prop · GO033 · 2001-01-01 00:00:00 — Härtill kommer stiftelsens satsning på ett kompetenslyft för högskolelärare inom IT, en satsning på totalt som syftar till att öka tillgången på disputerade lärare inom IT. bidrar till forskarutbildningen i huvudsak genom sina företagsforskarskolor, vilka finansieras gemensamt av stiftelsen, inblandade företag och andra aktörer. finns 13 företagsforskarskolor med totalt 130 doktorander inom olika områden vilka är av strategisk betydelse för näringslivet. Inom stiftelsens övriga program finns ytterligare ca 150 doktorander, varav 60 inom satsningen på kompetenslyft för IT-lärare. och allergiforskning (Vårdal) kommer att fortsätta uppbyggnaden av vårdforskningen och stimulera förnyelse genom att särskilt främja tvärvetenskaplig forskning, klinisk/patientnära forskning och forskning ur ett genusperspektiv. Inom allergiforskningen strävar stiftelsen efter att främja ett förhållningssätt som integrerar studier av biologiska, medicinska och sociokulturella orsaker till allergier. Huvuddelen (ca ) av stiftelsens medel kommer att nyttjas för forskarinitierade projekt inom vård- och allergiområdet. Av dessa medel kommer uppskattningsvis att utnyttjas för doktorandfinansiering. Vid sidan av projektstödet kommer Vårdal att genomföra ett antal särskilda satsningar för att stärka och förnya vård- och allergiforskningen. En pågående satsning är ett särskilt stöd till universiteten för att stärka forskning och forskarutbildning inom vårdutbildningarnas huvudämnen. Målet är att rekrytera yngre vårdforskare och öka antalet docenter och professorer. Denna satsning kommer 2002 att omfatta , varav går till finansiering av doktorander. Stiftelsen ger också ett långsiktigt stöd till en centrumbildning för allergiforskning, Allergicentrum, vid . Till detta centrum bidrar Vårdal, och med vardera 2003. Slutligen bidrar Vårdal även till finansieringen av och program om IT i hälso- och sjukvården. planerar stiftelsen att stödja bildandet av ett centrum även för vårdforskning, ett s.k. , med totalt 2005. Avsikten är att bygga upp ett större forskningscentra som med hjälp av informationsteknologi kan knyta samman forskare från olika lärosäten och samverka nära med landstingen. Samtliga berörda universitet har tillsammans med kommuner och landsting lämnat in ansökningar och stiftelsen avser att fatta beslut om lokalisering av institutet . För att få till stånd forskning kring de allt viktigare etiska frågeställningarna i vården har Vårdal tillsammans med bl.a. FRN, och utlyst för forskning om etik i vården 2005 varav Vårdal bidrar med . Etikprogrammet skall enligt utlysningen beröra såväl etik i hälso- och sjukvård för barn som etiska aspekter på äldrevård och genetisk medicin. Förutom dessa pågående och planerade satsningar bedriver Vårdal också ett arbete med att identifiera forskningsbehoven inom områden som t.ex. anorexi/bulemi, vård och omsorg av äldre samt vård och omsorg i ett mångkulturellt samhälle. av högre utbildning och forskning (STINT) STINT:s uppdrag är inte i första hand att finansiera forskning, utan att främja internationalisering av högre utbildning och forskning i . Syftet är att genom ökad internationalisering stärka kvaliteten i svensk forskning och högre utbildning samt utveckla kontakterna med länder som det är önskvärt att har särskilda kulturella och ekonomiska relationer med. Stiftelsen bedriver verksamheten så att kapitalet inte skall förbrukas och räknar med att uthålligt kunna finansiera internationalisering av högre utbildning och forskning med . 