prop · GO031D23 · 2001-01-01 00:00:00 — 1996/97:178) beslutade regeringen att betala ut särskilda medel för digi- tala sändningar uppgående till 100 miljoner kro- nor för och för . Medlen har fördelats mellan bolagen enligt gällande fördelningsnyckel. Satsningen på radio och TV i allmänhetens tjänst fortsatte . Det innebär att public service-företagen dels har fått särskilda medel om för förnyelse och satsningar på ny teknik, dels att SVT fortsatt fått ett stöd om för satsningar på särskilt kvalificerad pro- gramproduktion. har också SR till- delats särskilda medel om för att värna programkvalitet i utbudet. tilldelades de tre public service- företagen enligt ordinarie medelstilldelning 5 (prisläge). Senast kända kompensationsindex gäller varför medelstilldelningen för skall ske prisläge. Digitala TV-sändningar Efter förslag av regeringen beslutade (prop. 1996/97:67, bet. 1996/97:KU17, rskr. 1996/97:178) att digital marksänd TV skall införas i . I en första etapp skall sändningarna inledas på ett begränsat antal orter i . Förutsättningarna skall vara sådana att krav på yttrandefrihet, tillgänglighet och mångfald tillgodoses. Regeringen beslutade att sändningar skulle få inledas i fem områden, med och , norra , södra och nordöstra , med omnejd samt och med omnejd. Den parlamentariskt sammansatta skall följa verksamheten. Efter förslag av Radio- och med- delade regeringen tillstånd till elva företag att bedriva digitala TV-sändningar i marknätet. Tillstånden ändrades på grund av att ytterligare en sändnings- frekvens hade blivit tillgänglig. tillkom ännu en sändningsfrekvens och ytter- ligare tre företag meddelades tillstånd. finns tillstånd att sända 18 TV- kanaler i marknätet. Sändningarna i det digitala marknätet kom igång och . Två programföretag som enligt sina tillstånd skall inleda sändningarna har ännu inte börjat sända. För att man skall kunna ta emot digitala TV-sändningar måste man ha en särskild avkodare, en s.k. set top-box. Antalet anslutna hushåll har ökat kraftigt sedan det blev möjligt att hyra boxar. Den 1 sep- tember 2000 var antalet abonnenter ca 30 000. Ökningstakten var drygt 2 000 abonnemang . Skadligt medieinnehåll Insatserna mot skadligt mediehåll utgår från behovet av en anpassning till det nya medieland- skapet. utvidgades yttrandefrihets- grundlagen (YGL) till att omfatta tekniska upptagningar, dit bl.a. dator- och TV-spel räknas. YGL:s förbud mot spridning av olaga våldsskild- ring skildringar av sexuellt våld eller tvång och närgångna eller utdragna skildringar av grovt våld omfattar därmed såväl de traditionella audiovisuella medierna TV, video och film som de nya digitala spelmedierna vilka har barn och ungdomar som primär målgrupp. Det är också straffbart att hyra ut eller sälja videofilmer och andra tekniska upptagningar av rörliga bilder med ingående skildringar av verklighetstroget våld till personer . TV-program med ingående våldsskildringar av verklighetstrogen karaktär eller med pornogra- fiska bilder får inte sändas vid tider när det finns en betydande risk för att barn tittar. Genom en skärpning av radio- och TV-lagen , för- anledd av en ändring i EG:s TV-direktiv (89/552/EG och 97/36/EG), skall sådana pro- gram dessutom förses med varningssignaler. trädde en ny svensk lag i kraft om ansvar för elektroniska anslagstavlor (SFS 1998:112), dvs. tjänster för elektronisk förmed- ling av meddelanden. Lagen slår fast att den som tillhandahåller en elektronisk anslagstavla på t.ex. Internet har ett visst ansvar för innehållet, bl. a. genom skyldigheten att ta bort vissa meddelan- den som uppenbart avses i bestämmelser om t.ex. barnpornografibrott och olaga våldsskildring. Utöver lagstiftande åtgärder ger regeringen stöd till insamling och vidarespridning av forsk- ningsrön om medievåldets effekter. finansierar regeringen, tillsammans med , ett forskningscentrum vid Nordicom, national Clearinghouse on Children and Vio- lence on the Screen. Motsvarande verksamhet på nationell nivå bedrivs inom