förslag 2001 18 026 879 Mot bakgrund av ovanstående föreslår rege- ringen att 18 anvisas under anslaget 21:2 Föräldraförsäkring . beräknas anslaget till 18 respektive 21 . 4.8.3 21:3 Underhållsstöd Tabell 4.9 Anslagsutveckling 21:3 Underhållsstöd Tusental kronor 2 643 000 2001 Förslag 2 404 500 2002 Beräknat 2 348 400 2003 Beräknat 2 297 800 1 Varav på tilläggsbudgeten i samband med den ekonomiska vårpropositionen. Anslaget disponeras för underhållsstöd till barn med särlevande föräldrar. Mål för underhållsstödet är att systemet skall bidra till att föräldrar skall ta sitt ekonomiska ansvar gentemot de barn som de inte sammanlever med, som samhället garanterar dessa barn en rimlig ekonomisk standard. Under uppgick utgifterna för underhållsstöd till . Det innebär att utgifterna detta år var ca eller lägre än anvisade medel. För innevarande budgetår (2000) beräknas utgifterna till ca , jämfört med anvisade medel på . Den lägre anslagsbelastningen kan sannolikt förklaras av att de regeländringar som genomfördes innebar att utgifterna minskade mer än beräknat. Om antalet bidragsberättigade barn ökar eller minskar med 1 000 påverkar det utgifterna för underhållsstöd med ca . Utgiftsutvecklingen för underhållsstödet är beroende dels av omvärldsfaktorer som sam- hället inte kan styra, dels av regelsystemet. Till den första kategorin hör antalet separationer, de återbetalningsskyldigas inkomstutveckling och totala antal barn samt födelsetalens utveckling. Styrande faktorer som staten kan påverka är bl.a. underhållsstödets nivå, storleken på de procentsatser som bestämmer återbetalningsskyldigheten samt storleken på det grundavdrag på inkomsten som får göras innan återbetalningsskyldigheten beräknas. Regeringens överväganden gäller nya regler för beräkning av återbetalningsskyldighet för underhållsstöd till barn med särlevande föräldrar. Det grundavdrag som får göras vid beräkningen av en bidragsskyldig förälders återbetalningsgrundande inkomst höjdes . höjdes de procentsatser som bestämmer återbetalningsbeloppens storlek vid olika antal barn. Syftet med reformen var främst att systemet skulle få en bättre fördelningspolitisk profil. Vid en analys av effekterna av reformen, har återbetalningsbeloppen beräknats för samtliga bidragsskyldiga enligt dels de nuvarande reglerna, dels de som gällde före reformen. Analysen visade att knappt 135 000 av totalt 194 000 som var bidragsskyldiga, påverkades av reformen. Återbetalningskraven minskade för 50 000 bidragsskyldiga och ökade för knappt 85 000. Av de 50 000 som fick sina återbetalnings- belopp sänkta gick drygt 14 000 från att återbetala en del av underhållsstödet till att inte betala något. Dessa har således en inkomst på . Av de 85 000 vars belopp ökade återbetalar nu 24 300 fullt underhållsstöd, per barn och månad. Av de totalt 194 000 bidragsskyldiga föräldrar som fanns i underhållsstödssystemet, hade ca 44 000 föräldrar så låga inkomster att de inte var återbetalningsskyldiga och ca 62 000 hade så höga inkomster att de skulle återbetala hela bidragsbeloppet. Syftet med reformen att få en bättre fördelningspolitisk profil kan därför sägas ha uppnåtts. konstaterar i sin senaste kvartalsuppföljning, att de nya reglerna har inneburit att antalet barn i underhållssystemet har minskat med ca 8 000. För en del barn, för vilka någon form av utfyllnadsbidrag har betalats ut, har regeländringen medfört att utfyllnadsbidraget blivit noll. Dessa försvinner därför från underhållsstödssystemet. Verket har därför sänkt sin prognos . Med hänsyn till reviderade prognos och effekterna av de föreslagna förändringarna i samband med växelvis boende (prop. 1999/2000:118) samt det förslag om utgiftsbegränsande åtgärd inom underhållsstödet som lämnats i det föregående föreslår regeringen att 2 anvisas för anslaget 21:3 Underhållsstöd för . Tabell 4.10 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 2 737 500 1 Volymer m.m. 258 000 Minskat resursbehov (reformer) 87 500 Förslag 2001 2 404 500 1 Exklusive beslut på till följd av tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition. beräknas anslaget till 2 348 400 000 respektive 2 . 