prop · GO031D24 · 2001-01-01 00:00:00 — som nya uppgifter tillförts ställer omvärlden ökade krav på bättre service, snabbare handläggning, etc. På lång sikt och med liknande förutsättningar som gällt , bedömer vissa länsstyrelser att det kan bli svårt att uppfylla de mål och krav som statsmakterna ställer. Regeringen bedömer dock att det under budgetåret bedrivits ett tillfredsställande arbete, även om resultatet varierar, dels mellan länsstyrelserna, dels mellan sakområdena. Den närmare redovisningen och bedömningen av länsstyrelsernas och i förekommande fall de regionala självstyrelseorganens resultat inom de olika sakområdena redovisas i budgetpropositionen under respektive utgifts- och politikområde. 4.6.1 Resultat I det följande ges tre tematiska redovisningar som tar sin utgångspunkt i målet för politikområdet. Därefter redovisas utvecklingsinsatser och ekonomiskt resultat: - sektorsövergripande arbete - vid genomförande av den nationella politiken ställs de nationella målen mot varandra. En sektorsövergripande hantering av ett ärende blir nödvändig. - tillsyn - att då kommuner eller andra aktörer har ansvar för nationella angelägenheter se till att dessa aktörer verkar i enlighet med de mål som statsmakterna beslutat. - uppföljnings- och utvärderingsverksamhet - här finns god överblick kombinerat med god kännedom om förutsättningar på den regionala och lokala nivån. Sektorsövergripande arbete Genom den samordnade länsförvaltningen har intressen från olika politikområden sammanvägts till, efter regionala förhållanden, så bra beslut som möjligt. Många av de nationella mål riksdag och regering har beslutat om har mötts på den regionala nivån och här har målkonflikter och olika intressen retts ut och jämkats samman i syfte att uppnå en hög samhällsekonomisk kost- nadseffektivitet. Några exempel på områden av betydande omfattning, där det sektorsövergripande arbetet varit av stor vikt, är områdena miljö och transportinfrastruktur, de regionala tillväxtavtalen samt . Tillsyn En av länsstyrelsernas kärnuppgifter är att bedriva tillsyn över kommuner, företag m.fl.. Tillsyn bedrivs inom flertalet av sakområden, men är mer central och omfattande inom vissa områden som t.ex. miljö och social omvårdnad. Länsstyrelserna har till regeringen redovisat att tillsynen inom många områden har fått stå tillbaka p.g.a. andra tillkommande uppgifter och knappa resurser. Flera länsstyrelser har också påtalat att t.ex. tillståndsgivning ofta prioriteras före tillsyn. Tendensen är dock att flera länsstyrelser tagit ett mer samlat grepp kring tillsynen genom att stimulera ett internt utbyte av erfarenheter och metoder. Insatser för att effektivisera tillsynen görs också. En annan tendens är att utvecklingen tycks gå mot mer av tema- och systemtillsyn - utgångspunkten blir helheter och inte enskilda objekt. Allt fler länsstyrelser betonar också vikten av förebyggande arbete. Uppföljning och utvärdering Uppföljning och utvärdering av statliga insatser och deras resultat blir allt mer betydelsefullt i takt med att begränsade resurser kräver hårdare prioriteringar. För många politikområden gäller att länsstyrelserna har stor kunskap om länsspecifika förutsättningar, gjorda insatser och uppnådda resultat. Denna information blir därmed viktig som stöd för den statliga uppföljningen och utvärderingen på nationell nivå. Länsstyrelserna har enligt uppdrag inkommit till regeringen med redovisning av myndigheternas uppföljnings- och utvärderingsverksamhet. Redovisningen visar att utvärderingsinsatser framförallt är koncentrerade till regionalpolitiska insatser samt områdena miljö, lantbruk och kulturmiljö. Årliga och länsvisa uppföljningsrapporter lämnas också till centrala verk (t.ex. , , och ) som underlag till nationella studier. Utvecklingsinsatser I regeringens budgetproposition framhölls att särskild vikt skulle läggas vid kvalitetsutveckling vid länsstyrelserna. har därför flera insatser planerats och några av dessa har också genomförts. Bland