prop · GO031D16 · 2001-01-01 00:00:00 — Regeringen anser att det utvecklingsarbete som bedrivs inom socialförsäkringens administration väl överensstämmer med regeringens förvaltningspolitiska mål. Att det sker en modernisering av de allmänna försäkringskassornas verksamhet och särskilt deras IT-stöd är viktigt för att kvalitet och service kan utvecklas. Enligt regeringens uppfattning måste verksamheten inom administrationen bedrivas rationellt med god service och hög och jämn kvalitet. Utvecklingsprogrammet skall ge effekter i form av högre kvalitet, ökad tillgänglighet, bättre säkerhet, en god arbetsmiljö samt att de försäkrade ges en god och likformig service. Det är därför viktigt att insatser vidtas som underlättar för administrationen att driva arbetet inom utvecklingsprogrammet framgångsrikt. Målen för socialförsäkringens administration är att verksamheten skall garantera effektivitet, rättssäkerhet och kompetens vid ärendehandläggning. Det är angeläget att utvecklingsprogrammet bidrar till att nå detta mål. RFV skall i egenskap av systemägare utveckla IT-stödet och försäkringskassorna skall göra de omställningar i verksamheten som krävs. Utvecklingsprogrammet finansieras främst inom ramen för anslaget för de allmänna för- säkringskassorna. RFV svarar för alla kostnader avseende IT-system. Finansiering och redovisning som tydliggör kostnader för och effekter av utvecklingsarbetet är viktiga delar. Det är också viktigt att den gemensamma överenskommelsen mellan RFV och försäkringskassorna tydliggörs och speglas i sättet att finansiera och följa upp utvecklingsprogrammet. För att bl.a. underlätta verksamhetsuppföljning och ekonomisk uppföljning anser regeringen att samtliga förvaltningskostnader som kan hänföras till utvecklingsprogrammet inom försäkringskassorna skall redovisas i särskild ordning och följa uppdelningen på centrala kostnader respektive kostnader vid försäkringskassorna i enlighet med skrivelsen från RFV . Regeringen avser att i samband med beslut om regleringsbrevet för RFV närmare precisera dessa villkor. 2.7 Revisionens iakttagelser () har granskad RFV:s årsredovisning avseende 1999. RRV bedömer att årsredovisningen i allt väsentligt är rättvisande. RRV lämnar i revisionsberättelse vidare en upplysning om att RFV tagit fram och beslutat om nya redovisningsprinciper för aktivering av ut- gifter för egenproducerade dataprogram. En nedskrivning av tidigare aktiverade belopp har genomförts av RFV med . RFV och revisorerna är överens om att den aktuella balansposten är behäftad med stor osäkerhet. Revisorerna pekar på att det finns behov av ytterligare nedskrivning. RFV har i delårsrapporten för redovisat ytterligare gjorda nedskrivningar samt upplyst om att verket har följt när det gäller behovet av nedskrivningar. 2.8 Budgetförslag 2.8.1 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. Tabell 2.11 Anslagsutveckling 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. -1 885 000 36 525 000 2001 Förslag 38 425 000 2 2002 Beräknat 40 388 000 2 2003 Beräknat 41 989 000 2 1 Varav 1 500 000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2000. 2 Anslagsbeloppen belastas med statlig ålderspensionsavgift med 3 389 000 tkr , med 3 524 000 tkr och med 3 666 000 tkr . Redovisningen av anslaget är uppdelade på tre ändamål: - sjukpenning - rehabilitering - närståendepenning Sjukpenning Här redovisas utgifter för sjukpenning inklusive de utgifter som kan uppkomma med anledning av vissa bestämmelser i sjuklönesystemet, s.k. sjuklönegaranti och särskilt högkostnadsskydd. skall även täcka kostnader för återbetalningspliktiga studiemedel, som belöper på studerandes sjukperioder. Utgiftsutvecklingen för sjukpenningen styrs av dels antalet ersatta dagar, dels medelersättningen. Antalet dagar påverkas av förändringar inom regelverk och regelverkets administration. Även demografiska rörelser samt frånvaroförändringar på individnivå har betydelse för utvecklingen. Den genomsnittliga ersättningen påverkas framför allt av