prop · GO0365 · 2001-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 2000/01:65 Kemikaliestrategi för Giftfri miljö Prop. Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionens huvudsakliga innehåll I propositionen Svenska miljömål (prop. 1997/98:145) lade regeringen fram ett förslag till system med femton miljökvalitetsmål, som godkändes av (bet. 1998/99:MJU6, rskr. 1998/99:87). Det övergripande syftet med miljökvalitetsmålen är att vi till nästa generation skall kunna överlämna ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta. I den kommande miljömålspropositionen avser regeringen att lämna förslag till mer preciserade delmål för att uppnå miljökvalitetsmålen. Målet Giftfri miljö behandlas dock huvudsakligen i denna proposition. Beträffande målet Giftfri miljö har lämnat förslag till sex delmål. Fem av dessa behandlas i denna proposition, medan förslaget till delmål om sanering av förorenade områden kommer att lämnas i miljömålspropositionen. I propositionen vidareutvecklas också hur de nya riktlinjerna för kemikaliepolitiken som lades fast i propositionen Svenska miljömål skall definieras och genomföras. Den stora okunskapen om kemiska ämnens hälso- och miljöegenskaper samt om kemiska ämnens förekomst i varor utgör grundläggande problem i arbetet för en giftfri miljö. Detta problem måste lösas för att nå målet Giftfri miljö inom en generation. Regeringen konstaterar i propositionen att EU är en viktig arena för fortsatta åtgärder för att nå målet Giftfri miljö. kommer att verka för att den kemikaliestrategi som utarbetas inom EU blir ett effektivt verktyg för att komma till rätta med problemen på kemikalieområdet. Regeringen föreslår i propositionen bl.a. att farliga ämnen skall fasas ut. Nyproducerade varor som används på ett sådant sätt att de kommer ut i kretsloppet skall så långt det är möjligt vara fria från cancerframkallande ämnen och andra ämnen som påverkar arvsmassan eller stör fortplantningen. Varorna skall inte heller innehålla några nya organiska ämnen som är långlivade och bioackumulerande. I produktionsprocesserna skall inte ingå farliga ämnen av angivet slag, om användningen kan skada hälsa och miljö. Detsamma gäller för kvicksilver, kadmium och bly och dessa ämnen skall inte heller förekomma i nyproducerade varor efter i propositionen angivna årtal. Regeringen föreslår också att hälso- och miljöriskerna med användningen av kemiska ämnen skall minska fortlöpande och att detta skall kunna mätas med hjälp av indikatorer och nyckeltal som myndigheterna kommer att utarbeta. Riktvärden för minst 100 kemiska ämnen skall också utarbetas. I propositionen presenteras också strategier för hur delmålen skall nås. Bokmärket är inte definierat. 2 Ärendet och dess beredning 6 2.1 betänkande Framtidens miljö 6 2.2 betänkande Varor utan faror 6 2.3 och Kemikalieinspektionens rapport finna farliga flöden 6 3 Målet Giftfri miljö och dess precisering 7 4 Utgångspunkter i arbetet för Giftfri miljö 9 5 Delmål för att nå en giftfri miljö 15 5.1 Kunskap om kemiska ämnens hälso- och miljöegenskaper 15 5.1.1 Delmål 1 15 5.1.2 Strategier för att nå delmål 1 17 5.2 Miljö- och hälsoinformation om varor 21 5.2.1 Delmål 2 21 5.2.2 Strategier för att nå delmål 2 22 5.3 Utfasning av särskilt farliga ämnen 25 5.3.1 Delmål 3 25 5.3.2 Kriterier för särskilt farliga ämnen 28 5.3.3 EU-inriktade strategier för att nå delmål 3 33 5.3.4 Nationella strategier för att nå delmål 3 38 5.3.5 Internationella strategier för att nå delmål 3 41 5.4 Fortlöpande minskning av hälso- och miljöriskerna med kemikalier 44 5.4.1 Delmål 4 44 5.4.2 Strategier för att nå delmål 4 46 5.5 Riktvärden för miljökvalitet 54 5.5.1 Delmål 5 54 5.5.2 Strategier för att nå delmål 5 55 6 Behov av forskning och metodutveckling 56 7 Tillsyn och inspektionsverksamhet 59 8 Uppföljning 60 9 Ekonomiska konsekvenser 61 10 Ordlista 63 Bilaga 1 Sammanfattning av betänkande Framtidens miljö- allas vårt ansvar SOU 2000:52 i de delar som rör GIFTFRI MILJÖ 65 Bilaga 2 Sammanfattning