prop · GO031D30 · 2001-01-01 00:00:00 — Invest in har aktivt verkat för att antalet utländska direktinvesteringar i skall fortsätta att öka, och har på ett övergripande plan bl.a. förstärkt och vidareutvecklat sin projektverksamhet och de uppsökande aktiviteter som syftar till att etablera kontakter med investerare i utlandet. har myndigheten också utökat sin investerarservice och länderverksamhet för att bättre kunna ta till vara direktförfrågningar som når kontoren i och i utlandet. har vidare verkat för en fördjupning av samarbetet med olika aktörer på regional och lokal nivå. För att stärka bilden av som ledande nation inom informationsteknik- och telekommunikationsområdet har gjort omfattande insatser, bl.a. i form av press- och informationsseminarier, bearbetning av analytiker, beslutsfattare och medier samt genom publicering av sektorspecifikt informationsmaterial. Myndigheten har även genomfört ett bransch- övergripande arbete för att samordna universitet, forskningsinstitut, privata och offentliga aktörer för en gemensam satsning på ett mikroelektroniskt centrum i I enlighet med beslutet på grund av ekonomiska vårproposition inleddes verksamheten med stöd till näringslivsutveckling i , den s.k. Österjömiljarden II. Verksamheten samordnas med och kompletterar utvecklingssamarbetet med . fattade regeringen beslut om fem insatser motsvarande . har regeringen beslutat om ytterligare 14 insatser motsvarande . Besluten har innefattat stöd till miljö- och energiprojekt, IT-satsningar, regionala näringslivs-inriktade insatser och programmet Marknadsplats genom . Medel ur anslaget har dessutom avsatts för insatser i . Sammanlagt har utbetalats. Särskild tonvikt har lagts vid små och medelstora företags deltagande i Östersjöhandeln. Multilaterala insatser har främjats genom stöd till Nordiska Investeringsbanken och . Stöd har beviljats till investeringsfrämjande åtgärder och till åtgärder inom ramen för de regionala tillväxtavtalen. En särskild Östersjöberedning tillkallades med uppgift att utarbeta en strategi för agerande på det ekonomiska området i samt lämna förslag till prioriteringar, riktlinjer och beredningsordning för stöd ur anslaget Näringslivsutveckling i . Anslagets användning 1999-2000 följer beredningens rekommendationer (SOU 1999:125). Detsamma gäller strävan att delegera beslut om enskilda insatser till statliga myndigheter eller andra statsstödda organ. har därefter utfärdat riktlinjer för anslagets användning. Regeringen har i skrivelse till (1999/2000:7, Ekonomisk utveckling och samarbete i ) redovisat sin strategi för ekonomisk utveckling och samarbete i . I enlighet med Östersjöberedningens rekommendationer har medel avsatts till stöd för projektexport i via inom UD. har även givits i uppdrag att inför och under det svenska EU-ordförandeskapet utarbeta förslag inom näringslivsområdet på hur EU:s samarbete i norra kan utvecklas, den s.k. "Nordliga dimensionen". inrättades det s.k. vid enhet för . Sekretariatets uppgift är att samordna hanteringen av Östersjömiljard II samt utfasningen och uppföljningen av Östersjömiljard I. 5.5.2 Insatser utanför politikområdet Inom export- och investeringsfrämjandet är ett flertal såväl statliga och kommunala som privata aktörer verksamma. och eftersträvar ett bredare samarbete med dessa inom sina respektive verksamhetsfält. för Sverigefrämjande i utlandet (NSU) med kansli på press- och informationsenhet finns ett forum för informationsutbyte och gemensamt agerande mellan de statliga och halvstatliga organisationerna inom Sverigefrämjandet. NSU tar initiativ till Sverigefrämjande projekt. Med anledning av regeringens satsning på Europafrågor i den ekonomiska vårpropositionen 1998 (prop. 1997/98:150) tillfördes anslaget C2 Övrig information om i utlandet inom utgiftsområde 5 Utrikespolitik för . Inrättandet av tre nya statliga myndigheter för företagsutveckling, forskning och utveckling samt omvärldsanalys , kommer att i viss mån påverka politikområdet och kräva ett samarbete med berörda myndigheter och organisationer inom export- och investeringsfrämjandet. 