annat har länsstyrelsernas kvalitetsarbete och behov av ytterligare insatser kartlagts. Majoriteten av länsstyrelserna bedriver någon form av systematiskt kvalitets- eller utvecklingsarbete bl.a. med miljöledning. Utbildningsinsatser med inriktning på kvalitet och utveckling, särskilt på samspelet mellan och myndigheterna i den statliga budgetprocessen, kommer att genomföras för länsstyrelserna. Ett utvecklingsarbete har initierats av länsstyrelserna med syfte att effektivisera verksamheten och öka service och tillgänglighet för medborgare och andra intressenter genom den nya informationstekniken. En samverkansgrupp har fortsatt arbetet med att skapa principer för en enhetlig redovisning av verksamhet och ekonomi. Syftet är bl.a. att förbättra möjligheterna till uppföljning av och jämförelser mellan länsstyrelsernas resultat och därmed också öka tillförlitligheten i redovisningen. Regeringen uppdrog åt länsstyrelserna att i samverkan med , , och ett stort antal kommuner utveckla kompetensen vad gäller geografiska informationssystem, GIS, hos länsstyrelser och kommuner. GIS ger ökade möjligheter till och förutsättningar för sektorsövergripande samverkan och geografiska analyser genom högre kvalitet och ökad effektivitet i samhällsplaneringen. Den första fasen har genomförts länsvis för cirka 4 000 personer. GIS-kunskaperna har breddats och fördjupats. Länsstyrelsernas ekonomiska resultat Kostnaderna för länsstyrelsernas verksamhet uppgick till . Verksamheten finansierades till från anslaget 32:1 Länsstyrelserna m.m.. Länsstyrelsernas totala finansieringsbild framgår av diagram 4.1. Tendensen är att ramanslagets andel av länsstyrelsernas finansiering minskar. Diagram 4.1 Länsstyrelsernas finansiering För varje budgetår /96 har de utgifter som belastar ramanslaget överstigit tilldelat ramanslag. var länsstyrelsernas underskott . Ett sätt att finansiera underskottet i verksamheten har varit att utnyttja det anslagssparande som ackumulerats . Detta anslagssparande har därför minskat kraftigt . De totala kostnaderna för sakområdena är främst koncentrerade till Naturvård och miljöskydd (), Lantbruk (), Regionalpolitik, regional näringspolitik och konkurrens () samt Kommunikationer (). Inom dessa områden har följande uppgifter varit särskilt prioriterade ; arbetet med tillväxtavtalen, strukturfondsadministrationen, införande och administrationen av EU-stöden inom lantbruksområdet. Resterande sakområden svarar vardera för av de totala kostnaderna. till den del av de totala kostnaderna som finansierats över ramanslaget ser prioriteringarna ut på ett likartat sätt, vilket framgår av diagram 4.2. Inga större förändringar mellan åren kan noteras, oavsett finansiering, med undantag för en ökning av sakområde Naturvård och miljöskydd. Personal Vid utgången av 1999 var sammanlagt cirka 4 800 personer anställda vid länsstyrelserna. Av dessa var cirka 3 700 tillsvidareanställda finansierade över ramanslaget. Antalet tillsvidareanställda har ökat med cirka 200 personer . Personalkostnadernas andel av verksamhetskostnaderna är . Könsfördelningen bland personalen var vid utgången av 1999 kvinnor och män. Utbildningsnivån visar att av länsstyrelsernas tillsvidareanställda personal har examen från universitet eller högskola. Länsstyrelserna har en genomsnittlig ålderssammansättning där av samtliga tillsvidareanställda är och knappt en tredjedel är . Personal som är eller äldre uppgår till , vilket är en ökning jämfört med föregående år. 4.6.2 Analys och slutsatser För att länsstyrelserna även fortsättningsvis skall kunna fullgöra sina uppgifter på ett tillfredsställande sätt inom ramen för tilldelade medel krävs en rad åtgärder för att effektivisera verksamheten. Regeringen vill därvid lyfta fram möjligheterna till samverkan och gemensamt resursutnyttjande mellan länen. En vidareutveckling av uppföljnings- och utvärderingsverksamheten kan också bidra till en ökad effektivisering. 