prop · GP031d17 · 2001-09-20 00:00:00 — Enligt förordningen (SKOLFS 1991:44) om engelskspråkig gymnasial utbildning i och 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 samt förordningen (SKOLFS 1996:16) om internationell gymnasial utbildning vid Humanistiska lämnas statsbidrag för ett visst högsta antal årselevplatser. I första hand skall till dessa platser tas in de som inte är eller skall anses vara bosatta i . Regeringen avser att ändra dessa förordningar så att inte statsbidrag ges för elever bosatta i landet och vars hemkommuner är skyldiga enligt 5 kap. 26 a § skollagen att betala interkommunal ersättning. I 9 kap. 5 § skollagen (1985:1100) finns bestämmelser om internationell skola. Enligt förordningen (1996:1398) om statsbidrag till internationella skolor kan regeringen medge att internationella grundskolor och gymnasieskolor får statsbidrag. Elevantalet vid de internationella skolorna visar på en ökning. Den ökande rörligheten av arbetskraft inom EU såväl som folkbokföringsbestämmelserna kan innebära behov av ändringar av bestämmelserna i skollagen om internationella skolor vilket i sin tur får betydelse för bestämmelserna i förordningen om statsbidrag till dessa skolor. I avvaktan på eventuella förslag från skollagskommittén (U1999:01) beräknar regeringen oförändrat antal statsbidragsberättigade årselevplatser vid de internationella skolorna. Särskilt statsbidrag lämnas till kostnader för utbildningsinsatser vid internatskola Sundsgården på . Denna har av regeringen i beslut förklarats statsbidragsberättigad enligt då gällande regler för stöd till fristående skola. I propositionen om enskild huvudman (prop. 1991/92:94) angavs att mot bakgrund av verksamhetens speciella karaktär och dess värde borde Sundsgården få möjlighet att överväga den framtida finansieringen i stället för att direkt inkluderas i den ordning för finansiering som gäller för de fristående skolorna. Regeringen anser att finansieringen av utbildningen vid Sundsgården nu bör anpassas till vad som gäller för fristående skolor. Regeringen avser att uppdra åt att se till att skolan i samband med redovisningen för /01 även redovisar sina överväganden och förslag beträffande framtida finansiering. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisar ett ramanslag om 2003 och 2004 beräknas anslaget till respektive . Tabell 9.25:12 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och i samband med budgetpropositionen . 9.1.1325:13 Bidrag till svensk undervisning i utlandet Tabell 9.25:13 Anslagsutvecklingen för Bidrag till svensk undervisning i utlandet 1 Motsvarar 83 430 tkr prisnivå. 3 Motsvarar 83 430 tkr prisnivå. Bidragsbestämmelserna finns i förordningen (1994:519) om statsbidrag till utbildning av utlandssvenska barn och ungdomar. Enligt bestämmelserna lämnas statsbidrag till huvudmannen för en svensk utlandsskola, distansundervisning, kompletterande svensk undervisning och undervisning vid utländsk skola (internationell skola). Under anslaget bekostas även löneförmåner m.m. som tillkommer nationellt anställda lärare m.fl. vid Europaskolorna. Bidrag lämnas även till . /01 fanns det 31 svenska utlandsskolor. Antalet elever i reguljär utbildning uppgick samma läsår till 1 247, varav var statsbidragsberättigade. I distansundervisning med handledning deltog 80 elever vid 15 av de svenska utlandsskolorna. visning deltog 84 elever. Totalt deltog 3 587 elever i kompletterande svensk undervisning, men endast 258 av dem vid någon av de svenska utlandsskolorna. finns 10 Europaskolor. startar två nya Europaskolor, i respektive . Anslaget är beroende av elevutvecklingen. För budgetåret redovisas ett anslagssparande på , av vilket disponerar . kommer att presentera en uppföljnings- och utvärderingsrapport av kostnaderna för den svenska utlandsundervisningen. Preliminärt visar utvärderingen att flera svenska skolföreningar har ekonomiska problem. I synnerhet gäller det de föreningar som bedriver kompletterande svensk