prop · GO031D23 · 2001-01-01 00:00:00 — För att stimulera till ett ökat deltagande i olika internationella sammanhang, bl.a. inom ramen för EU:s ramprogram för forskning och utveck- ling bör resurser avsättas för resor för planering av forskningsprojekt inom kulturområdet. Mot bakgrund av tillgänglig information drar regeringen slutsatsen att det forsknings- och utvecklingsarbete som bedrivits har mycket stor betydelse för området. Regeringen föreslår att anslaget för anvisas . Tabell 4.89 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 2000 35 549 Pris- och löneomräkning + 687 Förslag 2001 36 236 4.9.36 28:37 till trossamfund Tabell 4.90 Anslagsutveckling Tusental kronor 2001 Förslag 2 500 2002 Beräknat 2 553 1 2003 Beräknat 2 609 2 1 Motsvarar 2 500 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 2 500 tkr prisnivå. till trossam- fund har till uppgift att pröva frågor om stats- bidrag enligt lagen (1999:932) om stöd till tros- samfund och förordningen (1999:974) om statsbidrag till trossamfund, se förordningen (1999:975) med instruktion för Samarbetsnämn- den för statsbidrag till trossamfund. har nio ledamöter med lika många ersättare. Vid nämnden finns också ett råd för samråd mellan nämnden och trossamfunden. som rådet består av representan- ter för de statsbidragsberättigade trossamfunden. Regeringens överväganden Förvaltningskostnaderna för till trossamfund har tidigare redo- visats under en särskild anslagspost under ansla- get Stöd till trossamfund. Regeringen föreslår att nämndens förvaltningskostnader anvisas under ett särskilt anslag. Anslaget föreslås anvisas med . 4.9.37 28:38 Stöd till trossamfund Tabell 4.91 Anslagsutveckling Tusental kronor 53 250 2001 Förslag 50 750 2002 Beräknat 50 750 2003 Beräknat 50 750 För den statliga bidragsgivningen till trossam- fund gällde förordningen (1989:271) om statsbidrag till andra trossamfund än . gäller i stället förordningen (1999:974) om statsbidrag till trossamfund. Enligt den förordningen kan statsbidrag lämnas i form av organisationsbidrag, verksamhetsbidrag och projektbidrag. I förord- ningen anges vilka samfund som är statsbidrags- berättigade. () omfattas 19 trossamfund och 2 samverkansorgan av bidragssystemet. Statsbidraget fördelas av till trossam- fund (SST). Regeringens överväganden Av SST:s redovisning för framgår att inga stora förändringar skett vad gäller fördel- ningen av medel på olika typer av bidrag jämfört . Tabell 4.92 Fördelning av bidrag Fördelning 1997 1998 1999 Verksamhetsbidrag, totalt varav organisationsbidrag varav andlig vård vid sjukhus varav etableringsbidrag 49 400 42 212 4 750 830 48 800 41 377 4 750 641 48 800 41 239 4 900 625 Utbildningsbidrag, totalt varav utbildning för andlig vård vid sjukhus 1 494 215 Lokalbidrag (handikappanpassningsbidrag) 2 500 Totalt bidrag per betjänad 61:10 60:62 59:80 Det antal personer som betjänas av de statsbi- dragsberättigade samfunden uppgick vid ingång- en av till ca 883 000, vilket är en ökning med ca 12 000 personer jämfört med motsva- rande tidpunkt föregående år. Statsbidraget till trossamfund bidrar till att skapa förutsättningar för olika samfund att be- hålla och utveckla ett eget samfundsliv och där- med främjas den religiösa mångfalden i landet. Genom organisationsbidraget ges de bidragsbe- rättigade samfunden enligt regeringens bedöm- ning förutsättningar för att kunna bedriva en aktiv verksamhet. Bidragsgivningen till andlig vård inom sjukvården bidrar till att möjliggöra för personer som tillhör andra trossamfund än att få tillgång till andlig vård i samband med exempelvis en sjukhusvistelse. Förutom bidrag till sjukhuskyrkoverksamheten, pågår projekt för att pröva hur den andliga vården skall organiseras för invandrarnas tros- samfund. Genom etableringsbidraget stöds bl.a. etablering av samfund som huvudsakligen betjä- nar invandrade trosbekännare på nya platser i landet. Tillgängligheten till gudstjänstlokaler har ökat genom bidrag till bl.a. handikappanpass- ning. Enligt regeringens