prop · GP031d25 · 2001-09-20 00:00:00 — 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Förslag till riksdagsbeslut..................................................................................... Information, rådgivning och kompetensutveckling............................ Regler, tillstånd och tillsyn ................................................................... Forskning och utveckling ..................................................................... Statistik, uppföljning och utvärdering ................................................. 38:1 Verket för näringslivsutveckling: Förvaltningskostnader .......... 38:2 Näringslivsutveckling m.m........................................................... 38:3 : Förvaltningskostnader... 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 3.12.538:5 geologiska undersökning: Geologisk 3.12.638:6 geologiska undersökning: Geovetenskaplig forskning 50 3.12.738:7 geologiska undersökning: Miljösäkring av 3.12.8 38:8 Patentbesvärsrätten....................................................................... 3.12.938:9 : Finansiering av viss verksamhet (likvidatorer) ......................................................................................... 3.12.10 38:10 Upprätthållande av nationell metrologi m.m............................ 3.12.12 38:12 Bidrag till standardisering och FoU inom experimentell teknik 38:13 Rymdstyrelsen: Förvaltningskostnader..................................... 3.12.15 38:15 Bidrag till .................................. 3.12.18 38:18 Täckande av förluster vid viss garantigivning, m.m.................. 3.12.19 38:19 Medel till AB kanalbolag för upprustning och drift av 3.12.2038:20 Kostnader för omstrukturering av vissa statligt ägda företag, m.m. ..................................................................................................... 59 38:21 Avgifter till vissa internationella organisationer....................... Övrig statlig verksamhet ...................................................................... Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande............................................ Insatser inom politikområdet............................................................... Insatser utanför politikområdet........................................................... Analys och slutsatser ............................................................................ 4.8.139:1 SWEDAC (Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll): 39:3 Exportfrämjande verksamhet....................................................... 39:4 AB Svensk Exportkredits statsstödda exportkreditgivning....... 39:6 Näringslivsutveckling i ................................... 39:7 Avgifter till internationella handelsorganisationer ..................... 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Mål, villkor och resultatindikatorer...................................................... Mål som resultatbedömningen skall bygga på..................................... Insatser inom politikområdet............................................................... Insatser utanför politikområdet ........................................................... Analys och slutsatser............................................................................. 40:5 Åtgärder på konsumentområdet .................................................. 40:6 Bidrag till miljömärkning av produkter ....................................... Politikområde Forskningspolitik under utgiftsområde 16 Utbildning och 26:1 Verket för innovationssystem: Förvaltningskostnader .............. 26:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling ......... 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet .................................................................. Härledning av ramnivån 2002 - 2004....................................................................... Utgiftsutveckling inom politikområdet.................................................................. Beviljade projektstöd inom såddfinansiering ............ Antal arrangerade mötesplatser mellan företag inom EU ........................ Nya ansökningar/belopp inom det geovetenskapliga forskningsanslaget 2000- Härledning av nivån 20022004............................................................................... Härledning av nivån 20022004............................................................................... Härledning av nivån 20022004............................................................................. Härledning av nivån 20022004............................................................................. Härledning av nivån 20022004............................................................................. Härledning av nivån 20022004............................................................................. Härledning av nivån 20022004............................................................................. Härledning av nivån 20022004............................................................................. Härledning av nivån 20022004............................................................................. Härledning av nivån 20022004............................................................................. Härledning av nivån 20022004............................................................................. Härledning av nivån 20022004............................................................................. Härledning av nivån 20022004............................................................................. Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser..................................................... Härledning av nivån 20022004............................................................................. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Härledning av nivån 20022004 ............................................................................. Härledning av nivån 20022004 ............................................................................. Härledning av nivån 20022004 ............................................................................. Härledning av nivån 20022004 ............................................................................. Härledning av nivån 20022004 ............................................................................. Härledning av nivån 20022004 ............................................................................. Härledning av nivån 20022004 ............................................................................. Utgiftsutvecklingen inom politikområdet Utrikeshandel, export- och Budget för avgiftsbelagd verksamhet - Ackreditering............................................ Härledning av nivån 20022004 ............................................................................... Härledning av nivån 20022004 ............................................................................... Härledning av nivån 20022004 ............................................................................... Härledning av nivån 20022004 ............................................................................. Härledning av nivån 20022004 ............................................................................. Härledning av nivån 20022004 ............................................................................. Härledning av nivån 20022004 ............................................................................. Budget för avgiftsbelagd verksamhet..................................................................... Utgiftsutveckling inom politikområdet .................................................................. Härledning av nivån 20022004 ............................................................................... Härledning av nivån 20022004 ............................................................................... Härledning av nivån 20022004 ............................................................................... Härledning av nivån 20022004 ............................................................................. Härledning av nivån 20022004 ............................................................................. Härledning av nivån 20022004 ............................................................................. Härledning av nivån 20022004 ............................................................................... 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser ......................................................... Härledning av nivån 20022004............................................................................... 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 av kvinnor resp. män 1993 och 2000 ....................................... 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.bemyndigar regeringen att uppdra åt Riks- 4. bemyndigar regeringen att gäldskontoret att träffa avtal om delfinansiering till och för deltagande i två aktuella europeiska civila flygindustriprojekt inom en ram av högst (avsnitt 3.5.2), 2.bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslaget 38:14 Rymdverksamhet, ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter om högst 1 (avsnitt 3.12.14), 3.bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslaget 26:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling, ingå ekonomiska förpliktelser om bidrag som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter om högst 1 under budgetåren 20032007 (avsnitt 6.1.2), ikläda staten betalningsansvar intill ett belopp av högst 200 för exportkreditgarantier (avsnitt 4.8.8. 