prop · GO0321 · 2001-01-01 00:00:00 — Den tingsrätt som anges i 34 § i dess äldre lydelse skall då lämna över ingivna handlingar till den tingsrätt som skall handlägga ärendet samt underrätta ingivaren om överlämnandet. Lämnade deklarationer skall förvaras hos den tingsrätt som anges i 34 § i dess äldre lydelse. Har tingsrätt eller skattemyndighet meddelat beslut i skatteärendet, upptas efter lagens ikraftträdande ärende om efterbeskattning enligt 32 § av den skattemyndighet som enligt 34 § första och andra stycket eller 44 § första tredje styckena är behörig. Har tingsrätt meddelat beslut i skatteärendet prövas efter lagens ikraftträdande ansökan om återvinning enligt 33 § 3 mom. av den skattemyndighet som enligt 34 § första eller andra stycket är behörig. Om skattskyldigheten för gåva har inträtt före ikraftträdandet tillämpas 44 § i dess äldre lydelse. Har före ikraftträdandet beskattningsmyndigheten medgett att arvsskatt får betalas med skuldebrev eller aktier enligt 52 § 2 mom. i dess äldre lydelse, skall vad som i 52 § 1 och 2 mom., i deras äldre lydelse, sägs om beskattningsmyndigheten i stället avse den skattemyndighet som enligt 34 § första eller andra stycket är behörig. Har tingsrätt eller skattemyndighet meddelat beslut i skatteärendet, prövas efter lagens ikraftträdande ansökan om eftergift enligt 56 § av den skattemyndighet som enligt 34 § första och andra stycket eller 44 § första tredje styckena är behörig. Har tingsrätt eller skattemyndighet meddelat beslut i skatteärendet, prövas efter lagens ikraftträdande ansökan om återvinning enligt 59 § av den skattemyndighet som enligt 34 § första och andra stycket eller 44 § första tredje styckena är behörig. skall fullgöra de uppgifter som enligt äldre bestämmelser ankommer på den enligt 64 § 1 mom. förordnade granskningsmyndigheten. Har en tingsrätt före ikraftträdandet förelagt vite enligt 67 § första stycket utan att vitet har dömts ut, skall beslutet när fråga är om utdömande av vitet anses vara ett beslut som har meddelats av den skattemyndighet som enligt 34 § första eller andra stycket är behörig. 2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1983:914) om dubbelbeskattningsavtal mellan och Förenta Stater beträffande skatter på kvarlåtenskap, arv och gåva Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (1983:914) om dubbel- beskattningsavtal mellan och Förenta Stater beträffande skatter på kvarlåtenskap, arv och gåva skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 § Skattskyldiga som på grund av avtalet önskar få skattelindring skall enligt 2 § kungörelsen (1967:721) om förfarandet rörande eftergift av arvsskatt eller gåvo- skatt vid dubbelbeskattning skriftligen ansöka om detta hos kammarkollegiet. En sådan an- sökan bör ges in från tidpunkten för händelsen som föranledde skattskyldighet eller från den då skatt för vilken avräkning medges förfaller till betalning, om sist- nämnda tidpunkt inträffar . Skattskyldiga som på grund av avtalet önskar få skattelindring skall enligt 2 § kungörelsen (1967:721) om förfarandet rörande eftergift av arvsskatt eller gåvo- skatt vid dubbelbeskattning skrift- ligen ansöka om detta hos Riks- skatteverket. En sådan ansökan bör ges in från tidpunkten för händelsen som föranledde skattskyldighet eller från den då skatt för vilken avräkning medges förfaller till betalning, om sistnämnda tidpunkt inträffar . Denna lag träder i kraft . Ansökan om eftergift som har getts in före ikraftträdandet skall överlämnas till för handläggning. 