bedömning har resurserna använts på ett ändamålsenligt sätt och givit goda resultat. Regeringen har under föregående anslag till till trossam- fund föreslagit att nämndens förvaltningskost- nader anvisas under nämnda anslag. Förevarande anslag minskas därför med . Regeringen föreslår att anslaget för anvisas med . Tabell 4.93 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 2000 53 250 Överföring till anslaget till trossamfund - 2 500 Förslag 2001 50 750 5 Politikområde 27 Mediepolitik 5.1 Omfattning Politikområdet omfattar dagspress, radio och television samt skydd av barn och ungdom från skadligt innehåll i massmedierna. Till området hör , , Radio- och , och TV, och Rådet mot skadliga våldsskildringar samt Televi- sion AB, och . Tabell 5.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet Miljoner kronor Utfall 1999 Anslag 2000 Utgiftsprognos 2000 Förslag anslag 2001 Beräknat anslag 2002 Beräknat anslag 2003 Anslag inom utg. omr. 9,6 27:2 Utbyte av TV-sändningar mellan och 23,6 27:3 Bidrag till dokumentation om den mediepoli- tiska utvecklingen och till europeiskt samarbete 0,8 27:4 Forskning och dokumentation om medieutveck- lingen 1,3 Äldre anslag: 1999:I5 Bidrag till för pro- duktion av videogram på teckenspråk Totalt utg. omr. 17 52,8 35,2 35,5 34,7 35,4 35,3 Anslag inom utg. omr. 1: 27:1 och 5,9 27:2 Presstöd 527,3 536,6 532,8 539,0 539,0 534,0 27:3 Radio- och kassettidningar 123,5 127,3 124,1 127,3 127,3 127,3 27:4 Radio- och 10,7 8,2 8,8 10,8 11,5 10,9 27:5 och TV 7,0 7,4 8,0 8,2 8,9 9,1 Totalt utg. Omr. 1 673,6 684,9 679,2 691,0 692,5 687,3 Totalt politikområde 27 726,4 720,1 714,8 725,7 727,9 722,7 Regeringens förslag: Målet för mediepolitiken skall vara att stödja yttrandefrihet, mångfald, massmediernas oberoende och tillgänglighet samt att motverka skadliga inslag i massmedi- erna. pågår en översyn av mål- och verksamhetsstrukturer. Inom ramen för denna översyn har regeringen kommit fram till att mediepolitiken skall vara ett särskilt poli- tikområde med egna mål som skall beslutas av . Regeringen föreslår att målet för mediepolitiken skall vara att stödja yttrandefri- het, mångfald, massmediernas oberoende och tillgänglighet samt att motverka skadliga inslag i massmedierna. Massmedierna spelar en fundamental roll i det moderna samhället. De förser oss med nyheter, information, kultur och underhållning samt bidrar starkt till att forma vår uppfattning om världen och samhället. Massmedierna medverkar till den gemensamma kunskap som är en förut- sättning för att vi skall kunna leva och verka till- sammans i ett demokratiskt samhälle. når dagspressen, radion och televisionen praktiskt taget alla människor i . Dessa medier är viktigast för nyhetsförmedling och debatt. En vanlig bild är att massmedierna fungerar som ett "offentligt rum", där vi alla är när- varande och där gemensamma frågor kan be- lysas och diskuteras. Nya idéer kan föras fram och problem kan uppmärksammas. Genom massmedierna kan vi följa samhällsdebatten och själva bilda oss en uppfattning om tidens viktiga frågor. Vi kan också göra oss hörda via massmedierna och på så sätt påverka. Mass- medierna utsätter de starka i samhället för offentlig granskning och motverkar därmed korruption, orättvisor och maktmissbruk. Om många oberoende medieföretag konkurrerar är förutsättningarna goda för att alla väsentliga frågor och meningar blir belysta. Medieområdet kännetecknas just nu av en snabb teknisk förändring, av globalisering och av att den ekonomiska makten koncentreras till färre och större företag. Ny teknik skapar förutsättningar för nya medier, som ändrade maktförhållanden påverkar grund- valarna för mediernas frihet och självständig- het. De statliga åtgärderna inom mediepolitiken syftar till att stödja massmedierna i deras viktiga demokratiska uppgifter. 