av betänkande Varor utan faror SOU 2000:53 69 Bilaga 3 Sammanfattning av och Kemikalieinspektionens rapport 5036 Att finna farliga flöden 81 Bilaga 4 Förteckning över remissinstanserna avseende betänkande Framtidens miljö * allas vårt ansvar (SOU 2000:52) 84 Bilaga 5 Företeckning över remissinstanserna och remiss- yttrandena över utan faror (SOU 2000:53) 87 Bilaga 6 Förteckning över remissinstanserna avseende och Kemikalieinspektionens rapport finna farliga flöden 89 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 90 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att godkänner fem delmål under miljökvalitetsmålet Giftfri miljö (kapitel 5). 3 Ärendet och dess beredning I denna proposition behandlas bl.a. följande utredningsförslag och rapporter. 3.1 betänkande Framtidens miljö (M1998:07) överlämnade sitt slutbetänkande Framtidens miljö allas vårt ansvar (SOU 2000:52). Betänkandet kommer att behandlas i en separat proposition som regeringen kommer att överlämna till . Kommitténs förslag som rör miljömålet Giftfri miljö behandlas i denna proposition, så när som på förslaget till delmål om sanering av förorenade områden. Detta delmål behandlas i den kommande miljömålspropositionen. En sammanfattning av betänkandets förslag beträffande miljökvalitetsmålet Giftfri miljö finns i bilaga 1. En sammanfattning av betänkandet i sin helhet kommer att finnas i miljömålspropositionen. Betänkandet har remissbehandlats och en förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 4. Remissvaren finns tillgängliga i (dnr M2000/2362/Mk). 3.2 betänkande Varor utan faror (M1998:09) överlämnade sitt betänkande Varor utan faror (SOU 2000:53). Betänkandet innehåller förslag till hur regeringens nya riktlinjer inom kemikaliepolitiken kan genomföras. Utredningen lämnar förslag till kriterier för de miljö- och hälsoegenskaper hos kemikalier som anges i riktlinjerna. Förslag lämnas också på vilka åtgärder som kan vidtas för att uppnå riktlinjerna. En sammanfattning av betänkandet lämnas i bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats och en förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 5. Remissyttrandena finns tillgängliga i (dnr M2000/2317/Kn). 3.3 och Kemikalieinspektionens rapport finna farliga flöden och Kemikalieinspektionen har haft regeringens uppdrag att genomföra en översiktlig studie av upplagring och flöden av farliga kemikalier i samhället, i syfte att ge underlag för bedömningar av vilka ytterligare studier som behövs på området. Uppdraget har redovisats i rapporten finna farliga flöden (rapport 5036). En sammanfattning av rapporten finns i bilaga 3. Betänkandet har remissbehandlats och en förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 6. Remissyttrandena finns tillgängliga i (dnr M1999/ 5160/Kn). 4 Målet Giftfri miljö och dess precisering Av fastställt miljökvalitetsmål: Miljön skall vara fri från ämnen och metaller som skapats i eller utvunnits av samhället och som kan hota människors hälsa eller den biologiska mångfalden. Inriktningen är att miljökvalitetsmålet skall nås inom en generation. Precisering av miljökvalitetsmålet: Precisering av Giftfri miljö innebär att: Halterna av ämnen som förekommer naturligt i miljön är nära bakgrundsnivåerna. Halterna av naturfrämmande ämnen i miljön är nära noll. Den sammanlagda exponeringen i arbetsmiljö, yttre miljö och inomhusmiljö för särskilt farliga ämnen är nära noll och för övriga kemiska ämnen inte skadlig för människor. Förorenade områden är undersökta och vid behov åtgärdade. De två första punkterna fanns med i regeringens precisering av målet redan i propositionen Svenska miljömål (prop. 1997/98:145), medan de två sista är kompletteringar enligt förslag. Preciseringen om exponering av människor för särskilt farliga ämnen föreslås för att tydliggöra att människans exponering för kemiska ämnen behandlas utifrån ett helhetsperspektiv. Detta innebär att all exponering för ett ämne eller en ämnesgrupp beaktas oberoende av om den sker i arbetsmiljö, yttre