5.6 Resultatbedömning Målet för dåvarande verksamhetsområdet, nuvarande politikområdet Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande, var enligt prop. 1999/2000:1 att medverka till genomförandet av en effektiv inre marknad, ett öppet och starkt multilateralt handelssystem, ökad svensk export samt ökade utländska direktinvesteringar i . Målet var vidare att medverka till ekonomisk utveckling och ett ökat välstånd i . 5.6.1 Resultat Inom ramen för den gemensamma handelspolitiken har aktivt verkat för fortsatta liberaliseringar och regelförstärkningar inom WTO och för en effektivare inre marknad och en öppnare handelspolitik inom EU. i misslyckades med att lansera en ny förhandlingsrunda. Misslyckandet pekade på behovet av att förnya den globala handelspolitiken. Utvecklingsländernas särskilda problem att implementera tidigare avtal bör belysas mera, och möjligheterna att öka ses över. Även förhållandet mellan frihandeln och sociala aspekter behöver kunna tas upp inom WTO. Ett huvudmål för EU är att ett beslut om en ny förhandlingsrunda skall fattas . I enlighet med tidigare fattade beslut har förhandlingar inletts rörande jordbruk och tjänster. har bidragit till att svenska intressen tas tillvara i det handelspolitiska arbetet, bl.a. genom att granska den handelshindrande effekten av nya regler och bistå företag och enskilda när det gäller handelshinder och problem på inre marknaden. Genom ett aktivt deltagande i arbetet inom olika internationella fora har kollegiet också medverkat till mer effektiva internationella handelsprocedurer. Inom programmen Marknadsplats och Informationsteknik har fortsatt att utveckla de två projekten "Östersjöwebben", med syftet att främja handeln i , samt "Gränslösa affärer", med syftet att öka medvetandegraden hos företagen om betydelsen av ett aktivt deltagande i offentlig upphandling. SWEDAC har aktivt verkat för att utveckla svenska kontrollordningar i öppna system. engagemang på nordisk och internationell nivå har medfört att i vissa avseenden ses som ett föregångsland när det gäller marknadskontroll. beslutade om förändringar i ädelmetallagstiftningarna (prop. 1998/99:102, bet. 1999/2000:NU6, rskr 1999/2000:3. Dessa har inneburit att verksamheten med kontrollstämpling av ädelmetallföremål har minskat i . Inom uppdragsverksamheten har SWEDAC ackrediterat närmare 3 000 organ i för olika uppgifter. Förutom i har ackrediteringar företagits i , , och . Handläggningstider för nyackrediteringsärenden har utvärderats genom stickprov. ökade den svenska varuexporten och varuimporten i värde. Exporten gick främst till EU-länderna (58,) och exportandelarna ökade till EU-länderna samt Nord- och . Tjänsteexporten ökade och tjänsteimporten . ökade den svenska exporten och importen i värde. har för rapporterat en positiv utveckling inom alla sina verksamhetsområden. har hjälpt ett ökat antal företag i olika skeden av exportprocessen. Antalet små och medelstora företag som exponerades på den utländska marknaden ökade. Det kan bl.a. exemplifieras genom ett markant ökat deltagande i småföretagarprogram. Härigenom skapas möjlighet till ökad export. Inom verksamhetsområdet exportinformation, som i huvudsak finansieras med statliga medel, besvarades mer än 100 000 affärsförfrågningar, varav 75 000 vid utlandskontoren. Undersökningar visar att många av dessa förfrågningar leder till nya exportaffärer. Satsningen på Internet har fortsatt. Informationen har utökats och blivit mer lättillgänglig. Den avgiftsfria rådgivningen har blivit alltmer kvalificerad. har genomfört småföretagsprogram och projekt med 1 350 företag, i många fall med finansiering med statliga medel, såsom programmen Marknadsplats , Informationsteknik och Marknadsplats . Dessutom har programmet Svensk Miljöteknikexport lanserats där ett nätverk med 600 företag har aktiverats. Inom Exportkonsulting, som är helt företagsfinansierad, har konsultuppdrag för cirka 1 500 företag utförts på . har och hjälpt allt fler svenska IT-företag