5.4 Politikens inriktning I detta avsnitt redogör regeringen för de refor- mer som presenteras i årets budgetproposition samt för planerat och pågående arbete inom politikområdet. Dagspressen De grundläggande principerna för den statliga presspolitiken slogs fast redan i mitten av 1970- talet. Statens direkta insatser för dagspressen bör verka för att värna mångfalden på dagstidnings- marknaden i syfte att främja en allsidig nyhets- förmedling och opinionsbildning. Den huvud- sakliga inriktningen för de nuvarande statliga insatserna för dagspressen lades fram i proposi- tionen 1996/97:3 om kulturpolitik. Presspolitiken bör främja konkurrens mellan dagstidningar och förekomsten av monopol- brytande kompletterande dagstidningar på framför allt den regionala marknaden samt stödja en bred spridning av dagstidningar. Statliga insat- ser bör också inriktas på att göra det möjligt för synskadade och vissa andra grupper av funk- tionshindrade att ta del av innehållet i dagstid- ningar. Massmedielandskapet har förändrats sedan grunden för det nuvarande presstödssystemet lades. Dagspressen har dock fortfarande en cen- tral roll i det demokratiska systemet och stor betydelse för mångfalden. Den framtida inrikt- ningen för de statliga insatserna ligger därför fast. har drabbats hårt av sjun- kande upplagor och vikande annonsvolymer. Den höjning av driftsstödet som genomfördes fr.o.m. har underlättat den ekonomiska situationen för många andratidningar, vilka ofta har små eller inga vinstmarginaler. Några tidningar befinner sig dock i riskzonen för nedläggning om inte ytterligare medel tillförs. Mot denna bakgrund och i syfte att värna den publicistiska mångfalden föreslår regeringen att stödbeloppen för drifts- stödet höjs . Höj- ningen motsvarar totalt ca . Samdistribution Mot bakgrund av de ekonomiska svårigheter som många endagstidningar har och i syfte att stödja den mångfald som utgivningen av dessa tidningar medför föreslår regeringen att endags- tidningarna ges rätt att ingå i samdistributionen enligt principen om s.k. lika pris. Rätten att ingå i samdistributionen till lika pris bör dock begränsas framförallt till endagstidningar med lokal och regional spridning. Därför föreslås att de endagstidningar som avses skall ha minst en procents hushållstäckning i den blockregion där tidningens utgivningsort är belägen. Regeringen avser att ge i uppdrag att följa upp effekterna av förslaget. Uppdrag till Framför allt en del förstatidningar har påbörjat satsningar på Internet, radio och TV. Andra- tidningarna saknar ofta ekonomiska resurser för detta. Regeringen avser därför att ge i uppdrag att överväga förutsättning- arna att stärka dagstidningars möjligheter att omstrukturera verksamheten med hänsyn till utvecklingen på medieområdet och den tekniska utvecklingen. I uppdraget skall ingå att utreda hur de statliga insatserna till stöd för dagspressen skulle kunna underlätta för dagstidningar att utvecklas till medieföretag med en bredare in- riktning. Uppdrag till Det är viktigt för demokratin att alla medborgare ges möjlighet att ta del av information, nyheter och debatt av det slag som dagstidningar inne- håller. Ersättningen till tidningsföretag som ger ut radio- och kassettidningar syftar till att bidra till att göra innehållet i dagspressen tillgängligt för synskadade och andra funktionshindrade som inte kan hålla i eller bläddra i en tidning eller som är afatiker eller dyslektiker. har fått i uppdrag att följa upp den nya ersättningsmodellen som inne- bär att ersättningen för taltidningar baseras på en schablonmodell i stället för en nettokostnads- princip. Nämnden skall särskilt uppmärksamma eventuella fall där den nya ersättningsmodellen leder till att en taltidning får svårigheter att fort- sätta med utgivningen. Uppdraget skall redovisas , 2002 respektive 2003. har på uppdrag av regeringen gjort en förstudie (dnr Ku1999/1569/Me) om olika alternativ för hur taltidningar kan distribueras och tas emot . Bakgrunden är bl.a. övergången från analog till digital teknik för distribution och mottagning. har fått ett fortsatt uppdrag att följa teknikutvecklingen på distributions- och mottagarsidan i syfte att säkra utgivningen av taltidningar. Uppdraget