prop · GP031d10 · 2001-09-20 00:00:00 — Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 14:8 Alkohol- och narkotikapolitiska åtgärder . beräknas anslaget till respektive . Tabell 5.20 Anslagsutveckling 14:9 1Varav 400 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2001. 2Motsvarar 410 tkr prisnivå. inrättades i enlighet med de krav som Europeiska kommissionen uppställt inför inträde i Europeiska unionen för att skulle kunna behålla detaljhandelsmonopolet på alkohol. avskaffades övriga monopol inom alkoholområdet. Detaljhandelsmonopolet skall fungera ickediskriminerande i enlighet med de principer som fastlagts i avtalet mellan staten och . För att säkerställa icke-diskrimineringen inrättades som en oberoende nämnd med uppgift att pröva besvär över Systembolagets beslut att avvisa eller avföra viss alkoholhaltig dryck från sortimentet. Nämnden består av en lagfaren domare som ordförande samt fyra andra ledamöter. De utses av regeringen . För beredning av ärenden hos nämnden utses en sekreterare som skall vara lagfaren. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 I ett inledningsskede har det varit svårbedömt hur många ärenden som nämnden skulle komma att få behandla. bedöms att verksamheten och antalet ärenden har stabiliserats. Tabell 5.21 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Överföring andra anslag m.m. Förslag/beräknat anslag 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och i samband med budgetpropositionen . Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget beräknas anslaget till respektive . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 är ett av staten helägt företag. I koncernen ingår förutom moderbolaget också de helägda dotterbolagen, , och . Verksamheten omfattar detaljhandel och partihandel med alkoholdrycker. totala försäljningen uppgick år 17 (16 624,9 kronor ), en ökning med jämfört med . Totalt såldes alkoholdrycker vilket är en ökning . Det är Systembolagets största försäljning . För både vin och starköl slogs tidigare försäljningsrekord och för spritförsäljningen blev det en liten försäljningsökning jämfört med föregående år. Resultatet efter finansiella intäkter och kostnader uppgick till (). öppnades tio nya butiker. Bolaget har 411 butiker runt om i landet. Systembolaget hade /01 totalt 2 519 märken till försäljning och lanserades totalt 819 nya märken. har Systembolaget permanent lördagsöppet i hela landet, i enlighet med det beslut fattade tidigare . Eftersom andra alkoholpolitiska instrument har försvagats har Systembolagets roll blivit allt viktigare. Den svenska alkoholmarknaden har genomgått en kraftig förändring sedan blev medlem i EU och Systembolaget har därigenom fått ökade uppgifter, t.ex. när det gäller anskaffningen av alkoholdrycker. En central uppgift för Systembolaget kommer dock fortfarande att vara att uppfylla EU:s krav på objektiv behandling av produkter och leverantörer. Arbetsproduktiviteten minskade i förhållande till 1999, men är fortfarande högre än åren innan. Lageromsättningshastigheten var i stort sett oförändrad. Detsamma gäller varusvinn. När det gäller effektiviteten i ålderskontrollerna är trenden fortsatt positiv. Tabell 5.22 Ekonomisk översikt 1 Hänsyn är tagen till obeskattade reserver och latent skatt. För ytterligare information om bolagets ekonomi och verksamhet hänvisas till regeringens skrivelse (skr. 2000/01:120) redogörelse för företag med statligt ägande. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Politikområdet omfattar insatser för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter i . Till politikområdet hör () som har ett särskilt ansvar att bevaka barns och ungdomars rättigheter och intressen, att följa åtaganden enligt och att driva på genomförandet av på alla nivåer i samhället. Till politikområdet hör även för internationella adoptionsfrågor () med ansvar för tillsyn, kontroll och information i frågor rörande internationella adoptioner. Vid sidan om politikområdet bör även noteras bidrag till kostnader för internationella adoptioner som utgår under utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn. Vidare finns medel för insatser för att förverkliga under politikområde Socialtjänstpolitik, anslaget 18:1 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. Den främsta orsaken till att utgifterna ökar är att BO tillförs . Avsikten är att stärka och renodla funktion. Tabell 6.