miljö eller inomhusmiljö. I propositionen Svenska miljömål föreslog regeringen under målet God bebyggd miljö en precisering för sanering och efterbehandling av förorenade områden. Nuvarande precisering har modifierats och flyttats till målet Giftfri miljö, i enlighet med förslag. Målet Giftfri miljö innebär alltså att halterna av naturligt förekommande ämnen är nära bakgrundsnivåerna och halterna av naturfrämmande ämnen är nära noll. Målet anger i likhet med övriga miljökvalitetsmål den miljökvalitet som bör uppnås inom en generation, dvs. För att göra det möjligt att nå målet är det bl.a. viktigt att minimera ytterligare förorening av miljön genom att minska nytillförseln av farliga ämnen högst väsentligt. En utfasning av användningen av ämnen som är långlivade och bioackumulerande är i detta sammanhang av största betydelse. Även om kraftfulla åtgärder mot användningen av kemiska ämnen med vissa egenskaper genomförs kommer det att vara svårt att till fullo nå målet till denna tidpunkt. Skälet till det är att vissa ämnen redan är vitt spridda i miljön och det är, med de tekniker som står till buds , en omöjlighet att t.ex. rena hela från PCB eller hela från det bly som finns ansamlat i marken. Tillförseln av farliga ämnen sker dels som ett resultat av aktiviteter i landet men också genom spridning från andra länder. Det krävs alltså åtgärder både nationellt och internationellt för att nå målet. Det faktum att internationella åtgärder krävs för att målet skall kunna nås fullt ut innebär också en osäkerhet i bedömningen av om målet kommer att kunna nås. Sambandet mer övriga milökvalitetsmål I propositionen Svenska miljömål lade regeringen fram ett förslag till system med femton miljökvalitetsmål, som godkändes av (bet. 1998/99:MJU6, rskr. 1998/99:87). Det övergripande syftet med miljökvalitetsmålen är att till nästa generation kunna överlämna ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta. I den kommande miljömålspropositionen avser regeringen att lämna förslag till mer preciserade delmål för att uppnå miljömålen. Målet Giftfri miljö behandlas dock huvudsakligen i denna proposition. Även målet Begränsad klimatpåverkan kommer att behandlas i en särskild proposition. Beträffande Giftfri miljö har lämnat förslag till sex delmål. Fem av dessa behandlas i denna proposition, medan förslaget till delmål om sanering av förorenade områden kommer att lämnas i miljömålspropositionen. Delmålen inom Giftfri miljö är således uppdelade i två olika propositioner. Målet Giftfri miljö har flera beröringspunkter med andra miljömål. Flera av de andra miljömålen är knutna till en viss del av miljön, t.ex. luften, grundvattnet, sjöarna eller den bebyggda miljön. Målet Giftfri miljö täcker in förekomsten av farliga ämnen som framställts av människan och som spridits i alla delar av miljön. Delmål inom andra mål bidrar till att uppnå Giftfri miljö som målet Giftfri miljö stöder andra mål. Ett exempel är att delmål om begränsning av mängden cancerframkallande ämnen i luft, inom målet luft, bidrar till att uppnå Giftfri miljö. 6 Utgångspunkter i arbetet för Giftfri miljö Regeringens bedömning: Den stora okunskapen om kemiska ämnens hälso- och miljöegenskaper samt om kemiska ämnens förekomst i varor utgör grundläggande problem i arbetet för en giftfri miljö. En förutsättning för att kunna nå målet Giftfri miljö inom en generation är en snabb lösning på detta problem. En stor mängd ämnen marknadsförs utan att tillräcklig kunskap om deras effekter och egenskaper finns. Därtill behövs kraftfulla åtgärder mot användningen av hälso- och miljöfarliga ämnen. Många av de åtgärder som krävs för att kunna nå målet Giftfri miljö innebär förändringar på EU-nivå. kommer att verka för att den kemikaliestrategi som utarbetas inom EU blir ett effektivt verktyg för att komma till rätta med problemen på kemikalieområdet. Avvaktan på framgångar i EU-arbetet får dock inte leda till en brist på nationella initiativ. och förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens bedömning. Remissinstanserna: I stort sett alla remissinstanser delar bedömning att det inte är acceptabelt att det saknas kunskap om egenskaperna hos de ämnen som används i kemiska produkter och varor . Ett relativt stort antal remissinstanser (myndigheter, miljö- och konsumentorganisationer) instämmer också i bedömningen att kraftfulla åtgärder behövs mot användningen av de mest hälso- och miljöfarliga ämnena. Samtliga remissinstanser som kommenterat förslagen om hur åtgärder skall vidtas delar också utredningens bedömning att åtgärderna för att bli effektiva måste vidtas på internationell nivå med början inom EU. Enligt i (LO) saknas emellertid en genomförandestrategi för hur arbetet inom EU skall bedrivas och en vägledning för den nationella kemikaliepolitiken för den händelse att förslagen inte vinner tillräckligt stöd inom EU eller ställs . () saknar ett helhetsperspektiv på hur målet Giftfri miljö skall nås. Skälen för regeringens bedömning Kemikalier spelar en viktig roll i dagens samhälle. Vi använder kemiska produkter i många sammanhang. Som exempel på användningsområden kan nämnas läkemedel, bekämpningsmedel, tvätt- och rengöringsmedel och målarfärger. Kemiska ämnen ingår också i varor, såsom kläder, möbler och datorer. som kemikalierna har bidragit till vårt välstånd har de också vållat hälso- och miljömässiga problem. Farliga ämnen har spridits i miljön . Det finns en mängd områden i där halterna av farliga ämnen i t.ex. mark eller sediment är kraftigt förhöjda till följd av industriell verksamhet. För vissa ämnen är halterna i miljön förhöjda över större områden. Det gäller t.ex. för bly, som spridits via bilavgaser. Det finns ett mycket stort antal kemiska ämnen på marknaden. Ingen vet med exakthet hur många ämnen som hanteras på den globala marknaden, men antalet ligger sannolikt inom intervallet 20 000 70 000 ämnen. I förekommer drygt 11 000 ämnen i de ca 60 000 kemiska produkter som tillverkas i eller importeras till landet. Ytterligare ämnen kommer in i via importerade varor som inte är kemiska produkter. är kunskapsbristen beträffande kemiska ämnens hälso- och miljöegenskaper stor. För nya ämnen finns krav i som innebär att de måste vara testade innan de får släppas ut på marknaden, men för redan existerande ämnen finns inga sådana krav. En undersökning gjord av kemikaliebyrå (), publicerad 1999, visar att endast för av de ca 2 500 högvolymkemikalier som används inom EU finns uppgifter tillgängliga motsvarande de baskrav som ställs på nya ämnen innan de får släppas ut på marknaden. Detta innebär att det saknas sådan kunskap för drygt 2 150 ämnen som används i volymer över . I har () utfört en undersökning som visade att av ämnena som tillverkas i eller importeras till i mer än ca /år uppfyller de minimikrav på information som anser vara nödvändiga. Kunskapsbristen är också stor om varors innehåll av kemiska ämnen. För kemiska produkter finns det regler inom EU för hur information om produkternas innehåll av farliga ämnen skall lämnas, t.ex. genom varuinformationsblad och märkning. För varor av annat slag finns inte motsvarande krav. Det gör att den som köper en vara, t.ex. en mobiltelefon eller ett klädesplagg, inte får information om innehållet av farliga ämnen i varan. Den ökande globala handeln med varor har gjort det ännu svårare att leta upp sådan information. Många varor består av komponenter som tillverkats i flera led i olika länder. Människa och miljö kan exponeras för kemiska ämnen när ämnena används i kemiska produkter. Exponering kan också ske genom att ämnena läcker ut från varor. För många ämnen är utsläppen till miljön från varor större än de samlade utsläppen från industrier och andra punktkällor. En volymmässigt stor andel av de kemiska ämnen som hanteras i samhället har farliga egenskaper i något avseende. När människa och miljö exponeras för dessa ämnen kan det leda till hälso- eller miljöeffekter. Effekter kan uppstå som ett resultat av exponering av ett enskilt ämne. Det sker också