Rådet mot skadliga våldsskildringar (). I de- cember 1998 beslutade regeringen att ge i uppdrag att ansvara för det svenska genomförandet av EU-rekommenda- tionen om skydd av minderåriga och den mänsk- liga värdigheten. Syftet med rekommendationen är att få mediebranscherna att ta ett ökat ansvar för självreglering för att skydda barn från skad- ligt innehåll. Kommersiell lokalradio I budgetpropositionen 1999/2000:1, utg. omr. 1, beräknade regeringen en ökning av anslagen för Radio- och och och TV under förutsättning att beslutar om en reformering av lagstiftningen för den kommersi- ella lokalradion. lade rege- ringen fram en proposition om nya bestämmel- ser för den kommersiella lokalradion (prop. 1999/2000:55). Med stöd av 2 kap. 12 § rege- ringsformen beslutade att förslaget om de nya reglerna för den kommersiella lokalradion skall vila (bet. 1999/2000:KU23). har därefter beslutat att lagen (1995:1292) om tillfälliga bestämmelser om att sända lokalradio, den s.k. stopplagen, skall fort- sätta att gälla (bet. 1999/2000:KU12). 5.6 Resultatbedömning I detta avsnitt redovisar regeringen resultatet av insatser inom mediepolitiken och analyserar hur väl regeringen har lyckats i strävan att nå målen. Vidare drar regeringen sina slusatser utifrån dessa resultatanalyser. Inledning Regeringens resultatbedömning har gjorts gent- emot de mål som redovisades i budgetproposi- tionen för , dvs. att stödja mångfald och reella yttrandemöjligheter, garantera massme- diernas oberoende, säkerställa tillgängligheten till massmedierna, motverka skadliga inslag i mass- medierna samt att främja nyskapande och till- gång till ett varierat utbud. Dagspressen var det totala antalet dagstid- ningar 160 och de hade en sammanlagd upplaga på strax under 4,2 miljoner exemplar. beviljades 72 dagstidningar driftsstöd, varav 49 lågfrekventa (1 2 nr/vecka) och 23 hög- och medelfrekventa (3 7 nr/vecka) tidningar. Den sammanlagda upplagan för driftsstödtidningarna var ca 720 000 exemplar. Upplagorna har sjunkit för alla tidningskategorier, men särskilt för kvällspress och andratidningar. Totalt hade driftsstödstidningarna (1 7 nr/vecka) av dagspressens totala upplaga . Presstödet motsvarar av bran- schens omsättning. Presstödet har stor betydelse för att bevara mångfalden på dagstidningsmarknaden. I en rap- port från (dnr Ku1999/1437/Me) avseende uppdraget att bedöma presstödets effekter redovisas bl.a. att de tidningar som är i störst behov av stöd är de med svagast hushållstäckning och att presstödet bidragit till att dessa tidningar kan överleva. Rapporten visar också att presstödet har lett till en mer allsidig nyhetsförmedling och bidragit till att bevara strukturen på dagstidningsmarknaden. har följt upp användningen av det tillfälliga driftsstödet i en rapport till rege- ringen (dnr Ku1999/2160/Me). Av rapporten framgår att det tillfälliga driftsstödet kom då det fanns ett stort behov av stöd. Uppföljningen visar att stödet i många fall användes för löpande utgifter och investeringar i teknisk utrustning. Nämnden drar i rapporten slutsatsen att tidningar med driftsstöd troligen inte, utom i enstaka undantagsfall, genom ytter- ligare rationaliseringar etc. kan förbättra sin eko- nomi och att de statliga insatserna kan behöva förstärkas. Mot denna bakgrund och i syfte att värna den publicistiska mångfalden höjdes stöd- beloppen för driftsstödet fr.o.m. . Utvecklingen beträffande ekonomin för olika tidningsgrupper redovisas i årliga . Av rap- porten som avser 1999 framgår att trenden med sjunkande upplagor och vikande annonsvolymer består. Rapporten visar också att innevarande konjunkturuppgång fått mindre effekter på tid- ningsföretagens resultat än väntat. Rap- porten visar att endagstidningarnas resultat för- sämrats . Höjningen av driftsstödet har underlättat den ekonomiska situationen för många andratid- ningar. Men många andratidningar har trots detta små eller inga vinstmarginaler och befinner sig i riskzonen för nedläggning om inte ytterli- gare medel