ut på olika marknader. regionala närvaro har förstärkts, främst genom så kallade Exportcentra som finns på 21 platser i landet. Svensk Exportkredits verksamhet bidrar till att stärka svensk industris internationella konkurrenskraft. Verksamheten har gynnats av de rådande räntenivåerna på de statsstödda exportkrediterna som var fördelaktigare än marknadsräntorna. Detta ledde till en kraftig ökning av volymen av nya exportkrediter i det statsstödda systemet. Även fortsätter denna utveckling, vilket återspeglas även av de stora innestående offertvolymerna. garantigivning är viktig för att möjliggöra svensk projektexport och har medverkat till att svenska exportföretag kan erbjuda likvärdiga villkor i den internationella konkurrensen om exportkontrakten. EKN har 1999 lämnat garantier på 19 större exportaffärer och två större investeringsgarantier. Med större affärer avses de affärer vars kreditbelopp inklusive kreditränta överstiger . EKN har lämnat exportkreditgarantier på 17 större affärer. Inflödet av direktinvesteringar i världen uppgick till , vilket motsvarar en ökning . I uppgick inflödet av direktinvesteringar till ca , vilket motsvarar mer än en tredubbling i förhållande till 1998 då inflödet uppgick till . Utflödena av direktinvesteringar från uppgick under samma perioder till 165 respektive . har medverkat i 125 investeringsbeslut mot 92 beslut . Dessa beslut ledde till drygt 1 300 nya arbetstillfällen, vilket kan jämföras med ca 550 nya arbetstillfällen . Ungefär 950 arbetstillfällen bibehölls eller övertogs genom förvärv av utländska ägare. /2000 hade en "kundstock" om drygt 1 100 etableringar. Motsvarande siffra var 769. Etableringarna härrör från i första hand och . har i varierande grad bidragit till 69 etableringar, vilket motsvarar mer än en fördubbling jämfört med . har myndigheten framgångsrikt bedrivit projekt på såväl regional som lokal nivå. Verksamheten har präglats av olika typer av samverkansformer som har givit långsiktiga resultat i form av bl.a. ökad sysselsättning i regionalpolitiskt prioriterade regioner. Verksamheten inom Östersjömiljard II startade i praktiken . Intresset från svenskt näringsliv, kommuner, länsstyrelser och samarbetsländerna är stort. Erfarenheterna av de insatser som genomförts har varit goda. Den verksamhet som pågått längst, Marknadsplats , har kunnat bistå ett betydande antal mindre och medelstora svenska företags marknadssatsningar. 5.6.2 Analys och slutsatser har och bidragit till utvecklingen av en bättre fungerande inre marknad inom EU och fortsatta handels- liberaliseringar såväl regionalt som multilateralt. I detta arbete har spelat en viktig roll. Genom handelspolitiska utredningar och verksamheter på inre marknadsområdet har bidragit till att svenska intressen har tagits tillvara i det internationella och europeiska arbetet. Regeringen anser att kollegiet har uppfyllt sitt uppdrag att verka för en väl fungerande inre marknad och ett öppet och starkt multilateralt handelssystem och fortsatt liberalisering av handeln. Vad gäller funktionen "Utrikeshandel inom civilt försvar" bedömer regeringen att det finns förutsättningar för funktionen att, vid ett förändrat omvärldsläge, kunna uppnå en god förmåga inom de tidsramar som finns angivna för förlängd anpassningsperiod för beredskapsåtgärder. Den inre marknadens funktion beror till stora delar på hur frågor om fri varurörlighet hanteras, däribland bedömning av överensstämmelse med ställda säkerhetskrav. Det svenska systemet som administreras av SWEDAC har rönt internationell respekt. Regeringen gör vidare bedömningen att SWEDAC:s verksamhet även bidragit till en förbättrad marknadskontroll. Genom verksamhet har små och medelstora företag fått tillgång till kvalificerad exportinformation och rådgivning av stor betydelse för företagens exportansträngningar. Regeringen anser att genomfört åtgärder för att främja svensk export på ett mycket positivt sätt och därmed aktivt bidragit till att öka denna. har det statliga exportfrämjandet genom exportråd varit föremål