5.bemyndigar regeringen att för ikläda staten betalningsansvar intill ett belopp av högst 10 för investeringsgarantier (avsnitt 4.8.8. 6.bemyndigar regeringen att för besluta att får obegränsad upplåningsrätt i för skadeutbetalningar (avsnitt 4.8.8), 7.godkänner att regeringen tar ut en fullt riskavspeglande garantiavgift för statens garantiåtagande till AB Svensk Ex- portkredit (avsnitt 4.8.4), 8.för anvisar anslagen under utgiftsområde 24 Näringsliv enligt följande uppställning: Verket för innovationssystem: Förvaltningskostnader Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling Verket för näringslivsutveckling Förvaltningskostnader geologiska undersökning: Geologisk undersöknings- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 geologiska undersökning: Geovetenskaplig forskning geologiska undersökning: Miljösäkring av oljelag- : Finansiering av viss verk- samhet (likvidatorer) Upprätthållande av nationell metrologi m.m. 38:12 Bidrag till standardisering och FoU inom experimentell teknik Täckande av förluster vid viss garantigivning, m.m. 38:19 Medel till AB kanalbolag för upprustning och drift av Kostnader för omstrukturering av vissa statligt ägda företag, 38:21 Avgifter till vissa internationella organisationer Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Myndighets- AB Svensk Exportkredits statsstödda exportkreditgivning Avgifter till internationella handelsorganisationer Bidrag till miljömärkning av produkter 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 I utgiftsområde 24 Näringsliv ingår politikområdena Näringspolitik (N), Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande (UD) och Konsumentpolitik (Ju). Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande Totalt för utgiftsområde 24 Näringsliv 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen 2002. 2Politikområdet hör till utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 2002 - 2004 Förändring till följd av: Överföring till/från andra 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen . Förutom de stöd till ett visst utgiftsområde som redovisas via anslag på statsbudgetens utgiftssida förekommer även stöd på statsbudgetens inkomstsida i form av olika särregler i skattelagstiftningen. Dessa stöd brukar kallas saldopåverkande skatteavvikelser. Det handlar om avvikelser från en enhetlig beskattning, t.ex. att en viss grupp omfattas av skattelättnad i förhållande till en enhetlig norm, vilket kan uppfattas som en skatteförmån. I det följande redovisas skatteavvikelser som hänför sig till utgiftsområde 24 Näringsliv. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Tabell 2.3 Skatteavvikelser netto Löneunderlag aktiva delägare i fåmansaktiebo- Kvittning av underskott i aktiv näringsverksamhet Nedskrivning av lager och pågående arbete Nedsättning inriktning mindre företag Bränsleförbrukning inom industrin, energiskatt Nedsättning av koldioxidskatt som utgår på bräns- len inom energiintensiv industri Undantag från svavelskatt för viss industri Löneunderlag aktiva delägare i fåmansaktiebolag Genom reglerna i 3§ 12 mom. SIL för beskattning av aktiva delägare i fåmansaktiebolag och närstående till dessa, beskattas viss avkastning på arbetskraft i inkomstslaget kapital. Avkastning på arbete är lön, som bör beskattas i inkomstslaget tjänst. Avvikelsen består i skillnaden mellan tjänste- och kapitalinkomstbeskattningen. Kvittning av underskott i aktiv näringsverksamhet Underskott av aktiv näringsverksamhet får kvittas mot tjänsteinkomster . Avdragsrätten är belagd med olika restriktioner för att förhindra handel med avdragsrätt och att avdragsrätt för samma näringsverksamhet kan uppkomma för flera femårsperioder. Nedskrivning av lager och pågående arbete Enligt en alternativregel kan lager (gäller ej fastigheter och värdepapper) tas av det sammanlagda anskaffningsvärdet. Olika bestämmelser finns för pågående arbeten som utförs på löpande räkning och arbeten som utförs till fast pris. För arbeten på löpande räkning kan samma alternativregel som ovan användas. Skatteavvikelsen utgörs av ränteeffekten på den skattelättnad som lagernedskrivningen medför. Eftersom räntan på krediten inte är förmånsgrundande skall den utgöra underlag för särskild löneskatt. I vissa fall har skadeförsäkringsföretag möjlighet att göra extra avsättningar till säkerhetsreserven. Skatteavvikelsen utgörs av ränteeffekten på skillnaden i skatt som det extra avdraget medför. Avsättning till skatteutjämningsreserv upphörde (taxering). 