tillförs. Mot denna bakgrund föreslås en höjning av driftsstödet fr.o.m. . Förslag om detta redovisas under utgiftsområde 1, anslag 27:2 Presstöd. har också redovisat sitt uppdrag att kartlägga och analysera distribu- tionssituationen för tidningar med endagsutgiv- ning (dnr Ku2000/1412/Me). Nämndens rap- port har remissbehandlats. Mot bakgrund av nämndens rapport gör regeringen bedömningen att endagstidningar, med minst en procents hushållstäckning i den blockregion där tid- ningens utgivningsort är bör ges rätten att ingå i samdistributionen till s.k. lika pris. Förslag om detta redovisas under utgiftsområde 1, anslag 27:2 Presstöd. Den snabba utvecklingen på medieområdet, bl.a. när det gäller teknisk utveckling och avreg- lering inom etermedier, har medfört att dags- pressen som helhet nu möter allt större konkur- rens från andra medier. Såväl första- som andratidningarna möter en allt svårare konkur- rens på annonsmarknaden, även om andratid- ningarna drabbas hårdast. Som en följd av denna utveckling har diskus- sioner förts bl.a. om möjligheterna för tidnings- företag att samverka i nya former samt om möj- ligheterna för tidningsföretag att utvecklas till mer generella medieföretag eller mediehus med inriktning mot papperstidning i kombination med exempelvis Internet och etermedier. Sådana diskussioner fördes vid ett seminarium om presstödet som anordnade . En del tidningsföretag har redan påbörjat satsningar på Internet, radio och TV och kan på så sätt konkurrera om annonsintäkter inom dessa medier. Detta gäller framför allt förstatidning- arna. Andratidningarna saknar dock ofta eko- nomiska resurser för nyinvesteringar och därmed ytterligare rationaliseringsmöjligheter. Regeringen avser att ge i uppdrag att överväga möjligheter att stärka dags- tidningarnas förutsättningar att omstrukturera verksamheten med hänsyn till utvecklingen på medieområdet och den tekniska utvecklingen. Ersättning till tidningsföretag som ger ut radio- och kassettidningar bidrar till att synskadade och vissa andra grupper av funktionshindrade i hela landet får tillgång till innehållet i dagstidningar. Den tidigare bristen på taltidningar i är i huvudsak täckt genom att tidningen har be- slutat starta utgivning. gavs sammanlagt 88 dagstidningar ut som taltidningar (, radiotidningar respektive kassettid- ningar). Ersättningen är enligt regeringens be- dömning fortsatt viktigt. Radio och TV i allmänhetens tjänst Satsningarna på kvalitetsproduktion har inne- burit att SVT kunnat öka sina insatser kraftigt vad gäller bl.a. utläggningar av produktion, sam- produktioner och inköp av svenska program. Stödet har också gynnat SVT:s möjligheter att uppfylla sitt kulturansvar. Genom den satsning på förnyelse och ny digital teknik som fattat beslut om har public service-företagen kunnat delta aktivt i utvecklingen av ny teknik för såväl distri- bution som programverksamhet. Det är viktigt att den goda kvalitet som präglar public service- radion och public service-televisionen kan vid- makthållas även vid ett teknikskifte. Såväl tek- nikskiftet som ambitionerna att värna programkvaliteten kommer att kräva ytterligare resurser också . Mot denna bakgrund föreslår regeringen att särskilda medel skall utgå för detta ändamål också . Digitala TV-sändningar sänds digital marksänd TV i fem områden med sammanlagt omkring hälf- ten av landets befolkning. finns ca 30 000 abonnenter och antalet växer med drygt 2 000 . Den digitala televisionen står nu inför sitt genombrott i . Det gäller för såväl satellit- sändningar och marksändningar som sändningar i kabel. En viktig förutsättning för de digitala mark- sändningarna är att publiken skall kunna ta del av alla program med en och samma tekniska utrustning. Användarna är inte låsta till t.ex. TV-kanaler som är knutna till en viss företags- grupp. Om olika distributionsformer konkurrerar får konsumenterna mera att välja på och vill- koren blir bättre. Det är angeläget att invå- narna i olika delar av landet under denna