prop · GO031D8 · 2001-01-01 00:00:00 — 1 Förslag till riksdagsbeslut 7 2 Utgiftsområde Samhällsekonomi och finansförvaltning 9 2.1 Omfattning 9 2.2 Utgiftsutveckling 9 3 Politikområde Effektiv statsförvaltning 11 3.1 Politikområdets omfattning 11 3.2 Utgiftsutveckling 13 3.3 Mål 13 3.4 Politikens inriktning 14 3.5 Insatser 16 3.5.1 Statliga insatser inom politikområdet 16 3.5.2 Insatser utanför politikområdet 18 3.6 Resultatbedömning 18 3.7 Revisionens iakttagelser 21 3.8 Bedömningar av framtida personalkonsekvenser inom staten 22 3.9 Budgetförslag 23 3.9.1 1:1 23 3.9.2 1:2 24 3.9.3 1:3 25 3.9.4 1:4 Statskontoret 26 3.9.5 1:5 Täckning av merkostnader för lokaler 26 3.9.6 1:6 27 3.9.7 1:7 Folk- och bostadsräkning 28 3.9.8 1:8 Kammarkollegiet 28 3.9.9 1:9 29 3.9.10 1:10 29 3.9.11 1:12 30 3.9.12 1:13 Utvecklingsarbete 30 3.9.13 31 3.9.14 31 4 Politikområde Finansiella system och tillsyn 33 4.1 Omfattning 33 4.2 Utgiftsutveckling 34 4.3 Mål 35 4.4 Politikens inriktning 36 4.5 Insatser 38 4.5.1 Statliga insatser inom politikområdet 38 4.5.2 Insatser utanför politikområdet 40 4.6 Resultatbedömning 41 4.6.1 Redovisning av tillståndet 41 4.6.2 Övergripande resultatbedömning inom politikområdet 41 4.6.3 Resultat, analys och slutsatser 42 4.7 Revisionens iakttagelser 45 4.8 Budgetförslag 45 4.8.1 2:2 45 4.8.2 2:3 46 4.8.3 2:4 : Förvaltningskostnader 47 4.8.4 2:1 : Garantiverksamhet 48 4.8.5 2:6 49 4.8.6 2:7 Avgift för Stadshypotekskassans grundfond 49 4.8.7 2:8 Kapitalhöjning i Nordiska investeringsbanken 50 4.8.8 2:9 Bidrag till kapitalet i 50 4.8.9 50 5 Ofördelat anslag: revisorer 53 5.1 90:1 revisorer 53 Bilaga Anslagsbenämningar 2000 och 2001 57 Anslagsbelopp 7 2.1 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet 9 3.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet Effektiv statsförvaltning 13 3.2 Personalpolitiska konsekvenser 23 3.3 Personalkonsekvenser vid Försvarsmakten 23 3.4 Anslagsutveckling för 23 3.5 Budget för avgiftsbelagd verksamhet 24 3.6 Beräkning av anslaget 24 3.7 Anslagsutveckling för 24 3.8 Uppdragsverksamhet 24 3.9 Beräkning av anslaget 24 3.10 Anslagsutveckling för 25 3.11 Uppdragsverksamhet 25 3.12 Beräkning av anslaget 25 3.13 Anslagutveckling för Statskontoret 26 3.14 Offentligrättslig verksamhet 26 3.15 Uppdragsverksamhet 26 3.16 Beräkning av anslaget 26 3.17 Anslagsutvecklingen för Täckning av merkostnader för lokaler 26 3.18 Anslagsutveckling för 27 3.19 Budget för avgiftsbelagd verksamhet 27 3.20 Beräkning av anslaget 27 3.21 Anslagsutveckling för Folk- och bostadsräkning 28 3.22 Anslagsutveckling för Kammarkollegiet 28 3.23 Uppdragsverksamhet 28 3.24 Beräkning av anslaget 29 3.25 Anslagsutveckling för 29 3.26 Beräkning av anslaget 29 3.27 Anslagsutveckling för 29 3.28 Beräkning av anslaget 30 3.29 Anslagsutveckling för 30 3.30 Beräkning av anslaget 30 3.31 Anslagsutveckling för Utvecklingsarbete 30 3.32 Beräkning av anslaget 31 3.33 Redovisning av uppgifter om det ekonomiska läget för 31 3.34 Investeringsplan för 31 3.35 Redovisning av uppgifter om det ekonomiska läget för 31 3.36 Investeringsplan för 32 4.