skall redovisas i en rapport till regeringen . Radio och TV Radio och TV i allmänhetens tjänst Regeringens satsning på public service fortsätter genom att (), () och Utbildnings- radio AB (UR), utöver den ordinarie medelstill- delningen, föreslås tilldelas för förnyelse och satsningar på ny teknik. Därutöver föreslår regeringen att SVT för tilldelas för satsningar på särskilt kvalificerad programproduktion och att SR tilldelas för att värna kvalitet i programutbudet. Regeringen föreslår att den ordinarie medelstilldelningen för skall uppgå till 5 . Medlen föreslås fördelas med 3 till SVT, 1 till SR och till UR. Public service-beredning Public service-verksamheten en radio och TV i allmänhetens tjänst är ett av regeringen högt prioriterat område. SVT, SR och UR har haft en mycket stark ställning, och lyckats väl med att bevara denna trots hårdnad konkurrens till följd av en förändrad mediebild präglad av ett långt större programutbud. Public service-företagen är ensamma om att ha möjlig- heten att göra program utan krav på lönsamhet. En stark public service-radio och TV är en viktig beståndsdel i det demokratiska samhället. Public service-företagen har dessutom ett stort ansvar för att program görs för mindre intressegrupper, inte minst språkliga minoriteter och funktions- hindrade. Det är därför av stor vikt att svensk public service-radio och TV ges goda förutsätt- ningar att klara dessa viktiga uppgifter också . Riktlinjerna för public service-verksamheten slogs senast fast genom beslut av . Public service-företagens sändningstill- stånd upphör att gälla vid utgången av . arbetar en parlamentarisk beredningsgrupp med representanter från samtliga riksdagspartier med att ta fram de riktlinjer som skall gälla för nästa tillståndsperiod med början . Rege- ringens ambition är att beredningen av nya sänd- ningstillstånd skall resultera i riktlinjer som ger public service-företagen goda förutsättningar för en framgångsrik verksamhet också . Digitala TV-sändningar Utvecklingen av digitala TV-sändningar fortsät- ter. Regeringen föreslår att digitala TV-sänd- ningar i marknät skall få byggas ut till att omfatta hela landet. Översyn av radio- och TV-lagen m.m. En särskild utredare skall analysera och över- väga behovet av ändringar i radio- och TV- lagen (1996:844) och lagen (1989:41) om TV- avgift. Uppdraget omfattar att överväga behovet av lagstiftning och att lägga fram förslag bl.a. när det gäller skydd av barn, avgiftspliktiga TV- mottagare, jurisdiktion samt regler om annonser och reklam. Uppdraget skall vara slutfört före utgången av . Övriga frågor Skadligt medieinnehåll Det demokratiska samhällsskicket förutsätter en vidsträckt yttrandefrihet i massmedierna. Samti- digt måste också förutsättningar finnas för att minska tillgängligheten till medieinnehåll som kan ha en skadlig inverkan på publiken. Detta gäller främst barn och unga som ännu inte hun- nit skaffa den erfarenhet och kunskap som krävs för att kunna förstå och bearbeta sina intryck av vissa inslag i medierna. Hit hör våldsskildringar och pornografi. Den snabba teknikutvecklingen och inter- nationaliseringen har gjort att medieutbudet dra- matiskt ökat i omfattning. har till- gängligheten till medier blivit större i och med att nya former för mediedistribution vuxit fram. Familjens medievanor har förändrats och blivit mer differentierade. Barn tar i högre ut- sträckning del av medier utan vuxnas sällskap via datorer, TV-mottagare och videoapparater i sina egna rum. Dessa faktorer utgjorde grunden för debatten om pornografisk film i betal-TV som väcktes genom visningen av dokumentär- . Oron gällde framför allt att pornografisk film, via TV, blivit lättillgänglig för barn och ungdomar i hemmen. I och med att abonnerade TV-tjänster förväntas bli allt vanli- gare beslutade regeringen, som tidi- gare nämnts, att se över bestämmelserna i radio- och TV-lagen (1996:844). Utredaren skall över- väga olika sätt att förbättra möjligheten att skydda barn mot olämpligt