9/10 av beloppet skall återföras till beskattning i princip i lika delar , varför skatteavvikelsen kvarstår. En definitiv skattelättnad avseende skatten på av den totala omsättningen uppkommer därvid. Den bokföringsmässiga avskrivningstiden bestäms av tillgångens livstid i bolaget, medan den skattemässiga avskrivningstiden bestäms enligt lag. Detta innebär att bokföringsmässiga och skattemässiga avskrivningar endast undantagsvis överensstämmer. Skatteregeln medger att en tillgång skrivs av snabbare än vad som är ekonomiskt motiverat. Skatteavvikelsen avser ränteeffekten på skattekrediten. Eftersom denna inte är förmånsgrundande skall den ligga till grund för beräkning av särskild löneskatt. Periodiseringsfond är en vinstanknuten reserveringsmöjlighet där näringsidkaren/bolaget kan reservera medel under högst (före var tiden ). medgavs avsättning med högst . Avsättningstaket sänktes till . Avsättningstaket för enskilda näringsidkare och för fysiska personer som är delägare i HB återställdes . är avsättningstaket för aktiebolag och övriga juridiska personer och för enskild näringsidkare och fysiska personer som är delägare i HB. Reserveringsmöjligheten innebär en skattekredit på det reserverade beloppet. Nedsättning inriktning mindre företag Vid beräkning av arbetsgivaravgifter får en arbetsgivare göra ett avdrag av lönesumman upp till ett visst tak. Den maximala lönesumman som medgav nedsättning uppgick till . har den maximala lönesumman som medger nedsättning höjts till . Till denna avvikelse har även förts motsvarande avdrag för egenavgifter för enskilda näringsidkare. Bränsleförbrukning inom industrin, energiskatt Industrisektorn är skattebefriad för all användning av fossila bränslen. utgörs av full skattesats på dessa bränslen. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Industrisektorn är skattebefriad för all användning av elektrisk kraft. utgörs av normalskattesatsen på el. Avdrag medges för koldioxidskatt för kolbränslen som används för metallurgiska processer. Nedsättning av koldioxidskatt som utgår på bränslen inom energiintensiv industri Fr.o.m. får den energiintensiva sektorn en nedsättning till av den koldioxidskatt som överstiger av det enskilda företagets omsättning. Företag inom cement-, kalk-, glas- och stenindustri är dock skattebefriade för koldioxidskatten på kol och naturgas av omsättningen. Undantag från svavelskatt för viss industri Bränslen som används i metallurgiska processer och för att producera varor av cement, kalk och andra mineraliska ämnen är befriade från svavelskatt liksom bränslen i sodapannor inom skogsindustrin. Svavelskatten utgår med per kg svavelinnehåll i andra fall än ovanstående. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Politikområdet Näringspolitik omfattar delområdena: Information, rådgivning och kompetensutveckling, Regler, tillstånd och tillsyn, Forskning och utveckling, Statistik, uppföljning och utvärdering samt Inom politikområdet ryms företagsutveckling, innovationsutveckling, regelförenkling, konkurrensfrämjande arbete, stöd till kooperativ utveckling, turismfrämjande samt immaterial- och associationsrättsliga frågor. Vidare ingår undersökning av och information om landets geologiska beskaffenhet och mineralhantering, tillstånd och tillsyn enligt minerallagen och miljösäkring av oljelagringsanläggningar, bidrag till forskning och utveckling inom bl.a. IT, bioteknik, transport, energi och metrologi samt bi- drag till rymdverksamhet. Ytterligare områden är ansvar för teknisk provning och kontroll, legal mätteknik och ädelmetallkontroll, bidrag till riksmätplatserna, ansvar för säkerhetsfrågor inom elområdet samt bidrag till svenska standardiseringsorganisationen. Politikområdet omfattar också den regionala näringspolitiken och de regionala tillväxtavtalen. Inom politikområdet verkar organisationerna Verket för näringslivsutveckling (), (), (), Verket för innovationssystem (), Turistdelegationen, , geologiska undersökning (SGU), Bergsstaten, Patentbesvärsrätten (PBR), (), , , , (), , AB kanalbolag, SP () och Standardiseringsråd (SSR). Andra statliga aktörer inom politikområdet är Industrifonden, Stiftelsen () och Svensk-Norsk Industrifond. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet Anslag inom politikområde Näringspolitik Stöd till kooperativ utveckling4 Teknisk forskning och utveckling6 Fortsatt program för småföretagsutveckling, förnyelse och tillväxt (äldreanslag) 38:1 Verket för näringslivsutveckling: Förvaltnings- 38:5 geologiska undersökning: Geologisk 38:6 geologiska undersökning: Geoveten- 38:7 geologiska undersökning: Miljösäkring 38:9 (likvidatorer) 38:10 Upprätthållande av nationell metrologi10 38:12 Bidrag till standardisering och FoU inom expe- 38:13 Rymdstyrelsen: Förvaltningskostnader 38:18 Täckande av förluster vid viss garantigivning 38:19 Medel till AB kanalbolag för upprustning 38:20 Kostnader för omstrukturering av vissa statligt 38:21 Avgifter till vissa internationella organisationer Totalt för politikområde 38 Näringspolitik 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen 2002 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 22001 uppgår anslaget i anslagen 38:1 Verket för näringslivsutveckling: Förvaltningskostnader, 38:3 : Förvaltningskostnader och 26:1 Verket för innovationssystem: Förvaltningskostnader. 