2003 kommer stiftelsen att fortsätta sitt arbete med att främja utbytet av forskare mellan svenska och utländska universitet och högskolor. Ca 70 nya postdoktorala stipendier kommer att beviljas och 40 50 gästforskare svenska och utländska kommer att ges möjlighet att vistas minst en termin vid ett utländskt lärosäte. Härtill kommer ett 70-tal bilaterala samarbetsprojekt där såväl forskare, forskarstuderande som studenter på ett flexibelt sätt kan delta i forskningssamarbete med forskargrupper i andra länder. Dessutom kommer STINT att göra särskilda insatser för att främja internationalisering av de svenska forskningsanläggningarna och för att främja svenska forskares och forskarstuderandes utnyttjande av internationella forskningsanläggningar. finns också möjlighet för forskare att få bidrag för kortare utlandsvistelser . STINT:s insatser för att ge akademiska lärare som är verksamma inom grundutbildningen internationella erfarenheter kommer att ske inom ramen för det s.k. Programme for Teaching Excellence som stiftelsen driver . Programmet ger möjlighet för lärare att tillbringa vid utländska universitet och där delta i undervisningen. Därutöver kommer STINT också att öppna möjligheter för universitet och högskolor att söka medel för ett långsiktigt lärarutbyte med utländska partneruniversitet. kommer STINT att öka insatserna för att ge forskarstuderande erfarenheter av utländska forsknings- och undervisningsmiljöer. Ca 130 stipendier varav 50 stipendier fördelas inom det kulturvetenskapliga området kommer att delas ut för vardera en termins vistelse. STINT fick även till uppgift i sina stadgar att tillhandahålla medel för medfinansiering av svenskt deltagande i EU:s fjärde ramprogram (1994 1998). Stiftelsen beslutade därefter att fasa ut sitt engagemang i EU- forskningen och avsatte enbart vissa medel för universitetens och institutens deltagande i det femte ramprogrammet (1998 2002). Medlen är baserade på stiftelsens insatser i det fjärde ramprogrammet men kan nyttjas för en projektverksamhet som institut, universitet och högskolor initierar under det femte ramprogrammet. STINT:s verksamhet för att genom utbyte inom forskning och högre utbildning främja samarbete och utbyte med vissa länder, t.ex. i Stillahavsasien eller , fortsätter . Studenter på mastersnivå och forskarstuderande från dessa länder kan erhålla stipendier för studier vid svenska lärosäten. STINT kommer bl.a. att utveckla det samarbete med som syftar till att skapa ett nätverk av svenska samt utländska forskare och institutioner kring asiatiska studier. (kulturvetenskapliga donationer) Den kulturvetenskapliga donation som överlämnades till utnyttjas för att stödja forskning inom humaniora, samhällsvetenskap, juridik och teologi. kommer ca i forskningsmedel att delas ut från donationen. Från donationen fördelas i huvudsak medel till forskarinitierade projekt och forskningsprogram. Programanslagen är förhållandevis stora och syftar till att möjliggöra långsiktig och tvärvetenskaplig forskning kring forskningsteman som ligger i gränszonerna mellan olika vetenskapliga discipliner. Program som innefattar samverkan över både disciplin-, lärosätes- och nationsgränser prioriteras. Inom ramen för programmen samverkar vanligen såväl seniora forskare som nydisputerade och doktorander. Från donationen fördelas också medel till vetenskaplig infrastruktur och forskningsförberedande insatser som syftar till att möjliggöra eller stimulera forskning. Detta stöd utnyttjas t.ex. för digitalisering av arkivmaterial, bibliografier, bevarande av handskrifter m.m. har beslutat att öka sina insatser för att främja forskarrekryteringen inom humaniora och samhällsvetenskap och denna inriktning kommer att bestå . Insatserna kommer bl.a. att ske i form av forskarskolor och den typ av större forskningsprogram som beskrevs ovan. Nydisputerade forskare kommer få stöd via bl.a. särskilda postdoktorala tjänster. gäller en form av ansvarsfördelning mellan själva jubileumsdonationen och den kulturvetenskapliga donationen som innebär att jubileumsdonationen inriktas på postdoktoralt forskningsstöd, medan donationen vid sidan av stödet till projekt och program inriktas på att främja forskarrekrytering och doktorandstöd. Via donationen kommer också att anslå ökade resurser för att lyfta utvalda nationella forskningsmiljöer till internationell standard. Avsikten är att genom t.ex. nya centra eller forskningsinstitut bidra till kraftsamling inom humaniora och samhällsvetenskap. 