prop · GO03130 · 2001-01-01 00:00:00 — skall fysisk planering och samhällsbyggande grundas på program och strategier för: - hur ett varierat utbud av bostäder, arbetsplatser, service och kultur kan åstadkommas så att bilanvändningen kan minska och förutsättningarna för miljöanpassade och resurssnåla transporter förbättras, - hur kulturhistoriska och estetiska värden skall tas till vara och utvecklas, - hur grön- och vattenområden i tätorter och tätortsnära områden skall bevaras och utvecklas och andelen hårdgjord yta inte ökas, - hur energianvändningen skall effektiviseras, hur förnybara energiresurser skall tas till vara och hur utbyggnad av produktionsanläggningar för fjärrvärme, solenergi, biobränsle och vindkraft skall främjas. Kulturhistoriskt värdefull bebyggelse 2. Den kulturhistoriskt värdefulla bebyggelsen skall vara identifierad och ett program finnas för skydd av dess värden. skall av den värdefulla bebyggelsen vara långsiktigt skyddad. Antalet människor som utsätts för trafikbullerstörningar överstigande de riktvärden som ställt sig bakom för buller i bostäder skall ha minskat jämfört med . Uttag av naturgrus 4. skall uttaget av naturgrus i landet vara högst och andelen återanvänt material utgöra av ballastanvändningen. Mängden deponerat avfall exklusive gruvavfall skall minska med räknat års nivå som den totala mängden genererat avfall inte ökar. Samtliga avfallsdeponier har uppnått enhetlig standard och uppfyller högt uppställda miljökrav enligt EU:s beslutade direktiv om deponering av avfall. Energianvändning m.m. i byggnader 7. Miljöbelastningen från energianvändningen i bostäder och lokaler minskar och är lägre än . Detta skall bl.a. ske genom att den totala energianvändningen effektiviseras för att minska. Regeringens bedömning: Planeringsunderlag Den fysiska planeringen bör användas som styrmedel för att uppnå en god bebyggd miljö. Utveckling av program och strategier för frågor om miljöanpassade transporter, natur- och kulturvärden och miljöanpassad energiförsörjning ger underlag och utgångspunkter för en fysisk planering och ett samhällsbyggande som kan bidra till att nå miljökvalitetsmålet. Det ger också bättre förutsättningar för samordning mellan olika samhällssektorer och samverkan mellan berörda aktörer när det gäller åtgärder i miljöarbetet. Kommunerna och länsstyrelserna har tillsammans med andra berörda myndigheter viktiga roller i arbetet med att utveckla program och strategier. Kulturhistoriskt värdefull bebyggelse Det finns goda förutsättningar att nå delmålet om den kulturhistoriskt värdefulla bebyggelsen. Intresset för de kvaliteter som denna bebyggelse representerar har ökat, inte minst hos allmänheten. Kulturmiljön ses numera inte enbart som ett arv som skall vårdas utan som en värdefull tillgång som skall användas och utvecklas. Kulturmiljövårdens byggnadsregister, som utvecklats, medverkar också till förbättrade möjligheter att ta hand om och utvärdera den värdefulla bebyggelsen. Ansvaret för genomförandet ligger framför allt på de kulturvårdande myndigheterna och på kommunerna. Ytterligare utredningsarbete behövs för att kunna formulera delmål för vilka kulturvärden i den byggda miljön som är centrala för en hållbar utveckling och hur den kulturhistoriskt värdefulla bebyggelsen kan få ett förbättrat långsiktigt skydd. Buller Delmålet om buller fokuserar på trafikbuller som är det bullerslag som stör flest människor. De riktlinjer som ställt sig bakom speglar en hög ambitionsnivå. Under pågående planperiod genomför trafikverken och Försvarsmakten bullerskyddsåtgärder för att minska de allvarligaste störningarna. Med en fortsatt statlig finansiering och ett fördjupat kommunalt engagemang och nya förutsättningar för planering bedömer regeringen att delmålet kommer att uppnås. För att miljökvalitetsmålet skall kunna uppnås krävs dels ett framgångsrikt arbete på nationellt och internationellt plan för att minska bullret från källorna, dels åtgärder för att minska annat buller än