prop · GO03100 · 2001-01-01 00:00:00 — I budgetpropositionen gjordes en preliminär pris- och löneomräkning av anslagen för förvaltningsändamål . Slutlig pris- och löneomräkning av anslagen för förvaltningsändamål har därefter genomförts. Den baseras bl.a. på löneutvecklingen inom tillverkningsindustrin. Vid beräkningen görs ett avdrag för produktivitetsutvecklingen motsvarande utvecklingen inom den privata tjänstesektorn . görs en preliminär pris- och löneomräkning av anslagen för förvaltningsändamål, vilken bl.a baseras på antagen löneutveckling i den konkurrensutsatta sektorn. Avdrag görs också för en prognostiserad produktivitetsutveckling som följer den privata tjänstesektorn. Till följd av den slutgiltiga pris- och löneomräkningen ökar utgiftsramarna med 2002 jämfört med beräkningen i budgetpropositionen . Förändringen berör främst utgiftsområdena 6 Totalförsvar, 16 Utbildning m.m. samt 22 Kommunikationer, vars utgiftsramar höjs med till följd av de nya beräkningarna. medför den nya preliminära pris- och löneomräkningen att anslagsbeloppen ökar med i förhållande till beräkningen i budgetpropositionen. Ramarna höjs inom de ovan angivna utgiftsområdena med . Volymer Utgiftsramarna kan också förändras till följd av nya prognoser för volymer inom vissa regelstyrda system. De största volymförändringarna prognoseras inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp, där utgifterna upprevideras med 2002, och med 2003 jämfört med beräkningarna i budgetpropositionen. Detta beror främst på att antagandena om antalet sjukskrivna och antalet förtidspensionärer har höjts. Inom utgiftsområde 15 Studiestöd förutses minskande volymer, vilket främst förklaras av färre studerande inom vuxenutbildning och eftergymnasial utbildning. Nedrevideringen leder till att ramarna för utgiftsområdet minskar med 2002 och med 2003. Dessutom förutses lägre utgifter för bostadsbidraget inom utgiftsområde 18 såväl 2002 som 2003. Sammantaget beräknas ändrade volymer bidra till att utgiftsområdesramarna ökar med ca 2002 och med 2003 jämfört med beräkningen i budgetpropositionen . Övrigt Revideringar av ramarna kan också orsakas av nya prognosmetoder, justeringar till följd av nytillkommande information, korrigeringar av tidigare gjorda fel samt regeländringar utom regeringens omedelbara kontroll, till exempel med anledning av beslut i EU. Dessa revideringar beräknas bidra till en minskning av utgifterna med 2002 och med 2003. Revideringarna berör de flesta utgiftsområden. Prognoserna för ålderspensionssystemet utanför statsbudgetsystemet har dock reviderats upp . Den viktigaste förändringen är att antalet ATP-pensionärer samt den genomsnittliga ATP-poängen räknats upp något. Minskning av anslagsbehållningar Statliga myndigheter har vissa möjligheter att fördela sina utgifter över tiden. Medel på ram- och reservationsanslag som inte utnyttjas fullt ut kan sparas till efterföljande år. På motsvarande sätt kan en myndighet använda tidigare sparade anslagsmedel som komplement till årets anslag. Myndigheter har också möjligheter att inom vissa gränser låna av efterföljande års anslag om medelstilldelningen ett visst år är otillräcklig. Förskjutningar av detta slag redovisas som en för alla ramanslag och reservationsanslag gemensam beräkningspost kallad minskning (eller ökning) av anslagsbehållningar. Denna post ingår i de takbegränsade utgifterna. För kommande budgetår erhålls en prognos för de takbegränsade utgifterna genom att en beräknad storlek på minskningen av anslagsbehållningarna läggs till utgiftsramarna och ålderspensionssystemets utgifter. Myndigheternas förbrukning av anslagsbehållningar och utnyttjande av anslagskrediter är en osäker faktor i utgiftsberäkningen. Jämfört med bedömningen i budgetpropositionen beräknas nu förbrukningen av anslagsbehållningar bli lägre vardera och beräknas nu till totalt 2002 och till 2003. Ett område med en stor prognoserad förbrukning av anslagsbehållningar är biståndet. är det Utgiftsområde Totalförsvaret samt Regional utjämning