för särskild utredning. Utredningen skall bl.a. belysa frågan om det statliga uppdraget till överensstämmer med samhällsekonomiska mål och företagens behov i olika delar av landet. Utredaren förväntas redovisa sitt slutbetänkande . har 1999 och 2000 med sin verksamhet inom exportfinansiering utgjort ett viktigt bidrag för att stärka svensk industris internationella konkurrenskraft. Regeringen bedömer att SEK uppfyllt sitt uppdrag att inom systemet för statsstödd exportkreditgivning främja svensk export. har med sin garantigivning medverkat till att svenska exportföretag kan erbjuda med konkurrentländerna likvärdiga villkor i konkurrensen om exportkontrakt. Regeringen anser att EKN på ett framgångsrikt sätt har förenat målet om garantigivning för svensk exportindustri på gynnsamma villkor med målet att verksamheten skall vara självbärande . har EKN reserverat betydande medel för att kompensera sig för den ökade riskkoncentrationen. Detta eftersom stora enstaka affärer med vissa länder har ökat riskkoncentrationen i portföljen på ett sätt som, enligt de principer EKN tillämpar, nödvändiggör särskilda avsättningar. Detta har medfört ett redovisat underskott . Hur denna situation skall hanteras övervägs f.n. inom . Främjandet av utländska direktinvesteringar i är av stor betydelse för tillväxt och sysselsättning, och fyller här en central funktion. Regeringen anser att har fullgjort uppdraget att främja utländska direktinvesteringar i på ett mycket förtjänstfullt sätt. Regeringen ser det som angeläget att också fortsättningsvis aktivt samverkar med lokala och regionala aktörer för att utveckla investeringsfrämjandet, bl.a. genom utbildningsverksamhet och samarbetsavtal. har utvecklat och infört en förbättrad modell för uppföljning, mätning och värdering av verksamhetens resultat. Regeringen ser det som positivt att delegationen på detta sätt har tagit fram ett effektivt styrinstrument för bl.a. resursallokering och kvalitetssäkring. är en av världens snabbast växande regioner. och svenskt företagande har en nyckelroll i denna dynamiska process. Regeringen ser Östersjömiljarden II som ett viktigt instrument för att förstärka svenska företags position i och att förbättra förutsättningarna för svenska företags deltagande i utvecklingen av regionens näringsliv. Erfarenheterna av beslutade insatser har varit goda. Anslaget kommer att utvärderas i sin helhet när samtliga insatser är genomförda. 5.7 Revisionens iakttagelser () har inte haft några invändningar i revisionsberättelserna för avseende myndigheterna inom politikområdet. 5.8 Budgetförslag 5.8.1 39:1 SWEDAC (Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll): Myndighetsverksamhet Tabell 5.2 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 17 432 2001 Förslag 18 234 2002 Beräknat 18 599 1 2003 Beräknat 18 996 2 1 Motsvarar 18 234 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 18 234 tkr prisnivå. Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (SWEDAC) är central förvaltningsmyndighet för teknisk kontroll och nationellt ackrediteringsorgan för laboratorier och för certifierings-, provnings- och besiktningsorgan. Myndighetsverksamheten omfattar ansvar för den totala marknadskontrollen i (ett 20- tal myndigheters tillsyn på marknaden av att produkter uppfyller väsentliga säkerhets-, miljö- och hälsokrav). Härutöver har SWEDAC ett sektorsansvar för legal mätteknik, att varor håller mått och vikt, samt ädelmetallkontrollen. Ackrediteringsverksamheten svarar för av SWEDAC:s omsättning. Omfattningen och komplexiteten i verksamheten, som bl.a. bygger på internationella standarder, varierar kraftigt mellan ackrediteringsområden. Som ackrediteringsorgan har SWEDAC att i internt och externt arbete uppfylla högt ställda kvalitetskrav och genomgår internationella kvalitetsrevisioner. SWEDAC:s kvalitetssystem omfattar så väl ackrediteringsverksamheten som myndighetsdelen. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 5.3 Budget för avgiftsbelagd verksamhet Ackreditering Tusental kronor Uppdrags- verksamhet Intäkter Kostnader Resultat (Intäkt-kostnad) Utfall 1999 (varav tjänsteexport) 64 514 64 186 328 Prognos 2000 (varav tjänsteexport) 66 400 68 100 -1 700 Budget 2001 (varav tjänsteexport) 65 000 66 100 -1 100 Budget 2002 66 000 66 600 -600 Budget 2003 67 500 67 500 0 Uppdragsverksamheten är helt självfinansierad. Intäkterna inklusive ränta har 1999 ökat med , vilket innebär en volymökning på , varav beror på den kraftigt ökade projektverksamheten. Kostnaderna har ökat med . Resultatet är ett överskott på (1998 ett underskott på ) mot ett budgeterat underskott på . Resultatförbättringen är huvudsakligen en produkt av volymökningen och en procents högre pris än budgeterat. 5.8.2 39:2 Tabell 5.4 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 59 613 2001 Förslag 57 567 2002 Beräknat 58 819 1 2003 Beräknat 60 142 2 1 Motsvarar 57 576 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 57 576 tkr prisnivå. Anslaget finansierar verksamhet. Kollegiet är central förvaltningsmyndighet för utrikeshandel och handelspolitik. är även funktionsansvarig myndighet för funktionen Utrikeshandel inom civilt försvar. Utöver det egna anslaget har myndigheten tillförts medel från anslaget E2 Exportfrämjande verksamhet. Dessa medel används för insatser inom programmen Marknadsplats och Informationsteknik. Regeringens överväganden I samband med ordförandeskap i EU skall kollegiet ha en ökad beredskap att bistå i det löpande arbetet. Detta gäller särskilt arbetet inom den gemensamma handelspolitiken (133- kommittén, dess underkommittéer och EG:s tullunion), arbetet för en ny WTO-runda, pågående WTO-förhandlingar om jordbruks- och tjänstehandel, arbetet för att förbättra den inre marknadens funktion (och dess beredande underorgan, arbetet med ekonomiska reformer på den inre marknaden) och förhandlingsarbetet i förhållande till länder utanför EU om slutande av (Mutual Recognition Agreements). Vidare är kollegiets roll som samordningscentral och kontaktpunkt, liksom information om denna funktion, viktig. Regeringen fattade beslut om hur det utgående anslagssparandet som översteg av anslaget skall disponeras. Beslutet innebar att av det anslagssparande som översteg skall disponeras av myndigheten. Anslagssparandet avses delvis användas för delfinansiering av den skuld som har till . Tabell 5.5 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 56 776 Pris- och löneomräkning 791 Förslag 2001 57 567 5.8.3 39:3 Exportfrämjande verksamhet Tabell 5.6 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 185 367 2001 Förslag 173 656 2002 Beräknat 135 656 2003 Beräknat 135 656 Anslaget E2 finansierar det statliga uppdraget till Exportråd () samt de särskilda treåriga (1999-2001) programmen Marknadsplats och Informationsteknik. exportråd drivs gemensamt av staten och näringslivet genom . verksamhet grundar sig på ett avtal mellan de båda huvudmännen. gällande avtal är . verksamhet inriktas på tre områden: Exportinformation, Exportutveckling och Exportkonsulting. Exportinformationen finansieras i huvudsak med statliga medel. Många exportutvecklingsprojekt är delfinansierade med statliga medel, medan exportkonsulting sker på marknadsmässiga grunder. Regeringens överväganden Programmen Marknadsplats och Informationsteknik som inleddes bör fortsätta även . Programmen har inriktats på att främja i första hand små och medelstora företags handel med . Vad avser åtgärder av övergripande branschkaraktär kan även utomeuropeiska marknader komma ifråga. har det statliga exportfrämjandet genom exportråd varit föremål för särskild utredning. Utredaren förväntas redovisa sitt slutbetänkande . Med anledning av ordförandeskap i EU förutser regeringen att anordnar särskilda exportfrämjande aktiviteter i och vissa andra europeiska länder. Tabell 5.7 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 178 6561 Anslagsminskning -5 000 Förslag 2001 173 656 1Varav Marknadsplats 28 000 tkr och IT-program 10 000 tkr. 5.8.4 39:4 AB Svensk Exportkredits statsstödda exportkreditgivning Tabell 5.8 