regelverk samt löneutvecklingen. Försäkringskostnaderna (exkl. ålderspensionsavgift) för sjukpenningen uppgick till 1999, vilket är en ökning med eller jämfört med . Kostnadsökningen beror till största del på en ökning i antalet ersatta dagar, men ökningen av medelersättningen har också påverkat i viss mån. Utgifterna för sjukpenning har fortsatt att stiga även , dock i en avtagande takt. Kostnadsberäkningen för åren 2000 2003 bygger på att antalet ersatta sjukdagar kommer att öka med jämfört med och att antalet sjukdagar åren därefter ökar i proportion till arbetskraften. Vidare utgår beräkningen från att medelersättningen ökar till följd av löne- utvecklingen. Beräkningen är dock mycket osäker och gjorda antaganden kommer därför att följas upp i den ekonomiska vårpropositionen 2001. Mot denna bakgrund beräknas kostnaden för sjukpenningen uppgå till 2000 (inkl. ålderspensionsavgift). beräknas kostnaderna för sjukpenningen uppgå till , till och till . Rehabilitering omfattar utgifter för: - Rehabiliteringspenning - Dagmarmedel (medicinsk rehabilitering) - Särskilda medel - särskilt bidrag - arbetshjälpmedel - köp av tjänst - administration - resor till och från arbetet - läkarintyg och läkarundersökningar Utgiftsutvecklingen för rehabiliteringspenning styrs av dels antalet dagar, dels medelersättningen. Antalet dagar påverkas av förändringar inom regelverk och regelverkets administration. Även demografiska rörelser samt frånvaro- förändringar på individnivå har betydelse för utvecklingen. Den genomsnittsliga ersättningen påverkas framför allt av regelverk samt löneutvecklingen. För arbetslivsinriktad rehabilitering avsattes för . Det faktiska utfallet uppgick till . Differensen beror främst på en ökad aktivitet på rehabiliteringsområdet trots fortsatt överföring av personalresurser från rehabiliteringsarbetet till utbetalning av ersättningar har fler försäkrade varit föremål för samordnad rehabilitering jämfört med . Dessutom har kassorna köpt fler arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster och ökat sin samverkan med andra myndigheter på rehabilite- ringsområdet. avsattes för arbetslivsinriktad rehabilitering (inkl. ålderspensionsavgift). Enligt prognosen beräknas utfallet att överskrida anslaget med . Orsaken är främst en fortsatt hög aktivitet på rehabiliteringsområdet som innebär att antalet ersatta dagar med rehabiliteringspenning ökar. En viss del kan också förklaras av en fortsatt ökning av medelersättningen. Av den del av anslagsposten som avser Särskilda medel föreslås att överförs till anslaget 19:7 och överförs till anslaget 19:8 Allmänna försäkringskassor. Vidare föreslås att högst får disponeras av för kompetenshöjning eller andra insatser som bedöms lämpliga i samband med behandling av överviktiga. Pengarna skall lämnas till landstingen efter överenskommelse mellan respektive landsting eller . Slutligen föreslås att avsätts för regeringens disposition för fortsatt utveckling inom rehabiliteringsområdet. Den föreslagna fördelningen av Särskilda medel för innebär att mer avsätts för arbetslivsinriktade rehabiliteringsåtgärder jämfört med . beräknas kostnaderna för rehabiliteringen (inkl. ålderspensionsavgift) uppgå till , till och till . Närståendepenning Närståendepenning utges till den som avstår från förvärvsarbete för att vårda en närstående svårt sjuk person. Utgiftsutvecklingen för närståendepenningen styrs av antal ersatta dagar, löneutvecklingen och regelverket. har såväl antalet ersatta dagar som ersättning per dag ökat mer än beräknat. beräknas kostnaderna för när- ståendepenningen uppgå till , till och till . Regeringens överväganden Av delbetänkandet Sjukförsäkringen basfakta och utvecklingsmöjligheter (SOU 2000:72) framgår bl.a. att sjukskrivning och sjukfrånvaro är ojämnt fördelad mellan könen, mellan olika sektorer och mellan olika arbetsplatser och att utvecklingen har förstärkt dessa skillnader. Bl.a. redovisas att kvinnor utgjorde av de sjukskrivna /2000 och svarade för av ökningen av antalet sjukpenningdagar samt att kvinnor anställda inom kommuner och landsting har en väsentligt högre sjukfrånvaro än andra kvinnor. Även de regionala skillnaderna i sjukfrånvaro är stora. För att kunna påverka utvecklingen krävs åtgärder på olika områden. Regeringen har därför tillsatt en arbetsgrupp med uppgift att utarbeta en handlingsplan för att minska ohälsan samt föreslå åtgärder som bryter den negativa utvecklingen inom bl.a. sjukförsäkringsområdet. Inriktningen är att förslag skall kunna föreläggas med ett ikraftträdande senast . Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 38 anvisas under anslaget 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. . beräknas anslaget till 40 388 000 000 respektive 41 . 2.8.2 19:2 Förtidspensioner Tabell 2.12 Anslagsutveckling 19:2 Förtidspensioner Tusental kronor 47 755 000 2001 Förslag 49 696 000 2 2002 Beräknat 50 150 000 2 2003 Beräknat 51 394 000 2 1 Ålderspensionsavgift ingår med 8 864 830 tkr. 2 Anslagsbeloppen belastas med statlig ålderspensionsavgift med 8 739 000 tkr , med 9 201 000 tkr , med 9 137 000 tkr och med 9 753 000 tkr . Under anslaget redovisas utgifter för förtids- pension från folkpensioneringen, pensionstill- skott till förtidspension och barntillägg till förtidspension, liksom sjukbidrag som är en tidsbegränsad förtidspension. redovisas även utgifterna för allmän tilläggspension (ATP) under anslaget. Barntilläggen har i princip avskaffats, men de som var berättigade till barntillägg 1990 har fortfarande rätt att uppbära förmånen enligt äldre regler. De sista barntilläggen kommer att betalas ut . De statliga ålders- pensionsavgifter som 1999 redovisades under särskilt anslag belastar anslaget. Utgiftsutvecklingen för förtidspensionerna är beroende av flera olika faktorer. De viktigaste är de demografiska förhållandena, regeltillämpningen, praxisutvecklingen, utvecklingen av ATP-nivån och basbeloppsutvecklingen. Efter uppgången i nybeviljandet av förtids- pensioner och sjukbidrag skedde en påtaglig nedgång . ökade nybeviljandet åter och utbetalades sådana förmåner till närmare 425 000 personer, vilket är ca 4 000 fler än . Denna ökning faller nästan helt på kvinnorna. De utbetalade ersättningarna till personer med förtidspension/sjukbidrag steg med ca och hälften härav utgjordes av ökade utgifter för ATP. Anslagsbeloppet 1999 underskreds dock med ca . Det utgående underskottet minskade härmed till ca . sker en fortsatt stark ökning av antalet nybeviljade förtidspensioner och sjukbidrag och beräknas över 430 000 personer uppbära dessa förmåner. Ökningen av nybeviljandet är till stor del föranledd av den kraftiga uppgången av antalet långa sjukfall . Detta är också den främsta orsaken till att en kraftig ökning av antalet nybeviljade förtidspensioner och sjukbidrag är att vänta . Regeringens överväganden Situationen på förtidspensionsområdet är mycket oroande med en utveckling som pekar på en fortsatt ökning av antalet personer med förtidspension och sjukbidrag . Den förväntade ökningen beror främst på utvecklingen med allt fler långa sjukfall och de demografiska förhållandena. Möjligheterna att motverka denna utveckling på kort sikt bedöms vara mycket begränsade. För att kunna påverka utvecklingen krävs åtgärder på olika områden. Som tidigare nämnts har arbetet i påbörjats med att utarbeta en handlingsplan för hela ohälso- området samt föreslå åtgärder som bryter den negativa utvecklingen inom sjukförsäkrings- och förtidspensionsområdena. Inriktningen är att förslag skall kunna föreläggas med ett ikraftträdande senast . En åtgärd har redan vidtagits i syfte att begränsa den negativa utvecklingen med allt fler förtidspensioner genom införandet av regler om vilande förtidspension . Systemet med vilande förtidspension är inriktat på att stimulera till återgång i arbetslivet och ett i övrigt aktivt liv. De införda reglerna ger stor frihet för den som är förtidspensionerad eller uppbär sjukbidrag att pröva att arbeta utan att rätten till förmånen påverkas. Under