trafikbuller. Uttag av naturgrus Arbetet med att minska uttaget av naturgrus och att öka andelen återanvänt material bör fortsätta i samarbete med branschen. geologiska undersökning (SGU) bör få i uppdrag att tillsammans med berörda intressenter och sektorsmyndigheter utveckla frivilliga överenskommelser. En utvärdering bör sedan tjäna som underlag för vidare överväganden. I uppdraget bör ingå att utveckla kravspecifikationer och metoder för att avgöra vilka hushållnings- och miljöaspekter som bör gälla för användningen av naturgrus och alternativa material. Avfall Omställningen till ett ekologiskt hållbart omhändertagande av avfall bör fortsätta enligt tidigare riktlinjer, dvs. mängden avfall för slutlig behandling och avfallets farlighet bör minska som avfallet bör behandlas utifrån dess inneboende egenskaper. Den totala mängden genererat avfall bör inte heller öka. Regeringen gör bedömningen att det finns goda möjligheter att nå delmålet att skapa säkra deponier med enhetlig standard. Styrinstrumentet för detta mål finns redan i form av EG-direktiv för deponering av avfall. Regeringen anser att redan vidtagna åtgärder i övrigt kommer att räcka för att bidra till att målet kan nås. Det behövs dock en utvärdering och analys av de ekonomiska och miljömässiga konsekvenserna av att införa en skatt på förbränning av avfall. När det gäller delmålet att den totala mängden genererat avfall inte bör öka gör regeringen bedömningen att föreslagna åtgärder under strategin för giftfria och resurssnåla kretslopp, som omfattar en miljöorienterad produktpolitik (se avsnitt 21), kommer att bidra till att delmålet uppfylls. Energianvändning m.m. i byggnader Energianvändningen i byggnader bör minska i både nya och befintliga byggnader. Användningen av fossil energi i bostäder och lokaler skall minska kontinuerligt. har lämnat förslag till delmål även beträffande inomhusmiljön. Inomhusmiljön och energianvändningen i byggnader påverkar varandra ömsesidigt, varför dessa frågor bör belysas ytterligare. Regeringen avser att senare återkomma till med sina överväganden i dessa frågor. I det sammanhanget kommer regeringen också att ta upp radonfrågorna, som av kommittén har redovisats under miljökvalitetsmålet Säker strålmiljö (avsnitt 11). Vad gäller frågan om direktverkande elvärme bör följande noteras. Effekterna av ett eventuellt förbud mot direktverkande elvärme i nya byggnader bör analyseras liksom effekterna av att begränsa möjligheterna till sådan värme i nya fritidshus. Energi- och miljödeklarationer av byggnader är åtgärder som syftar till att bl.a. minska energianvändningen. Frågan ingår i det pågående regeringsuppdraget till att bedriva en försöksverksamhet med att deklarera byggnader. Återföring av fosfor till kretsloppet Fosfor från organiskt avfall och avloppsslam bör ingå i kretsloppet mellan stad och land och återföras till jordbruksmark eller annan produktiv mark utan risk för hälsa och miljö. saknas dock det tekniska underlag som möjliggör ett kvantitativt och tidsatt delmål för denna fråga. Som en konsekvens av uppfyllelsen av miljökvalitetsmålet En giftfri miljö bör dock även avloppsslam bli så rent att det kan återföras till jordbruksmark. Ny teknik bör utvecklas och införas för att skapa rena och effektiva kretslopp av fosfor. bör få i uppdrag att tillsammans med berörda parter ta fram en långsiktig strategi för återföring av fosfor till . Regeringen avser att återkomma med förslag till delmål. Miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö bör i ett generationsperspektiv enligt regeringens bedömning innebära bl.a. följande: * Den bebyggda miljön ger skönhetsupplevelser och trevnad samt har ett varierat utbud av bostäder, arbetsplatser, service och kultur så att alla människor ges möjlighet till ett rikt och utvecklande liv och så att omfattningen av människors dagliga transporter kan minskas. * Det kulturella, historiska och arkitektoniska arvet i form av byggnader och bebyggelsemiljöer samt platser och landskap med särskilda