4.7 Revisionens iakttagelser Länsstyrelserna i , , , och har av RRV erhållit revisionsberättelse med invändning. För länsstyrelserna i , och avser invändningarna överskridna bemyndiganderamar i samband med administrationen av . Brister i bemyndigandesystemet har gjort att länsstyrelserna fattat beslut om projektstöd som överstigit bemyndiganderamarna. Administrationen för strukturfondsperioden 006 har ändrats. Genom denna förändring har dessa brister undanröjts. i län har erhållit en invändning för att inte ha redovisat avseende upplupna räntekostnader i balans- och resultaträkning. Felaktig behållning på räntekontot under har resulterat i ränteintäkter som ej varit berättigad till. har i skrivelse till regeringen redovisat bakgrunden till bristerna och vidtagna åtgärder. Regeringen avser att 2003 göra en indragning på länsstyrelseanslaget 32:1. Den närmare fördelningen preciseras i regleringsbrevet. Invändningen för i avser utnyttjande av medel som enligt regeringsbeslut skulle återgått till regeringens disposition. beslutade regeringen att nya beslut inte fick fattas avseende anslaget 10 C Regionala utvecklingsinsatser m.m.. avsatte i årsredovisningen ca från detta anslag till en projektreserv. Projekthandlingar som visade att avsättningen fyllde regeringens definition av ett projekt, och därmed skulle vara förenligt med regeringens tidigare beslut av , upprättades enligt . Projekthandlingarna diariefördes dock inte. Detta skedde först ett drygt halvår . Enligt var förklaringen till detta ett förbiseende avseende diarieföringen. Regeringen ser allvarligt på att erforderliga handlingar diariefördes först ett drygt halvår efter avsättningen till projektreserven. Regeringen förutsätter att myndigheten ser över sina rutiner och avser att följa upp vidtagna åtgärder. 4.8 Budgetförslag 4.8.1 32:1 Länsstyrelserna m.m. Tabell 4.2 Anslagsutveckling Tusental kronor 1 830 000 2001 Förslag 1 864 659 2002 Beräknat 1 895 776 1 2003 Beräknat 1 959 536 2 1 Motsvarar 1 855 995 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 1 876 775 tkr prisnivå. I avvaktan på beslut om den framtida regionala samhällsorganisationen efter försöksperiodens utgång har de nuvarande två anslagen inom 32:1 och 32:2 politikområdet i budgetteknisk mening samlats under 32:1 . De utgifter som belastar anslaget 32:1 Länsstyrelserna m.m. översteg tilldelade medel med 1999. Underskottet har främst finansierats med ett ackumulerat anslagssparande. I prognoser uppger en tredjedel av länsstyrelserna att anslagskrediten kommer att utnyttjas och sammanlagt prognostiseras anslagssparandet till vilket motsvarar av tilldelat ramanslag. Diagram 4.2 Ramanslaget fördelat på sakområden Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.3 Offentligrättslig verksamhet Tusental kronor Offentlig- rättslig verksamhet Intäkter till inkomsttitel (Som inte får disponeras) Intäkter som får disponeras Kostnader Resultat (intäkt - kostnad) Utfall 1999 154 000 123 183 -60 Prognos 2000 150 000 125 180 -55 Budget 2001 150 000 125 180 -55 De avgiftsintäkter som redovisas mot inkomsttitel och som länsstyrelserna inte får disponera utgörs bl.a. av ansökningsavgifter enligt avgiftsförordningen såsom t.ex. miljöskyddsavgifter, lotteriavgifter, avgifter för tillsyn och registrering av stiftelser. De avgifter som får disponeras utgörs av avgifter för tillstånd och tillsyn av pantbanker. Regeringens överväganden Till följd av sammanläggningen av länsstyrelserna i och , samt till i beräknas anslaget minskas med i enlighet med tidigare beslut (prop. 1997/98:1, utg.omr. 18, bet. 1997/98:BoU1, rskr. 1997/98:77). planeras en fortsättning av den nu pågående GIS-utbildningen som länsstyrelserna bedriver tillsammans med , , och ett stort antal kommuner. För detta ändamål beräknas engångsvis . Regeringen har i den ekonomiska vårpropositionen (prop 1999/2000:100 utg.omr. 18 , bet. 1999/2000 FiU20, rskr. 1999/2000:261) föreslagit att länsstyrelserna skall tillföras för administration av skogsinköp. I enlighet härmed beräknas länsstyrelseanslaget