2.4 Förslag till lag om ändring i konkurslagen (1987:672) Härigenom föreskrivs att 2 kap. 3 § konkurslagen (1987:672) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 kap. 3 § Görs ansökningen av gäldenären, bör till ansökningshandlingen bifogas en av gäldenären underskriven förteckning över boets tillgångar och skulder med uppgift om varje borgenärs namn och postadress samt om det räkenskapsmaterial och de andra handlingar som rör boet. Ansöker ett dödsbo eller en dödsbodelägare om att boet skall försättas i konkurs, skall till ansökningshandlingen bifogas bouppteckningen efter den döde eller, om inregistrering har skett, uppgift därför. Har inte bouppteckning förrättats, skall uppgift om varje delägares namn och postadress lämnas. Ansöker ett dödsbo eller en dödsbodelägare om att boet skall försättas i konkurs, skall till ansökningshandlingen fogas en bestyrkt kopia av bouppteckningen efter den döde och, om boupp- teckningen har registrerats, bevis om detta. Har inte bouppteckning förrättats, skall uppgift om varje delägares namn och postadress lämnas. Denna lag träder i kraft . 2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1988:593) om dubbelbeskattningsavtal mellan samt och beträffande skatter på kvarlåtenskap, arv och gåva Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (1988:593) om dubbel- beskattningsavtal mellan samt och beträffande skatter på kvarlåtenskap, arv och gåva skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 § Skattskyldig som på grund av detta avtal önskar erhålla skatte- lindring kan enligt 2 § kungörelsen (1967:721) om förfarandet rörande eftergift av arvsskatt eller gåvoskatt vid dubbelbeskattning skriftligen ansöka om detta hos kammarkollegiet. Sådan ansökan bör inges från tidpunkten för händelsen som föranledde skattskyldighet eller från den då skatt för vilken avräkning medges förfaller till betalning, om sistnämnda tidpunkt inträffar senare (jfr art. 13 i avtalet). Skattskyldig som på grund av detta avtal önskar erhålla skatte- lindring kan enligt 2 § kungörelsen (1967:721) om förfarandet rörande eftergift av arvsskatt eller gåvoskatt vid dubbelbeskattning skriftligen ansöka om detta hos . Sådan ansökan bör inges från tidpunkten för händelsen som föranledde skattskyldighet eller från den då skatt för vilken avräkning medges förfaller till betalning, om sistnämnda tidpunkt inträffar senare (jfr art. 13 i avtalet). Denna lag träder i kraft . Ansökan om eftergift som har getts in före ikraftträdandet skall överlämnas till för handläggning. 3 Ärendet och dess beredning tillkallades en särskild utredare med uppdrag att bl.a. se över bouppteckningsinstitutet. I direktiven angavs att utredaren hade att utgå från att skattläggningen av arv skulle flyttas från tingsrätterna till skatte- myndigheterna. Utredningen antog namnet . I det delbetänkande som lämnade föreslås att skattemyndigheterna inte bara skall ta över ansvaret för arvs- beskattningen utan även ansvaret för att registrera bouppteckningar från tingsrätterna (Bouppteckningar och arvsskatt, SOU 1996:160). Lag- förslagen i delbetänkandet finns i bilaga 1. Förslagen i delbetänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 2. Remissvaren och en remissammanställning finns tillgängliga i (dnr Ju96/4105). Eftersom de organisatoriska konsekvenserna av förslaget inte behandlades i betänkandet, fick och i uppdrag av regeringen att genomföra en sådan analys. Uppdraget redovisades genom rapporten och skattläggning av bouppteckningar Förslag till framtida organisation (DV Rapport 1999:1 och RSV Rapport 1999:10). Lagförslagen i rapporten finns i bilaga 3. Förslagen i rapporten har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 4. Remissvaren och en remissammanställning finns tillgängliga i (dnr Ju99/2692). Regeringen föreslog i budgetpropositionen (prop. 1999/2000:1 Utgiftsområde 4 avsnitt 6.5.2) att bouppteckningsverksam- heten förs över från domstolsväsendet till skatteförvaltningen. godkände förslaget (bet. 1999/2000:JuU1 s. 59, rskr. 1999/2000:78). slutbetänkande Makes arvsrätt, dödsbo- förvaltare och dödförklaring (SOU 1998:110) innehåller vissa förslag som gäller bouppteckningsverksamheten. I detta ärende behandlas två av förslagen i slutbetänkandet, nämligen att personnummer för den avlidne skall vara en obligatorisk uppgift i bouppteckning och att kravet på att den avlidnes yrke anges skall tas bort. Förslagen har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 5. Remissvaren finns