värden värnas och utvecklas. * En långsiktigt hållbar bebyggelsestruktur utvecklas, både vid nylokalisering av byggnader, anläggningar och verksamheter och vid användning, förvaltning och omvandling av befintlig bebyggelse. * Boende- och fritidsmiljön, samt så långt möjligt arbetsmiljön, uppfyller samhällets krav på gestaltning, frihet från buller, tillgång till solljus, rent vatten och ren luft. * Natur- och grönområden med närhet till bebyggelsen och med god tillgänglighet värnas så att behovet av lek, rekreation, lokal odling samt ett hälsosamt lokalklimat kan tillgodoses. * Den biologiska mångfalden bevaras och utvecklas. * Transporter och transportanläggningar lokaliseras och utformas så att skadliga intrång i stads- eller naturmiljön begränsas och så att de inte utgör hälso- eller säkerhetsrisker eller i övrigt är störande för miljön. * Miljöanpassade kollektivtrafiksystem av god kvalitet finns tillgängliga och förutsättningarna för säker gång- och cykeltrafik är goda. * Människor utsätts inte för skadliga luftföroreningar, bullerstörningar, skadliga radonhalter eller andra oacceptabla hälso- eller säkerhetsrisker. * Mark- och vattenområden är fria från gifter, skadliga ämnen och andra föroreningar. * Användningen av energi, vatten och andra naturresurser sker på ett effektivt, resursbesparande och miljöanpassat sätt och främst förnybara energikällor används. * Naturgrus nyttjas endast när ersättningsmaterial inte kan komma i fråga med hänsyn till användningsområdet. * Naturgrusavlagringar med stort värde för dricksvattenförsörjningen och för natur- och kulturlandskapet bevaras. * Den totala mängden avfall och avfallets farlighet minskar. * Avfall och restprodukter sorteras så att de kan behandlas efter sina egenskaper och återföras i kretsloppet i ett balanserat samspel mellan bebyggelsen och dess omgivning. förslag Planeringsunderlag Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Kulturhistoriskt värdefull bebyggelse Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag förutom att avgränsningen ''''äldre'''' har utgått. Buller Överensstämmer delvis med regeringens förslag och bedömning. Kommitténs förslag till delmål för var en minskning av trafikbullerstörningar jämfört med . Kommittén hade även ett delmål för . Uttag av naturgrus Överensstämmer i stort med regeringens förslag och bedömning. Kommittén hade dock ett kvantifierat mål för uttaget av naturgrus . Avfall Överensstämmer i stort med regeringens förslag såvitt gäller deponering av avfall och den totala mängden genererat avfall. Kommittén föreslog ytterligare ett delmål som handlar om att mängden material och energi som varor och tjänster (funktioner) förbrukar under sin livscykel skall minska jämfört med . Energianvändning m.m. i byggnader Överensstämmer delvis med regeringens förslag. Kommittén föreslog att det i delmålet skulle sättas en övre gräns för energianvändningen i nya byggnader för samt ett delmål för den totala energianvändningen. I förslaget gavs vidare delmålet en annan formulering vad avser direktverkande elvärme och användningen av fossila energikällor. Kommittén föreslog också delmål vad avser inomhusmiljön. Återföring av fosfor till kretsloppet Överensstämmer inte med regeringens bedömning. Kommittén föreslog ett delmål som innebär dels att av fosforn från avfall och avlopp ingår i kretsloppet mellan stad och land, dels att den beslutade kvantiteten kan återföras till jordbruksmark eller annan produktiv mark utan risk för hälsa och miljö. Remissinstanserna Planeringsunderlag , och flertalet länsstyrelser m.fl. är positiva till förslaget. Många remissinstanser, bl.a. , dåvarande , och anser det dock motsägelsefullt att lyfta fram samhällsplanering som styrmedel utan att behandla hållbar utveckling i hela dess bredd, dvs. såväl ekonomisk och social som ekologisk hållbarhet. Dessa remissinstanser efterlyser dessutom en diskussion om målkonflikter, prioriteringar och avvägningar såväl mellan miljömålen som mot andra samhällsmål