tillföras 2001 - 2003. Regeringen har i den ekonomiska vårpropositionen (prop. 1999/2000:100 utg.omr. 22, bet. 1999/2000:FiU20, rskr. 1999/2000:261) föreslagit att får använda de offentligrättsliga avgifterna för finansiering av delar av sin myndighetsutövning. Den avgiftsbelagda verksamheten omfattar bl.a. länsstyrelsernas administration av vissa körkortsärenden. Länsstyrelsernas kostnader härför beräknas till . Kostnaderna kommer fortsättningsvis att finansieras med de avgiftsintäkter får disponera för ändamålet. Regeringen föreslår därför att länsstyrelseanslaget minskas med . Regeringen föreslår att länsstyrelserna tillförs medel för förvaltnings- och administrationskostnader genomför de geografiskt avgränsade strukturfondsprogrammen. För detta ändamål beräknas länsstyrelserna tillföras från utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling, anslaget 33:1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder och från utgiftsområde 13 Arbetsmarknadspolitik, anslaget 22:1 förvaltningskostnader. Medlen från utgiftsområde 13 avses användas för administration av mål 3-insatser i mål 1- programmen. Finansiering av detta strukturfondsarbete kommer även till viss del att ske med medel ur strukturfonderna. Dessa medel, s.k. tekniskt stöd (TA-medel), fastställs närmare av respektive övervakningskommitté. I likhet bör enligt regeringens bedömning länsstyrelserna få disponera medel för att täcka ökade administrativa kostnader för arbetet med miljöprogrammet inom jordbruket. Vidare föreslår regeringen att länsstyrelserna får disponera medel för administration m.m. inom utgiftsområdena 6 och 20. Länsstyrelseanslaget har beräknats enligt följande: Tabell 4.4 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 2000 1 798 370 Justering av -2 552 varav engångsvis : GIS-utbildning 6 000 Tekniska justeringar: Pris- och löneomräkning 49 967 Överföring till länsstyrelseanslaget: Strukturfondsadministration 42 200 GIS-utbildning, engångsvis 8 500 Administration av skogsinköp 25 000 Överföringar från länsstyrelseanslaget Neddragning i -10 000 Körkortsadministrationen -40 000 Del av pris- och löneomräkning till 32:2 -266 Medel till för vissa länsstyrelsers arkiv -560 Förslag 2001 1 864 659 För kännedom redovisas den fördelning som regeringen avser att besluta, om godkänner medelsberäkningen för anslaget 32:1 Länsstyrelserna m.m.. Tabell 4.5 Ramanslagets fördelning på ramposter Tusental kronor Länsstyrelse 201 864 län 60 712 60 300 82 138 73 650 57 718 län 60 209 39 366 51 168 län 171 020 60 394 245 716 74 181 län 70 338 63 195 77 044 73 219 82 587 70 471 84 557 104 149 Utvecklingsinsatser m.m. 662 Summa 1 864 659 4.8.2 32:2 Regionala självstyrelseorgan Tabell 4.6 Anslagsutveckling Tusental kronor 21 072 2001 Förslag 25 138 2002 Beräknat 25 138 2003 Beräknat 0 1 1 I avvaktan på beslut om den framtida regionala samhällsorganisationen efter försöksperiodens utgång har de nuvarande två anslagen inom 32:1 och 32:2 politikområdet i budgetteknisk mening samlats under 32:1 . Anslaget avser medel för förvaltningskostnader hos i län, Västra , läns landsting samt med anledning av den försöksverksamhet som regleras i lagen (1996:1414) om försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning. Regeringens överväganden Regeringen föreslår att de regionala självstyrelseorganen tillförs medel för arbetet med att genomföra strukturfonderna, dvs. förvaltnings- och administrationskostnader. För detta ändamål beräknas de regionala självstyrelseorganen tillföras från utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling, anslaget 33:1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder. Finansiering av detta strukturfondsarbete kommer även till viss del att ske med medel ur strukturfonderna. Dessa medel, s.k. tekniskt stöd (TA-medel), fastställs närmare av respektive övervakningskommitté. Regeringen föreslår att medel motsvarande , för att kompensera för pris- och löneförändringar, förs från anslaget 32:1 Länsstyrelserna