en kontinuerlig exponering för ett stort antal ämnen i låga doser, där orsakssambanden mellan exponering och effekt är svårare att klarlägga. Överkänslighet och allergier orsakade av bl.a. kemiska ämnen är ett växande problem, t.ex. vid exponering för isocyanater inom arbetslivet. Bristfälliga mätmetoder har dock ofta dolt sambandet mellan ohälsan och arbetet. Riskbedömningen av kemikalier måste utgå från de känsligaste individerna, barn och andra känsliga grupper, t.ex. personer med speciella sjukdomar. Barn är mer utsatta än vuxna av flera skäl de har låg kroppsvikt och deras immunförsvar och övriga kroppsliga försvarsmekanismer är inte färdigutvecklade. Barn kommer också på helt andra sätt i direkt kontakt med mark och föremål som gör att intaget eller påverkan av föroreningar eller farliga substanser kan bli mycket omfattande. Barn är också extra känsliga för luftföroreningar från fordonsavgaser och föroreningar i inomhusluften. Innehållet av farliga kemikalier och föroreningar i leksaker, kläder och barnmat kräver fortsatt hög uppmärksamhet. Här är det avgörande med samlade internationella regelverk och bedömningar. Eftersom det kan ta en livstid innan hälsoeffekter uppträder eller kan kopplas till kemikaliepåverkan är det synnerligen viktigt att försiktighetsprincipen tillämpas när det gäller kemikaliers och den näraliggande miljöns effekt på barn och andra känsliga grupper. Vi vet av erfarenhet att ämnen med vissa egenskaper kan ge upphov till särskilt stora problem. Det handlar om ämnen med allvarliga hälsoeffekter, t.ex. cancerframkallande (cancerogena), arvsmasse- påverkande (mutagena) och fortplantningsstörande (reprotoxiska) ämnen. Det handlar också om ämnen som har sådana egenskaper att de blir kvar i miljön . Ämnen som är långlivade (persistenta) och som kan ansamlas (bioackumuleras) i levande organismer kan ge upphov till problem . Välkända exempel på sådana ämnen är PCB och DDT. När PCB började användas var inte dess negativa effekter kända. När effekterna väl upptäcktes hade ämnet redan fått en vid spridning i samhället och miljön. Trots att ämnet har varit förbjudet finns det kvar i miljön och nya effekter upptäcks än . Den långa bromssträcka som behövs för att få ned halterna av långlivade ämnen i miljön kräver ett speciellt förhållningssätt till dessa ämnen, oavsett om man har kunskap om deras giftighet eller inte. Ämnen som är långlivade kan också förflyttas över stora avstånd genom transport med vindar och vattenströmmar. Höga halter av ämnen kan då påträffas i områden där ämnena aldrig har använts, t.ex. i polartrakter. Ämnen med farliga egenskaper kan vara avsiktligt tillverkade. Människan kan också avsiktligen utvinna sådana ämnen ur naturen för att använda dem i olika funktioner. Farliga ämnen kan också uppkomma oavsiktligt, t.ex. som ett resultat av nedbrytning av andra ämnen eller i samband med industriprocesser eller förbränning. Vid avfallsförbränning bildas t.ex. dioxiner och furaner som en följd av att organiska ämnen och klor finns tillgängliga i processen. Kunskaperna om oavsiktligt bildade ämnen är ännu mindre än kunskaperna om de avsiktligt bildade. Det är överhuvudtaget till stor del okänt vilka de ämnen är som bildas oavsiktligt vid t.ex. förbränning. Det kommer ständigt ut nya varor som innehåller farliga ämnen på marknaden. Dessa varor har varierande livslängd. Många varor har mycket lång livslängd som t.ex. olika komponenter i byggnader och finns kvar . Kemikalieproblemen är inte bara relaterade till nya varor, utan är i hög grad relaterade till de varor som redan finns inlagrade i samhället. Farliga ämnen kan läcka ut ur varorna och innebära problem i samband med återvinning eller slutligt omhändertagande i avfallsledet. Redan fastlagda mål och riktlinjer Målet Giftfri miljö är ett av de femton miljökvalitetsmål som lades fast i propositionen Svenska Miljömål (prop. 1997/98:145, bet. 1998/99:MJU6, rskr. 1998/99:87). Målet utgår från den s.k. Esbjergdeklarationen som undertecknades av och