undervisning. Som en följd av regeringens satsningar på den svenska skolan, och för att säkra den fortsatta kvaliteten i utbildningen, anser regeringen det angeläget med en höjning av bidraget till den svenska undervisningen i utlandet. I enlighet med propositionen Vuxnas lärande och utvecklingen av vuxenutbildningen (prop. 2000/01:72) föreslår regeringen att tillförs anslaget för att finansiera denna höjning. Finansieringen sker genom de omprioriteringar som regeringen redovisat under anslaget 25:19 Bidrag till kvalificerad yrkesutbildning. Mot bakgrund av ovanstående beräknas anslaget till . beräknas ett oförändrat anslag. Tabell 9.25:13 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och i samband med budgetpropositionen . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 9.1.1425:14 Nationellt centrum för flexibelt lärande1 Tabell 9.25:14 Anslagsutveckling för för flexibelt lärande 1Tidigare anslaget Statens skolor för vuxna 2Varav 3 689 tkr på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 3Motsvarar 91 559 tkr prisnivå. 4Motsvarar 85 559 tkr prisnivå. Anslaget finansierar viss verksamhet vid Nationellt centrum för flexibelt lärande. Centrumets verksamhet består av anslagsresp. uppdragsfinansierad utbildning och utveckling. har med anledning av regeringens proposition Vuxnas lärande och utvecklingen av vuxenutbildningen (prop. 2000/01:72, bet. 2000/01:UbU15, rskr. 2000/01:229) beslutat att Staten skolor för vuxna skall ha en vidgad roll i förhållande till tidigare verksamhet med inriktning i högre grad mot utveckling av distansmetoder i vuxenutbildningen och stöd till kommunerna i deras användning av distansutbildning. I regeringens proposition Den öppna högskolan (prop. 2001/02:15) föreslås att Statens skolor för vuxna skall få ett förändrat uppdrag. Budget för avgiftsbelagd verksamhet 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Den uppdragsfinansierade verksamheten hade 2000 en omslutning på , vilket är jämförbart med 1999 och utgör cirka hälften av den totala verksamheten. En förhållandevis stor del av den verksamhet som redovisas som uppdrag utgörs av intäkter av bidrag, bl.a. genom uppdragsutbildning inom ramen för . Omfattningen av uppdragsverksamheten i har minskat mer än förutsett, varför det ekonomiska målet inte bedöms nås 2001. En av orsakerna till detta är att flera stora uppdrag har avslutats utan att ersättas av nya. För att nå målet har myndigheten vidtagit åtgärder för att minska kostnaderna. Regeringens förslag i propositionen Vuxnas lärande och utvecklingen av vuxenutbildningen (prop. 2000/01:72), som godtogs av (bet. 2000/01:UbU15, rskr. 2000/01:229), syftade till att ge Statens skolor för vuxna (SSV) en vidgad roll, mot att i högre grad stödja utvecklingen av distansutbildning och flexibelt lärande i kommunerna. SSV gavs också ansvar för utveckling av läromedel, som riktar sig till studerande inom vuxenutbildning och folkbildning, som har teckenspråk som första språk. I regeringens proposition Den öppna högskolan (prop. 2001/02:15) föreslås att den del av (Distum) verksamhet som är inriktad mot folkbildningen skall föras samman med verksamheten vid SSV och att ett nationellt centrum för distansutbildning och flexibelt lärande för folkbildning och vuxenutbildning på så sätt bildas. Regeringens förslag i propositionen om en öppen högskola innebär att verksamhetens inriktning mot utvecklingsarbete och stöd till utbildningsanordnare stärks ytterligare, utan att de riktlinjer för utbildningsverksamheten som antagit förändras. Förändringen bör tekniskt genomföras så att den folkbildningsinriktade verksamheten vid Distum förs över till SSV och berörd personal erbjuds anställning där. I samband därmed bör myndighetens namn ändras till Nationellt centrum för flexibelt lärande. Förslagen får konsekvenser för lagen (1991:1108) om statens skolor för vuxna. Regeringen avser att senare fatta beslut om förändring av styrelsens sammansättning, så att den svarar mot