fas av utvecklingen kan välja mellan samtliga distri- butionsformer och inte är hänvisade enbart till mottagning via satellit eller kabel. Det är också väsentligt att TV-sändningar i allmänhetens tjänst når en vid spridning i alla distributions- kanaler. På så sätt underlättas nedläggningen av de analoga marksändningarna så att värde- fulla frekvensresurser kan frigöras för nya an- vändningar. Den parlamentariska har föreslagit att digital marksänd TV skall få byggas ut i hela landet. Regeringen instämmer i kommitténs uppfattning och föreslår därför att nuvarande begränsningar skall upphöra (se avsnitt om utbyggnad av digital marksänd TV). Skadligt medieinnehåll I strävandena att uppnå målet att motverka skad- ligt medieinnehåll fyller verksamheterna inom och TV, och en viktig roll. och TV bidrar till målet genom att bl.a. övervaka att innehållet i redan sända program överensstämmer med bestämmelserna om våldsskildringar och porno- grafi i radio- och TV-lagen. Samtliga filmer som visas på biograferna har granskats, godkänts och försett med ålders- gränser, alternativt blivit barntillåtna, av . Därmed minskar risken för att barn och unga tar del av filminnehåll som de kan ta psykisk skada av. Granskningen får även effekter för videohandeln eftersom den övervägande delen av de videofilmer som hyrs ut visats på biograferna och försetts med ålders- gränser. Biografbyrån utövar också tillsyn över video- handeln. Genom byråns kontrollörer informeras butikerna om gällande lagstiftning, t.ex. vad gäl- ler otillåten utlämning och olaga våldsskildring, och verksamheten kan därför ha brottsförebyg- gande effekter. Ett särskilt uppsökande arbete bedrivs gentemot distributörer av pornografisk film i vars utbud videogram påträffats som bedömts som olaga våldsskildring. Vid miss- tankar om spridning av olaga våldsskildring rap- porterar Biografbyrån detta till Justitiekanslern. Genom dialog med mediebranscherna, fram- tagning av forskning samt informationsspridning till allmänhet, skolor och beslutsfattare bidrar verksamheten inom till att skydda barn från skadligt medieinnehåll. I en medieutveckling präglad av globalisering och snabb teknikutveckling blir, vid sidan av natio- nell lagstiftning, de kunskapsspridande insat- serna för att förebygga skadeverkningar samt branschernas självsanerande insatser allt vikti- gare. 5.7 Revisionens iakttagelser har inte haft några invänd- ningar i revisionsberättelsen avseende myndig- heterna inom politikområdet. 5.8 Utbyggnad av digital marksänd TV Regeringens förslag: Digital marksänd TV får byggas ut till att omfatta hela landet. Ärendet och dess beredning: Enligt beslut (prop. 1996/97:67, bet. 1996/97:KU17, rskr. 1996/94:178) skall digital marksänd TV införas i flera steg med möjlighet för staten att successivt ta ställning till om och på vilket sätt verksamheten skall fortsätta. I en första etapp skall sändningar inledas på ett begränsat antal orter i . Den parlamentariska (Ku 1997:06), som har i uppdrag att följa och utvärdera sändningarna under den första etap- pen, föreslog att marksänd digital TV skall få byggas ut i hela landet. Förslaget har remissbehandlats. förslag: bör fatta beslut om att marksänd digital TV får byggas ut till rikstäckning. bör det digi- tala marknätet byggas ut till samma geografiska täckningsgrad som gäller för i det analoga marknätet, dvs. har haft tillgång till en skrivelse från enligt vilken en befolkningstäckning på skulle kunna uppnås . Remissinstansernas synpunkter: Remissin- stanserna anser allmänt att digitaltekniken är överlägsen den analoga sändningstekniken och att en digitalisering av TV-sändningarna bör ske . Många remissinstanser för- ordar att det analoga marknätet snabbt avvecklas. När det gäller frågan om att nu bygga ut de digitala marksändningarna finns olika meningar. Bland de remissinstanser som stöder eller inte motsätter sig förslag finns Radio- och , , , , , , , , och . De remissinstanser som motsätter sig förslaget eller anser att ett beslut om