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet Finansiella system och tillsyn 34 4.2 Resultatet av garantiverksamhet 1994/95-1999 43 4.3 Budget för avgiftsbelagd verksamhet, in- och utlåningsverksamhet, 44 4.4 Anslagsutveckling för 45 4.5 Offentligrättslig verksamhet 45 4.6 Beräkning av anslaget 46 4.7 Anslagsutveckling för 46 4.8 Offentligrättslig verksamhet 46 4.9 Beräkning av anslaget 47 4.10 Anslagsutvecklingen för : Förvaltningskostnader 47 4.11 Beräkning av anslag 47 4.12 Anslagsutveckling för : Garantiverksamhet 48 4.13 Budget för avgiftsbelagd garantiverksamhet, nya garantier 48 4.14 Anslagsutveckling för 49 4.15 Beräkning av anslaget 49 4.16 Anslagsutveckling för Avgift för Stadshypotekskassans grundfond 49 4.17 Beräkning av anslaget 49 4.18 Anslagsutveckling för Kapitalhöjning i Nordiska investeringsbanken 50 4.19 Anslagsutveckling för Bidrag till kapitalet i 50 4.20 : Lån i 50 4.21 Offentligrättslig verksamhet 51 5.1 Anslagsutveckling för revisorer 53 5.2 Beräkning av anslaget 54 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. godkänner de föreslagna målen för politikområdena Effektiv statsförvaltning (avsnitt 3.3) och Finansiella system och tillsyn (avsnitt 4.3) samt att de nuvarande målen inom utgiftsområdet upphör att gälla (avsnitt 3.3 och 4.3), 2. bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslaget 1:13 Utvecklingsarbete, göra ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst (avsnitt 3.9.12), 3. bemyndigar regeringen att besluta om att får ta upp lån inom en ram av högst 7 i för investeringar m.m. i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 3.9.13), 4. bemyndigar regeringen att besluta om att får ta upp lån inom en ram av högst 4 i för investeringar m.m. i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 3.9.14), 5. godkänner investeringsplan för i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 3.9.13), 6. godkänner investeringsplan för i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 3.9.14), 7. bemyndigar regeringen att för besluta om en rörlig kredit i om högst för att tillgodose behov av likviditet i handeln med fondandelar (avsnitt 4.8.9), 8. för anvisar anslagen under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning enligt följande uppställning: Anslagsbelopp Tusental kronor Anslag Anslagstyp 1:1 ramanslag 44 036 1:2 ramanslag 152 140 1:3 ramanslag 58 475 1:4 Statskontoret ramanslag 72 054 1:5 Täckning av merkostnader för lokaler ramanslag 8 800 1:6 ramanslag 376 303 1:7 Folk- och bostadsräkning reservationsanslag 10 000 1:8 Kammarkollegiet ramanslag 31 049 1:9 ramanslag 7 235 1:10 ramanslag 10 954 1:12 ramanslag 2 052 1:13 Utvecklingsarbete ramanslag 19 720 2:1 : Garantiverksamhet ramanslag 1 2:2 ramanslag 130 186 2:3 ramanslag 8 093 2:4 : Förvaltningskostnader ramanslag 256 402 2:6 ramanslag 7 432 2:7 Avgift för Stadshypotekskassans grundfond ramanslag 9 400 2:8 Kapitalhöjning i Nordiska investeringsbanken ramanslag 18 700 2:9 Bidrag till kapitalet i ramanslag 60 000 90:1 revisorer ramanslag 24 623 Summa 1 307 655 Anslagsbeteckning 1:11 och 2:5 saknas p.g.a. ändrad anslagsstruktur. 2 Utgiftsområde Samhällsekonomi och finansförvaltning 2.1 Omfattning I utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning ingår två politikområden, Effektiv statsförvaltning och Finansiella system och tillsyn. Vidare ingår anslaget 90:1 revisorer. Effektiv statsförvaltning omfattar frågor om granskning, ekonomisk styrning, förvaltningsut veckling, statliga arbetsgivarfrågor, statistik, prognosverksamhet, fastighetsförvaltning m.m. Finansiella system och tillsyn innefattar frågor om tillsyn och reglering av de finansiella marknaderna, statsskuldsförvaltning, statliga finansierings- och