programinnehåll. Detta skulle t. ex. kunna ske genom att kräva att TV-kanaler som sänder pornografisk film skall erbjuda sina abonnenter två skilda typer av abonnemang, ett med pornografi och ett utan. Även möjligheten att lagstifta om tillgänglighet till s.k. föräldralås, dvs. teknik för kodning och blockering av vissa programkategorier, skall övervägas. Kulturministern tog initiativ till en översyn av behovet av att ändra eller precisera censurkriteriet förråande i lagen (1990:886) om granskning och kontroll av filmer och video- gram, främst när det gäller sexualskildringar. Resultatet skall redovisas . Att följa medieutvecklingen och dess konse- kvenser för barn är en fråga av hög politisk prio- ritet. Ändamålsenligheten i gällande lagstiftning och övriga åtgärder inom området behöver stän- digt övervägas i ljuset av teknikutvecklingen och nya forskningsrön om barns mediesituation. I och med att informationen flyter allt friare över nationsgränserna ökar också behovet av inter- nationellt erfarenhetsutbyte och samarbete. Konvergensfrågan Den tekniska utveckling som brukar kallas konvergens har inneburit att olika slag av innehåll kan hanteras och förmedlas genom olika slag av elektroniska distributions- system. Tjänster som var klart åtskilda, t.ex. television och teletjänster, när- mar sig varandra. Det blir möjligt att förmedla samma tjänster i olika slag av nät och att utnyttja olika slags apparater för att använda sig av tjänsterna. Utvecklingen innebär också att gränserna mellan olika branscher förskjuts. En följd av konvergensen kan bli att de regler som gäller för olika verksamheter behöver förändras om syftet med reglerna skall kunna upprätthållas. (dir. 1997:95) fann i betänkandet Konvergens och förändring (SOU 1999:55) att det finns ett behov att samordna lagstiftningen för radio, TV och televerksamhet. konstaterade ut- redningen att såväl den svenska yttrande- frihetsgrundlagen som EG-rätten och andra internationella förpliktelser begränsar möjlig- heten att lagstifta. Det fortsatta arbetet med konvergensfrågorna i måste därför enligt utredningen i stor utsträckning relateras till en utveckling som vi inte själva fullt ut råder över men däremot har möjlighet att påverka. Förutsättningarna är emellertid på väg att förändras. (dir. 1999:8), som har till uppgift att analysera behovet och förutsättningarna för en mer tek- nikoberoende grundlagsreglering av yttrande- friheten, skall redovisa sitt uppdrag . har lagt fram förslag om en ny regelstruktur för nät- verk och tjänster för elektronisk kommunika- tion. Förslaget innebär bl.a. att regelverket skall vara oberoende av vilka tjänster som förmedlas. Det är viktigt att nya regler som kan komma att gälla utformas med hänsyn till målen för mediepolitiken. Ägarkoncentration En följd av den tekniska och ekonomiska utvecklingen är att den ekonomiska makten inom medieområdet koncentreras till färre och större företag. Det ger upphov till farhågor för att grundvalarna för fria och självständiga massmedier hotas genom en alltför stark kon- centration av makt och ägande. Inom näringslivet i allmänhet sätter kon- kurrenslagstiftningen en gräns för möjlig- heterna för företag att missbruka ekonomisk makt till skada för konsumenter och andra företag. Det har emellertid ansetts oklart om dessa regler är fullt tillämpliga inom massme- dieområdet på grund av det starka skydd som våra grundlagar ger för yttrandefriheten. (dir. 1997:136) har avgett betänkandet Yttrandefriheten och konkurrensen (SOU 1999:30). Betänkandet innehåller bl.a. förslag till en ny mediekoncentrationslag och till bestämmelser som skall göra det klart att konkurrenslagens förbud mot konkurrensbegränsande samarbete mellan företag och mot missbruk av dominerande ställning är tillämpliga inom medieområdet. Beredning av betänkandet pågår med sikte på att ett förslag skall kunna lämnas till . Reformer som rör vissa mediemyndigheter Radio- och har fått nya arbetsuppgifter. Därför föreslås att anslaget höjs engångsvis med för arbetet