8 Forskningsutförare 8.1 Universitet och högskolor som forskningsutförare 8.1.1 Inledning Forskningen vid universitet och högskolor omfattade (för universitet och högskolor år1999). Detta motsvarar av den totala FoU-volymen i landet. Merparten av forsknings- och utvecklingsarbetet utförs inom näringslivet. Den offentliga sektorn står för huvuddelen av forskningsmedlen i högskolan, . har medlen till offentligt finansierad forskning nästan fördubblats, mätt i fast penningvärde. Den övervägande delen av offentligt finansierad forskning sker vid de större universiteten. och utför tillsammans ungefär en fjärdedel av all forskning inom högskolan. fanns det inom högskolan 2 770 anställningar som professor. I hela professorskåren var andelen årsverken som utfördes av kvinnor . Alla lärosäten rapporterar en uppskattning av antalet årsverken för forsknings- och utvecklingsarbete, vilket sedan redovisas i NU-databas och årsrapport. Enligt dessa redovisningar gjordes i hela landet ca 19 000 årsverken. De tre nya universiteten i , och har ökat sin forskningsverksamhet vilken motsvarade av forskningsvolymen . pågår en kraftig ökning av forskningsvolymerna vid de nya universiteten. Även högskolorna har expanderat sin forskningsvolym mätt i årsverken. utförde högskolorna av den totala forskningsvolymen vilket motsvarar drygt 1 200 forskningsårsverken. I figuren nedan redovisas forskningsvolymen vid de elva största lärosätena. Forskningsvolym vid universitet och högskolor De största forskningsområdena räknat i antal årsverken vid universitet och högskolor är teknik, medicin, naturvetenskap samt samhällsvetenskap, vilket framgår av figuren nedan. Inom teknikvetenskap är andelen externt finansierad forskning ca två tredjedelar, medan humaniora och rättsvetenskap/juridik har en tredjedel av forskningsverksamheten finansierad av externa finansiärer. Vid de större universiteten är forskningsråd, statliga sektorsfinansiärer och EU:s ramprogram de viktigaste externa finansiärerna, medan högskolorna i större utsträckning får bidrag från kommuner, länsstyrelser och landstingskommuner. Medlen från länsstyrelserna är ofta strukturfondsmedel från EU, medan medlen från landstingskommuner hänför sig till forskning inom det medicinska vetenskapsområdet. Forskningsvolym inom olika vetenskapliga områden 8.1.2 Strategier för arbetet med forskning Regeringens uppdrag till samtliga forskningsfinansierande och forskningsutförande myndigheter att inkomma med forsknings- och kunskapsstrategier som ett led i den nationella planeringen av forskningspolitiken avrapporterades . I uppdraget till myndigheterna var huvuduppgiften att redovisa strategier angående bredd, profilering och specialisering inom forskning och forskarutbildning, samverkan med andra myndigheter och näringsliv, internationellt samarbete, jämställdhetsarbete, forskningsinformation samt strategier för anpassning av verksamheten till den vetenskapliga utvecklingen och för tvärvetenskapliga forskningsinsatser. Särskilda frågor för universitet och högskolor gällde lärarnas arbete inom forskning, rekryteringsbehov och forskarutbildning, samt hur högskolan skall kunna tillgodose olika samhällssektorers behov av utbildning och forskning. Det inlämnade underlaget ger en bild av en stark och livskraftig forskning. Sammanställningen och analysen av strategierna har givit regeringen ett gott underlag för överväganden och bedömningar av den framtida färdriktningen för svensk forskning. Forskningsstrategierna har analyserats dels av genom ett särskilt uppdrag, dels inom . Vid en genomgång av strategidokumenten framkommer att forskning till stor del utvecklas underifrån, genom att enskilda forskare och forskargrupper söker och erhåller externa anslag i nationell konkurrens. Forskningens bredd, profilering och specialisering påverkas därför av enskilda forskare som finns inom olika