prop · GP031d21 · 2001-09-20 00:00:00 — Andra insatser av betydelse för miljökvalitetsmålet beskrivs under avsnitt 3.5.7 Ingen övergödning och 3.5.8 Levande sjöar och vattendrag. Insatser och resultatbedömning beträffande biologisk mångfald redovisas under avsnitt 3.5.12 Levande skogar. 3.5.10.2 Insatser utanför politikområdet har förutsättningarna för svensk fiskerikontroll förbättrats och samarbetet mellan och fördjupats. Det satellitbaserade övervakningssystemet har utvecklats och omfattar nu ca 100 fiskefartyg. Långsiktiga förvaltningsplaner för ett flertal fiskbestånd på svenskt vatten har utarbetats. Beträffande lax och fiskevårdsarbete i övrigt se avsnitt 3.5.8 Levande sjöar och vattendrag. har bidragit till arbetet med att skapa en miljövänligare fiskodlingsverksamhet. Mer selektiva redskap har utvecklats för att minska oönskade bifångster. Vidare har teknik utvecklats för att förhindra att säl kommer in i laxfällor. miljöövervakning till sjöss omfattar spaning efter olje- och kemikalieutsläpp samt tillsyn av djur- och naturvårdsområden. övergripande mål är att främst genom påverkan på olika samhällssektorer verka för goda levnadsförhållanden och utvecklingsmöjligheter för gles- och landsbygdsbefolkningen med tyngdpunkten i bland annat skärgårdsområdena. Andra insatser av betydelse för miljökvalitetsmålet beskrivs under avsnitt 3.5.7 Ingen övergödning och 3.5.8 Levande sjöar och vattendrag. Gifthalterna sjunker överlag i men beträffande vissa klororganiska samt bromerade föreningar och kadmium sker en ökning. Kadmiumproblemet torde bero på urlakningseffekter i mark orsakade av försurning. har lämnats i bidrag till förebyggande av viltskada, bl.a. skador orsakade av säl. En utvärdering har visat att alltför liten del går till förebyggande åtgärder varför regeringen bedömer att denna del bör öka. Det omfattande arbetet med Natura 2000 har fortlöpt med förslag till skydd av ytterligare ett antal områden som berör kust och hav. genomförde ca 1 100 kontroller av naturvårdsområden och nationalparker. Av dessa resulterade ca tio procent i särskilda åtgärder. upptäcktes knappt 300 oljeutsläpp och inga kemikalieutsläpp. 3.5.10.4 Analys och slutsatser Beträffande kustområden är det väsentligt att tillräckliga resurser satsas på genomförande av ramdirektivet för vatten. Speciella problem kan förväntas uppstå här på grund av kustområdenas karaktär. Detta arbete bör integreras med resultaten från utredningen skärgård och från andra pågående utredningar eller initiativ rörande kustfiske och kustzonsförvaltning. Utökade forskningsinsatser bör ägnas åt förändringar i havsmiljön orsakade av gifter och klimatförändringar, vilket även bör avse konsekvenserna av främmande organismer. Den bekymmersamma situationen vad gäller fiskeresurserna i havet tydliggör behovet av det arbete som redan är påbörjat med att skapa skyddsområden och detta arbete bör därför prioriteras och genomföras skyndsamt. Situationen visar bl. a. att behovet av skydds- och uppväxtområden för fisk är mest akut att åtgärda. skyddsområden är nödvändiga både med hänsyn till bevarandet av de miljöerna och för att säkra fiskerinäringens ekonomiska förutsättningar. Detta är därför en prioriterad fråga för regeringen. Andelen skyddade områden i kust- och havsmiljön är mycket liten. Det är därför väsentligt att denna andel ökar och att regler och förvaltningsplaner tillskapas i samarbete mellan berörda parter. Den utökade miljöövervakningen inom kustzonen bör utvecklas liksom satsningen på forskning rörande gifter i fisk. Fiskbestånden i såväl som befinner sig i många fall utanför säkra gränser som bifångster i fisket kan vara ett problem för däggdjur och fåglar. Ett intensivt fiske medför dels att tätheten av de beskattade arterna minskar, dels att ålders- och storleksstrukturen i bestånden förändras. Begränsningar av uttaget av fisk är en nödvändig åtgärd. I de fall där det råder osäkerhet om beståndens storlek eller om hur stor beskattning bestånden tål, skall försiktighetsprincipen