och mellan sektorer. Några remissinstanser, bl.a. , i och , ifrågasätter delmålet med motiveringen att det är fråga om medel och inte mål, att det avser frivilliga lokala åtgärder och att det inte går att följa upp och utvärdera. m.fl. anser att målet behöver vidareutvecklas i väsentliga delar, bl.a. utifrån vad som framgår av Handlingsprogrammet för arkitektur, formgivning och design (prop. 1997/98:117). Kulturhistoriskt värdefull bebyggelse m.fl. remissinstanser anser att förslaget om inventering av kulturhistoriskt värdefull bebyggelse inte bör begränsas till den äldre bebyggelsen utan inriktas mot den hotade bebyggelsen och att ett program för skydd bör finnas . Ämbetet föreslår även en viss omformulering av delmålet i övrigt. m.fl. menar att målet bör inriktas mot bebyggelsemiljöer och inte mot byggnader. i pekar på bebyggelsemiljöerna som tillgångar i den regionala utvecklingen. i framhåller vikten av att samtliga kommuner utarbetar kulturmiljöprogram som redovisar kulturhistoriskt värdefull bebyggelse men anser att bebyggelsen kan registreras i ''''enklare'''' register. Buller Remissinstanserna är i stort positiva till förslag. Flertalet remissinstanser anser det riktigt att inrikta etappmålet på trafikbuller. Några, däribland och i , anser dock att det också borde finnas mål för andra typer av buller, som t.ex. lågfrekvent buller från industriverksamheter. Kommitténs målförslag stöds av flera instanser, däribland , och . Några anser att ambitionsnivån fram är för låg. Denna synpunkt framförs av och () m.fl. Andra, t.ex. länsstyrelserna i , och , bedömer däremot att målsättningen, framför allt för perioden fram , är för hög eller orealistisk. Flera remissinstanser påpekar också att det krävs både styrmedel och ekonomiskt stöd för att klara målet. Några remissinstanser, däribland , och , understryker betydelsen av att s.k. relativt tysta områden, även utanför skärgården och fjällvärlden, värnas i planeringen. och anser att det är olyckligt att det inte finns något etappmål för riktvärden för buller vid fasad eller uteplats. Uttag av naturgrus Få remissinstanser har yttrat sig över kommitténs förslag till delmål om minskat uttag av naturgrus. De som yttrat sig är positiva till målsättningen men har olika syn på vilka åtgärder som är nödvändiga för att nå målet. geologiska undersökning (SGU) anser att myndigheten bör få i uppgift att inventera naturgrusförekomsterna i landet. i anser att det endast är motiverat med en grusinventering fokuserad på värdet för vattenproduktion. i län finner att kommitténs delmål om att begränsa uttaget av naturgrus i landet till högst blir svårt att uppfylla och att målet förutsätter registrering av husbehovstäkter. Någon ny naturgrusinventering är enligt inte befogad utan resurser bör i stället koncentreras på kunskap om återanvändning och ersättningsmaterial. ansluter sig till kommitténs målsättning under etappmål 6 under förutsättning att kommitténs förslag om frivillighet kommer att gälla. Föreningen har uppmanat branschen att minska uttaget av naturgrus. () påpekar vikten av stöd till handläggarna på miljömyndigheterna för att de skall kunna bedöma möjligheterna att i stället för naturgrus använda olika ersättningsmaterial. anser att kommitténs förslag om återanvändning av "rent" material ger ett felaktigt intryck av återanvändbart material och restprodukter och föreslår i stället benämningen "andelen kvalitetskontrollerat återanvänt material". På så sätt ges bättre möjlighet att bedöma användning av ersättningsmaterial vad avser både funktion och miljöpåverkan. Avfall Flertalet av de remissinstanser som har yttrat sig över avfallsfrågorna är positiva till kommitténs förslag. anser att det är viktigt att en ökad återvinningskapacitet skapas för att målet skall kunna nås. Byggsektorns Kretsloppsråd påpekar problemen med att följa upp deponimängderna. framhåller dock att den har kompetens att bedriva ett sådant arbete. Energianvändning m.m. i byggnader Byggsektorns Kretsloppsråd anser