m.m. till anslaget 32:2 Regionala självstyrelseorgan 5.1 Budgetförslag 5.1.1 21:1 Bostadsbidrag Tabell 5.1 Anslagsutvecklingen 21:1 Bostadsbidrag Tusental kronor 4 500 000 2001 Förslag 4 760 000 2002 Beräknat 4 650 000 2003 Beräknat 4 530 000 1 Anslaget minskat med 500 000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2000. Bostadsbidrag lämnas till barnfamiljer och ung- domar utan barn. Målet för bostadsbidragen är att ge eko- nomiskt svaga hushåll möjlighet att hålla sig med goda och tillräckligt rymliga bostäder. Bidragen ingår i politikområdet Ekonomisk familjepolitik (utgiftsområde 12), som främst syftar till att ge en ekonomisk trygghet för barnfamiljer de har en stor försörjningsbörda. Utgifterna för bostadsbidrag är beroende av inkomst-, bostadskostnads- och arbetslös- hetsutvecklingen och därmed av den samhälls- ekonomiska utvecklingen i stort. understiger utgifterna för bo- stadsbidrag de anslagna medlen. Ökad sysselsättning och ökade reallöner innebär att utgifterna för bidragen minskar. har anslaget på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2000, mins- kats med till . Anslaget föreslås på tilläggsbudget minskas med till då prognosen visar att utgifterna för bostadsbidrag minskar ytterligare. Regeringens överväganden Antalet hushåll med bostadsbidrag har minskat starkt . Hushåll med gifta eller sammanboende föräldrar har minskat mest, gruppen har mer än halverats . Gruppen ensamstående föräldrar, och då särskilt kvinnor, minskar i långsammare takt. Trenden väntas fortsätta under . Av landets drygt 1 miljon hushåll med barn fick bostadsbidrag . lämnades bidrag till knappt två av tre ensamstående föräldrar och till färre än vart tionde hushåll med gifta eller sammanboende föräldrar. Tabell 5.2 Hushåll med bostadsbidrag , 1995 1999 Tusental 1995 1996 1997 1998 1999 Hushåll med hem- mavarande barn gifta/samboende ensamstående kvinnor män 193,3 191,9 1 1 147,6 15,6 Hushåll med enbart umgångesrättsbarn 24,1 Hushåll utan barn ungdomar övriga Totalt 576,2 470,8 365,4 338,0 303,7 Källa: RFV 1 Statistik finns ej. För ensamstående med barn täcker bostads- bidraget i genomsnitt av den fak- tiska bostadskostnaden , för ensam- stående kvinnor och för ensamstående män . Till gifta/sammanboende med barn lämnas bidrag med i genomsnitt av bostadskost- naden. hade av antalet ensamföräldrar med bostadsbidrag en ut- rymmesstandard som minst innebär att varje barn kan erbjudas ett eget rum. Motsvarande an- del för gifta/samboende var . En lång- sam rörelse mot trängre boende kan konstateras. Bland ensamstående hushåll med barn bor män fortfarande rymligare än kvinnor. En svag tendens till ökad träffsäkerhet i det preliminära bostadsbidraget har kunnat konsta- teras vid avstämningen av bidrag jämfört med avstämningen av bidrag. Hushållens förtida återbetalningar av för mycket utbetalt bostadsbidrag har för fördubblats jämfört med motsvarande för . Slutsatser Nuvarande bostadsbidragssystem har tillämpats . Allmänhetens kännedom om syste- mets konstruktion och effekter har ökat påtag- ligt , bl.a. genom en utökad och förbättrad information till hushållen. Träffsäker- heten i det preliminära bidraget har dock stärkts endast marginellt. En ökad träffsäkerhet torde förväntas först vid avstämningen av bi- drag, då hushållen genom erfarenheten av avstämning insett vikten av att omgående anmäla ändrade inkomstförhållanden till försäk- ringskassan. Regeringen är medveten om att bostadsbi- dragen ger upphov till stora marginaleffekter. En särskild utredningsman har tillsatts med uppgift att se över ekonomiska familjestöd inklusive bo- stadsbidrag (dir. 2000:16). Utredaren skall sär- skilt beakta stödens träffsäkerhet och marginal- effekter och den effekt de har på arbetskraftsutbudet. Målet är att ge hushållen ett större handlingsutrymme och bättre möjligheter att själva påverka sin ekonomi. Slutredovisning av uppdraget skall ske . Måluppfyllelsen i bostadsbidragssystemet har, när det gäller hushållens utrymmesstandard, varit