ytterligare längst därefter skall förmånen kunna vara vilande när den försäkrade förvärvsarbetar. Det är ännu för tidigt att bedöma i vilken utsträckning reglerna kommer att utnyttjas. () skall lämna en första översiktlig redovisning av effekterna av systemet med vilande förtidspension och en mer omfattande utvärdering av de nya reglerna . Enligt RFV hade knappt 300 personer beviljats vilande förtidspension, men det saknades uppgift om antalet ärenden som var under handläggning. Detta indikerar dock att färre personer än beräknat kommer att pröva denna möjlighet , något som reducerar den kalkylerade minskningen av försäkringsut- gifterna. Det inom bedrivna utredningsarbetet med att utforma förslag till nya beräkningsregler för ersättning och ålderspensionsrätt vid långvarig, , eller varaktig medicinskt grundad nedsättning av arbetsförmågan har slutförts. Resultatet av detta arbete presenterades i form av två departementspromemorior som remiss- behandlas. Det reformerade förtidspensions- systemet skall, med hänsyn till genomförandet av det reformerade ålderspensionssystemet, träda i kraft . Regeringen avser därför att inte genomföra den tidigare beslutade besparingen vid beräkning av antagandepoäng inom förtidspensionssystemet . I promemorian Sjukersättning i stället för förtidspension Ersättning och ålderspensionsrätt vid långvarig eller varaktig medicinskt grundad nedsättning av arbetsförmågan (Ds 2000:39) lämnas förslag om nya regler för beräkning av ersättning och ålderspensionsrätt vid långvarig, , eller varaktig medicinskt grundad nedsättning av arbetsförmågan för personer i åldrarna 30 . I stället för förtidspension och sjukbidrag föreslås att sjukersättning inkomstrelaterad eller i form av garantiersättning skall kunna utges tills vidare eller . För personer i åldrarna 16 redovisas i promemorian Aktivitetsersättning Nytt försäkringsstöd för unga med långvarig medi- cinskt grundad nedsättning av arbetsförmågan (Ds 2000:40) förslag om ett helt nytt för- säkringsstöd. Utformningen av stödet syftar till att, i högre grad än nuvarande system med förtidspension och sjukbidrag, tillgodose inte bara behovet av ekonomisk trygghet utan också leda till aktivitet och självständighet och ytterst en ökad grad av självförsörjning för denna grupp ungdomar. Avsikten är att ett förslag om reformerat ersättningssystem vid långvarig eller varaktig medicinskt grundad nedsättning av arbets- förmågan, efter remissbehandlingen, skall kunna överlämnas till lagrådet och att en proposition därefter skall lämnas till . De nya reglerna avses träda i kraft . Det finns mot bakgrund av det ovan redo- visade starka skäl att befara att utvecklingen av långa sjukfall i kombination med de demo- grafiska förhållandena kommer att leda till successiv ökning av antalet förtidspensioner och sjukbidrag . Med de demografiska förhållandena avses dels de stora åldersgrupperna som är födda på 1940- talet och som uppnår de åldrar då risken att bli förtidspensionerad är som störst, dels att förhållandevis få personer som uppbär förtidspension övergår till ålderspension. Vid anslagsberäkningarna har regeringen utgått från att några förändringar i regelsystemet inte kommer att ske , men beaktat den förväntade utgiftsminskande effekten av de införda reglerna om vilande förtidspension samt att den höjda nivån på pensionstillskottet på ligger kvar. I avvaktan på den översyn som pågår inom förtidspensionsområdet, har regeringen fastställt beräkningen till en i huvudsak oförändrad utgiftsnivå . Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 49 anvisas under anslaget 19:2 Förtidspensioner . beräknas anslaget till 50 150 000 000 respektive 51 . 