forskningsområden. Högskoleledningens roll är ofta att skapa goda förutsättningar för framgångsrika forskare i sina verksamheter. De i forskningsvolym räknat fem största lärosätena, , , , och förordar strategiska satsningar på egna forskargrupper med internationellt erkänd status inom en bred och djup inomdisciplinär forskning. och framhåller att en sådan bredd ger unika möjligheter att genomföra multidisciplinära satsningar. menar att det är möjligheterna och framgångarna i att få större externa medel som ger de snabba och mest omfattande förändringarna i forskningsinriktning. är starkt profilerat mot medicin, vård- och folkhälsovetenskap och odontologi, samt skapar sin breddforskning inom dessa ramar. , , och har också interna omfördelningssystem av de statliga forskningsresurserna. Omfördelningen är prestationsrelaterad och går till bl.a. lokaler, forskarutbildning, anställningar som forskarassistent och särskilda forskningsresurser till framstående forskare. är samverkan med det omgivande samhället och förväntningarna att skall främja regionens näringsliv, skola, sjukvård och kultur viktiga faktorer att ta hänsyn till vid utformningen av forskningsstrategin. företräder en syn som innebär en kombination av inomdisciplinärt djup inom vissa områden men med stark betoning på behovet att understödja ett tvärvetenskapligt forskningsklimat. , och , , kan karakteriseras som mellanstora, mer specialiserade universitet med tydliga profilområden. Inom dessa lärosäten finns en ambition att arbeta med tvärvetenskapliga och mångvetenskapliga angreppssätt. Dessa tre universitet är också i varierande grad "nätverksuniversitet" där SLU utmärker sig genom verksamheter förlagda i hela landet men i huvudsak koncentrerade till fyra huvudorter: , , och . deltar aktivt i ett nordiskt nätverk av med nationella ansvar för lantbruks- och skogsbrukssektorerna. har med sina temainriktningar samt med satsningar på ytterligare ett campus i omdanat såväl forskning som forskarutbildning. kombinerar sin tekniska inriktning med humaniora och samhällsvetenskap. är också en viktig motor i regionen, speciellt när det gäller att bedriva EU-projekt med stöd av de särskilda strukturfondsmedel som avsatts för glest befolkade områden. Tekniska högskolan, KTH, och är specialiserade lärosäten inom det tekniska vetenskapsområdet och med en hög andel externfinansierad forskning. Såväl KTH som har långtgående och mångfacetterade samarbeten med och respektive , vilket innebär goda möjligheter till samarbete av såväl specialiserad som mång- och tvärvetenskaplig karaktär. Stiftelsen och i har liknande specialiserade profiler inom främst ekonomi och företagande. De nya universiteten i , och har vuxit mycket snabbt när det gäller grundutbildningens volym och har delvis andra förutsättningar än de etablerade universiteten. Med de förutsättningar universiteten givits i budgetpropositionen (prop. 1999/2000:1) kan de nu stegvis bygga upp forskning och forskarutbildning av hög kvalitet. Samtliga nya universitet har också förväntningar på sig från den omgivande regionen att vara motor i utvecklingen av näringsliv och annan viktig regional verksamhet. har under ett flertal år satsat på att rekrytera forskare och professorer inom strategiska nyckelområden för att höja högskolans forskningskompetens. organisation som "nätverkshögskola" med utbildningscentra i , , och ställer särskilda krav på intern organisation och kommunikation. Högskolorna i och /står inför likartade utmaningar som de nya universiteten. De har fått rätt att genomföra forskarutbildning inom vetenskapsområdena naturvetenskap respektive teknik och arbetar målmedvetet med att bygga upp sin forskarutbildning och sin handledarkapacitet. IT-profilen vid /har resulterat i framgångsrik externfinansiering från såväl forskningsstiftelser som industri. var av högskolans forskning externt finansierad. tilldelades medicinskt vetenskapsområde i samband med överflyttning av odontologiska fakulteten från . Det