som redovisar störst förbrukning. Tabell 6.6 Förändring av takbegränsade utgifter mellan budgetpropositionen års ekonomiska vårproposition till följd av utgiftsreformer m m. 2002 2003 Takbegränsade utgifter i budgetpropositionen 804,8 826,8 Nya utgiftsreformer och utgiftsminskningar 7,0 9,8 Ändrade makroekonomiska förutsättningar -2,5 -0,5 Reviderad pris - och löneomräkning -1,0 -0,8 Förändrad prognos för anslagsbehållningar -1,0 -1,0 Total utgiftsförändring 6,8 13,1 Takbegränsade utgifter ekonomiska vårproposition 6.4 Större ramförändringar 2001-2004 Diagram 6.2 Större ramförändringar I diagram 6.2 visas förändringar av utgiftsramar för utgiftsområden vars utgiftsramar förändras i betydande utsträckning. Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Utgiftsramen beräknas öka från 2001 till 2004. Utvecklingen för utgiftsområdet har en koppling till bruttonationalinkomsten (BNI). är biståndsramen av BNI. Förslag till motsvarande ram 2002 och 2003 är av BNI. innebär regeringens förslag att biståndsramen skall uppgå till av BNI samt därutöver . Förändringen av biståndsramen uppgår till följd av BNI-utvecklingen och ändrat biståndsmål till . Vissa utgifter inom andra utgiftsområden inkluderas i biståndsramen. Detta innebär att ökningen av utgiftsområdesramen är mindre än ökningen av biståndsramen. Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg För utgiftsområdet ökar den beräknade ramen med . Staten och är nu överens om en ny modell för statens ersättning till landstingen för läkemedel. Överenskommelsen innebär en årlig kostnadsökning på , vilken skall jämföras med den historiska ökningen som uppgår till . Modellen innebär att landstingens incitament att arbeta med kostnadsutvecklingen i läkemedelsförmånen förbättras som landstingen ges större inflytande över förmånen. Överenskommelsen kommer sammantaget att medföra en bättre kontroll över kostnadsutveckligen för läkemedelsförmånen än vad som gäller . Ramökningen förklaras även av de förväntade kostnadsökningarna för assistansersättningen. Det är främst antal assistansberättigade individer och antalet assistanstimmar per individ som förväntas öka. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Den beräknade ramen ökar med nästan . Ökade utgifter beräknas främst för anslagen Sjukpenning och rehabilitering m.m. samt Förtidspensioner. Utgifterna ökar för Sjukpenning och rehabilitering m.m. till följd av högre genomsnittlig dagersättning och av att antalet ersatta dagar ökar när antalet sysselsatta ökar. Prisbasbeloppet ökar vilket beräknas leda till ökade utgifter för förtidspensioner. I och med förslaget i denna proposition att grundpensionen för förtidspensionärer blir beskattad , beräknas ramen behöva höjas med . Förändringen medför högre skatteintäkter för kommunerna varför det generella statsbidraget till kommunerna minskas i motsvarande grad. Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ramökningen beräknas till . Ökningen beror främst på att den bosättningsbaserade delen av folkpensionen (7,) föreslås överföras från ålderspensionssystemet till statsbudgeten 2003 och att grundpensionen behöver höjas med när det särskilda grundavdraget avskaffas. Även denna förändring medför att det generella statsbidraget till kommunerna reduceras. Utgifterna för ålderspensioner minskar successivt eftersom antalet pensionärer berättigade till grundpension minskar som en följd av ATP-systemets tillväxt. Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Den beräknade ramen ökar med . Ökningen förklaras huvudsakligen av kraftigt ökade utgifter för föräldraförsäkringen. Redan beslutade reformer avseende införandet av kontaktdagar och ytterligare en pappa/mammamånad samt förslaget om höjd garantiersättning i denna proposition förklarar ca av ökningen . Vidare förklarar högre medelersättning tillföljd av högre timlön och pappornas successivt ökande användning av föräldraförsäkringen en del av utgiftsökningen. Slutligen antas antalet födda barn öka , vilket bl.a. medför ett ökat antal ersättningsdagar i föräldraförsäkringen. Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Ramen för utgiftsområdet beräknas öka med nära . Ökningen beror främst på att omfattande reformer genomförs , bl.a. den s.k. skolsatsningen, maxtaxa i barnomsorgen samt ytterligare satsningar på forskning. Dessutom ökar anslagen inom utgiftsområdet med ca på grund av pris- och löneomräkningen. Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner För utgiftsområdet beräknas ramen minska med ca . Tekniska förändringar förklarar en stor del av minskningen. Införandet av beskattade garantipensioner för ålders- och förtidspensionärer beräknas höja kommunsektorns skatteinkomster med . Detta medför att statsbidraget till kommunerna reduceras i motsvarande grad. Bortsett från denna tekniska justering ökar i stället utgifterna med , varav finansierats genom försvarsomställningen. 6.5 Byte av vissa anslags utgiftsområdestillhörighet m.m. Regeringens förslag: Utgiftsområde 3 ändrar namn till Skatt, tull och exekution och utgiftsområde 5 till Internationell samverkan. Ärenden om representation i utlandet överförs till utgiftsområde 1 , statlig personalpolitik till utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning, utsökningsväsendet till utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution samt väderlekstjänsten till utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Bakgrund: uttalade med anledning av budgetpropositionen (bet. 2000/01:FiU1), mot bakgrund av yttranden från flera utskott, att indelningen i politikområden kan ge förutsättningar för bättre mål inom ramen för resultatstyrningen. betonade utskottet att det är nödvändigt att regeringen i det fortsatta utvecklingsarbetet beaktar konsekvenserna för av indelningen i politikområden. En konsekvens av politikområdesindelningen, som utskottet lyfter fram, är att i vissa fall skär den genom såväl utgiftsområdesindelningen som utskottsindelningen. Detta innebär enligt utskottet att i vissa fall bereds inte mål och resurser av samma utskott. Skälen för regeringens förslag: Den konsekvens av politikområdesindelningen, som finansutskottet lyfter fram i sitt betänkande, är otillfredsställande för såväl regeringen som . I syfte att anpassa indelningen i politikområden till arbetsformer, lämnar därför regeringen i ett första steg, förslag om ändringar av ändamål och verksamheter som skall innefattas i vissa utgiftsområden. Förslagen påverkar också utgifternas fördelning på utgiftsområden. Denna förändring genomförs i budgetpropositionen under förutsättning att beslutar i enlighet med regeringens förslag. I de preliminära utgiftsramar som föreslås i denna proposition har de föreslagna förändringarna inte beaktats. Förslagen medför ändringar i riksdagsordningen, se Lagförslag avsnitt 3. Under de berörda utgiftsområdesavsnitten redovisas vilka anslag som berörs, de närmare skälen för anslagsflyttningarna och namnändringarna samt hur ramen för de aktuella för utgiftsområdet kommer att påverkas av regeringens förslag (se avsnitt 6.6 utgiftsområde 1, 2, 3, 4, 5, 14, 20 och 22). Tabell 6.7 Anslagsflyttningarnas konsekvenser för ramarna för berörda utgiftsområden Miljoner kronor Utgiftsområde 2002 UO 1Rikets styrelse + 1 814 UO 2 Samhällsekonomi och förvaltning + 7 383 UO 3 Skatt, tull och exekution + 1 395 UO 4 Rättsväsendet - 1 395 UO 5 Internationell samverkan - 1 814 UO 14 Arbetsliv -7 383 UO 20 Allmän miljö- och naturvård +207 UO 22 Kommunikationer -207 Netto 0 6.6 Genomgång av enskilda utgiftsområden Utgiftsområde 1: Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Beräknat 2000 2001 2001 2002 2003 2004 4 820 5 316 5 738 5 394 5 355 5 646 Utgiftsområdet omfattar politikområdena Demokrati samt Mediepolitik. I utgiftsområdet ingår även anslagen Kungliga hov- och slottsstaten, m.m, Stöd till politiska partier, ledamöter och partier m.m., förvaltningskostnader och ombudsmän. ökar beräknade resurser för utgiftsområdet med i jämförelse med den beräknade ramen i budgetpropositionen . I detta belopp