2.8.3 19:3 Handikappersättningar Tabell 2.13 Anslagsutveckling 19:3 Handikappersättningar Tusental kronor 1 Förslag 1 054 400 2002 Beräknat 1 078 700 2003 Beräknat 1 108 400 Från anslaget bekostas handikappersättning från folkpensioneringen. Handikappersättning utges till personer som fyllt och som fått sin funktionsförmåga nedsatt före fyllda och till följd härav behöver mer tidskrävande hjälp av annan och /eller har merkostnader på grund av sitt funktionshinder. Handikappersättning utbetalas med belopp som för år räknat motsvarar , eller av prisbasbeloppet. Handikappersättningen till blinda och döva eller gravt hörselskadade utges alltid med viss garanterad nivå om inte stödbehovet ger anledning till högre ersättning. Handikappersättning kan beviljas som självständig förmån eller som tilläggsförmån till pension. gäller en ny lag om handikappersättning. Handikappersättningen är då ingen folkpensionsförmån och utges alltid som självständig förmån. Något fler kvinnor än män uppbär handikappersättning. Fördelningen mellan kvinnor och män är över tiden (). Den större andelen kvinnor förklaras av att kvinnor lever än män. Kostnaderna för förmånen handikappersätt- ning styrs dels av antalet beviljade förmåner, dels av nivån av de utbetalade förmånerna. Inom området handikappersättning avmattas successivt ökningen av antalet utbetalade förmåner. Det har även, , skett en förskjutning från den högsta nivån till lägre nivåer. uppgick anslaget för handikapp- ersättning till 1 . Det faktiska utfallet blev 1 . Anslaget är fastställt till 1 2000. Utfallet för året prognostiseras till 1 . Regeringens överväganden Den demografiska utvecklingen och det ökade antalet pensionärer, kommer med största sannolikhet att leda till en marginell ökning av antalet utbetalade handikappersättningar. Till följd av kvinnors längre medellivslängd kommer det, även , vara en större andel kvinnor som uppbär handikappersättning. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 1 anvisas under anslaget 19:3 Handikappersättningar . beräknas anslaget till 1 078 700 000 respektive 1 . 2.8.4 19:4 Arbetsskadeersättningar Tabell 2.14 Anslagsutveckling 19:4 Arbetsskadeersätt- ningar Tusental kronor 7 207 000 2001 Förslag 6 909 000 2 2002 Beräknat 6 796 325 2 2003 Beräknat 6 731 857 2 1 I beloppet ingår statlig ålderspensionsavgift med 1 181 300 tkr från det tidigare anslaget A6 Arbetsskadeersättningar m.m.:statlig ålderspensionsavgift 2 I beloppet ingår statlig ålderspensionsavgift med 1 466 100 tkr , 1 440 600 tkr och med 1 449 200 tkr Under anslaget redovisas utgifterna för arbetsskadeförsäkringen och i vissa fall lagen om statligt personskadeskydd, utgifter enligt motsvarande äldre regler samt skadestånd. Dessutom redovisas statliga ålderspensionsavgifter för främst egenlivräntor under anslaget. Även i de fall livräntorna betalas av t.ex. bolagiserade före detta affärsverk finansieras ålderspensions- avgifterna över anslaget. Arbetsskadeförsäkringen omfattar anställda, uppdragstagare samt egenföretagare och ger ersättning för inkomstbortfall till dem som drabbas av skada i sitt arbete. Från försäkringen utbetalas egenlivräntor, efterlevandelivräntor, begravningshjälp, sjukpenning i vissa fall samt ersättning i samband med sjukhusvård utom riket, tandvård och ersättning för särskilda hjälpmedel. Utgiftsutvecklingen för arbetsskadeersätt- ningarna är främst beroende av arbetsmiljö- faktorer, demografiska förhållanden, praxis, medellivräntan och basbeloppsutvecklingen. uppgick anslaget för arbetsskade- ersättning till 5 . Det faktiska utfallet blev 5 . Till detta ska läggas kostnader för statlig ålderspensionsavgift om 1 1999. Anslaget är fastställt till 7 2000. Utfallet för året prognostiseras till 7 . Antalet egenlivräntor har minskat på grund av att antalet nybeviljade livräntor är färre än antalet som har upphört. Antalet livräntor till personer som är tenderar att öka. De retroaktiva utbetalningarna ökade kraftig och ökningen fortsatte och . Regeringens överväganden Antalet anmälda arbetsskador har ökat kraftigt vilket förväntas påverka antalet livräntor. De retroaktiva utbetalningarna för arbetsskadelivränta ökade kraftigt , 1999 och . Det antas att de retroaktiva utbetalningarna kommer att ligga kvar på en hög nivå. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 6 anvisas under anslaget 19:4 Arbetsskadeersättningar 2001. beräknas anslaget till 6 796 325 000 respektive 6 . 2.8.5 19:5 Kostnader för sysselsättning av vissa förtidspensionärer 2.15 Anslagsutveckling 19:5 Kostnader för sysselsättning av vissa förtidspensionärer kronor 2 000 2001 Förslag 5 000 2002 Beräknat 5 000 2003 Beräknat 5 000 Detta försäkringsstöd infördes i syfte att finansiera ersättning som i vissa fall enligt lagen (1998:175) om särskilda insatser för personer med tre fjärdedels förtidspension eller sjukbidrag utges till arbetsgivare som anställer personer som står till arbetsmarknadens förfogande med avseende på resterande arbetsförmåga på . Det skall i första hand vara fråga om ersättning för anställning på den ordinarie arbetsmarknaden, eventuellt med hjälp av lönebidrag. Om inte detta kan ske skall berörda personer kunna beredas anställning vid . Utgifterna för ändamålet var mycket begränsade i förhållande till anslaget på , eftersom endast betalades ut. Regeringens överväganden RFV har på regeringens uppdrag gjort en uppföljning av hur detta särskilda stöd utvecklats . Av verkets redovisning framgår att ca 8 800 personer uppbär tre fjärdedels förtidspension eller sjukbidrag samt att ett mindre antal personer anmälde intresse för att utnyttja stödet. Detta beror på att flertalet av de som uppbär tre fjärdedels förtidspension eller sjukbidrag har någon form av sysselsättning på den återstående fjärdedelen eller ansåg sig vara arbetsoförmögna och avsåg att söka hel förtidspension. Endast tolv personer har genom stödet fått en anställning. Med utgångspunkt i den gjorda uppföljningen är det mycket svårt att göra en bedömning av hur många personer som kommer att omfattas av detta stöd . Utvecklingen visar att något fler personer har utnyttjat stödet för att få en anställning. Mycket talar dock för att utgifterna blir avse- värt lägre än vad som tidigare beräknats. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas för anslaget 19:5 Kostnader för sysselsättning av vissa förtidspensionärer 2001. beräknas anslaget till vardera . 2.8.6 19:6 Ersättning för kroppsskador Tabell 2.16 Anslagsutveckling 19:6 Ersättning för kroppsskador Tusental kronor 61 202 2001 Förslag 60 600 1 2002 Beräknat 60 400 1 2003 Beräknat 62 038 1 1 I beloppet ingår statlig ålderspensionsavgift med 4 400 tkr , 3 300 tkr och med 4 000 tkr Från anslaget bekostas ersättningar enligt lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd (LSP) i de fall skada inträffat under militär verksamhet. För skador som inträffat belastas anslaget av bl. a. ersättningar enligt lagen (1950:261) om ersättning i anledning av kroppsskada ådragen under militärtjänstgöring (militärersättningslagen). Anslaget belastas även av statliga ålderspensionsavgifter. Utgiftsutvecklingen påverkas bland annat av arbetsmiljöfaktorer och basbeloppets utveckling. Anslagsbelastningen beräknas bli . Regeringens överväganden Utbetalningarna 2001 2003 beräknas öka på grund av uppräkning av prisbasbeloppet. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 19:6 Ersättning för kroppsskador 2001. beräknas anslaget till 60 400 000 respektive . 2.8.7 19:7 Tabell 2.17 Anslagsutveckling 19:7 Tusental kronor 692 541 2001 Förslag 750 506 2002 Beräknat 766 331 1 2003 Beräknat 782 573 1 1 Motsvarar 751 523 tkr prisnivå Inom RFV har administrationskostnaderna ökat . Ökningen beror främst på merkostnader som det reformerade ålderspensionssystemet fört med sig samt på en genomförd nedskrivning och avskrivning av det bokförda värdet för det reformerade ålderspensionssystemet. RFV hade enligt bokslutet vid utgången av utnyttjat en anslagskredit på . Det faktiska utfallet var dock ett anslagssparande på . Orsaken enligt RFV är att inte avräknades mot anslaget 19:1 Sjukpenning och rehabilitering, m.m. inom detta utgiftsområde utan har belastat anslaget 19:7 . Detta har dock korrigeras . Regeringens överväganden Vissa av RFV:s administrationskostnader täcks via ersättningar bl.a. från AP-fonden och de affärsdrivande verken.