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet 15:2 för internationella adoptions- Totalt för Politikområde Barnpolitik 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Målet för politikområdet är att barn och ungdomar skall växa upp under trygga och goda förhållanden. Målet är mycket omfattande och berör flertalet av de politikområden som behandlas i statsbudgeten. Inom de enskilda politikområdena finns ofta indikatorer som berör barnens situation inom det området. Vad som ytterligare behöver utvecklas är att sammanställa beskrivningarna av barnens och ungdomarnas situation från olika områden och att sammanfatta det till en helhetsbeskrivning. Med som utgångspunkt har barnfrågorna kommit att framträda som ett eget, övergripande politikområde. Det innebär att insatser för att sätta barnets bästa i centrum skall genomsyra alla delar av regeringens politik och alla samhällsverksamheter som rör barn. Inom varje politikområde skall och dess intentioner beaktas. Till grund för regeringens politik inom området ligger den strategi för att förverkliga i som godkände (prop. 1997/98:182, bet. 1998/99:SoU6, rskr. 1998/99:171). FN:s konvention om barnets rättigheter är ett viktigt instrument i detta arbete. Inriktningen i barnpolitiken är att: Barnets bästa skall vara vägledande vid allt beslutsfattande och alla åtgärder som rör barn. Inget barn skall diskrimineras på grund av härkomst, kön, religion, funktionshinder eller andra likartade skäl. Barn skall tillåtas att utvecklas i sin egen takt och utifrån sina egna förutsättningar. Barn skall ges möjligheter att framföra sina åsikter i frågor som rör dem. Tyngdpunkten i regeringens insatser för barn ligger i förbättringar för barnfamiljerna, ökade resurser till skola, vård och omsorg, uppmärksamhet och stöd för utsatta barn, ökade möjligheter för barns och ungdomars inflytande samt fortsatt genomförande och uppföljning av den nationella strategin för att förverkliga . Ett annat område som kommer att kräva uppmärksamhet är barns och ungdomars hälsa med tonvikt lagd på psykiska problem och astma/allergi. En annan grupp barn som behöver mer uppmärksamhet är barn som lever i familjer som uppbär socialbidrag. Får de tillräckligt stöd i sin utsatta situation är en angelägen fråga att få svar på. Ytterligare en grupp barn och ungdomar som behöver uppmärksammas i ett brett perspektiv är de som inte når upp till skolans mål. De och deras familjer behöver sannolikt ofta stöd från olika samhällsorgan. Det är viktigt att samhällets resurser och verksamheter kommer både flickor och pojkar till del på lika villkor liksom att flickor och pojkar får möjlighet att utveckla sina egna personligheter utan att begränsas av könsstereotypa mönster. Barn och ungdomar påverkas även av hur jämställdheten fungerar mellan de vuxna kvinnor och män som omger och möter barnen och som därmed sätter normer och utgör förebilder. Regeringen avser att återkomma till med beskrivningar av barnens situation ur olika synvinklar och där också fördjupa helhetsbilden. Avsikten är också att ytterligare tydliggöra barnperspektivet i budgetpropositionen genom att tillföra ett barnperspektiv på nya områden eller att fördjupa redan befintliga barnbeskrivningar. Allt i syfte att förverkliga den målsättning regeringen har att statsbudgeten skall ha ett tydligt barnperspektiv. De statliga insatserna inom politikområdet går främst ut på att initiera och stödja processer för att på såväl central som regional och lokal nivå