med marksänd digital-TV. Nivån på anslaget föreslås också höjas med 1 miljon kro- nor för uppgiften att meddela föreskrifter och utöva tillsyn i frågor som rör användningen av standarder för sändning av TV-signaler. Anslaget föreslås vidare öka med under förutsättning att beslutar om en reformering av lagstiftningen för den kommersi- ella lokalradion. arbete med utbuds- studier utgör ett viktigt led i att få fram in- formation om mångfalden i massmedierna. Nämndens anslag för föreslås en- gångsvis öka med för detta ändamål. Mediefrågor och EU-ordförandeskapet Att bidra till att utvidgningen förverkligas har högsta prioritet för det svenska ordförande- skapet. Ett informellt kulturministermöte kom- mer att äga rum i . I anslutning till detta möte kommer ett särskilt möte om audiovisuella frågor att hållas med kan- didatländerna. Under det svenska ordförandeskapet i EU kommer inom kulturområdet och det audio- visuella området värnandet av mångfalden att vara en prioriterad uppgift. Mediefrågor ägnas stor uppmärksamhet, bl.a. radio och TV i allmänhetens tjänst, film samt nya medier. Barns och ungas situation i det nya medieland- skapet kommer särskilt att stå i fokus. Ett seminarium med inriktning på barn och unga i det nya mediesamhället kommer att hållas i . Syftet med mötet är att bidra till det pågående arbetet inom EU med att söka upprätthålla en tillfreds- ställande nivå vad gäller att skydda barn från skadligt medieinnehåll i ett medielandskap präg- lat av snabb teknikutveckling, globalisering, framväxt av nya medier och ökad tillgänglighet till medieinnehåll. Till seminariet kommer även representanter från kandidatländerna att in- bjudas. kommer på det audiovisuella området att leda förhandlingarna inom rådsarbetsgruppen för audiovisuella frågor. 5.5 Insatser 5.5.1 Statliga insatser inom politikområdet I detta avsnitt redovisar regeringen inriktningen på de insatser som gjorts inom medieområdet. Inledning De statliga uppgifterna på medieområdet om- fattar fastställande av regler, tillståndsgivning, registrering och kontroll i fråga om radio och television, finansiering av radio och television i allmänhetens tjänst, presstöd, stöd till radio- och kassettidningar, utbyte av TV-sändningar mellan och , efterhandsgranskning av innehållet i radio och TV, förhandsgranskning av filmer och videogram som skall visas offentligt, dokumentation av utvecklingen inom medie- området, information samt europeiskt samarbete inom medieområdet. Dagspressen De statliga insatserna för presstödet uppgår till ca . För taltidningsverksamheten fördelas ca . Som ett bidrag till att lösa vissa ekonomiska problem hos dagstidningar med allmänt drifts- stöd infördes och fördelades ett tillfälligt drifts- stöd (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:FiU11, rskr. 1997/98:45). Mot bakgrund av andratidningarnas svåra situation höjdes stödbeloppen för driftsstödet fr.o.m. . För att underlätta för lågfrekventa tidningar (1 2 nr ) att fortsätta sin utgivning sänktes upplagetröskeln för dessa tidningar. De låg- frekventa tidningar vars upplaga hamnar under 2 000 exemplar, men över 1 500 exemplar, får ett oreducerat driftsstöd av . Gränsen för hushållstäckning för medel- och högfrekventa tidningar sänktes från för att se till att tidningar som i första hand är beroende av driftsstöd får del av stödet. I syfte att få bättre kontroll över statens utgifter ändrades ersättningsprinciperna för taltidningsutgivning fr.o.m. . Förändringen innebär att ersättningen baseras på en schablonmodell i stället för på en nettokost- nadsprincip. beslutar om stödnivåerna inom ramen för anslaget. Vid bestämmande av stödets storlek skall nämnden ta hänsyn till skillnader mellan olika grupper av tidningsföretag. De nya ersättningsprinciperna börjar gälla fullt ut efter en övergångsperiod . Radio och TV i allmänhetens tjänst fattade beslut om riktlinjer för radio och TV i allmänhetens tjänst för åren 1997 2001. I enlighet med beslut (prop. 1996/97:67, bet. 1996/97:KuU17, rskr.