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 2 800 2001 Förslag 136 2002 Beräknat 138 1 2003 Beräknat 141 2 1 Motsvarar 136 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 136 tkr prisnivå. Svensk Exportkredits verksamhet syftar främst till att tillhandahålla medellång och lång exportfinansiering till svenska företag. Anslaget disponeras för ersättning till () för eventuellt underskott som utgör skillnaden mellan intäkter och kostnader inom ramen för systemet med statsstödda exportkrediter. Skillnaden utgörs huvudsakligen av skillnaden mellan ränteintäkter och räntekostnader. Villkoren för statsstödda krediter följer den överenskommelse om statligt stöd vid exportkreditgivning som godkänt inom ramen för . Systemet med statsstödda exportkrediter gav per 1999 ett överskott på . Systemet med statsstödda krediter till gav per 1999 ett underskott på . Kostnaderna för u-krediterna minskar i takt med att dessa åtaganden upphör. SEK budgeterar ett överskott i det statsstödda systemet såväl för som för de närmast följande budgetåren. fick en ny ägarstruktur. Statens ägarandel har ökat till genom en fondemission. () har köpt de aktier som tidigare tillhörde de svenska affärsbankerna. ABB äger därmed av aktierna i denna överenskommelse behålls den nuvarande strukturen med staten och näringslivet som delägare av SEK. Som ett led i denna ägarförändring ändrades även bolagsordningen för att tillåta att SEK, förutom att bedriva finansieringsverksamhet för att främja svensk exportindustri och svenskt näringsliv, även kan engagera sig i annan svensk och internationell finansieringsverksamhet på kommersiella grunder. Därmed kan finansieringsverksamheten breddas och utvidgas till att även omfatta projekt som indirekt gynnar svensk exportindustri. Regeringens överväganden Regeringen föreslår att godkänner vad regeringen föreslår om AB Svensk Exportkredits verksamhet. Anslaget disponeras för ersättning för underskott som utgör skillnad mellan ränteintäkt och räntekostnad i olika valutor. Dessa ränteskillnader avtar i takt med att gamla krediter förfaller. Anslagsminskningen under beror på att de minskade utgifterna främst belastar anslagssparandet. Tabell 5.9 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 1 172 Pris- och löneomräkning 2 Minskat resursbehov -1 038 Förslag 2001 136 5.8.5 39:5 Investeringsfrämjande Tabell 5.10 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 55 386 1 Anslags- sparande 59 407 2001 Förslag 51 357 2002 Beräknat 52 349 1 2003 Beräknat 53 445 2 1 Motsvarar 51 357 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 51 357 tkr prisnivå. Anslaget finansierar verksamheten vid Delegationen för utländska investeringar i (Invest in , ). Verksamheten finansieras dels med anslagsmedel, dels med bidrag från regeringen avseende regionalpolitiska medel och från partners i projektverksamheten. Regeringens överväganden Som ett led i regeringens styrning och uppföljning av ISA:s arbete initierades en utvärdering av vissa delar av myndighetens verksamhet. Utredarna konstaterade bl.a. att utväxlingen av anslagsmedlen i är hög. En mer omfattande s.k. beslutsutvärdering av myndigheten kommer att genomföras efter det att den har verkat , dvs. Med anledning av ordförandeskap i EU förutser regeringen att anordnar särskilda investeringsfrämjande aktiviteter i och vissa andra europeiska länder. Tabell 5.11 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 49 393 Pris- och löneomräkning 1 964 Förslag 2001 51 357 5.8.6 39:6 Näringslivsutveckling i Tabell 5.12 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 157 000 2001 Förslag 300 000 2002 Beräknat 250 000 2003 Beräknat 200 000 beslutade att anslå för näringslivsutveckling i . Det övergripande målet för insatsen var att, utifrån ett svenskt intresse, stimulera näringslivsutveckling i och handel med länderna i denna region. Medlen skall användas för näringslivssatsningar och omfatta stöd till såväl företagsetableringar som projektexport och marknadssatsningar samt stöd till angelägna miljö- och energisatsningar.