övriga deltagarländer vid den fjärde . I deklarationen formuleras målet att utsläppen av farliga ämnen till skall ha upphört . Det slutliga målet är att halterna av naturfrämmande ämnen i miljön skall vara nära nollnivån och att halterna av naturligt förekommande ämnen skall vara nära bakgrundsnivåerna. Farliga ämnen definieras såsom ämnen eller ämnesgrupper som är toxiska (giftiga), långlivade och bioackumulerbara. (Baltic Commission, HELCOM) antog vid ministermötet i ett mål för som motsvarar Esbjergdeklarationens mål. Miljökvalitetsmålet Giftfri miljö är vidare än det som fastslogs i Esbjergdeklarationen. Det innefattar nämligen hela miljön och inte bara den miljön. I propositionen Svenska miljömål lades också riktlinjer för kemikaliepolitiken fast. Syftet med riktlinjerna är att de skall vara genomförda inom 10 och att de skall bidra till att målet Giftfri miljö nås. Riktlinjerna innebär att: Nyproducerade varor som introduceras på marknaden är i huvudsak fria från organiska, av människan framställda ämnen, som är långlivade och bioackumulerbara samt ämnen som ger upphov till dessa ämnen, fria från av människan framställda ämnen som är cancer- framkallande, arvsmassepåverkande, och hormonstörande, inklusive fortplantningsstörande. Nyproducerade varor som introduceras på marknaden är i huvudsak fria från kvicksilver, kadmium och bly och deras föreningar. Metaller används i sådana tillämpningar att metallerna inte kommer ut i miljön i en omfattning som medför att miljö och människors hälsa kan komma till skada. Organiska, av människan framställda ämnen, som är långlivade och bioackumulerbara förekommer i produktionsprocesser endast om företaget kan visa att hälsa och miljö inte kommer till skada. Tillstånd och villkor enligt är utformade så att denna riktlinje kan säkerställas. I regeringens skrivelse 1999/2000:114 En miljöorienterad produktpolitik gör regeringen bedömningen att fastlagda riktlinjer för kemikaliepolitiken, i fråga om användningen av kemikalier i varor, bör ingå i en miljöorienterad produktpolitik. Regler om kemikalier har funnits länge inom EU. Regler om klassificering och märkning av kemiska ämnen kom . Andra viktiga regler på kemikalieområdet är direktiv om klassificering och märkning av kemiska beredningar (preparat), direktiv om begränsningar av farliga ämnen och förordningen om bedömning och kontroll av riskerna med existerande ämnen. Dessa direktiv kan sägas utgöra kärnan i EU:s kemikaliearbete, men det finns fler betydelsefulla direktiv, t.ex. direktiv om bekämpningsmedel (uppdelat på växtskyddsmedel och biocider), utsläpp till luft och vatten samt om producentansvar och avfallshantering. EG:s rättakter på kemikalieområdet kan delas in i rättsakter som är harmoniserade och rättsakter som inte är harmoniserade. Att en rättsakt är harmoniserad betyder att den måste genomföras i alla medlemsländer med en i princip gemensam kravnivå för alla länder, dvs. att ett enskilt land i princip inte kan gå före och ställa hårdare miljökrav. De centrala rättsakterna på kemikalieområdet är harmoniserade. Den rättsliga grunden för harmoniserade direktiv, som är artikel 95 i Amsterdamfördraget (tidigare artikel 100a), hänvisar till den gemensamma marknaden. I samma artikel (artikel 95.4) återfinns den s.k. miljögarantin som under vissa angivna villkor ger ett medlemsland rätt att ha strängare regler än vad som har bestämts i ett harmoniserat direktiv. Hur långt miljögarantin i praktiken sträcker sig är svårt att uttala sig om, då någon närmare praxis på området ännu inte har vuxit fram. De rättsakter som inte är harmoniserade ger medlemsländerna vidare ramar för att på nationell nivå bestämma kravnivåer och andra regler för aktörerna på marknaden. Ett icke-harmoniserat direktiv ger med andra ord medlemsländerna rätt att ha andra och strängare regler än vad som har bestämts genom den aktuella rättsakten. En rättsakt, t.ex. ett direktiv som inte innehåller krav på harmoniserade bestämmelser, brukar kallas för ett minimidirektiv.