tillgängliga i (dnr Ju 98/3047). Regeringen har gett i uppdrag att se över frågan om vad personuppgiftslagens krav innebär för IT-användningen i boupptecknings- och arvsbeskattningsverksamheten hos skattemyndig- heterna och att undersöka möjligheterna att redan fr.o.m. inordna arvs- och gåvoskatten i skattekontosystemet samt att lämna förslag till författningsreglering. Uppdraget har redovisats . Regeringen avser att återkomma med lagförslag i denna del. De förslag om införande av en bouppteckningsblankett med förtryckta uppgifter som och har lämnat i den ovan nämnda rapporten och skattläggning av bouppteckningar Förslag till framtida organisation (DV Rapport 1999:1 och RSV Rapport 1999:10) kommer att behandlas i det sammanhanget. Propositionen har arbetats fram av en arbetsgrupp med företrädare för Justitie- och Finansdepartementen. Lagrådet Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 6. Lagrådets yttrande finns i bilaga 7. Lagrådet har föreslagit vissa justeringar i lagtexten. Regeringen har på de flesta punkter följt Lagrådets förslag. Dessutom har vissa redaktionella ändringar gjorts i lagtexten. Regeringen återkommer till Lagrådets synpunkter i avsnitt 5.8 samt i författningskommentaren. 4 Bakgrund 4.1 Närmare om bouppteckningar och om arvsbeskatt- ning har gamla anor. Regler om bouppteckning har funnits . Begreppet bouppteckning avser såväl en förrättning, till vilken dödsbodelägare och andra berörda kallas, som den handling som upprättas vid förrättningen. Förrättningen syftar huvudsakligen till att klargöra förutsättningarna inför arvskiftet. Vid förrättningen gås den avlidnes tillgångar och skulder igenom och antecknas. Om det finns ett testamente skall det tas in i eller bifogas bouppteckningen. Även andra uppgifter av relevans skall antecknas, t.ex. om den avlidne hade en livförsäkring. Uppgifterna i den bouppteckningshandling som upprättas vid för- rättningen utgör även underlag för arvsbeskattningen. En bouppteckning har således såväl en civilrättslig som en skatterättslig funktion. I grova drag kan sägas att den civilrättsliga innebörden regleras i , ÄB, och att den skatterättsliga delen regleras i lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt, AGL. Registrering och skattläggning av bouppteckningar Bouppteckningen skall ges in till tingsrätten i den ort där den avlidne hade att svara i tvistemål i allmänhet. Det ankommer på tingsrätten att se till att en bouppteckning sker. När en person har avlidit registreras dödsfallet hos skattemyndigheten som har ansvaret för folkbokföringen och därefter skickas en underrättelse om dödsfallet till tingsrätten. Tingsrätten granskar bouppteckningen och fattar därefter beslut om registrering och om arvsskatt. När en bouppteckning blir registrerad innebär det således att tingsrätten har funnit att den uppfyller vissa formella krav. Exempelvis kontrolleras att samtliga dödsbodelägare har blivit kallade till förrättningen. En inregistrerad bouppteckning fungerar i praktiken ofta som en legitimationshandling för dödsboet. Utgångspunkten för beskattningen är uppgifterna i bouppteckningen. Utifrån dessa görs en schematisk lottläggning, varefter arvsskatt beräknas för envar av lotterna. Var den avlidne gift, sambo eller registrerad partner, måste ofta en schematisk bodelning göras först. Arvsskatt kan också beräknas utifrån ett verkligt arvskifte. För att så skall ske krävs att en bindande arvskifteshandling ges in till tingsrätten. I de fall skatt utgår översänder tingsrätten en kopia av skattebeslutet till skattemyndigheten för uppbörd. Dödsboanmälan Om den avlidnes egendom inte räcker till annat än begravningskostnader och andra utgifter med anledning av dödsfallet och fast egendom eller tomträtt inte ingår i egendomen, behöver någon bouppteckning som regel inte förrättas. I stället kan socialnämnden göra en dödsboanmälan till tingsrätten. Även dödsboanmälningar registreras av tingsrätten. Arvsbeskattning efter deklaration I vissa situationer sker arvsbeskattning på grundval av en särskild deklaration. Så är fallet t.ex. när skyldighet att förrätta bouppteckning inte föreligger eller då en arvs- eller testamentslott skall beskattas senare än vid arvlåtarens eller testators död. Den skattskyldige skall då avge en deklaration avseende sitt förvärv. Deklarationen skall lämnas till tingsrätten som fattar beslut i skattefrågan. 