att formulerade delmål är dåligt förankrade i praktisk erfarenhet. Rådet anger att en rad orsaker kan leda till fukt- och mögelskador och att underlag saknas för att bedöma hur skadorna uppkommit. anser att det av kommittén föreslagna delmålet om innemiljön kräver ytterligare kunskaper om systemsamband och genomförande, bl.a. om livsstilsförändringar. pekar på att energianvändningsnivån för kan komma i konflikt med kulturhistoriska värden. betonar bl.a. vikten av att resurseffektivitet, klimat- och miljöfrågor ses i ett brett system- och livscykelanalysperspektiv (LCA). Falu kommun påpekar att delmål som berör byggnader måste samordnas så att inte åtgärderna motverkar varandra. , som anser att kommitténs förslag till delmål är väl avvägda, framhåller att energieffektivisering i bebyggelse kräver kraftiga styrmedel. Den sistnämnda uppfattningen delas av bl.a. i . Byggsektorns kretsloppsråd anser att det är rimligt att samhället formulerar krav beträffande energianvändningen vid nybyggnad och vid om- och tillbyggnad. Att nu formulera långtgående mål för betecknas emellertid av rådet som mindre meningsfullt. och Elleverantörer ställer sig helt bakom förslagen att effektivisera energianvändningen i byggnader, men vill peka på det motsatsförhållande som ligger i att å ena sidan sätta upp mål för en kraftig sänkning av energianvändningen i nya byggnader och å andra sidan förbjuda direktverkande elvärme. Det sistnämnda betecknar föreningarna som olyckligt. är berett att göra åtaganden beträffande energieffektivisering i den befintliga bebyggelsen, men avvisar bestämt alla förslag som kan utgöra grund för att ställa retroaktiva och tvingande krav på den befintliga bebyggelsen. , som menar att energieffektiviseringsåtgärder bör ses i ett helhetsperspektiv, pekar på inkonsekvensen i att statliga bidrag lämnas till konvertering av småhus från direktel till vattenburen värme som det byggs nya hus med direktverkande elvärme. understryker vikten av att det i energieffektivitetssträvandena ingår att undanröja hinder för ökad användning av kraftvärme. Återföring av fosfor till kretsloppet Flera remissinstanser har ifrågasatt hur realistiskt delmålet är, bl.a. med tanke på de problem som finns vad gäller återföring av avloppsslam till . Bakgrund till miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö I samband med att fastställde miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö (prop. 19997/98:145, bet. 1998/99:MJU6, rskr. 1998/99:183) förutsattes det att regeringen skulle återkomma till med förslag till komplettering av miljökvalitetsmålet med delmål avseende bl.a. trafikbuller, grönområden, kulturhistoriska värden, avfall och naturgrus. Planeringsunderlag Frågor om att utveckla en god och hälsosam livsmiljö i städer, tätorter och annan bebyggd miljö är av central betydelse för samhällsplaneringen och förutsätter samordning mellan olika samhällssektorer och samverkan mellan berörda aktörer. Det gäller särskilt miljökvalitetsmålets preciseringar av natur- och kulturmiljö, biologisk mångfald, transporter och energianvändning, där åtgärderna för att uppnå målen berör många verksamhetsfält och ofta är sinsemellan beroende. Utvecklade program och strategier för sådana frågor ger underlag och utgångspunkter för en fysisk planering och ett samhällsbyggande som bidrar till att nå miljökvalitetsmålet. Kulturhistoriskt värdefull bebyggelse Den bebyggda miljön är bärare av kulturhistoriska och konstnärliga värden och utgör en del av samhällets identitet och kulturarv. Hur den byggda miljön förändras och förvaltas är därför av avgörande betydelse för utvecklingen av ett hållbart samhälle. Byggnadernas kulturhistoriska värden med inriktning på den hotade bebyggelsen måste betonas och bebyggelsefrågorna skall kännetecknas av ett helhetstänkande på miljön och samverkan mellan natur och kultur. För att kunna formulera delmål för vilka kulturvärden i den byggda miljön som är centrala för en hållbar utveckling behövs ytterligare utredningsarbete. Dessutom