förverkliga barnets rättigheter i enlighet med åtagandena i . Redovisningen av de statliga insatserna avspeglar det faktum att konventionen griper in i alla områden i samhället som rör barn. Åtgärderna kan dels vara av övergripande och generell natur, dels utgöra insatser som når en mer begränsad grupp, såsom genom vissa konkreta projekt. Genomförande av den nationella strategin för förverkligande () har en central roll i den nationella strategin för att förverkliga i (jfr prop. 1997/98:182). Inom ramen för sitt breda uppdrag att genomföra utbildningsinsatser och utveckla metoder och verktyg för genomförande har BO startat ett arbete som innebär att utvärdera och vidareutveckla olika metoder för att tillämpa i kommuner och landsting. När det gäller den statliga sektorn bedriver BO ett utvecklingsarbete tillsammans med nio försöksmyndigheter som syftar till att finna och utveckla modeller för hur barnkonsekvensanalyser kan göras. arrangerade , i samarbete med och ett antal ungdomsorganisationer, en rikskonferens om i myndigheterna med deltagare från ett 25-tal myndigheter samt och frivilligorganisationer. Ett fortbildningsprogram kring har också tagits fram och erbjuds intresserade kommuner och landsting. har ett trettiotal informations- och utbildningstillfällen ägt rum runt om i landet. Dessutom har BO inrättat särskilda referensgrupper av kommuner och landsting. Till detta kommer utbildningsinsatser som BO genomför i första hand till beslutsfattare inom myndigheter, kommuner och landsting. Skadeförebyggande arbete bland barn och ungdom Arbetet med att förebygga skador bland barn och ungdomar fungerar förhållandevis väl i . Dödsfallen är få liksom de allvarliga skadefallen. Det hindrar inte att mer kan göras och att målsättningen bör höjas ytterligare när det gäller att minska skadorna. Ett flertal myndigheter har ett sektorsansvar eller på annat sätt funktioner när det gäller att förbättra barns och ungdomars säkerhet och motverka olycksfall. Vissa har tillsynsansvar och andra arbetar med metodutveckling och kunskapsspridning. har det övergripande myndighetsansvaret för samordning och utveckling av samhällets förebyggande insatser inom området 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 barns och ungdomars säkerhet. På den lokala nivån har olika kommunala och landstingskommunala verksamheter; förskola, skola, gatukontor, räddningstjänst, hälso- och sjukvården etc. viktiga funktioner. betänkande Stöd i föräldraskapet (SOU 1997:161) behandlades i regeringens skrivelse till Barn här och (skr. 2000/01:137). I denna aviserades att skulle få i uppdrag att arbeta med frågor om föräldrautbildning. In- satserna handlar om att samla kunskap om befintlig föräldrautbildning, analysera vad som varit framgångsrikt och att sprida kunskaper om bra metoder. Detta uppdrag har lämnats till institutet och skall vara avslutat . skall även stödja projekt på områden där metodutveckling behövs. Inom ramen för de resurser som föreslås för att förverkliga avses för detta ändamål. har under budgetåren 2000 och 2001 tilldelats för att utveckla basstatistiken om barn och deras familjer. En andra rapport med statistik om barn och deras familjer presenterades (Barn och deras familjer 1999, SCB, Demografiska rapporter 2000:2). Arbetet med att vidareutveckla och förbättra basstatistiken om barn fortsätter. Regeringen har för en treårsperiod, med början av 1999, avsatt medel för arbete mot könsstympning av kvinnor och flickor. Medlen disponeras av för att vidareutveckla och sprida metoder samt initiera förebyggande projekt mot kvinnlig könsstympning. Styrelsen skall redovisa sitt uppdrag . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Inom ramen för sitt utredningsuppdrag har Kommittén mot barnmisshandel (S 1998:07) under disponerat medel för utåtriktade insatser för att sprida information och öka medvetenheten om barnmisshandel hos allmänheten och personal som arbetar med barn. Kommittén har gett ut , en skrift som riktar sig till föräldrar, samt haft riktade aktiviteter till barn och ungdomar. har en informationsaktivitet genomförts till yrkesgrupper som arbetar med barn för att medvetandegöra dem om anmälningsskyldigheten enligt socialtjänstlagen (1980:620). Kommittén överlämnade sitt slutbetänkande till regeringen. Barnfrågor inom den Europeiska unionen Barnfrågor faller inte uttryckligen inom Europeiska unionens institutionella verksamhetsfält och unionen antar inte för medlemsstaterna bindande direktiv om genomförande i de enskilda medlemsländerna. Snarare än att verka för en harmonisering av barnfrågorna vill verka som föregångsland och i EU-samarbetet dela med oss av våra erfarenheter av ett långt gånget genomförande av . Under det franska ordförandeskapet togs ett initiativ för att öka intresset för barnfrågor inom EU. På ett informellt barnministermöte diskuterades olika barnfrågor och hur dessa skulle kunna föras vidare inom EU-samarbetet. Diskussionerna fortsatte under det svenska ordförandeskapet, bland annat genom ett möte på tjänstemannanivå i . Det tycks finnas en bred enighet inom EU om att ansvaret för barnpolitiken även fortsättningsvis bör ligga på varje enskilt land. Regeringen delar den åsikten. Däremot bör det i unionens arbete finnas krav på att barnets bästa beaktas i beslut som tas inom unionen. De krav som ställs på alla medlemsstaterna genom deras tillträde till bör också ställas på de gemensamma besluten som tas i unionen när de berör barn. Det finns också en bred enighet om att erfarenhetsutbyte, exempelvis i form av barnministermöten, är ett bra sätt att arbeta. kommer att arrangera ett sådant möte . Barnpolitikens sektorövergripande karaktär innebär att insatser för att förverkliga redovisas under respektive politikområde. Den ekonomiska familjepolitiken, hälso- och sjukvårdspolitiken, socialtjänstpolitiken, folkhälsopolitiken, utbildningspolitiken, storstadspolitiken och kriminalpolitiken är exempel på politikområden där för barn och ungdomar väsentliga insatser utförs. En stor del av arbetet med att genomföra handlar om ökad kunskap och medvetenhet samt attitydförändringar. Här spelar insatser som utförs inom ramen för av Allmänna arvsfonden beviljade projekt, liksom det arbete som frivilligorganisationerna bedriver i form av bl.a. opinionsbildning, en stor roll. Regeringen har i flera omgångar beslutat avsätta särskilda medel ur Allmänna arvsfonden till frivilligorganisationerna för att sprida kunskap om . Sammanlagt har avsatts . Inom många kommuner och landsting vidtas åtgärder för att öka kunskapen om , bl.a. genom konferenser, seminarier och informationsmaterial. Arbetet befinner sig i ett aktivt utvecklingsskede och många kommuner och landsting använder sig av olika metoder och modeller, t.ex. barn- och ungdomsplaner, barnbilagor, barn- och ungdomsråd, barnkonsekvensanalyser, för att beakta barnperspektivet i sitt beslutsfattande. Målet som angavs i budgetpropositionen är att barn och ungdomar skall växa upp under trygga och goda förhållanden. FN:s konvention om barnets rättigheter är en av grundpelarna för regeringens arbete med barnfrågor. Barnets bästa skall sättas i främsta rummet vid alla åtgärder som rör barn och barnperspektivet skall genomsyra allt beslutsfattande som rör barn. Regeringen lämnade en skrivelse till (Barn här och , Skr. 1999/2000:137) med en redovisning av barnpolitiken i med utgångspunkt i FN:s konvention om barnets rättigheter. Skrivelsen innehåller en genomgång av hur barn har det i dagens med de glädjeämnen och svårigheter de möter. I skrivelsen görs också en omfattande genomgång av regeringens politik för barn politikområde för politikområde. Regeringen avser att fortlöpande till redovisa fakta kring barn och ungdomar och vad den gör för att göra till ett barnvänligt samhälle. Det är svårt att prestationssätta ett mainstreamingområde. Det arbete som utförs inom barnområdet syftar till att få