4.2 Gåvobeskattning Skattemyndigheterna handlägger frågor om gåvoskatt. Beskattning av gåva sker efter särskild deklaration. Ärendet handläggs vid skatte- myndigheten i den region där den skattskyldige var folkbokförd eller, om han inte var folkbokförd inom riket, där han var bosatt eller stadigvarande vistades när skattskyldigheten inträdde. För beskattning av juridisk person är det styrelsens eller förvaltningens säte som avgör vilken skattemyndighet som är behörig. 4.3 Bakgrund till reformen Det pågår ett omfattande arbete med att reformera domstolsväsendet. En av hörnstenarna är att renodla domstolarnas arbetsuppgifter. Frågan om att överföra bouppteckningsverksamheten och arvsbeskattningen från de allmänna domstolarna till skattemyn- digheterna har varit föremål för ett flertal olika utredningar. Att föra över dessa uppgifter till skattemyndigheterna skulle innebära att arbetet i tingsrätterna i högre grad kan koncentreras på den dömande verksam- heten. Arbetet med att registrera bouppteckningar saknar inslag av tvistlösning och uppgiften passar därför bättre för en förvaltnings- myndighet än för en domstol. Såväl arvsskatt som gåvoskatt tas ut med stöd av lagen om arvsskatt och gåvoskatt. De regionala skattemyndigheterna är beskatt- ningsmyndighet vid uttagande av gåvoskatt. Genom att föra över arvsbeskattningen till skattemyndigheterna kan arvs- och gåvobeskatt- ningen samordnas. Det finns möjlighet till stora effektivitetsvinster om bouppteckningsverksamheten och arvsbeskattningen samlas vid skatte- myndigheterna, som i regel har ansvaret för beskattningsfrågor. Mycket talar för att bouppteckningsverksamheten och arvsbeskattningen har större möjligheter att utvecklas och effektiviseras inom skatteförvalt- ningen. har godkänt regeringens föreslag att föra över bouppteck- ningsverksamheten till skatteförvaltningen (bet. 1999/2000:JuU1, rskr. 1999/2000:78). Reformen har i huvudsak organisatorisk innebörd. De förenklingar av bestämmelser om bouppteckning som Ärvdabalksutred- ningen föreslår i sitt slutbetänkande Makes arvsrätt, dödsboförvaltare och dödförklaring (SOU 1998:110) är under beredning i och tas inte om hand i detta lagstiftningsärende. 5 Överväganden och förslag 5.1 Huvuddragen i förslaget Reformen innebär att den hantering av bouppteckningar och dödsbo- anmälningar som sker vid tingsrätterna förs över till skatte- myndigheterna. Således skall frågor om registrering och skattläggning av bouppteckningar handläggas vid skattemyndigheten. Övrigt med arvsbeskattningen sammanhängande arbete förs även det över till skattemyndigheterna. Det gäller t.ex. beslut om anstånd med att betala skatt, om eftergift och återvinning av skatt, om ränta på skatt och om beskattning på grundval av deklarationer. En del särskilda frågor är till sin karaktär sådana att de bör hanteras av domstol. Det är bl.a. beslut om edgång, som enligt förslaget även fortsättningsvis skall handläggas vid allmän domstol. Beslut om anstånd med att avveckla jordbruk bör i fortsättningen prövas av och överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Såväl beslut om arvs- och gåvoskatt som övriga beslut som fattas av skattemyndigheten skall överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Förändringarna innebär att frågor om registrering och skattläggning av bouppteckningar samt frågor om gåvoskatt kan prövas av fyra instanser i stället för som tre. Enligt förslaget skall prövningstillstånd införas i kammarrätt. Vidare föreslås att det s.k. anmärkningsförfarandet avskaffas. Kammarkollegiets granskningsfunktion ersätts av allmänna tillsyn över skatteförvaltningen. Uppgiften