i princip oförändrad jämfört med föregående år. Systemets fördelningspolitiska profil har förstärkts marginellt. Bostadsbidragssystemet gör ingen åtskillnad mellan kvinnor och män. De olikheter som kan konstateras bl.a. i fråga om antal bidragstagare, beror i första hand på att fler ensamstående kvinnor än män har hemmavarande barn och att den bidragsgrundande årsinkomsten skiljer sig mycket mellan de båda grupperna. Mot bakgrund av ovanstående föreslår rege- ringen att 4 anvisas för anslaget 21:1Bostadsbidrag . Tabell 5.3 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 5 170 0001 Volymer m.m. 410 Förslag 2001 4 760 000 1 Exklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten . beräknas, enligt nu- varande prognoser, anslaget till 4 respektive 4 . Övriga frågor () har redovisat resultaten av en uppföljning av bestämmelser för eftergift vid återbetalning av bostadsbidrag (Eftergift vid återbetalning av bo- stadsbidrag efter avstämning Uppföljning av hanteringen hos försäkringskassorna och effek- terna för bidragshushållen av de ändrade reg- lerna). RFV konstaterar att den vanligaste or- saken till avslag på eftergiftsansökan varit att hushållen inte anmält ändrade inkomstförhållan- den till . Verket konstaterar också att de regionala skillnaderna i handlägg- ningen av eftergiftsärenden är stora. RFV lämnar inga förslag till ändrade bestämmelser, men pekar bl.a. på vissa grupper av hushåll för vilka möjligheten till eftergift bör ökas. Regeringen avser att återkomma till i frågan. 6.1.1 Anslag 34:1 Stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet Tabell 6.1 Anslagsutveckling Tusental kronor 1 050 000 2001 Förslag 1 364 500 2002 Beräknat 1 124 500 2003 Beräknat 828 000 Anslaget används för stöd till kommuner enligt förordningen (1998:23) om statligt bidrag till lokala investeringsprogram som ökar den ekologiska hållbarheten i samhället. Av anslaget får användas för administration, uppföljning och utvärdering av investeringsprogrammen och till informationsinsatser om de lokala investeringsprogrammen och och arbetet för en hållbar utveckling. Av anslaget får ytterligare användas för att finansiera ett grönt kunskapslyft. Högst ur anslaget får användas för att stödja integrationen av hållbarhetsfrågorna i arbetet med regionala tillväxtavtal. Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att i fråga om ramanslaget 34:1 Stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet, besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst . Tabell 6.2 Bemyndiganden Tusental kronor 1999 utfall prognos 2001 beräknat 2002 beräknat 2003 beräknat Utestående förpliktelser vid årets början 1 714 000 2 260 000 2 600 000 Nya förpliktelser 1 433 000 1 370 000 1 294 000 Infriade förpliktelser* 887 000 1 Utestående förpliktelser 2 260 000 2 600 000 1 900 000 Erhållen/föreslagen bemyndiganderam 2 500 000 2 600 000 1 900 000 * Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. Regeringens överväganden Hållbar utveckling i regionala tillväxtavtal Regeringen har tidigare understrukit önskvärdheten av samverkan mellan tillväxtavtal och lokala investeringsprogram. Arbetet med de regionala tillväxtavtalen har också tydliggjort behovet av metodutveckling för att främja arbetet med miljö och hållbar utveckling. Regeringen avser därför att utse tre pilotlän med intresse för att arbeta för hållbara tillväxtavtal. Metoder skall utvecklas för hur hållbarhetsperspektivet kan införlivas dels i processen med tillväxtavtalen, dels i de olika sakområdena. Erfarenheterna av arbetet skall spridas till övriga län. Högst ur anslaget för stöd till lokala investeringsprogram får användas för detta ändamål. Utvärdering, informationsinsatser och administration finns det investeringsprogram i alla stadier av genomförande. Vissa kommuner slutrapporterar sina investeringsprogram. I andra fall har kommunerna beviljats stöd för en kommande treårsperiod. Totalt 145 investeringsprogram genomförs och följs upp av och länsstyrelserna.