4.8.4 21:4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner Tabell 4.11 Anslagsutvecklingen 21:4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner Tusental kronor 25 200 2001 Förslag 40 000 2002 Beräknat 40 000 2003 Beräknat 40 000 Anslaget disponeras för bidrag till kostnader för internationella adoptioner enligt lagen (1988:1463) om bidrag vid adoption av utländska barn. Bidrag lämnas med per barn. Bidraget administreras av Riksförsäkrings- verket (RFV) och de allmänna försäkrings- kassorna. för internationella adoptionsfrågor () beräknar att cirka 1 000 adoptivbarn skall komma till . Regeringens överväganden Bidraget vid utländska adoptioner har varit oförändrat . har kostnaderna i samband med internationella adoptioner stigit. Regeringen föreslår därför att bidraget höjs från i syfte att öka möjligheterna att adoptera. Det nya bidragsbeloppet föreslås bli per adoption. Det nya bidragsbeloppet bör gälla för familjer som fått barnet i sin vård här i landet efter . Antalet adoptivbarn som kommer till från utlandet kan beräknas till 1 000 för . Mot bakgrund av detta föreslår regeringen att anvisas för under anslaget 21:4 Bidrag till internationella adoptioner. beräknas anslaget till samma belopp. 4.8.5 21:5 Barnpensioner Tabell 4.12 Anslagsutveckling 21:5 Barnpensioner Tusental kronor 947 000 2001 Förslag 958 000 2002 Beräknat 976 000 2003 Beräknat 977 000 Målet för barnpensioner är att garantera barn vars ena eller båda föräldrar avlidit en rimlig ekonomisk standard. Från anslaget bekostas barnpension i form av folkpension och allmän tilläggspension. Från och med redovisas barnpension i form av allmän tilläggspension under anslag 21:5 Barnpensioner. Under uppgick utgifterna för barnpension i form av folkpension och allmän tilläggspension till . Detta innebär att att utgifterna understeg an- slaget med ca . Utgiftsut- vecklingen är stabil och styrs främst av utvecklingen av medelpoängen inom ATP, basbeloppsutvecklingen och utvecklingen av antalet barn med barnpension. För innevarande budgetår (2000) beräknas utgifterna till ca . En avvikelse med från prisbasbeloppet påverkar anslagsbelastningen med ca . Om medelantalet barnpensioner avviker med 100 stycken från prognosen påverkar detta anslagsbelastningen med ca . Regeringens överväganden Barnpension ges till barn vars far eller mor eller båda föräldrar har avlidit. För barn som går i grundskola, gymnasium eller liknande kan barnpensionen förlängas, längst t.o.m. juni månad det år barnet fyller . Tabell 4.13 Anslagets komponenter Tusental kronor Barnpension i form av: folkpension allmän tilläggspension 2000 Förslag 289 000 658 000 2001 Beräknat 290 000 668 000 2002 Beräknat 293 000 683 000 beräknas ungefär 29 464 barnpensioner i form av folkpension och 28 606 barnpensioner i form av allmän tilläggspension betalas ut. Antalet barnpensioner har sjunkit under ett flertal år och denna trend kan antas fortsätta . Effekterna av de nya reglerna avseende in- komstgrundad barnpension och efterlevandestöd till barn (prop. 1999/2000:91) har beaktats vid beräkningen av anslaget. () beräknar me- delsbehovet för anslaget 21:5 Barnpensioner under till . Tabell 4.14 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 985 000 Volymer m.m. 27 000 Förslag 2001 958 000 Regeringen delar RFV:s bedömning av me- delsbehovet och föreslår att anvisas under anslaget 21:5 Barnpensioner . beräknas anslaget till 976 000 000 respektive . 4.8.6 21:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn Tabell 4.15 Anslagsutveckling 21:6 Vårdbidrag för funk- tionshindrade barn Tusental kronor 2 021 590 2001 Förslag 2 127 600 1 2002 Beräknat 2 212 900 1 2003 Beräknat 2 269 400 1 1 Anslagsbeloppen belastas med statlig ålderspensionsavgift med 182 000 tkr , 194 000 tkr och med 197 000 tkr . Målet för vårdbidrag för funktionshindrade barn är att ge föräldrar möjlighet att i hemmet ta hand om funktionshindrat barn med behov av särskild tillsyn och vård. Under budgetåret uppgick utgifterna för vårdbidraget till . Det innebär att utgifterna detta år översteg anslaget med . För innevarande budgetår (2000) beräknas utgifterna till ca , jämfört med anslaget på . Med hänsyn till att det finns ett ingående underskott på beräknas det sammanlagda underskottet för budgetåret (2000) till ca . En avvikelse med från prisbasbeloppet påverkar