32001 uppgår anslaget i anslagen 38:1 Verket för näringslivsutveckling: Förvaltningskostnader och 38:2 Näringslivsutveckling. 42001 uppgår anslaget i anslaget 38:2 Näringslivsutveckling. 5Anslaget upphör 2000. 2001 uppgår anslaget i anslagen 38:2 Näringslivsutveckling och 26:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling. 2001 uppgår anslaget i anslaget 38:3 : Förvaltningskostnader. 8Tidigare Myndigheten för företagsutveckling: Förvaltningskostnader. 9Tidigare Myndigheten för analyser, omvärldsbevakning och utvärderingar: Förvaltningskostnader. 10Tidigare Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Bidrag till riksmätplatser. 11Tidigare Bidrag till standardisering, provnings- och mätteknisk FoU. Målet för politikområdet Näringspolitik är att främja en hållbar ekonomisk tillväxt och en ökad sysselsättning genom fler och växande företag. behöver fler och växande företag i hela landet. Ett ökat företagande är av stor betydelse för den svenska tillväxten och sysselsättningen. Tyngdpunkten i näringspolitiken är att skapa ett gott företagsklimat och därmed förbättra villkoren för företagande så att den samlade kunskapen, kapitalet och övriga tillgångar utnyttjas på bästa sätt. För att stimulera till ett ökat företagande och att få redan existerande företag att växa krävs insatser inom flera områden. De viktigaste är sunda konkurrensvillkor, minskad regelbörda, god tillgång till kapital, information och rådgivning samt bra myndighetsservice. har internationellt sett en låg andel företagare. Därför är det viktigt att främja positiva attityder till entreprenörskap och företagande i alla dess former. Regeringen anser att grunden för entreprenörskap läggs , varför insatser för att främja ungt företagande är långsiktigt mycket viktiga. Inga grupper skall missgynnas av gällande regelverk och alla grupper i samhället, inte minst kvinnor, ungdomar och personer med invandrarbakgrund skall, omfattas av statens insatser. För att skapa ett gott företagsklimat så krävs förutom en effektiv näringspolitik ett nära samarbete med andra politikområden som exempelvis arbetsmarknads-, arbetslivs-, skatte-, utbildnings-, forsknings-, regional-, jämställdhets- och integrationspolitik. En effektiv näringspolitik bygger på tydliga nationella mål och program. Genomförandet bör dock i de flesta fall ske på regional eller lokal nivå med hänsyn till att insatsernas omfattning och sammansättning är avhängiga av regionala förutsättningar och prioriteringar. Ett viktigt led i detta är det fortsatta arbetet med de regionala tillväxtavtalen. Forskning och utveckling är en tillväxtfaktor av strategisk betydelse för näringslivet. Ett väl fungerande samarbete och en effektiv kompetensöverföring mellan forskningsinstitut, företag, universitet och högskolor är viktigt för en gynnsam utveckling. insatser inom forskning och utveckling är nära kopplade till de insatser som görs inom politikområde Forskningspolitik. För att effektivisera statens insatser inom in- novations-, närings- och regionalpolitiken genomfördes en omstrukturering av myndigheter som verkar inom dessa områden. utgör Verket för näringslivsutveckling () tillsammans med () ett gemensamt för företagsutveckling, entreprenörskap, företagsfinansiering och regional näringslivsutveckling. tidigare forsknings- och utvecklingsfinansierande delar, Kommunikationsforskningsberedningen (KFB) samt delar av () samlades i en ny myndighet för innovationssystem (). Dess grundläggande uppgift är att initiera och finansiera behovsstyrd forskning och utveckling till stöd för innovationssystemet samt en hållbar utveckling och tillväxt. Vidare inrättades en myndighet med ansvar för analyser, omvärldsbevakning och utvärderingar (). Institutet är en sammanslagning av tidigare , () och (). Utvecklingen av antalet nya företag har visat en positiv trend . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Nyföretagandet har nästan fördubblats sedan Detta kan till viss del för- av relativt stora offentliga sektor. , 1993-2000, har antalet konkurser Andelen kvinnor som startar företag har sjunkit med 64 procent.1 nedanstående diagram framgår att 1993 var ande- Motsvarande andel 2000 var Diagram 3.2 av kvinnor resp. män 1993 Av ovanstående diagram framgår att ca 39 500 nya företag startades , vilket innebär en ökning jämfört med då motsvarande antal var ca 35 800. Det är främst inom tjänstesektorn som nyföretagandet sker. De tre storstadslänen (, och ) svarade 2000 för knappt två tredjedelar av de nystartade företagen.