tillämpas. Internationella åtaganden motiverar en ökad satsning på beståndsanalys av tumlare. För att utveckla förvaltningspla- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 nerna för säl och skarv är det viktigt att arternas roll i respektive ekosystem klarläggs. In- ternationellt deltagande och samarbete är avgörande för framgång i dessa frågor. har antalet upptäckta utsläpp till sjöss minskat. Minskningen bedöms vara ett resultat av det arbete myndigheterna bedrivit samt en indikation på att övervakning och internationellt samarbete inom området givit önskat resultat. Regeringen bedömer dock att antalet upptäckta utsläpp fortfarande ligger på en oacceptabelt hög nivå och har i Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130) föreslagit åtgärder för att skärpa övervakningen till havs och öka satellitspaningen. Förutom stor risk för upptäckt har effektiv lagföring en preventiv verkan på olagliga utsläpp. Regeringen har i Åtgärder mot föroreningar från fartyg (prop. 2000/01:139) föreslagit ett antal åtgärder för att effektivisera lagföringsprocessen beträffande utsläpp av föroreningar från fartyg. Genomförandet av ramdirektivet för vatten kommer att bidra till att nå miljökvalitetsmålet. Miljökvalitetsmålet är att våtmarkernas ekologiska och vattenhushållande funktion i landskapet skall bibehållas och värdefulla våtmarker bevaras för framtiden. Regeringen har i Svenska miljömål delmål och strategier (prop. 2000/01:130) föreslagit 5 delmål som skall ange inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta konkreta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller utformning av en nationell strategi för skydd och skötsel av våtmarker och sumpskogar, långsiktigt skydd för våtmarker, minskade miljöeffekter av skogsbilvägar över våtmarker, anläggning och återställning av våtmarker samt åtgärdsprogram för hotade arter. 3.5.11.1 Insatser inom politikområdet Områdesskyddet spelar en avgörande roll för bevarandet av värdefulla våtmarker. Om- fattande statliga insatser görs för att säkerställa att bl.a. våtmarker garanteras ett varaktigt skydd. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 våtmarksinventeringen är slutförd , utom i där den pågår och beräknas vara slutförd vid utgången av och skall då omfatta hela länet utom fjällkedjan. I har 3 300 våtmarksobjekt med en total areal av inventerats. Av dessa har 295 objekt med en samlad areal av inventerats i fält. Enligt förordningen (1998:23) om statliga bidrag till lokala investeringsprogram som ökar den ekologiska hållbarheten i samhället kan en kommun få bidrag till lokala investeringsprogram som främjar en ekologiskt hållbar utveckling genom åtgärder som bl.a. syftar till att bidra till att bevara och förstärka den biologiska mångfalden samt tillvarata kulturmiljövärden eller som bidrar till att förbättra cirkulationen av växtnäringsämnen i ett kretslopp. Flera kommuner har utnyttjat möjligheten att ansöka om bidrag från de lokala investeringsprogrammen för att anlägga eller restaurera våtmarker. Insatser och resultatbedömning beträffande biologisk mångfald redovisas under avsnitt 3.5.12 Levande skogar. 3.5.11.2 Insatser utanför politikområdet Inom ramen för miljö- och landsbygdsprogrammet genomförs omfattande insatser för att återskapa våtmarker och småvatten i odlingslandskapet. Regeringen har tillsatt utredningen roll i ett uthålligt energisystem (dir 2000:110). Utredningen skall bland annat jämföra torvens samlade miljöeffekter med andra bränslen, studera hur efterbehandling av torvtäkter har genomförts och undersöka om det går att fastställa ytterligare kriterier för efterbehandling och ansvarsfördelning samt att undersöka om koncessionsförfarandet kan förbättras. I uppdraget ingår även att närmare klarlägga konflikter gentemot andra konkurrerande markanvändningsintressen innefattande frågor om biologisk mångfald. Utgångspunkter för analysen skall å ena sidan vara målet att ställa om energisystemet och å andra sidan konsekvenserna för konkurrerande markanvändningsintressen såsom naturvård och kulturmiljövård. Utredningen skall redovisas . har säkrats för naturvårdssyften inom 24 objekt upptagna i Myrskyddsplanen. Därutöver har säkrats inom objekt tillhörande Apamyrar i . I redovisningen av regeringsuppdrag att slutligt redovisa kompletterande underlag för 2000 (dnr M2000/3107/Na) har Na- turvårdsverket bl.a. föreslagit ett flertal våtmarker som Natura 2000-områden. I arbetet med de lokala investeringsprogrammen har drygt hälften av de som beviljats till naturvårdande åtgärder använts till projekt som restaurerar eller anlägger våtmarker. 