garantiåtaganden, premiepensionsadministration, finansiell redovisning, internatio-nellt finansiellt samarbete samt tillsyn av spelmarknaden. Tabell 2.1 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet Miljoner kronor Utfall 1999 Anslag 20001 Utgiftsprognos 2000 Förslag anslag 2001 Beräknat anslag 2002 Beräknat anslag 2003 Politikområde Effektiv statsförvaltning 829 809 903 793 865 819 Politikområde Finansiella system och tillsyn 657 739 781 490 482 494 Anslag revisorer 19 23 25 25 25 26 Totalt för utgiftsområde 2 1 505 1 571 1 709 1 308 1 372 1 339 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. 3 Politikområde Effektiv statsförvaltning 3.1 Politikområdets omfattning I politikområdet ingår i princip samtliga myndigheter och anslag inom dagens verksamhetsområde Effektivisering och utveckling av statlig förvaltning i utgiftsområde 2 samt verksamhetsområdet som arbetsgivare i utgiftsområde 14. De tidigare anslagen A11 Vissa nämnder m.m. och A14 : Garantiverksamhet har delvis respektive helt förts till andra politik-områden. Politikområdets anslag omsluter ca , avgiftsintäkterna uppgår till ca och planerade lånefinansierade investeringar uppgår till ca . av anslagsmedlen är transfereringar hänförliga till statliga tjänstepensioner inom utgiftsområde 14. Resterande anslag återfinns i huvudsak inom utgiftsområdet, där medel för statistik och revision tillsammans utgör två tredjedelar av anslagen. Huvuddelen av avgiftsintäkterna avser uppdragsverksamhet, varav merparten från statliga kunder. av avgifterna utgörs av hyror. Resterande avgiftsintäkter utgörs främst av statistiktjänster, diverse inomstatliga myndighetstjänster samt tjänsteexport inom olika områden. Investeringarna sker i huvudsak i kultur-, försvars- eller andra s.k. ändamålsfastigheter. Verksamheten inom politikområdet syftar till att effektivisera och utveckla statsförvaltningen. Ett tiotal stabs- och servicemyndigheter som har detta som huvuduppgift är närmast berörda. Politikområdet omfattar myndigheterna , , Statskontoret, Kammarkollegiet, , , , och . Vidare ingår , samt vissa nämnder inom utgiftsområde 14. En gemensam nämnare för dessa myndigheter är att de stödjer regeringen i arbetet med att utveckla statsförvaltningen så att statsförvalt- ningen som helhet skall fungera med höga krav på rättssäkerhet, effektivitet och demokrati och att de därför i huvudsak riktar sina insatser mot statsförvaltningen som helhet och inte mot enskilda sektorer. Flertalet myndigheter har som huvuduppgift att antingen tillhandahålla stabs- eller myndighetsstöd eller att i olika former ta fram beslutsunderlag i vid mening såsom granskningar, utvärderingar, omprövningar, prognoser, statistik och analyser. Statistik- verksamheten skall även förse samhället i övrigt med underlag för beslut, samhällsdebatt och forskning. Verksamheten inom politikområdet är sammanfattningsvis inriktad mot att skapa förutsättningar för och kontroll av att statliga åtaganden sköts så effektivt som möjligt. Politikområdets verksamheter har även en viktig roll att fylla i arbetet med vidareutvecklingen av den statliga förvaltningen. Trots verksamheternas gemensamma syfte en effektiv och utvecklad statsförvaltning rör det sig om många myndigheter med relativt olikartade verksamheter. För att ge en förbättrad överblick över ett heterogent politikområde kan det indelas i följande sex delverksamheter: Granskning innefattar till