ingår en överföring med från utgiftsområde 1 till utgiftsområde 17. Med anledning av regeringens ställningstagande till rapporten om det samlade långsiktiga dimensionering;"Vad kostar det att regera? En studie av dimensionering nu och (Ds 2000:27) ökar anslaget med 2002, 2003 och 2004. ökar därutöver beräknade resurser för utgiftsområdet, främst till följd av ny pris- och löneomräkning, med i jämförelse med den beräknade ramen i budgetpropositionen . I detta belopp ingår den ovan nämnda överföringen från utgiftsområde 1 till utgiftsområde 17. Regeringen har i budgetpropositionen aviserat att ekonomiska vårproposition återkomma till frågan om en sammanslagning av anslagen 90:5 m.m. under utgiftsområde 1 och anslaget 5:1 under utgiftsområde 5, som är planerad att äga rum . har i sitt betänkande 1999/2000:UU1 kommenterat den i budgetpropositionen aviserade sammanslagningen av de båda anslagen. Regeringen vill med anledning av sitt förslag om sammanslagningen anföra följande. utgör en myndighet. Dess verksamhet finansieras dock från två skilda anslag, nämligen anslaget 90:5 m.m. under utgiftsområde 1 och anslaget 5:1 under utgiftsområde 5. För att fullfölja ombildandet av till en myndighet har regeringen föreslagit att de båda förvaltningsanslagen slås samman till ett för myndigheten gemensamt anslag fr.o.m. . En sammanslagning av förvaltningsanslagen är en naturlig fortsättning på utvecklingen och underlättar styrningen inom myndigheten , vilket även skapar en möjlighet till en effektivare resursanvändning. bedriver ett långsiktigt och kontinuerligt förändringsarbete. En av de mest omfattande förändringarna både vad gäller personal och finansiella resurser, genomfördes i och med sammanslagningen av de två IT-organisationerna, den inom och den för övriga , till en gemensam organisation. Som en viktig del av förberedelsearbetet inför de planerade anslagssammanslagningen har arbete lagts ned på att utforma en för hela reformerad och gemensam verksamhetsplanering, som också bl.a. syftar till en bättre anpassning till budgetprocessen. Ett samlat anslag innebär att kopplingen mellan mål, resultat och resurser kan tydliggöras bättre och därmed ökar förutsättningarna för att uppnå det övergripande målet för , dvs. att vara ett effektivt och kompetent stöd för regeringen i dess uppgift att styra riket och förverkliga sin politik. Regeringen föreslår att anslaget för utrikesförvaltningen flyttas från utgiftsområde 5 till utgiftsområde 1. Detta föranleder ändringar i tilläggsbestämmelserna 4.6.1, 4.6.6 och 5.12. i riksdagsordningen 1. Frågan behandlas under lagförslag (avsnitt 3.1). Regeringen kommer i samband med budgetpropositionen att återkomma med förslag till ändringar av ramen för utgiftsområdet till följd av den nu föreslagna förändringen. Förslaget innebär att ändamålet för anslaget , utgiftsområde 1 utvidgas till att även omfatta utrikesförvaltningen. verksamhet kommer inte längre att finansieras inom utgiftsområde 5 och internationell samverkan. I detta sammanhang vill regeringen anföra att det är särskilt angeläget att vidareutveckla formerna för dialogen med när det gäller representation i utlandet. Under förutsättning att godkänner vad som föreslås innebär detta att den beräknade ramen för utgiftsområde 1 ökar med . Utgiftsområde 5 minskar med motsvarande belopp. Frågan behandlas under lagförslag (avsnitt 43.1). Regeringen avser att i budgetpropositionen föreslå höjningar av presstödet i enlighet med förslag i tilläggsbudget. Regeringen överväger även ytterligare insatser inom presstödsområdet. Från inrättas en ny myndighet, , inom utgiftsområde 1, politikområde Demokrati. Frågan behandlas på tilläggsbudget. Verksamheten var tidigare en del av ansvarsområde. Utgiftsområde 2: Samhällsekonomi och finansförvaltning Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Beräknat 2000 2001 2001 2002 2003 2004 1 503 1 308 1 435 1 367 1 328 1 333 Utgiftsområdet omfattar politikområdena Effektiv statsförvaltning samt Finansiella system och tillsyn. Utgiftsområdet omfattar bland annat , , , , , , och . uppgår de totala anslagen enligt statsbudgeten till . minskar beräknade resurser för utgiftsområdet med i jämförelse med den beräknade ramen i budgetpropositionen . Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till 2002. Regeringen föreslår att verksamheter som hör till politikområdet Effektiv statsförvaltning flyttas från utgiftsområde 14 Arbetsliv till utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning. Bakgrunden till att och () redovisats under utgiftsområde 14 och verksamhetsområdet som arbetsgivare har haft med utskottsbehandlingen att göra. Verksamheterna har inte haft sina övergripande mål relaterade till utgiftsområde 14 utan till utgiftsområde 2, eftersom de är ett av flera medel för att effektivisera statsförvaltningen. Statliga arbetsgivarfrågor har en begränsad lagstiftning. SPV:s verksamhet bygger på kollektivavtal och den statliga arbetsrätten har en begränsad särlagstiftning. En konsekvens av regeringens förslag om förändring av vilket ändamål och vilka verksamheter som skall innefattas i utgiftsområde 2 är att anslagen 1:1 stabsuppgifter vid och 1:2 statliga tjänstepensioner m.m. under utgiftsområde 14 Arbetsliv flyttas till utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning. Detta föranleder ändringar i tilläggsbestämmelserna i 4.6.2 och 4.6.15. Under förutsättning att godkänner förslagen innebär detta att den beräknade ramen för utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning ökar med . Utgiftsområde 14 Arbetsliv minskar med . Frågan om ändring av riksdagsordningen behandlas under lagförslag (avsnitt 3.1). Utgiftsområde 3: och uppbörd Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Beräknat 2000 2001 2001 2002 2003 2004 6 170 6 207 6 529 6 635 6 765 6 902 Utgiftsområdet omfattar politikområdet Skatt, tull och exekution. Utgiftsområdet omfattar , Skattemyndigheterna samt . ökas beräknade resurser för utgiftsområdet med i jämförelse med den beräknade ramen i budgetpropositionen . Förändringen består dels av en ökning med i syfte att återställa skattekontrollen till nivå, dels en ökning med i syfte att höja effektiviteten inom tullverksamheten. ökar beräknade resurser för utgiftsområdet till följd av ny pris- och löneomräkning med i jämförelse med den beräknade ramen i budgetpropositionen . I är det olika utskott, skatteutskottet respektive justitieutskottet, som bereder ärenden om politikområdets anslag inom respektive utgiftsområde. Anslagen för och skattemyndigheterna ingår i utgiftsområde 3 och bereds av skatteutskottet medan anslaget för kronofogdemyndigheterna ingår i utgiftsområde 4 och bereds av justitieutskottet. En samordning av handläggningen skulle ge bättre överensstämmelse mellan de olika myndigheternas anslag. anslag bör även fortsättningsvis beredas av skatteutskottet. Det framstår därför som lämpligt att flytta anslaget 3:1 Kronofogdemyndigheterna. Exekutionsväsendet kommer således ej längre att i detta sammanhang behandlas som en del av rättsväsendet. Detta är en följd av den nuvarande myndighetsstrukturen. Regeringen föreslår därför att anslaget för kronofogdemyndigheterna flyttas från utgiftsområde 4 Rättsväsendet till utgiftsområde 3 och uppbörd. Detta föranleder ändringar i tilläggsbestämmelserna 4.6.3 och 4.6.4 riksdagsordningen. Ändringen medför inte någon ändring av ansvaret för beredningen av den materiella regleringen vid utsökning. Denna del kommer, liksom tidigare, att beredas av lagutskottet. I samband med att ansvaret flyttas till skatteutskottet föreslår regeringen också att benämningen utsökningsväsendet ändras till exekutionsväsendet för att uppnå en bättre överensstämmelse med den terminologi som i övrigt används och som är väl inarbetad. Regeringen föreslår även att utgiftsområde 3 och uppbörd bör byta benämning till Skatt, tull och exekution för att namnet bättre skall spegla innehållet i utgiftsområdet. Detta föranleder ändring i tilläggsbestämmelsen 5.12.1 riksdagsordningen. Regeringen kommer i samband