3.5.11.4 Analys och slutsatser är ett av de tio mest våtmarksrika länderna i världen och många arter som i övriga betraktas som hotade eller försvunna har sina sista fästen i de svenska våtmarkerna. har därför ett särskilt ansvar gentemot omvärlden. Genomförandet av de åtgärder som regeringen föreslår i miljömålspropositionen innebär att samtliga våtmarksområden i Myrskyddsplan för har ett långsiktigt skydd vilket ger goda förutsättningar för att nå miljökvalitetsmålet. Miljökvalitetsmålet är att skogens och skogsmarkens värde för biologisk produktion skall skyddas som den biologiska mångfalden bevaras samt kulturmiljövärden och sociala värden värnas. Regeringen har i Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130) föreslagit 4 delmål som skall ange inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta konkreta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller långsiktigt skydd av skyddsvärd skogsmark, ökad förekomst av faktorer som är av betydelse för biologisk mångfald, bl.a. död ved, skydd för kulturmiljövärden samt åtgärdsprogram för hotade arter. 3.5.12.1 Insatser inom politikområdet Omfattande statliga insatser görs för att garantera särskilt värdefulla naturområden ett varaktigt skydd. har länsstyrelsernas arbete med att bilda naturreservat i hög grad inriktats på skydd av värdefulla skogsområden. har utvecklat arbetet med att utforma förbättrat underlag för områdesskydd, bl.a. när det gäller sydsvenska lövskogar. Arbetet med att komplettera tidigare lämnade förslag för att säkerställa den svenska representationen av naturtyper och inhemska arter i den boreala och kontinentala biogeografiska regionen av det europeiska 2000 enligt rådets direktiv /43/EEG av om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (art- och habitatdirektivet) har fortsatt . Artspecifika åtgärdsprogram för hotade arter och naturtyper är ett viktigt medel för att stärka bevarandet av biologisk mångfald. De statliga insatserna har inriktats på planering och genomförande av åtgärder för ett 40-tal arter och biotoper. 3.5.12.2 Insatser utanför politikområdet Insatser för biotopskydd och naturvårdsavtal i skogsmark bedrivs av och beskrivs närmare under utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar. Inom ramen för det svenska miljö- och landsbygdsprogrammet och de insatser som sker med finansieras vissa miljöinriktade åtgärder inom skogsbruket, bl.a. och 2001 för . I mål 1-området finns under hela programperioden möjlighet bl.a. till bidrag till vissa natur- och kulturmiljövårdsinriktade åtgärder i skogen. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Arbetet med områdesskyddet har till följd av stigande anslagsnivåer ökat i intensitet. Skydd av skogsmark har prioriterats men även andra naturtyper har skyddats. har säkrats genom avtal om köp och intrångsersättningar samt genom beslut om bidrag till kommuners markförvärv för naturreservat. Av de totalt 197 objekten utgjorde 176 olika typer av skogsmark. Av de återstående 21 objekten var 10 områden myrar, 3 återfinns i odlingslandskapet, 2 i kust/skärgårdsområden, 2 består av sjöar och vattendrag, 3 är inrättade för att skydda hotade arter och 1 är biotopskydd. Den totala kostnaden uppgick till ca för markinköp/intrångsersättning. Kostnaden i genomsnitt per hektar uppgår till ca . Kostnaden för olika typer av biotoper skiftar dock mycket kraftigt. I genomsnitt betalades per hektar för