största delen årlig revision, följt av effektivitetsrevision och regeringsuppdrag. Granskningsverksamheten bedrivs uteslutande av , och avser den statliga redovisningen och förvaltningen samt måluppfyllelsen och effektiviteten i statliga åtaganden. Verksamheten är i huvudsak () anslagsfinansierad. Ekonomisk styrning och utveckling av statsförvaltningen omfattar förvaltning och utveckling av det ekonomiadministrativa regelverket samt utveckling av budgetprocessen och statsförvaltningen. Vidare ingår annan efterfrågestyrd stabsverksamhet och myndighetsservice. Stödverksamheterna omfattar bl.a. ekonomistyrnings- och systemfrågor, juridisk expertis samt administrativ service och viss medelsförvaltning. Merparten av verksamheten är avgiftsfinansierad. Myndigheter som ingår är , Statskontoret, Kammarkollegiet, samt . I området ingår även ett anslag för utvecklingsarbete. Statliga arbetsgivarfrågor omfattar personal- och lönepolitiska frågor, såsom löneutveckling, kompetensförsörjning, arbetsorganisation, jämställdhet inom staten m.m. samt myndigheterna , och vissa nämnder inom det arbetsgivarpolitiska området. Prognos- och uppföljningsverksamheten avser såväl uppföljning av utfall och prognoser som analyser av de offentliga finanserna och den samhällsekonomiska utvecklingen i olika kort- och medelfristiga perspektiv, t.ex. budgetprognoser och makroprognoser över svensk och internationell ekonomi. Verksamheten, som i huvudsak är anslagsfinansierad, bedrivs inom , samt . Statistik omfattar officiell och annan statlig statistik samt folk- och bostadsräkning. Området innefattar () produktion, tillgängliggörande, spridning och samordning av statistik. I verksamheten ingår också prognoser inom områdena arbetsmarknad, utbildning och demografi. Folk- och bostadsräkning innefattar det förberedelsearbete som genomförs av SCB, , och kommunerna för att möjliggöra en registerbaserad folk- och bostadsräkning 2005. Nära hälften av området finansieras med avgifter, andra hälften är anslagsfinansierad. omfattar endast förvaltning av de fastigheter som av kulturhistoriska och/eller andra skäl inte ansetts lämpliga att förvalta i bolagsform (regeringsbyggnader, länsresidens, ambassader, de kungliga slotten, museer, teatrar, monument, försvarsfastigheter, markområden m.m. samt vissa donationsfastigheter). Dessa kulturarvs- och ändamålsfastigheter förvaltas av och , vars verksamheter är helt avgifts-finansierade. Regeringens stabsstöd i lokalförsörjningsfrågor, dvs. beräkningsunderlag, andra analyser samt effektiv förvaltning och avveckling av lokaler, tillhandahålls av Statskontoret. Av regeringens skrivelse Årsredovisning för staten 1999 (skr. 1999/2000:150, bil. 1) framgår att denna delverksamhet omfattade av statens totala lokalkostnader och av statens innehav av byggnader, mark och annan fast egendom. I området ingår även anslaget för täckande av merkostnader för lokaler. 3.2 Utgiftsutveckling Tabell 3.