ihop delarna i de olika politikområdena till en helhet så att barn och ungdomar skall kunna växa upp under trygga och goda förhållanden. Resultatet av arbetet avspeglar sig snarare i en ökad medvetenhet om och vad den kräver. Uppmärksamhet i media och hos frivilligorganisationer av barns villkor och att används som riktmärke är också en del i den politiska verksamheten. har en strategisk och viktig funktion för att öka medvetenheten och kunskapen om så att allt beslutsfattande skall genomsyras av ett barnperspektiv. Av BO:s årsredovisning 2000 kan utläsas att fler kommuner än tidigare agerar processinriktat när man skall lägga upp strategier för , vilket ger en större långsiktighet i arbetet. När det gäller de statliga myndigheterna har BO:s arbete koncentrerats på nio s.k. pilotmyndigheter (Bo- verket, län, , , , , , och i ). BO har vidare tillsammans med arbetat med att utveckla en grundmodell för barnkonsekvensanalyser. BO:s bedömning är att arbetet med genomförande i myndigheterna har varit framgångsrikt. avser att redovisa resultatet av en förnyad kommunenkät. enkäter har presenterats 1995, 1997 och 1999. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Inom landstingsvärlden har det bildats ett nätverk för för att utväxla idéer om hur kan spridas och användas i det dagliga arbetet inom sjukvården. för internationella adoptionsfrågor () har till främsta uppgift att bevaka att adoptionsverksamheten i sker i enlighet med gällande lagstiftning både i barnens ursprungsländer och i och att den håller en godtagbar etisk nivå. Ingenting tyder på annat än att så sker. Några väsentliga händelser där lagstiftning eller konventioner åsidosatts eller där adoptivbarn farit illa har inte inträffat. Sammantaget visar myndigheter, landsting och kommuner ett allt större intresse för , men de behöver stöd med att omsätta det i praktiken. har ännu inte blivit ett självklart redskap i planering och vid beslut inom något samhällsområde. Det utvecklingsarbete som bedriver inom ramen för den nationella strategin (jfr prop. 1997/98:182) innebär ett viktigt stöd för kommuner, landsting och myndigheter i deras fortsatta barnkonventionsarbete. Frågor om metoder m.m. för att införliva ett barnperspektiv inom alla samhällsområden som rör barn kommer därför även fortsättningsvis att prioriteras. De målsättningar och prioriteringar som anvisas i strategin för att förverkliga i (prop. 1997/98:182) ligger fast. Insatserna från för internationella adoptionsfrågor () är främst inriktade på att upprätthålla en hög etisk nivå i adoptionsverksamheten. Detta gäller även framledes. Oroväckande signaler hörs om att pengar har en allt större betydelse i den internationella adoptionsverksamheten. Även om spelar en liten roll i detta sammanhang är det ändå viktigt att är observant på dessa risker och motverkar en felaktig utveckling inte minst i det internationella samarbetet inom området. Kostnaderna för internationella adoptioner har ökat . Bland annat har rese- och utlandskostnader ökat. För att enskilda adoptivfamiljer inte skall drabbas alltför hårt har bidraget vid internationella adoptioner höjts från till per adoption . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen för avseende myndigheternas verksamhetsområden. Tabell 6.2 Anslagsutveckling 15:1 1Varav 110 tkr på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 10 865 tkr prisnivå. () har i uppgift att bevaka frågor som angår barns och ungdomars rättigheter och intressen och skall särskilt uppmärksamma att lagar och andra författningar står i överensstämmelse med åtaganden enligt FN:s konvention om barnets rättigheter. BO:s del av målet för barnpolitiken är att barns och ungdomars rättigheter och intressen i ökad utsträckning skall tillgodoses och att i ökad utsträckning skall efterlevas på alla nivåer i samhället. BO:s verksamhet har under och innevarande budgetår till stor del präglats av arbetet med att genomföra centrala delar av strategin