vattenområden medan ädellövskogarna betingade en kostnad på ca per hektar. Enligt preliminära siffror har länsstyrelserna bildat sammanlagt 46 naturreservat med en total areal om ca , varav ligger inom det fjällnära området i . Vid utgången av fanns därmed totalt 3 393 områden skyddade som naturreservat, nationalpark, naturvårds- och djurskyddsområden. tog beslut om inrättandet av . Syftet med är att bevara ett unikt skånskt horst- och lövskogslandskap. I landet finns nu 27 nationalparker. Statens bidrag till länsstyrelserna för skötsel av 26 nationalparker och 2 300 naturreservat uppgick till . Den sammanlagda skyddade arealen uppgår till ca , varav ca 1 miljon hektar förvaltas av staten. har sålt för . Biotopskydd och naturvårdsavtal är två skyddsformer som används som komplement till nationalparker och naturreservat för mindre skogsarealer. bildade skogsvårdsorganisationen 399 nya biotopskydd som 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 omfattade en total areal av , dvs. en ökning i förhållande till föregående år. tecknades 59 naturvårdsavtal med enskilda markägare. Totalt har 488 naturvårdsavtal tecknats för skogsbiotoper. Det nationella genomförandet av Natura 2000, som syftar till att skapa ett europeiskt sammanhängande nätverk av områden med höga naturvärden har fortsatt och innevarande år. föreslog länsstyrelserna och 668 nya områden enligt art- och habitatdirektivet och 105 nya områden enligt fågeldirektivet. har regeringen redovisat ytterligare förslag till 1 318 områden som lämpar sig att ingå i nätverket och 941 kompletteringar och justeringar av tidigare förslag. Vidare anmäldes 98 områden enligt fågeldirektivet och 7 områden har anmälts . Sammantaget har därmed till Europeiska kommissionen föreslagit 2 975 särskilt värdefulla naturområden som kandidater till nätverket. De 403 områdena som klassats som särskilda skyddsområden enligt fågeldirektivet ingår redan i nätverket. Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare för att utreda frågan om en sammanhållen rovdjurspolitik. lämnade sitt slutbetänkande Sammanhållen rovdjurspolitik (SOU 1999:146) . Regeringen presenterade propositionen Sammanhållen rovdjurspolitik (prop. 2000/01:57) för . I propositionen som behandlades av presenterades förslag på en helhetssyn på biologiska, jaktliga och näringsmässiga frågor. De viktigaste frågorna som behandlades var miniminivåer och etappmål för stammarna av de svenska rovdjursarterna, principer för utbredning, skärpning av straffsatser för jaktbrott, principer för ersättningssystemet för skador orsakade av rovdjur och förslag till ökade informationsinsatser. har åtgärdsprogram fastställts för 11 nya arter och antalet fastställda program är nu 25. Insatserna förväntas ge livskraftiga populationer av de arter som omfattas av åtgärdsprogram. De program som finns fastställda för de stora rovdjuren underlättar en ansvarsfull förvaltning av rovdjuren. För klockgroda och lövgroda har programmen redan lett till en avsevärd förbättring av läget. 3.5.12.4 Analys och slutsatser Arbetet med att skydda värdefulla naturområden har i stort sett löpt planenligt. I miljömålspropositionen ställs dock höga mål om skydd av skogsmark. Det är därför oroväckande att arbetet med att skydda skogsområden i vissa län går alltför långsamt. Särskilt oroande är det att skyddsarbetet går långsamt i områden med värdefulla lövskogar, en naturtyp där skyddet är eftersatt. Re- geringen följer frågan och avser vidta åtgärder om takten i skyddsarbetet inte förbättras. Önskemålen från markägare om bytesmark har ökat och innebär en ökad komplexitet och fördyrning av arbetet. Yt- terligare ökade ambitioner för områdesskydd ger därför anledning till fortsatt arbete med utveckling av formerna för arbetet med områdesskyddet. Som en följd av den ökande arealen skyddad mark ökar också behovet av insatser för vård och förvaltning av de redan skyddade markerna. Biotopvården och åtgärder för besökare är eftersatt i många nationalparker och naturreservat. Kraven