utgifterna för vårdbidrag med . Om antalet nettobidrag avviker med 100 stycken från prognostiserat antal påverkas utgiften för anslaget med . Regeringens överväganden Från anslaget bekostas vårdbidrag till förälder med hemmavarande barn som är i behov av särskild tillsyn eller vård. Vid bedömning av rätt till vårdbidrag beaktas även merkostnader på grund av barnets sjukdom eller funktionshinder. För barn som vistas på institution eller enskilt hem genom samhällets försorg kan, för den tid barnet vistas hemma, under vissa förutsättningar utbetalas ferievårdbidrag. Vårdbidrag utbetalas som hel, tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels förmån. Vårdbidraget relateras till prisbasbeloppet. Hel förmån utgör av prisbasbeloppet. Vårdbidraget är skatteplik- tigt och pensionsgrundande. Viss del av vårdbidraget kan fastställas som skattefri ersättning för merkostnader. Ersättning för merkostnader som motsvarar av prisbasbeloppet kan betalas ut utöver det annars gällande maximibeloppet för helt vårdbidrag om vård- och tillsynsbehovet för ett barn är så stort att det räcker för att grunda rätt till helt vårdbidrag. Den del av vårdbidraget som motsvarar merkostnader är skattefri och ej pensionsgrundande. kan vårdbidrag beviljas i de fall det enbart är fråga om merkostnader. Denna regeländring har medfört att bidragsnivån bättre anpassas till stödbehovet och därmed de faktiska kostnaderna. Vårdbidrag kan även från denna tidpunkt ges i vissa fall vid längre sjukhusvistelse. Anslaget för vårdbidrag, utom den del som avser merkostnadsersättning, belastas med statliga ålderspensionsavgifter. Utgifterna för vårdbidrag uppgick till , varav ca bestod av merkostnadsersättningar. Antalet vårdbidrag var 28 100. () har i rapporten socialförsäkring för kvinnor och män en kartläggning ur ett genderperspektiv (RFV redovisar 1998:1) redovisat en handlingsplan för jäm- ställdhetsarbetet. RFV prioriterar att göra fördjupade studier med genderperspektiv inom handikappområdet. Sådana fördjupade studier har gjorts avseende vårdbidraget i rapporten av handikappersättning och vårdbidrag . Rapporten visar att det skett en kraftig ökning av antalet barn för vilka vårdbidrag beviljats. En del av ökningen förklaras av befolkningsök- ningen , men den största ök- ningen av vårdbidrag härrör från det ökade antalet pojkar med psykiska störningar, särskilt diagnoserna autism och DAMP. tenderar antalet vårdbidrag att öka och ökningen förväntas bestå då tillströmningen av antalet vårdbidrag bedöms bli större än antalet upphörda vårdbidrag. Ökningen kan troligen förklaras med att regelverket utvecklats, att föräldrarnas kännedom om förmånen har ökat samt att det finns fler barn som är berättigade till förmånen, bl.a. som ett resultat av den s.k. avinstitutionaliseringen. avser att se över orsakerna till ökningen av antalet vårdbidrag, särskilt avseende det ökade antalet vårdbidrag som härrör från antalet pojkar med psykiska störningar. Tabell 4.16 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 2 008 000 Volymer m.m. 119 600 Förslag 2001 2 127 600 Anslagsbehovet för utgår från det fastställda prisbasbeloppet . Beräkningen har grundats på utbetalning av i genomsnitt ca 18 077 hela vårdbidrag 2001. Till detta skall läggas en uppräkning på grund av retroaktiva utbetalningar och ferievårdbidrag samt statlig ålderspensionsavgift. Regeringen föreslår därmed att 2 anvisas anslaget 21:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn . beräknas anslaget till 2 212 900 000 respektive 2 . 4.8.7 21:7 Pensionsrätt för barnår Tabell 4.17 Anslagsutveckling 21:7 Pensionsrätt för barnår Tusental kronor 3 240 000 2001 Förslag 3 276 000 2002 Beräknat 3 623 000 2003 Beräknat 3 508 000 Målet för pensionsrätt för barnår är att stödja den förälder i familjen som har lägst inkomst och/eller tagit störst del av vårdnaden av barnet. Anslaget har tillkommit med anledning av det reformerade ålderspensionssystemet (prop. 1997/98:151, bet. 1997/98:SfU 13 och 14, rskr. 1997/98:315 och 320). Under uppgick utgifterna för pensionsrätt för barnår till . För innevarande budgetår (2000) beräknas utgifterna till . Om prisbasbeloppet skulle vara högre än enligt förutsättningarna skulle anslagsbelastningen bli ca högre. Om