att föra det allmän- nas talan kommer i fortsättningen att falla på såväl som skattemyndigheterna. Vidare föreslås en del förändringar som inte har direkt samband med den organisatoriska reformen. När arvfallen eller testamenterad egendom skall deklareras skall detta ske på särskild blankett. Tidpunkten för deklaration av gåva anpassas till vad som gäller för allmän självdeklaration. Anstånd med skattens fastställande skall kunna beviljas även om ansökan görs efter det att fristen försuttits. Möjligheten att betala skatt med annat än pengar tas bort. 5.2 Vilka uppgifter skall föras över till skattemyndigheterna? 5.2.1 Vad som skall föras över till skattemyndigheterna Regeringens förslag: I enlighet med beslut överförs uppgifterna att registrera bouppteckningar och besluta om arvsskatt till skattemyndigheterna. Dödsboanmälningar skall ske till skattemyndig- heten. Även flertalet andra uppgifter som rör bouppteckningsverksamhet och arvsbeskattning förs över till skattemyndigheterna. Det är beslut enligt om anstånd med att förrätta bouppteckning, föreläggande vid vite att förrätta, inge eller komplettera bouppteck- ning, förordnande av någon att föranstalta om bouppteckning och föreläggande vid vite att lämna uppgift till bouppteckning samt beslut enligt lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt om anstånd med skattens fastställande, förordnande av värderingsman, föreläggande vid vite att ge in deklaration eller fullgöra annan förpliktelse, efterbeskattning och återvinning av skatt, eftergift av skatt, uttagande av ränta på skatt och anstånd med att betala skatt. Delbetänkandets förslag: Överensstämmer med regeringens med undantag för frågan om vem som skall förordna lämplig person att föranstalta om bouppteckning. Remissinstanserna: Merparten av remissinstanserna har lämnat förslaget utan erinran. och anför att skattemyndigheten bör överta uppgiften att förordna någon att föranstalta om bouppteckning. anför liknande syn- punkter. Vidare påpekar att skattemyndigheten bör stå för någon form av garanterad ersättning till bouppteckningsförrättaren för de fall boet saknar medel. Kammarrätten i och Länsrätten i län ifrågasätter om inte länsrätt bör förordna bouppteckningsförrättare. Rapportens förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Ingen av remissinstanserna har invänt mot förslagen. Skälen för regeringens förslag Beslut i frågor om bouppteckning Enligt nuvarande ordning åligger det den behöriga tingsrätten att se till att bouppteckning förrättas och ges in. Under vissa förutsättningar kan tingsrätten bevilja anstånd med förrättningen. Om bouppteckningsplikten inte uppfylls kan tingsrätten vidta vissa åtgärder. Är det upplyst att någon bouppteckningsförrättning inte har skett, kan rätten vid vite förelägga den bouppteckningspliktige att se till att bouppteckning förrät- tas. I de fallen har rätten även möjlighet att förordna någon att föranstalta om bouppteckning. Ett förordnande bör dock inte meddelas om den bouppteckningspliktige kan förväntas efterkomma ett föreläggande och det inte finns andra skäl för ett förordnande. Är det inte känt om bouppteckning har förrättats eller inte, kan ett vitesföreläggande begränsas till att avse ingivandet. Finns det brister i en ingiven bouppteckning kan tingsrätten vid vite förelägga den ansvarige att avhjälpa bristen. Det finns även en möjlighet för domstolen att vid vite förelägga den som är skyldig att lämna uppgift till bouppteckningen att fullgöra sin skyldighet. Ett sådant föreläggande har ansetts kräva yrkande och bör alltså inte ske på initiativ av domstolen (se , Kommentar till del II, Tredje upplagan, s. 161). Den föreslagna reformen innebär att det ankommer på skatte- myndigheten att se till att bouppteckning förrättas och ges in. Beslut om anstånd med att förrätta bouppteckning samt föreläggande vid vite att förrätta, inge eller komplettera bouppteckning bör därför fattas av skattemyndigheten. Detsamma gäller för föreläggande vid vite att lämna