för att förverkliga i (jfr regeringsbeslut S1999/3654/ST). () har som myndighet ett särskilt ansvar att följa åtaganden enligt och en viktig uppgift när det gäller att driva på genomförandet av den på alla nivåer i samhället. För att kunna fullfölja vissa på BO redan ålagda uppgifter samt för att kunna svara mot de förväntningar som finns från omvärlden främst kommuner, landsting och myndigheter när det gäller utbildningsinsatser och metoder för att genomföra behöver BO:s verksamhet stärkas och effektiviseras. BO bör bl.a. vara spetsmyndigheten när det gäller att ha en välutvecklad och kontinuerlig dialog med barn och ungdomar, vilket kommer att kräva förstärkta och förbättrade insatser. Vidare bör påbörjade utbildnings- och metodutvecklingsinsatser när det gäller genomförandet av i samhället fortsätta. Även här bör BO äga spetskompetensen och vara pådrivare i genomförandeprocessen. Med utgångspunkt i BO-utred- ningens betänkande (SOU 1999:65) avser regeringen att återkomma med förslag för att stärka och effektivisera BO. Syftet är att så långt som det är möjligt betona ombudsmannarollen, vilket bl.a. innebär att öka utrymmet för BO att ta egna initiativ inom ramen för BO:s bevakningsområde barns och ungdomars rättigheter och intressen. Anslaget har mot denna bakgrund höjts med . Tabell 6.3 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2) En närmare beskrivning finns i tilläggsbudgeten i samband med budgetpropositionen, avsnitt 9.2. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 15:1 för . beräknas anslaget till respektive . 6.8.215:2 för internationella adoptionsfrågor Tabell 6.4 för internationella adoptionsfrågor 1Varav 164 tkr på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 7 722 tkr prisnivå. för internationella adoptionsfrågor () är central myndighet med ansvar för tillsyn, kontroll och information i frågor rörande internationella adoptioner. har som uppgift att underlätta adoption i av utländska barn. skall därvid sträva efter att adoptionen sker till barnets bästa och i enlighet med gällande lagstiftning i barnets ursprungsland och i . Nämnden ansvarar för frågor enligt förordningen (1976:834) om prövning av utländskt beslut om adoption, samt frågor om auktorisation av organisationer enligt lagen (1997:192) om internationell adoptionsförmedling. beslutar också om fördelning av statsbidrag till sådana organisationer. När det är fråga om adoption av ett utländskt barn utan medverkan av auktoriserad sammanslutning skall enligt lagen om internationell adoptionsförmedling pröva om förfarandet är godtagbart. har ratificerat om skydd av barn och samarbete vid internationella adoptioner. är centralmyndighet enligt konventionen. Bidrag till kostnader för internationella adoptioner utgår under utgiftsområde 12 anslaget 21:4 Bidrag till kostnader för internationella 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Bidraget har höjts fr.o.m. per adoption. Cirka 8001 000 barn adopteras till . görs bedömningen att cirka 1 000 adoptivbarn skall komma till . Regeringens bedömning är att myndigheten fungerar väl och att de anslagna resurserna utnyttjas på ett tillfredsställande sätt. Adoptionsverksamheten håller en hög etisk nivå i . har väsentligt bidragit till detta genom sin aktiva tillsyns- och informationsverksamhet. Tabell 6.5 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2) En närmare beskrivning finns i tilläggsbudgeten i samband med budgetpropositionen, avsnitt 9.2. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 15:2 för internationella adoptionsfrågor . beräknas anslaget till 7 915 000 respektive . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Värdet av ett samhälle med mångfald som grund är viktigt att understryka. Personer med funktionshinder utgör en resurs för samhället som helhet. Politikområdet omfattar insatser för att uppnå en samhällsgemenskap i vilken personer med funktionshinder har full delaktighet och jämlikhet.