det nya uppdraget. Regeringens förslag innebär att centrets verksamhet bör kunna sammanfattas i följande punkter: utveckla och tillhandahålla gymnasial vuxenutbildning i form av distansutbildning, fördela medel till och på annat sätt stödja projekt inom folkbildning och vuxenutbildning, som syftar till att utveckla distansutbildning och flexibelt lärande, utveckla och sprida kunskap om arbetssätt och metoder vid användning av mediaburet material som stöd för ett flexibelt lärande, tillhandahålla fortbildning för lärare, skolledare och cirkelledare som skall arbeta som handledare och lärare för deltagare i distansutbildning, tillhandahålla beskrivande information om det aktuella utbudet Internet-baserad programvara, som har relevans för vuxnas lärande i första hand på gymnasial nivå, vara en nätburen informationscentral för IT-stödd distansutbildning inom ansvarsområdet, följa och informera om forskning och utvecklingsarbete rörande distansutbildning och flexibelt lärande i andra länder samt i samarbete med utveckla och tillhandahålla stöd för vuxenstuderande, som har teckenspråk som första språk. Centrets uppgifter kommer därigenom att innefatta såväl de uppgifter som åligger SSV som Distums uppgifter i fråga om folkbildningen. Mot denna bakgrund bör centret tillföras ytterligare resurser. I enlighet med vad som aviserades i propositionen om vuxnas lärande beräknas sammanlagt för arbetet med att omstrukturera verksamheten och stärka samordningen mellan enheterna samt för förnyelse och utveckling av verksamheten. Ca beräknas för utveckling av läromedel som riktar sig till studerande, som har teckenspråk som första språk, i samarbete med SIT samt Västanviks och Strömbäcks folkhögskolor. För detta ändamål har ca förts över från utgiftsområde 17 kultur, medier och trossamfund. Vidare beräknas för den verksamhet som 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 bedrivits inom Distum. Slutligen beräknar regeringen som centret skall använda för att stödja lokala projekt inom främst vuxenutbildning. Tabell 9.25.14 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Slutjustering av de statliga avtals- Överföring andra anslag m.m. Förslag/beräknat anslag 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 9.1.1525:15 Bidrag till viss verksamhet inom vuxenutbildning Tabell 9.25:15 Anslagsutveckling för Bidrag till viss verksamhet inom vuxenutbildning 1Motsvarar 173 877 tkr prisnivå. 2Motsvarar 158 877 tkr prisnivå. Anslaget finansierar statsbidrag till Anslagssparandet på från hänförs bl.a. till att flera av de kompletterande utbildningarna inte helt har utnyttjat sin ram av årselevplatser. Av anslagssparandet står till regeringens disposition. Av anslaget beräknas ca för extra statsbidrag till kompletterande utbildningar enligt beslut av i varje enskilt fall. Dessa medel används för oförutsedda stora utgifter och har därför fördelats med stor oregelbundenhet . Avvikelsen mellan prognos och anslag förklaras av att en stor del av anslagssparandet har tagits i anspråk för insatser som aviserades i propositionen om vuxnas lärande. Kompletterande utbildningar som är särskilt värdefulla från nationell synpunkt kan erhålla statsbidrag. Tekniska skola har tidigare budgetår erhållit medel under detta anslag för riksrekryterande teknisk vuxenutbildning. Ka- trineholms kommun har beslutat att upphöra med denna utbildning. Bidrag till har inte utbetalats . Medel för detta ändamål har därför inte beräknats . Regeringen har skrivit ett avtal med i att ansvara för ett resurscentrum för vuxenutbildning. Medel har beräknats för detta ändamål. Deltagandet av svenska vuxenutbildningsinsti- kompletterande utbildningar enligt förordtutioner i utbildningsprogrammet 1 ningen (2000:521) om statligt stöd till kompletterande utbildningar, Nordiska scenografiskolan i , Svenska hemslöjdsföreningarnas riksomfattande kursverksamhet anordnad länsvis i samverkan med de regionala hemslöjdsföreningarna, försöksverksamhet och