innebär att högskolan har kunnat börja utifrån en redan uppbyggd verksamhet inom ett specialområde, och kan nu arbeta aktivt med att integrera detta med högskolans övriga verksamheter och med att skapa en gemensam vision för framtiden. Högskolorna utan vetenskapsområde har ofta en tydlig förankring i den egna regionen, förutom att de också har nationellt ansvar för specifika områden. Det betyder mycket för alla regioner att ha närhet till ett universitet eller en högskola, såväl när det gäller att få gehör för arbetsmarknadens behov av specialutbildad arbetskraft som när det gäller näringslivssamarbete och tillgång till specialistkompetens för beslutsfattare inom kommun och landsting. Alla högskolor har dock ett vidare ansvarsområde än det lokalt förankrade, inte minst gäller det för de konstnärliga högskolorna i . Några av högskolorna utan vetenskapsområde har drivit en medveten profileringsstrategi sedan starten. Det gäller till exempel som har en materialteknisk och informationsteknisk profilering. Flera högskolor inriktar i huvudsak sina forskningsinsatser på de områden som är intressanta ur det omgivande samhällets synvinkel. Som exempel kan nämnas med en stark textilmaterialforskning vid sidan av den nationella biblioteksinriktningen, Högskolan på som bedriver en Östersjöinriktad forskning samt som bl.a. har en teknisk byggnadsinriktning. Strategier för forskning på det konstnärliga området och konstnärligt utvecklingsarbete Konstnärligt utvecklingsarbete och forskning på det konstnärliga området förekommer dels inom ramen för vissa universitet, dels vid de sju konstnärliga högskolorna i . Det finns många exempel på pågående och planerad forskning och forskningssamverkan mellan och inom lärosäten med ett större eller mindre konstnärligt inslag. har inrättat en konstnärlig fakultet, och det finns planer på att utveckla en tvärkonstnärlig och tvärvetenskaplig forskarskola i samarbete med olika institutioner inom det egna och med . har långt framskridna planer på att i samverkan med forskningscentret satsa på utveckling av teknik för medier och mediernas konstnärliga användning. , som har Interaction Design som ett av sina profilområden, planerar att utveckla "" med ambitionen att detta skall utvecklas till ett framstående forskningscentrum. Vid är utbildningarna inom konst, musik och teater samlade i , där bl.a. ett gemensamt konstnärligt utvecklingscentrum, "", har byggts upp. har byggt upp ett forskningssamarbete i anslutning till den dansterapeututbildning som planeras tillsammans med . Samarbete mellan och förekommer också vad gäller dansterapeutisk och dansmedicinsk forskning. Enligt har efterfrågan på samarbete med andra kunskapsområden ökat och samarbete har inletts med bl.a. . Utvecklingsområden som prioriterar är mötet mellan media, estetik och pedagogik samt området dramaturgi. avser att utveckla tvärvetenskapliga samarbetsprojekt med andra universitet och högskolor. Inom konsthantverk och design kommer att göra satsningar på fördjupad teoribildning, i samarbete med bl.a. Kungl. Tekniska högskolan, och . Vidare avser man att utveckla ett forskningsprogram i visuell gestaltning samt inrätta ett centrum för bildpedagogisk forskning. har inlett samarbete med bl.a. Kungl. Tekniska högskolan och . Högskolan har uppfattningen att nyskapande konstnärlig samverkan med forskningsprojekt vid andra högskolor och andra delar av samhället bör genomföras i ökad utsträckning. i ger som exempel på egna satsningar ett samarbete med vid om relationen musik och lärande samt forskarutbildning. i använder sina medel för konstnärligt utvecklingsarbete i nära anknytning till grundutbildningen. En del av resurserna ligger i olika projekt, varav de flesta har resulterat i olika uppsättningar. i föredrar att i stället för konstnärligt utvecklingsarbete tala om forskning och konstnärligt/pedagogiskt arbete och menar att ett projekt ofta kan innehålla både forskning och pedagogiskt utvecklingsarbete och leda till pedagogiska tillämpningar. har högskolan medvetet sökt samverkan med externa institutioner. Med initialt stöd från () görs satsningar på ett projekt om svensk skådespelarkonst. 