med budgetpropositionen att återkomma med förslag till förändringar av ramen för utgiftsområdet till följd av den nu föreslagna förändringen. Under förutsättning att godkänner ett sådant beslut innebär detta att den beräknande ramen för utgiftsområde 3 ökar med . Utgiftsområde 4 minskar med motsvarande belopp. Frågan om ändring av riksdagsordningen behandlas under lagförslag (avsnitt 3.1.). Utgiftsområde 4: Rättsväsendet Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Beräknat 2000 2001 2001 2002 2003 2004 23 317 23 973 24 592 24 905 25 494 26 620 Utgiftsområdet omfattar polisen, åklagarväsendet, domstolsväsendet, rättshjälpen, kriminalvården, exekutionsväsendet, , , och . minskas beräknade resurser för utgiftsområdet till följd av ny pris- och löneomräkning med i jämförelse med den beräknade ramen i budgetpropositionen . På grund av vissa oklarheter i samband med beräkningen av pris- och löneomräkningen kommer regeringen att återkomma med en slutlig bedömning om resursnivån i samband med budgetpropositionen. Detta för att säkerställa att fler poliser kan anställas och målen för polisväsendets utveckling uppnås. Medlen skall användas till en fortsatt förstärkning av polisen. Satsningen på att utveckla den lokala polisen - närpolisreformen - skall fullföljas. Ytterligare en polishögskola startas. Fler specialister anställs för att säkerställa utvecklingen av det kunskapsbaserade polisarbetet och höja kvaliteten i brottsutredningarna. Polisväsendets metoder för verksamhetsuppföljning och redskap för en effektiv budgetkontroll måste vidareutvecklas. Arbetet med att reformera och utveckla rättsväsendet fortsätter och skall leda till ett rationellt strukturerat rättsväsende som utifrån en helhetssyn på myndigheternas verksamhet uppfyller medborgarnas berättigade krav på snabbhet, rättssäkerhet och hög kvalitet. Mål och prioriteringar för rättsväsendet ligger fast. Rättsväsendet skall bl.a. förbättra sin effektivitet och sin förmåga att förebygga och bekämpa både mängdbrottslighet och grövre kriminalitet. Det gäller inte minst våldsbrott (särskilt våld mot kvinnor och barn), narkotikabrott, ekobrottslighet inklusive miljöbrott, brott med homofobiska inslag och brott med rasistiska eller extremistiska förtecken. Bland andra viktiga inslag kan nämnas att konsolidera och utveckla det omfattande reformarbete som genomförts inom åklagarväsendet, fullfölja reformeringen av domstolsväsendet och ge kriminalvården förutsättningar att möta ett ökat platsbehov och fortsätta utveckla verksamheten. Ett mycket viktigt inslag i detta är att ytterligare utveckla kompetensen inom hela rättsväsendet. Redan fattade beslut samt regeringens förslag i denna proposition innebär sammantaget den största satsningen på rättsväsendet . Regeringen avser även fortsättningsvis att noga följa rättsväsendets verksamhet och resultat och att, efter analys av vidtagna effektiviseringsåtgärder, återkomma till om de ytterligare insatser som erfordras för att fullfölja statsmakternas intentioner för utvecklingen av rättsväsendet. Regeringen föreslår att ansvaret för anslaget 3:1 Kronofogdemyndigheterna med tillhörande frågor flyttas till utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution. Under förutsättning att godkänner ett sådant beslut innebär detta att den beräknande ramen för utgiftsområde 3 i så fall ökar med . Utgiftsområde 4 minskar med motsvarande belopp. Frågan om ändring av riksdagsordningen behandlas under lagförslag (avsnitt 3.1.). Utgiftsområde 5: och internationell samverkan Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Beräknat 2000 2001 2001 2002 2003 2004 2 984 2 908 2 989 2 901 2 941 2 984 Utgiftsområdet omfattar politikområdet Utrikes- och säkerhetspolitik och det avser bidrag till vissa internationella organisationer, fredsfrämjande verksamhet, information om i utlandet, nedrustnings- och säkerhetspolitiska frågor samt Europainformation. ökas beräknade resurser för utgiftsområdet med i jämförelse med den beräknade ramen i budgetpropositionen .