utvecklingsarbete inom vuxenutbildningsområdet enligt särskilda regeringsbeslut, utveckling av svenskundervisning för invandrare och validering samt För att öka möjligheten för framförallt för mindre institutioner att delta i programmen beräknas . Internationella Programkontoret ges därmed möjlighet att svara för högst hälften av den medfinansiering av projekten som krävs inom programmet. Regeringen har i propositionen Vuxnas lärande och utvecklingen av vuxenutbildningen (prop. 2000/01:72, bet. 2000/01:UbU15, rskr. 2000/01:229) föreslagit att verksamheten vid Nationellt centrum för sfi och svenska som andraspråk vid i skall ges en permanent form. Mot bakgrund av detta re- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 dovisas medlen för verksamheten, som tidigare beräknades under detta anslag, under anslaget 25:68 i . Av de medel som anges under utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar för att öka sysselsättningen bland invandrare har förts till detta anslag. Medlen skall användas till en fortsatt satsning på svenskundervisning för invandrare (sfi) och validering. Tabell 9.25:15 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Överföring andra anslag m.m. Förslag/beräknat anslag 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och i samband med budgetpropositionen . 9.1.1625:16 Bidrag till vissa organisationer för uppsökande verksamhet1 Tabell 9.25:16 Anslagsutveckling för Bidrag till vissa organisationer för uppsökande verksamhet Anslaget finansierar bidrag till fackliga organisationer m.fl. för uppsökande verksamhet och utbildning i samhällsfrågor. Anslaget är nytt och avser bidrag till fackliga organisationer m.fl. för uppsökande verksamhet och utbildning i samhällsfrågor. Me- del för ändamålet har tidigare beräknats som en del av anslaget till den särskilda vuxenutbildningsinsatsen. Syftet med bidraget är att stimulera och utveckla den uppsökande verksamheten och formerna för denna så att intresset för studier och utbildning kan breddas. Bidraget avser också stöd till utbildning i samhällsfrågor i syfte att förtroendevalda inom organisationerna på så sätt kan fördjupa sina kunskaper inom för samhällsutvecklingen centrala områden. får även Handikappförbundens Samarbetsorgan del av dessa medel. Regeringen anser det angeläget att utveckla formerna för den uppsökande verksamheten så att det blir möjligt att i högre grad nå korttidsutbildade som inte sökt sig till utbildning. Regeringen har därför i enlighet med vad som anfördes i propositionen om Vuxnas lärande och utvecklingen av vuxenutbildningen (prop. 2000/01:72, bet. 2000/01:UbU15, rskr. 2000/01:229) beräknat ytterligare för denna verksamhet . Tabell 9.25:16 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Överföring andra anslag m.m. Förslag/beräknat anslag 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen . 9.1.1725:17 Bidrag till den särskilda vuxenutbildningsinsatsen Tabell 9.25:17 Anslagsutveckling för Bidrag till den särskilda vuxenutbildningsinsatsen 1Motsvarar 1 744 772 tkr prisnivå. 2Motsvarar 1 744 772 tkr prisnivå. Anslaget finansierar statsbidrag enligt förordningen (1998:276) om statligt stöd till särskilda satsningar på utbildning av vuxna. Anslagssparandet hänför sig till att kommittén för kvalificerad yrkesutbildning begränsat bidraget per utbildningsplats i försöksverksamheten med den kvalificerade yrkesutbildningen. Utgifterna påverkas främst av antalet utbildningsplatser och utbildningarnas inriktning. För att underlätta omställningen till en minskad omfattning av den gymnasiala vuxenutbildningen avses statsbidraget , i enlighet med vad som följer av beslut med anledning av regeringens proposition Vuxnas lärande och utvecklingen av vuxenutbildningen (prop. 2000/01:72, bet. 2000/01:UbU15, rskr. 2000/01:229), motsvara ca 70 000 heltidsplatser. beräknas statsbidraget motsvara knappt 47 000 platser i vuxenutbildning. beslöt med anledning av nämnda proposition att förstärka vuxenutbildningen