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet Effektiv statsförvaltning Miljoner kronor Utfall 1999 Anslag 20001 Utgiftsprognos 2000 Förslag anslag 2001 Beräknat anslag 2002 Beräknat anslag 2003 Anslag inom utgiftsområde 2 1:1 45,9 1:2 139,5 148,6 159,5 152,1 155,4 158,9 1:3 52,6 59,7 57,4 58,5 59,7 61,0 1:4 Statskontoret 66,9 73,1 74,8 72,1 73,6 75,2 1:5 Täckning av merkostnader för lokaler 16,0 16,4 12,0 8,8 0,4 0,4 1:6 364,0 386,3 368,5 376,3 383,0 392,5 1:7 Folk- och bostadsräkning 5,4 13,0 14,0 10,0 78,0 12,0 1:8 Kammarkollegiet 26,6 32,9 29,1 31,0 31,7 32,4 1:9 7,1 7,6 8,0 7,2 7,4 7,6 1:10 7,9 10,8 11,7 11,0 11,2 11,4 1:12 1,8 1,7 2,0 2,1 1,8 1,8 1:13 Utvecklingsarbete 24,6 17,5 54,3 19,7 17,3 19,7 2000 A11 Vissa nämnder m.m. 1,2 1,0 1,3 - - - 1999 A14 Kontrollfunktionen i staten 72,3 - 70,0 - - - 1999 A16 : Avvecklingskostnader - Totalt för utgiftsområde 2 828,8 808,6 903,4 792,8 864,5 818,8 Anslag inom utgiftsområde 14 1:1 Stabsuppgifter vid 2,5 1:2 Statliga tjänstepensioner m.m. 7 568,6 7 645,8 7 464,0 7 500,0 7 400,0 7 350,0 1998 14D3 Bidrag till förnyelsefonder på det statligt reglerade området - Totalt för politikområde Effektiv statsförvaltning2 8 403,8 8 456,4 8 378,5 8 295,0 8 267,0 8 171,3 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. 2 Differens uppstår vid summering till följd av avrundning. Regeringens förslag: Målet för politikområdet är att skapa en effektiv statsförvaltning som i sin helhet kännetecknas av hög produktivitet, god kvalitet och bra service till nytta för beslutsfattare, medborgare och näringsliv. Eftersom politikområdets syfte är brett, antalet myndigheter är stort och deras verksamhet har mycket skiftande karaktär är det vid en precisering av målet för politikområdet naturligt att i huvudsak inrikta sig mot sex delverksamheter, snarare än mot politikområdet i sin helhet eller mot enskilda myndigheter. Målet uppnås genom relevanta granskningar och beslutsunderlag som bidrar till att förbättra effektiviteten i statligt finansierad verksamhet, marknadsanpassat, ändamålsenligt och kostnadseffektivt stöd till statliga myndigheter, en samordnad statlig arbetsgivarpolitik, som säkerställer att relevant kompetens finns för att åstadkomma efterfrågat resultat, tillförlitliga, träffsäkra och transparanta prognoser och analyser över den samhällsekonomiska och statsfinansiella utvecklingen, lättillgänglig statistik som är opartisk, relevant, tillförlitlig, aktuell och jämförbar, en kostnadseffektiv statlig kapital- och fastighetsförvaltning, som med rimligt risktagande kan tillhandahålla likvärdig avkastning och service jämfört med privata alternativ respektive ändamålsenliga lokaler till brukarna. Mål Målen för , mot vilka resultatbedömningen nedan görs, är följande: skall bedrivas effektivt och i det allmännas intresse. Detta skall bl.a. ske genom granskning, metodutveckling, uppföljning, utvärdering och kontinuerlig omprövning av statlig verksamhet. Statsfinanserna och statens egendom skall förvaltas och hanteras på ett så kostnadseffektivt sätt som möjligt. Genom bl.a. tillförlitliga prognoser och analyser skall beslutsfattare erbjudas information om den samhällsekonomiska och statsfinansiella utvecklingen. Officiell statistik och annan statlig statistik skall bidra till att öka kunskapen om tillstånd, utveckling och samband i samhället i stort. Myndigheterna skall erbjudas stöd av hög kvalitet. Detta skall bl.a. ske genom tillhandahållande av system, tjänster, normgivning och metodutveckling. Arbetsgivarpolitiken skall vara väl utvecklad och samordnad. Myndigheterna skall bedriva arbetsgivarpolitiken så att relevant kompetens finns för att åstadkomma efterfrågat resultat. 