utbyggnad bör dröja är Statskontoret, , , , IT-företagen, Svenska kabel-TV- föreningen, , , och . Vissa av dessa remissinstanser anför att TV bör sändas via tråd eller satellit och att markfrekven- ser bör användas för telekommunikationer. IT- företagen redovisar emellertid uppfattningen att det kommer att vara omöjligt att lägga ner de analoga sändningarna utan ett ersättningsalter- nativ i form av digitala marksändningar. Enligt finns inga praktiska svårig- heter att bygga ut sändarnätet till närmare 100 procents täckning. förordar däremot en lägre täckningsgrad vid en eventuell utbyggnad. och anser att marknätet bör byggas ut till 98 procents täckning medan övriga delar av landet bör nås med satellit. Radio- och , och anser att även ett femte och sjätte sändarnät bör tas i bruk. anser att en fre- kvensplaneringskonferens bör avvaktas innan ställning tas till att bygga ut ytterligare sändarnät. Några remissinstanser tar upp olika konkur- rensfrågor. påpekar att en snabb utbyggnad kan ge svenska företag konkurrens- fördelar. och Svenska kabel- uppmärksammar starka ställning. Det gör också , som även betonar vikten av att konkurrenshinder och hinder för konsumenterna att få tillgång till nya tjänster elimineras. Radio- och , och framhåller att marksändningar innebär att konkurrensen ökar mellan olika dis- tributionsformer. Svenska tidningsutgivareföre- ningen anser att marknätet skulle gynnas om tidningsföretag fick tillstånd att bedriva sänd- ningar. Skälen för regeringens förslag: Det är ett viktigt demokratiskt krav att alla som bor i har tillgång till ett allsidigt TV-utbud. När TV-distributionen digitaliseras kan allmän- heten få tillgång till flera TV-program och även till olika nya tjänster som blir möjliga genom digitaltekniken. Det är också väsentligt att TV- sändningar i allmänhetens tjänst är lätt tillgäng- liga i alla distributionskanaler. Eftersom den digitala tekniken är mer frekvenssnål än den analoga kommer frekvenser att kunna fri- göras för nya användningar. Detta förutsätter givetvis att de analoga sändningarna först har upphört. Remissinstanserna anser allmänt att en digitalisering bör ske och att de analoga sänd- ningarna bör upphöra. För att de analoga sänd- ningarna skall kunna avvecklas krävs emellertid att det finns en fullgod ersättning så att alla invå- nare har minst lika goda möjligheter att ta emot TV-program som . Det är angelä- get att allmänheten har möjlighet att välja distributionslösningar där användaren inte är låst till t.ex. TV-kanaler som är knutna till en viss företagsgrupp. Även om en betydande andel av de svenska hushållen kommer att kunna ta emot TV-program via kabel eller satellit i sina perma- nenta bostäder, bedömer regeringen, till skillnad från vissa remissinstanser, att endast sändningar i marknätet ger tillräckligt god tillgänglighet. Den digitala TV-distributionen står inför sitt genombrott i . förutses att antalet hushåll med utrustning för digital TV-mottagning kommer att öka kraftigt. Om olika distributionsformer konkurrerar får konsumenterna mera att välja på och villkoren blir bättre. Det är angeläget att invånarna i olika delar av landet under denna fas av utvecklingen kan välja mellan samtliga distributionsformer och inte är hänvisade enbart till mottagning via satellit eller kabel. På så sätt underlättas en senare nedläggning av de analoga marksändningarna. Om riksdag och regering skulle avvakta med ett beslut om utbyggnad skulle det innebära att allmänhetens allt större intresse endast kommer att kunna kanaliseras till satellit- eller kabeldistri- bution. Därmed skulle konkurrensen mellan olika distributionslösningar bli mindre. Dess- utom skulle tillfället att ersätta de analoga marksändningarna med stor sannolikhet gå för- lorat. Ett beslut om att digitala TV-sändningar i marknät skall få byggas ut till att omfatta hela landet bör därför fattas . Med hänsyn till vad som har anförts från bedömer regeringen att åtminstone 98 procents befolkningstäckning kommer att kunna uppnås . 