bör analyseras hur den kulturhistoriskt värdefulla bebyggelsen kan få ett förbättrat långsiktigt skydd. Buller Buller definieras som oönskat eller störande ljud. Människor reagerar olika på ljud; t.ex. kan ljud från väg- respektive järnväg uppfattas olika även om ljudnivån är densamma. Buller kan ge upphov till koncentrationssvårigheter, sömnproblem, otrivsel m.m. Mycket höga ljudnivåer vid t.ex. musikkonserter kan ge bestående hörselskador. Det finns forskning om trafikbuller som visar att sådant buller också kan leda till allvarliga hälsoproblem, bl.a. hjärt- och kärlsjukdomar. bedöms ca 2 miljoner människor vara utsatta för bullernivåer från flyg-, väg- och järnvägstrafik över de riktvärden som ställt sig bakom. Av dessa är ca 1,6 miljoner störda av vägtrafikbuller. Med beslutade och planerade insatser i form av t.ex. bullerskydd bedöms ca 1,4 miljoner personer vara utsatta för bullernivåer över riktvärdena . gör bedömningen att om inga insatser skulle göras skulle antalet personer utsatta för vägtrafikbuller över riktvärdena komma att öka från ca 1,6 miljoner till ca 1,8 miljoner år 2011 och till 2,0 miljoner år 2020. Vid planering och byggande kan brister i bullerhänsyn leda till ökning av antalet personer utsatta för bullernivåer över riktvärdena. beslutade om etappmål för buller (prop. 1996/97:53, bet. 1996/97:TU7, rskr. 1996/97:174). Etappmålen utgick från följande riktvärden för trafikbuller, som normalt inte bör överskridas vid nybyggnad av bostäder eller vid nybyggnad eller väsentlig ombyggnad av trafikinfrastruktur: ekvivalentnivå (medelljudsnivå) inomhus maximalnivå (högsta ljudnivån) inomhus ekvivalentnivå utomhus vid fasad maximalnivå vid uteplats i anslutning till bostaden. För utomhusnivån avses för flygbuller FBN (flygbullernivån, uttryckt som ekvivalentnivån ) . Vid järnväg eller annan spåranläggning avser riktvärdet för buller utomhus ekvivalentnivå vid uteplats och ekvivalentnivå i bostadsområdet i övrigt. Vid tillämpningen av riktvärden vid åtgärder i trafikinfrastrukturen bör hänsyn tas till vad som är tekniskt möjligt och ekonomiskt rimligt. I de fall utomhusnivån inte kan reduceras till nivåer enligt ovan bör inriktningen vara att inomhusvärdena inte överskrids. Bullerproblemen behandlades i transportpolitiska beslut (prop. 1997/98:56, bet. 1997/98:TU10, rskr. 1997/98:266 och 267). Uttag av naturgrus Naturgrusavlagringar har ett stort värde för bl.a. dricksvattenförsörjningen. Inom vissa områden i landet är försörjningen med dricksvatten nästan uteslutande beroende av naturgrusförekomsterna. Rullstensåsarna har en viktig funktion som ytvattenrenare och är genom sina natur- och kulturvärden också värdefulla inslag i landskapet. gjorde geologiska undersökning (SGU) bedömningen att naturgrustillgångarna i ett 80-tal kommuner skulle vara förbrukade . Bedömningen gjordes mot bakgrund av den förbrukningstakt som då var aktuell. För ett 40-tal av dessa kommuner skulle naturgruset vara slut . Produktionen av ballastmaterial var 1994 totalt ca fördelat på naturgrus, bergkross och annat material. Därefter har användningen av naturgrus minskat till ca . Ett sätt att minska uttaget av naturgrus och främja användningen av ersättningsmaterial är att använda ekonomiska styrmedel. För att åstadkomma en bättre hushållning med naturgrus beslutade att införa en lag om skatt på naturgrus (prop. 1995/96:87, bet. 1995/96:SkU18, rskr. 1995/96:122). Lagen trädde i kraft och innebär att skatt tas ut med per ton naturgrus. I rapporten , utvärdering av skatteeffekterna (rapport 5077) har sett över hur skatten på naturgrus fungerat för att nå miljökvalitetsmålen. Enligt rapporten ökade priset på naturgrus med när skatten infördes och andelen naturgrus av den totala mängden bergkross och naturgrus minskade . Skatten har enligt haft effekt på användningen av naturgrus och bidragit till hushållning med naturgrus. Utvärderingen kan dock enligt verket inte besvara frågan om regleringen är samhällsekonomiskt effektiv.