3.4 Politikens inriktning Prioriteringar m.m. Området har genomgått betydande organisatoriska förändringar. Den senaste förändringen innebar att inrättades 1999 i syfte att främja kvalitetsutveckling och kompetensförsörjning inom statliga myndigheter. Statistikreformen har utvärderats och den ekonomiska statistiken avses utredas. () är f.n. föremål för omprövning, och ytterligare förändringar kan förväntas framöver, t.ex. inom granskningsverksamheten. I likhet med föregående budgetår är det angeläget att framhålla betydelsen av att verksamheterna inom politikområdet fortsätter att utvecklas. Särskilt viktigt är att myndigheterna bättre tillmötesgår faktiska och potentiella användares intressen samt att myndigheterna utvecklar sitt inbördes samarbete ytterligare. Regeringen ser det som väsentligt för statsförvaltningens utveckling att användarorientering och helhetssyn eftersträvas för verksamheterna inom politikområdet. Väsentliga frågor under det närmaste året är: granskningsverksamhetens framtida organisation, fortsatt utveckling av den ekonomiska styrningen, genomförande av det förvaltningspolitiska handlingsprogrammet, bl.a. vad avser ett utvidgat medborgarengagemang en föredömlig IT-användning lärande av jämförande studier en ny utvärdering av den reformerade arbetsgivarpolitiken, förbättrad arbetsmarknadsstatistik och eko- nomisk statistik, fortsatt utveckling av medelfristiga prognoser och ökad hänsyn till tjänstesektorn i konjunkturbarometern m.m., samt att de av regeringen redan fastställda ekonomiska och/eller andra målen för statens fastighetsförvaltning skall ligga fast. Regeringen redovisade i propositionen Statlig förvaltning i medborgarnas tjänst (prop. 1997/98:136, bet. 1997/98:KU31, rskr. 1997/98: 294) riktlinjer för och krav på den framtida statliga förvaltningen. Utifrån de riktlinjer som angavs i propositionen har regeringen inlett ett flerårigt förvaltningspolitiskt handlingsprogram En förvaltning i demokratins tjänst. Regeringens förvaltningspolitiska handlingsprogram har sänts ut till alla myndigheter och statsanställda som en grund för diskussion och fortsatt utvecklingsarbete. Målen för 2000-talet är en statsförvaltning som med höga krav på rättssäkerhet, effektivitet och demokrati är tillgänglig och tillmötesgående. Den har medborgarnas fulla förtroende, ger näringslivet goda arbets- och tillväxtförutsättningar samt är framgångsrik och respekterad internationellt. Vissa gemensamma värden måste gälla för förvaltningen. Det är viktigt att det finns en gemensam förvaltningskultur och etik. Hur förvaltningen fungerar, hur den styrs, leds, organiseras och arbetar har avgörande betydelse för att de tre grundläggande värdena demokrati, rättssäkerhet och effektivitet skall få genomslag i hela förvaltningen. Flera tunga projekt gäller också styrningen, bl.a. utveckling av myndighetsstyrning, översyn av verksförordningen samt jämförande studier, s.k. benchmarking. Offentlighet är en av grundprinciperna i det svenska samhället. Kontakterna med medborgare, företag och medier skall kännetecknas av stor tillgänglighet och ett så enkelt och begripligt språk som möjligt. En offentlighetskampanj har inletts för att öka kunskapen i samhället och bland de statsanställda om offentlighetsprincipen. Förvaltningen måste tillhandahålla tjänster på ett sådant sätt att den ger största möjliga nytta för medborgare, företag, kommuner, organisationer m.fl. inom givna rättsliga och ekonomiska ramar. Förvaltningen måste dra nytta av de möjlig- heter som finns att använda ny teknik och staten skall vara föredömlig som IT-användare. Tjänster som riktar sig till