för utvecklingsstörda (särvux) för att öka undervisningstiden och förbättra möjligheterna för den enskilde att nå målen. Regeringen har beräknat för detta ändamål under anslaget. godkände vidare de riktlinjer som regeringen angav beträffande medel till kommunerna för utvecklande av en infrastruktur för vuxnas lärande. I denna infrastruktur kan ingå insatser som stöder samverkan och nätverk mellan lokala och regionala myndigheter, organisationer och andra aktörer, gemensam kompetensutveckling som stöder nätverksbyggande samt investeringar i teknik, lärmiljöer - däribland folkbiblioteken, och läromedel som främjar ett flexibelt lärande. För detta ändamål har ca beräknats . Medel för försöksverksamheten med kvalificerad yrkesutbildning har tidigare redovisats under detta anslag. beslöt på grundval av regeringens proposition om kvalificerad yrkesutbildning (prop. 2000/01:63, bet. 2000/01:UbU14, rskr. 2000/01:197) att verksamheten skall ges reguljär form. Medel för verksamheten föreslås därför under de nya anslagen 25:18 Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning och 25:19 Bidrag till kvalificerad yrkesutbildning. Medel för uppsökande verksamhet och utbildning i samhällsfrågor föreslås under anslaget 25:16 Bidrag till vissa organisationer för uppsökande verksamhet. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 9.25:17 Härledning av nivån 20022004 -1 661 050 -1 661 050 -1 204 723 -2 357 080 -2 304 626 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen . 9.1.1825:18 Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning1 Tabell 9.25:18 Anslagsutveckling för Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning 2Motsvarar 17 500 tkr prisnivå. 3Motsvarar 17 500 tkr prisnivå. Anslaget finansierar Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning. Myndigheten påbörjar sin verksamhet . Myndighetens uppgifter är bl.a. att: ha ett övergripande nationellt planeringsansvar och lämna förslag om de ekonomiska ramarna, följa upp den kvalificerade yrkesutbildningen, främja utvecklingen av den kvalificerade yrkesutbildningen samt informera och sprida kunskap om den kvalificerade yrkesutbildningen. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 I enlighet med vad som redovisades i regeringens proposition Kvalificerad yrkesutbildning (prop. 2000/01:63, bet. 2000/01:UbU14, rskr 2000/01:197) skall en särskild myndighet inrättas med uppgift att administrera den kvalificerade yrkesutbildningen. Försöksverksamheten med kvalificerad yrkesutbildning administreras av yrkesutbildning. Medel för detta ändamål redovisades tidigare under anslaget 25:17 Bidrag till den särskilda vuxenutbildningsinsatsen. Myndighetens uppgifter framgår av propositionen Kvalificerad yrkesutbildning (prop. 2000/01:63). Tabell 9.25:18 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Överföring andra anslag m.m. Förslag/beräknat anslag 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och i samband med budgetpropositionen . Tabell 9.25:19 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden 9.1.1925:19 Bidrag till kvalificerad yrkesutbildning1 Tabell 9.25:19 Anslagsutveckling för Bidrag till kvalificerad yrkesutbildning Anslaget finansierar statsbidrag till kvalificerad yrkesutbildning. Utgifterna påverkas främst av antalet utbildningsplatser och utbildningarnas inriktning. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslaget 25:19 Bidrag till kvalificerad yrkesutbildning besluta om bidrag till kvalificerad yrkesutbildning som inklusive tidigare åtagande uppgår till högst . Utestående åtaganden vid årets början Erhållet/föreslaget bemyndigande beslöt på grundval av regeringens proposition Kvalificerad yrkesutbildning (prop. 2000/01:63, bet. 2000/01:UbU14, rskr. 2000/01:197) att verksamheten skall övergå i reguljär fr.o.m. . Med hänsyn till efterfrågan på utbildningen och kravet på att upprätthålla en hög kvalitet i verksamheten beräknas nu ytterligare 500 platser. Omfattningen blir då 