löneökningen skulle vara en procentenhet högre än enligt förutsättningarna skulle utgifterna för anslaget bli ca högre. Regeringens överväganden Det nya pensionssystemet är ett livsinkomst- baserat ålderspensionssystem. I ett sådant system finns behov av särskild kompensation för frånvaro från arbetsmarknaden som inte rimligen bör slå igenom som minskad pensionsrätt. Ett sådant exempel är föräldrar med små barn som ofta avstår helt eller delvis från att förvärvsarbeta. Även om föräldrapenningförmånen är pensionsgrun- dande inkomst i det reformerade pensionssystemet, kommer i ett livsinkomstbaserat ålderspensionssystem varje inkomstbortfall att påverka pensionsutfallet. Pensionsgrundande belopp för barnår skall kunna tillgodoräknas fr.o.m. det år barnet föds och t.o.m. det år då barnet fyller eller, om barnet är fött under någon av månaderna juli december, fr.o.m. det år då barnet uppnår t.o.m. det år då barnet fyller . Föräldrar med små barn skall därför ges pensionsrätt för barnår genom att tillgodoräknas pensionsrätt i form av pensionsgrundande belopp för barnår. Pensionsgrundande belopp för barnår till- godoräknas med automatik och kräver inte någon ansökan från föräldern. Föräldrarna kan dock själva välja vem som skall tillgodoräknas pensionsgrundande belopp för barnår. För de fall där föräldrarna inte gör ett aktivt val kommer den förälder med det lägsta pensionsunderlaget att tillgodoräknas det pensionsgrundande beloppet. Eftersom barnårsrätten, om föräldrarna inte gör ett aktivt val, tillfaller den förälder som har lägst inkomst och det i hög utsträckning är kvinnor som har de lägsta inkomsterna kommer denna förmån främst kvinnor till godo. En person med flera barn skall inte kunna tillgodoräkna sig pensionsrätt för barnår dubbelt eller flerfaldigt. För föräldrar med mer än ett gemensamt barn i rätt ålder kan endast en av föräldrarna tillgodoräknas pen- sionsgrundande belopp för ett och samma barnår. För den förälder som tillgodoräknas pen- sionsgrundande belopp för barnår skall en fiktiv inkomst beräknas . Sådan fiktiv inkomst kan beräknas på tre sätt. Det alternativ som ger det förmånligaste utfallet för ett givet år används. - Utfyllnad till förälderns pensionsgrundande inkomst året före barnet födelse, - utfyllnad till av den genomsnittliga pensionsgrundande inkomsten för alla försäkrade under , - ett för alla försäkrade enhetligt belopp. Utfyllnad kan ske upp till en viss pensions- grundande inkomst. Endast inkomster upp till intjänandetaket beaktas vid jämförelserna. Utifrån det pensionsgrundande beloppet skall pensionsrätt beräknas av underlaget. För dessa pensionsgrundande belopp skall, i likhet med pensionsgrundande inkomster, en statlig ålderspensionsavgift om betalas. Ålderspensionsavgiften betalas inte av den enskilde utan av staten och kallas för statlig ålderspensionsavgift. Det är denna avgift som skall belasta anslaget. Den statliga ålderspensionsavgiftens storlek och pensionsrätten för barnår varierar med förändringar i bland annat arbetsmarknad, utveckling av födelsetalen och basbeloppet. Regeringen avser att förelägga förslag om förbättrad barnårsrätt för adoptivföräldrar. Avgiftsunderlaget, på vilket en statlig ålderspensionsavgift ska betalas, beräknas till . beräknas avgiftsunderlaget till 18 046 respektive . Tabell 4.18 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 200 3 240 000 Volymer m.m. 36 000 Förslag 2001 3 276 000 Regeringen föreslår att 3 anvisas under anslaget 21:7 Pensionsrätt för barnår 2001. beräknas medelsbehovet till 3 623 000 000 respektive 3 . Av tabellen nedan framgår benämningen på anslagen . Syftet med tabellen är att underlätta övergången till de nya benämningar som följer av att politikområden införts. Tabell 1.1 Anslagsbenämningar 2000 och 2001 Benämning 2000 Benämning 2001 Anslagets namn A1 21:1 Allmänna barnbidrag A2 21:2 Föräldraförsäkring A3 21:3 Underhållsstöd A4 21:4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner A5 21:5 Barnpensioner A6 21:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn A7 21:7 Pensionsrätt för barnår Lagen omtryckt 1973:449. Senaste lydelse 1999:1359. Senaste lydelse 1999:1360. Senaste lydelse 1996:1030. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 12