individer och företag skall erbjudas via Internet, s.k. elektronisk förvaltning. Till de åtgärder som syftar till bättre service till medborgare och företag hör bl.a. utveckling av kriterier för 24-timmarsmyndigheter, försöksverksamhet med servicedeklarationer och användning av elektroniska signaturer. Informationstekniken skall också främja kunskaps- och kompetensutveckling inom statsförvaltningen. För att de förvaltningspolitiska målen skall få genomslag krävs en bättre uppföljning av myndigheternas förändringsarbete. Genom resultatindikatorer och återrapporteringskrav kan myndigheternas anpassning till förvaltningspolitikens och medborgarnas krav följas. Behovet av systematiskt genomförda uppföljningar och utvärderingar av förvaltningspolitiken har ökat. Underlaget för uppföljningen behöver därför breddas. Syftet är bl.a. att säkerställa att regeringens redovisning till av utvecklingen i statsförvaltningen kan förbättras. För vissa staliga myndigheter och bolag - däribland många kulturinstitutioner - utgör hyreskostnaden en betydande del av tilldelat anslag, vilket dessa uppmärksammat som en orsak till ekonomiska problem. Med anledning av detta skall skyndsamt se över frågan om lokalförsörjning för statliga myndigheter och vissa bolag. Politikens inriktning och prioriteringar avseende olika delområden följer nedan. Granskning: Inriktningen av granskningsverksamheten skall vara oförändrad i avvaktan på ställningstagande till den statliga revisionens framtida organisation. Ekonomisk styrning och utveckling av statsförvaltningen: I regeringens handlingsprogram, En förvaltning i demokratins tjänst, läggs grunden för en långsiktig utveckling av förvaltningen. Regeringen lämnar i volym 1, avsnitt 10, en lägesrapport över pågående utvecklingsarbete avseende den ekonomiska styrningen i staten. En arbetsgrupp inom kommer presentera ett förslag till förändringar i en promemoria i departementsserien. Med hänsyn till den offentliga upphandlingens omfattning och möjligheterna till effektiviseringar är det viktigt att det finns en ändamålsenlig tillsynsfunktion för den offentliga upphandlingen. Rollen och organisationen för tillsynen av offentlig upphandling är föremål för översyn med syftet att effektivisera tillsynen. Regeringen anser att inriktningen och omfattningen av NOU:s verksamhet skall vara oförändrad i avvaktan på regeringens ställningstagande till tillsynens framtida organisation. Detta betyder bl.a. att tillsynsverksamheten skall prioriteras. Ställningstagandet till NOU:s framtida organisationen kommer troligen att kunna göras . Statliga arbetsgivarfrågor: Inriktningen av detta område framgår också av regeringens förvaltningspolitiska handlingsprogram. Enligt programmet skall staten vara en föredömlig arbetsgivare. Regeringen genomförde 1996/97 en utvärdering av den reformerade arbetsgivarpolitiken, men där konstaterades att det hade gått alltför för att kunna dra mera långtgående slutsatser. Regeringen avser därför att göra en ny utvärdering av arbetsgivarreformen. kommer regeringen i sin arbetsgivarpolitiska uppföljning, utöver uppgifter om varje myndighets löneutveckling, könsfördelning, åldersstruktur och personalrörlighet, att begära in information om vilka åtgärder myndigheterna vidtar dels för att främja den etniska mångfalden bland de anställda dels för att skapa en stimulerande och kreativ arbetsplats med en god arbetsmiljö för sina anställda.