5.9 Budgetförslag 5.9.1 27:1 Tabell 5.2 Anslagsutveckling Tusental kronor 8 607 2001 Förslag 9 172 2002 Beräknat 9 365 1 2003 Beräknat 9 571 2 1 Motsvarar 9 172 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 9 172 tkr prisnivå. skall enligt lagen (1990:886) om granskning och kontroll av filmer och video- gram samt enligt förordningen (1990:994) med instruktion för granska fil- mer och videogram som är avsedda att visas vid allmän sammankomst eller offentlig tillställning. På begäran förhandsgranskas även filmer och videogram för enskilt bruk. Biografbyrån fast- ställer åldersgränser och kan besluta om klipp och visningsförbud. Vidare utövar Biografbyrån tillsyn över video- grammarknaden och efterlevnaden av bestäm- melserna i 16 kap. 10 b och 10 c §§ om olaga våldsskildring och otillåten utlämning av teknisk upptagning när det gäller rörliga bil- der. Biografbyrån skall enligt 16 kap. 19 § yttra sig till Justitiekanslern () i åtalsärenden som rör olaga våldsskildring samt ge medgivande till åtal som rör otillåten utlämning av teknisk upptagning. Biografbyråns anslagssparande beror i huvudsak på att en tjänst varit vakant . Sparade medel beräknas förbrukas för att bl.a. finansiera ett projekt i sam med för att bevara byråns äldsta arkiv- material. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 5.3 Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tusental kronor Offentlig- rättslig verksamhet Intäkter till inkomsttitel (Som inte får disponeras) Kostnader Resultat (intäkt - kostnad) Utfall 1999 6 854 7 046 - 192 Prognos 2000 7 300 7 600 - 300 Budget 2001 7 300 7 200 100 För granskning av filmer och videogram tar Bio- grafbyrån ut avgifter som skall motsvara kostna- den för granskningsverksamheten. Intäkterna redovisas på statsbudgetens inkomstsida under rubrik 2522 Avgifter för granskning av filmer och videogram. Biografbyrån får inte disponera intäkterna. Intäkterna har över- stigit kostnaderna för verksamheten. var resultatet (intäkter minus kostnader) . Genom den sänkning av avgifterna som beslutade om fr.o.m. har en bättre överensstämmelse mellan intäkter och kostnader åstadkommits. var intäkterna från granskningen , medan kostnaderna var 7 046 000 kro- nor. Enligt Biografbyråns prognos beräknas granskningsintäkterna till . Biografbyrån tar ut avgifter för yttranden i åtalsärenden, som också redovisas under inkomsttitel . Avgiften fastställs av myndig- heten och uppgår till per videogram. har dock inga yttranden lämnats varför såväl kostnader som intäkter för denna verksamhet uteblivit. Enligt Biografbyråns pro- gnos beräknas intäkterna från yttranden i åtals- ärenden uppgå till . Regeringens överväganden Regeringen har under inledningen till politikom- rådet redovisat och bedömt resultaten inom Sta- tens biografbyrås verksamhetsområde. Nedan ges kompletterande resultatinformation. har Biografbyrån fattat beslut i totalt 774 granskningsärenden, vilket är en ökning med 61 beslut jämfört med . Av dessa avsåg 461 långfilmer, vilket innebär bio- graffilmer och videofilmer som är eller längre. Av de granskade långfilmerna var 228 biograffilmer och 233 videofilmer. Video- filmerna är i allmänhet avsedda för uthyrning eller försäljning och omfattas därmed inte av granskningsplikten. Orsaken till att distributö- rerna väljer att frivilligt lämna in filmerna för granskning är att de därmed undgår risken att i efterhand åtalas för brottet olaga våldsskildring. av de granskade video- filmerna var pornografiska. Utöver långfilmer avsåg beslutsärendena kortfilmer och trailers. av de granskade långfilmerna fick visas för all publik, det vill säga även de minsta barnen utan vuxensällskap. Flertalet filmer åläggs dock någon form av restriktion, i allmänhet en åldersgräns. Klippingripanden gjordes i elva videogram, samtliga pornografiska. Inga klipp gjordes i biograffilmer. Ingen film, vare sig bio- graffilm eller videofilm, förbjöds. Antalet videogram som byrån yttrat sig över till JK har kraftigt varierat .