12 500 årsplatser . I enlighet med tillkännagivande (bet. 2000/01:UbU14, rskr. 2000/01:197) bör antalet utbildningsplatser utökas. Som regeringen redovisat i propositionen om kvalificerad yrkesutbildning beräknas statsbidraget per utbildningsplats på en lägre nivå än . Detta möjliggör nya satsningar inom vuxenutbildningsområdet i syfte att stödja vuxnas lärande. a. tillförs Na- tionellt centrum för flexibelt lärande, , , och folkbiblioteken medel för insatser som stöder vuxnas lärande. Tabell 9.25:19 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Överföring andra anslag m.m. Förslag/beräknat anslag 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och i samband med budgetpropositionen . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 9.25:20 Anslagsutvecklingen för grundutbildning vid 1Indrag har gjorts enligt regeringsbeslut med (NT-svux). 2Motsvarar 1 027 930 tkr prisnivå. 3Motsvarar 1 029 073 tkr prisnivå. Under anslaget beräknas all ersättning som är förenad med det utbildningsuppdrag och de särskilda åtaganden som skall gälla för . Av anslagssparandet har dragits in genom regeringsbeslut . har för redovisat färre helårsstudenter och helårsprestationer än vad som kan ersättas inom beslutat s.k. takbelopp och avräknade vid utgången av budgetåret av tidigare sparade helårsprestationer för att nå takbeloppet. För treårsperioden 20002002 har examinationsmål fastställts för vissa examina vid . I tabellen anges en tredjedel av målet som mål och utfallet samt tidigare fastställda mål för fyraårsperioden 20012004 och planeringsförutsättning för fyraårsperioden 20052008. Kommentarer till målen finns i avsnittet 7.2.2. Tabell 9.25:20 Examinationsmål för grundutbildning * Mål för den nya lärarutbildningen kommer att fastställas i regleringsbrev. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 har fullgjort utbildningsuppdraget vad avser antalet helårsstudenter totalt men inte vad avser antalet helårsstudenter inom naturvetenskap och teknik. En sammanställning av lärosätenas uppdrag och utfallet framgår av tabell i avsnittet 7.2.3. har fullgjort utbildningsuppdraget vad avser en ökning av antalet helårsstudenter inom såväl den biomedicinska utbildningen som det farmaceutiska utbildningsområdet. har som särskilt åtagande anordnat naturvetenskaplig och teknisk utbildning för studerande med särskilt vuxenstudiestöd (NT-svux) omfattande 102 helårsstudenter. Även övriga särskilda åtaganden har fullgjorts. har vidare fullgjort vårdhögskoleutbildning omfattande 1 027 helårsstudenter på uppdrag av läns landsting. var antalet lärarårsverken(exklusive gäst- och timlärare) vid 1 429. An- delen lärare med doktorsexamen var 1999. Av lärare var kvinnor och av lärare med doktorsexamen var kvinnor. Tabell 9.25:20 Resursfördelning för grundutbildningen - högskolepedagogisk utbildning av lärare I takbeloppet har resurser beräknats för förstärkning av utbildningsområdena humaniora, samhällsvetenskap, juridik och teologi (se avsnitt 7.1.3) till ett belopp av . Vidare ingår för att bedriva högskolepedagogisk utbildning av lärare som ett särskilt åtagande. Med anledning av att staten tar över huvudmannaskapet för vårdutbildningarna har medel för dessa beräknats inom takbeloppet. För en utökning av sjuksköterskeutbildningen ingår i takbeloppet. I ersättningsbeloppet för vårdutbildningen ingår medel för klinisk praktik inom utbildningen. Som en planeringsförutsättning bör gälla att erhåller ytterligare för en fortsatt förstärkning av utbildningsområdena humaniora, samhällsvetenskap, juridik och teologi. Vidare bör gälla att universitet erhåller 2003 och 2004 för utbyggnad av sjuksköterskeutbildningen samt och som en kvalitetsförstärkning av vårdutbildningarna. Av regeringen fastställda examinationsmål för fyraårsperioden 20012004 och, i förekommande fall, planeringsförutsättningar för fyraårsperioden 20052008 framgår av tabellen över examinationsmål under rubriken . Tabell 9.25:20 Härledning av nivån 20022004