uppgift till bouppteckning. Som nämnts ovan anses det att ett sådant föreläggande får meddelas endast efter yrkande. Enligt förslaget i delbetänkandet skall uppgiften att förordna någon att föranstalta om bouppteckning alltjämt ligga på tingsrätten. Som skäl härför har utredningen anfört att detta är ett beslut som bör fattas av domstol. Några remissinstanser har förordat att frågor om förordnande av bouppteckningsförrättare skall prövas av allmän förvaltningsdomstol. Ytterligare ett antal remissinstanser har anfört att den uppgiften i stället bör överföras till skattemyndigheten. Regeringen delar den sistnämnda uppfattningen. Uppgiften att förordna någon att föranstalta om bouppteckning har ett naturligt samband med den kontroll av bouppteck- ningsplikten som skattemyndigheten kommer att utöva. Det är vidare skattemyndigheten som har kännedom om omständigheterna i det enskilda fallet och som bäst kan bedöma om det räcker med ett vitesföreläggande eller om ett förordnande är påkallat. Ett beslut om förordnande saknar helt inslag av tvistlösning och det finns därför inte skäl till att det skall vara förbehållet domstol. Beslutet är i många avseenden jämförbart med ett beslut om förordnande av värderingsman enligt 26 § lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt, AGL (se mer om detta nedan under rubriken i frågor om arvsskatt). förordnas sådan värderingsman av skattemyndigheten när det gäller gåvobeskattningen. Enligt förslaget i rapporten skall skattemyndigheten även när det gäller arvsskatt förordna värderingsman. Regeringen föreslår att uppgiften att enligt 20 kap. 9 § första stycket ÄB förordna någon att föranstalta om bouppteckning förs över till skattemyndigheten. När det gäller motsvarande beslut enligt lagen (1935:45) om kvarlåtenskap efter den som hade hemvist i , , eller ställer sig saken annorlunda. Enligt denna lag skall boutredning som äger rum i något av nämnda länder omfatta även egendom här i riket. Någon bouppteckningsplikt enligt ÄB föreligger inte och svensk domstol kan endast vidta vissa i lagen angivna åtgärder rörande sådan egendom. Bl.a. kan tingsrätten i den ort där egendom finns på framställan av dödsboförvaltningen i hemvistlandet förordna lämplig person att upprätta bouppteckning (2 §). Enligt den konvention som ligger till grund för nämnda lag skall ett sådant förordnande meddelas av domstol. Det kan framstå som inkonsekvent att ett förordnande i vissa fall beslutas av domstol och i vissa fall av skattemyndighet. Anledningen till att skattemyndigheten föreslås förordna lämplig person att föranstalta om bouppteckning enligt ÄB är att det är skattemyndigheten som till följd av reformen kommer att ha tillsyn över att bouppteckningsplikten fullgörs. Någon bouppteckningsplikt i föreligger som nämnts inte i de fall som omfattas av lagen (1935:45) om kvarlåtenskap efter den som hade hemvist i , , eller , eftersom boutredning då skall ske i hemvistlandet. Frågan saknar även samband med en eventuell skattskyldighet här i landet, eftersom arvsbeskattning i sådant fall sker efter deklaration. har därför inte någon naturlig koppling till dessa ärenden. Vidare är det så att övriga uppgifter enligt nämnda lag, t.ex. förordnande av lämplig person att omhänderta egendomen till dess den kan övertas av dödsboförvaltningen, åligger tingsrätt. Enligt regeringens mening finns det inte något hinder mot att låta uppgiften att förordna lämplig person att föranstalta om bouppteckning enligt ÄB vara skild från uppgiften att enligt lagen (1935:45) om kvarlåtenskap efter den som hade hemvist i , , eller förordna lämplig person att upprätta bouppteckning. har framfört åsikten att skattemyndigheten bör stå för någon form av garanterad ersättning till bouppteckningsförrättare för de fall boet saknar medel. gällde att juristerna vid de allmänna advokatbyråerna hade en skyldighet att åta sig uppdraget att föranstalta om bouppteckning i de fall ersättning inte kunde påräknas. De allmänna advokatbyråerna avvecklades .