ökar även på uppföljning av bl.a. bevarandestatus i EU:s Natura 2000. Ge- nom de förstärkningar för markinköp m.m. som föreslås bör även ökade insatser för skötselåtgärder kunna göras . Det är angeläget att skapa utrymme även för långsiktiga skötselinsatser. Arbetet med information om säkerställandearbetet och för att öka allmänhetens tillgänglighet till skyddade områden behöver intensifieras. Från svensk sida har stora insatser gjorts för att komplettera Natura 2000 . Trots detta föreligger ett omfattande arbete att genomföra fågeldirektivet och art- och habitatdirektivet. har till anmält att brister i urvalet av Natura 2000 områden. Regeringen anser det vara en högt prioriterad uppgift att anmäla de områden som enligt kriterierna i direktivet bör vara en del av det europeiska tura 2000. En kommande viktig uppgift för genomförandet av direktivet kommer framöver vara att lägga fast bevarandemål och vidta bevarandeåtgärder m.m. så att en gynnsam bevarandestatus kan upprätthållas eller återställas i Natura 2000-områdena. Artinriktade åtgärdsprogram för hotade arter kommer även framöver att vara ett värdefullt komplement till skydd och vård av värdefulla naturområden för bevarande av biologisk mångfald. Detta gäller t.ex. för arter som rör sig över stora områden, arter som drabbas av bifångster eller har andra speciella behov som inte enbart kan tillgodoses genom olika former av områdesskydd. I Aktionsplan för biologisk mångfald (1995) var målet att 30 åtgärdsprogram för hotade arter skulle ha tagits fram före utgången av 1998. Denna ambitionsnivå har kraftigt höjts i regeringens proposition Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130). 3.5.13 Ett rikt odlingslandskap Miljökvalitetsmålet är att odlingslandskapets och jordbruksmarkens värde för biologisk produktion och livsmedelsproduktion skall skyddas som den biologiska mångfalden och kulturmiljövärdena bevaras och stärks. Regeringen har i Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130) föreslagit 6 delmål som skall ange inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta konkreta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller bevarande och skötsel av ängs- och betesmarker, bevarande av småbiotoper i od- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 lingslandskapet, vård av kulturbärande landskapselement, nationellt program för växtgenetiska resurser, åtgärdsprogram för hotade arter samt program för tillvaratagande av lantbrukets kulturhistoriskt värdefulla ekonomibyggnader. 3.5.13.1 Insatser inom politikområdet och länsstyrelserna samverkar i arbetet med naturreservat och artskydd i odlingslandskapet samt kring den nationella bevarandeplanen för odlingslandskapet som arbetat fram. Ytterligare insatser och resultatbedömning beträffande biologisk mångfald redovisas under avsnitt 3.5.12 Levande skogar. Delegationen för ekologisk upphandling (M 1998:01) har tagit fram kriterier för naturbeteskött för att underlätta för upphandlare att bidra till att gynna producenter som hävdar värdefulla naturbetesmarker. 3.5.13.2 Insatser utanför politikområdet Stora insatser görs inom ramen för politikområdet Landsbygdspolitik. Genom miljö- och landsbygdsprogrammet utgår ersättningar för att bevara värdefulla natur- och kulturmiljövärden i odlingslandskapet. Er- sättning ges till exempel för att bevara slåtterängar, betesmarker inhemska husdjursraser och våtmarker i jordbrukslandskapet. Regeringen har beslutat om att inrätta ett nationellt program för växtgenetiska resurser (dnr Jo1998/2885, Jo1999/429). skall ansvara för programmets genomförande, uppföljning och utvärdering. Regeringen avser att ge i uppdrag att se över sin aktionsplan för biologisk mångfald i syfte att stärka åtgärderna för hotade husdjursraser. De huvudsakliga insatserna för att bevara och utveckla natur- och kulturmiljövärden i odlingslandskapet görs inom jordbrukssektorn. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 inom beslutade efter regeringens förslag att föra upp och alvar på listan över jordens natur- och kulturarv. Det finns nu tre svenska natur- och kulturarvsområden på lista. Det tredje är Laponia. Inom ramen för , Life, kan stöd ges till naturvårds- och miljöskyddsprojekt. Syftet är att bidraga till utveckling och genomförande av EU:s miljöpolitik. Två svenska Life-projekt godkändes av kommissionen . Dessa två projekt fokuserar på restaurering av natur- och kulturlandskapet på gotländska och öländska alvarmarker. 3.5.13.4 Analys och slutsatser EU:s gemensamma jordbrukspolitik är en av de faktorer som påverkar sättet att bedriva jordbruk. Den påverkar därmed också möjligheterna att skydda och bevara natur- och kulturvärden i odlingslandskapet. Jordbrukspolitiken kommer att utvärderas och ses över . har tillsammans med och ett uppdrag att följa och utvärdera miljöeffekterna av den gemensamma jordbrukspolitiken och lämna förslag till ändringar av regelverket som kan leda till bättre måluppfyllelse framför allt på miljöområdet. Genom arbetet med den nationella bevarandeplanen för odlingslandskapet kommer statliga, kommunala, och andra insatser att samordnas och därmed mer effektivt bidra till att bevara och utveckla de mest värdefulla odlingslandskapen i . Miljökvalitetsmålet är att fjällen skall ha en hög grad av ursprunglighet vad gäller biologisk mångfald, upplevelsevärden samt natur- och kulturvärden. Verksamheter i fjällen skall bedrivas med hänsyn till dessa värden och så att en hållbar utveckling främjas. Särskilt värdefulla områden skall skyddas mot ingrepp och andra störningar. Regeringen har i Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130) föreslagit 4 delmål som skall ange inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta konkreta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller begränsning av skador på mark och vegetation, minskning av bullret i fjällen från motordrivna fordon och luftfartyg, skydd av områden med representativa höga natur- och kulturvärden samt åtgärdsprogram för hotade arter. 3.5.14.1 Insatser inom politikområdet Regeringen har tidigare gett i uppdrag att göra en samlad redovisning och utvärdering av lokalt och regionalt arbete med regleringen av färdsel med fordon i terrängen i de svenska fjällen. Vidare pågår en kartläggning av de övergripande förutsättningarna för lokalisering av vindkraftverk till havs och i fjällen. Arbetet beskrivs närmare under avsnitt 3.5.10 Hav i balans samt levande kust och skärgård. Insatser och resultatbedömning beträffande biologisk mångfald redovisas under avsnitt 3.5.12 Levande skogar. 3.5.14.2 Insatser utanför politikområdet Förutsättningarna för miljö- och naturvård i fjällen är starkt förknippade med rennäringens bedrivande liksom med fjällens nyttjande och skötsel i övrigt. I sitt arbete med att se över gällande rennäringspolitik behandlar för närvarade (Jo 1998:03) frågan om förutsättningarna för en bärkraftig renskötsel och förvaltningen av fjällen. Kommittén skall lämna sitt betänkande vid utgången av . Med stöd från MISTRA () bedrivs forskning inom programmet Fjällmistra rörande olika miljöaspekter avseende fjällen. Ett av forskningsprojekten rör naturvård där det bl.a. studeras hur ekologiska processer kan påverkas av mänsklig aktivitet. har i en rapport framtagen i samarbete med redovisat ett regeringsuppdrag angående översynen av re- striktioner beträffande överflygning av och landning med luftfartyg i känsliga fjällområden. När det gäller skotertrafik inom regleringsområden har regeringen vid prövning av överklagade ärenden gett uttryck för en restriktiv syn på möjligheten att tillåta skotertrafik i dessa områden. 3.5.14.4 Analys och slutsatser Det är angeläget att turismen i ökad utsträckning styrs till sådana former som bidrar till att främja ett hållbart nyttjande av fjällen. Regeringen har i Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130) betonat Turistdelegationens sektorsanvar. Kommunerna har även en viktig roll genom att de i sin fysiska planering kan ge förutsättningar för en hållbar turism.