8.1.3 Framtida uppdrag att utarbeta forskningsstrategier Uppdraget om forsknings- och kunskapsstrategier föreslogs i betänkandet Forskningspolitik (SOU 1998:128) och framlades i regeringens proposition Vissa forskningsfrågor (prop. 1998/99:94, bet. 1999/2000:UbU3, rskr. 1999/2000:9). Processen med att formulera en forskningsstrategi har inte bara resulterat i en sammanställning av pågående och planerad verksamhet. Den har också, enligt vad regeringen har erfarit, givit upphov till värdefulla diskussioner och beslut om strategiska vägval inom varje lärosäte. Uppdraget att utarbeta forskningsstrategier kan emellertid utvecklas, särskilt vad gäller tydligheten i beskrivningarna av hur prioriteringar och satsningar skall ske. Även en beskrivning av de olika prioriteringarnas ekonomiska förutsättningar och konsekvenser bör ingå i uppdraget. Regeringen avser att i samråd med ett antal lärosäten vidareutveckla en modell för hur forskningsstrategierna bör struktureras så att lärosätena t.ex. på ett tydligare sätt reflekterar över sina olika förutsättningar 8.2 Roll- och ansvarsfördelning vid universitet och hög- skolor Regeringens bedömning: Universiteten och högskolorna spelar en central roll inom svensk forskning och har ett huvudansvar som forskningsutförare. Universiteten samt högskolorna med vetenskapsområde ansvarar dessutom för forskarutbildningen. En allt större del av forskningsresurserna bör erhållas efter prövning hos externa forskningsfinansiärer, vilket möjliggör en starkare profilering av lärosätenas forskning. Profileringen bör leda till en arbetsfördelning som skapar förutsättningar för en ökad samverkan mellan lärosätena. Forskarutbildningen bör huvudsakligen finansieras med direkta statsanslag till berörda lärosäten. Lärosätena bör i ökad utsträckning samverka inom forskarutbildningen för att uppnå en högre effektivitet såväl för lärosätet som för forskarutbildningen i stort. Samverkan bör inkludera högskolor utan vetenskapsområde. Mot denna bakgrund bör anslagen till forskning och forskarutbildning öka. Även anslagen till konstnärligt utvecklingsarbete vid de konstnärliga högskolorna bör öka. Skälen för regeringens bedömning Staten har huvudansvaret för grundforskning och forskarutbildning. Eftersom det ofta kan vara svårt att i förväg bedöma den långsiktiga nyttan av grundforskningens vetenskapliga resultat måste denna forskning ofta finasieras med offentliga medel för att överhuvudtaget komma till stånd. Huvuddelen av den nyfikenhetsbaserade grundforskningen bedrivs vid universitet och högskolor. Under 1990- talet har nya universitet och högskolor tillkommit för att tillgodose landets ökade behov av högskoleutbildade, forskarutbildade och forskning. Universitetens och högskolornas styrelser har ansvar för att främja det egna lärosätets forskningsmiljöer, besluta om strategiska satsningar, stimulera till profilering och nödvändiga omprioriteringar samt ta initiativ till nationella och internationella utvärderingar. Regeringen anser att det är väsentligt att upprätthålla hög kvalitet i forskningen. Därför bör merparten av forskningsresurserna vid lärosätena prövas utifrån vetenskaplig relevans och eventuell ytterligare relevans, bl.a. genom rådsorganisationen eller andra externa forskningsfinansiärer. Lärosätena bör utifrån sina egna särskilda förutsättningar åstadkomma starka forskningsmiljöer och främja god forskning. Det är viktigt att samtliga lärosäten i bygger upp goda forskningsmiljöer. Mångfalden av forskningsmiljöer innebär att stärks som forskningsnation eftersom nya forskningsområden kan etableras och den totala kompetensen därmed kan öka och breddas. Det är också viktigt för att skapa förutsättningar för en god utveckling i hela landet och för att stärka forskningsanknytningen i högskolans grundutbildning.