prop · GO031D27 · 2001-01-01 00:00:00 — Regeringen gör dock bedömningen att mot bakgrund av de insatser som redovisats i avsnitt 3.5.1 har verksamheten förutsättningar att bedrivas ändamålsenligt . 5.8.7 35:8 Energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser Tabell 5.16 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 30 000 2001 Förslag 50 000 2002 Beräknat 50 000 2003 Beräknat 50 000 Anslaget disponeras för energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser. Sådana insatser ingår som en viktig del i strategin för minskad klimatpåverkan från energisektorn. Insatserna skall huvudsakligen avse s.k. gemensamt genomförande inom ramen för . Med gemensamt genomförande avses att konventionens parter med höga åtgärdskostnader för utsläppsminskningar tillsammans med ett mottagarland med lägre åtgärdskostnader vidtar åtgärder i detta land och i gengäld erhåller en kreditering som kan räknas av mot egna utsläpp vid uppfyllande av åtaganden att minska eller begränsa utsläpp av växthusgaser. Regeringens överväganden godkände (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272) utformningen av ett sjuårigt program för ett ekologiskt och ekonomiskt uthålligt energisystem. I programmet ingår energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser som en viktig del i strategin för minskad klimatpåverkan. godkände (prop. 1997/98:1, utg.omr. 21, bet. 1997/98:NU2, rskr. 1997/98:133) ekonomiska ramar för anslaget uppgående till sammantaget för perioden 2004. Resultatinformation 1997 genomförde åtgärder för att effektivisera energianvändning och introducera förnybara energislag i och i syfte att minska utsläppen av koldioxid och andra klimat- och miljöpåverkande ämnen från energisystemen i dessa länder. ansvarar för motsvarande verksamhet, vars klimatinriktning har tydliggjorts ytterligare. Sammantaget har regeringen beviljat för insatser 1999. Huvuddelen av medlen har använts för långivning till anläggningsägare för att finansiera investeringar i uppvärmningssektorn. omfattade programmet 63 projekt som var färdigställda och tagna i drift samt ytterligare tre projekt som var under genomförande. Dessutom tillkom sju vänortsprojekt. Dessa projekt utgörs huvudsakligen av pannkonverteringar (27 st) för vilka investeringarna uppgått till . Inom området fjärrvärmedistribution har 15 projekt genomförts till en investeringskostnad på och inom energieffektiviseringsområdet 11 projekt motsvarande investeringar på . Dessutom har 13 systemprojekt genomförts till en investeringskostnad på . Kostnaden för utsläppsreduktioner för de svenska insatserna varierar beroende på bl.a. projekttyp och projektens beräknade livslängd. Konverteringsprojekten är i jämförelse med övriga projekttyper de mest kostnadseffektiva. Kostnaden för att reducera koldioxid genom dessa projekt uppgår i genomsnitt till ca /ton. Energieffektiviseringsprojekten har de högsta reduktionskostnaderna med en kostnad /ton koldioxid. Kostnadsuppskattningarna baseras oftast på en jämförelse med utsläppen innan åtgärder vidtogs och kan därför vara en underskattning av reduktionskostnaden jämfört med utsläppsminskningar beräknade relativt referensscenarier. Dock framstår, vid en jämförelse med kostnader för motsvarande åtgärder i , insatserna ofta som kostnadseffektiva. Inom ramen utvärdering av det energipolitiska programmet har en översiktlig bedömning av Statens energimyndighets insatser på detta område gjorts. I utvärderingen bedöms att myndigheten arbetar seriöst med projekt och metodutveckling. I utvärderingen påpekas också att en introduktion av nya slags projekt energieffektivisering och kraftvärme kan leda till sämre effektivitet och högre kostnader. Vidare leder projekt med elproduktion till relativt högre kostnader eftersom den ersatta elkraften ofta härrör från icke fossila energikällor. Det påpekas också att myndigheten inte inkluderar driftkostnader i sina kostnadsberäkningar. Klimatkonventionens sekretariat efterfrågar dock ingen information om driftskostnader för projekt under pilotfasen för gemensamt genomförande. Ett viktigt syfte med de svenska insatserna är att bidra till kunskap om förutsättningar och kostnadsförhållanden för s.k. gemensamt genomförande inom ramen för åtaganden under klimatkonventionen. Det är särskilt viktigt att belysa möjligheterna att utveckla denna mekanism till ett internationellt klimatpolitiskt instrument som är effektivt, tillförlitligt och rättvist. Insatserna har därför rapporterats till klimatkonventionens sekretariat, som sammanställer och analyserar uppgifter från konventionens parter inom ramen för den pågående pilotfasen för gemensamt genomförande. De många och relativt små svenska projekten utgör en stor andel av samtliga inrapporterade projekt. Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser Regeringen bör få möjlighet att göra åtaganden även efter det aktuella budgetåret och fördela åtaganden som innebär utgifter enligt nedanstående tabell. bör bemyndiga regeringen att besluta om sådana åtaganden. Högsta belopp enligt tabell 5.17. Tabell 5.17 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser Tusental kronor 1999 utfall prognos 2001 beräknat 2002 beräknat 2003 beräknat Utestående förpliktelser vid årets början 0 32 380 57 380 Nya förpliktelser 62 335 55 000 37 620 Infriade förpliktelser* 29 955 30 000 50 000 30 000 15.000 Utestående förpliktelser 32 380 57 380 45 000 Erhållen/föreslagen bemyndiganderam 23 600 45 000 45 000 * Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. Slutsatser Vid klimatkonventionens partsmöte i enades konventionens parter om åtaganden för att begränsa och minska utsläppen av klimatpåverkande gaser samt öka upptaget av sänkor. Ett mål motsvarande en total minskning för de industrialiserade länderna på sattes upp för perioden 2012. Protokollet innehåller bestämmelser för gemensamt genomförande såväl i industrialiserade som utvecklingsländer. Dessa bestämmelser skall preciseras under kommande partsmöten. Pilotfasen för gemensamt genomförande som inleddes togs upp till beslut och förlängdes. Mot bakgrund av överenskommelsen i Kyoto, erfarenheterna under pilotfasen och de genomförda utvärderingarna av insatser på energiområdet har regeringen kontinuerligt anpassat inriktningen för de energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatserna. Bl.a har en förbättrad samordning mellan Sidas och verksamhet inom klimat- och energiområdet genomförts. Verksamheten inriktas nu på egentligt gemensamt genomförande med möjlighet till faktisk framtida kreditering av uppnådda resultat beträffande utsläppsförändringar. De höga krav som då ställs på trovärdighet bör ges en stor vikt vid projektens utformning och avtal slutas med mottagarländer. Detta kan påverka antalet projekt och även tidsutdräkten vid förberedelse- och genomförandefaserna. Den klimatpolitiska målsättningen skall ytterligare förtydligas och prioriteras. Kostnadseffektiviteten med avseende på den klimatpolitiska effekten bör jämte kravet på säkerställd additionalitet beträffande ut- släppsminskningar vara avgörande vid projektens utformning. Kostnaderna för uppföljning av faktisk utveckling bör hållas nere samt större projekt eftersträvas. Vid Kyotoförhandlingarna definierades mekanismen för ren utveckling (den s.k. Clean Development Mechanism) för insatser i utvecklingsländerna. Insatser, som uppfyller kraven i det regelverk man nu förhandlar om för denna mekanism och som begränsar utsläpp eller ökar upptag av klimatpåverkande gaser, skall enligt protokollet kunna tillgodoräknas investerarna . Det är mot denna bakgrund angeläget att eftersträva att insatser görs även i utvecklingsländer. Regeringen har därför uppdragit åt att genomföra en förstudie för ett projekt som skall uppfylla de krav som kan ställas på detta slags projekt, bl. a. som bidrag till en hållbar utveckling. Myndigheten har redovisat kriterier för sådana projekt och sin avsikt att förbereda ett projekt i . har i avtal med beslutat delta tillsammans med andra länder och även företag i pilotprojekt för en internationell klimatfond , som avses genomföra investeringsprojekt med syfte att minska klimatpåverkan i såväl utvecklingsländer som industriländer. Ett syfte med fonden är att åstadkomma projekt som kan ge underlag för tillgodoräknande enligt bestämmelserna om gemensamt genomförande respektive Clean Development Mechanism. Ett annat minst lika viktigt syfte är att åstadkomma kunskapsutveckling rörande de metodologiska frågor som aktualiseras i dessa sammanhang. Det hittillsvarande arbetet med fonden har redan burit frukt och utgjort ett verkningsfullt och mönsterbildande bidrag till förhandlingarna om regler och riktlinjer för Kyotoprotokollets flexibla mekanismer. För att utreda hur klimatkonventionens ovan nämnda flexibla mekanismer samt internationell handel med överlåtbara utsläppsrätter kan introduceras i har en av regeringen tillsatt expertutredning (dir. 1999:25) utarbetat ett förslag till fortsatt arbete (SOU 2000:45). Utredaren har haft löpande kontakt med och redovisat resultat till (dir. 1998:40) som redovisat ett förslag till svensk klimatstrategi (SOU 2000:23). Betänkandena har remissbehandlats och beredningen fortgår nu inom . 5.8.8 35:9 Täckande av förluster i anledning av statliga garantier inom energiområdet Tabell 5.18 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 5 000 2001 Förslag 5 000 2002 Beräknat 5 000 2003 Beräknat 5 000 Anslaget disponeras för utgifter för förluster i samband med lånegarantier som har lämnats enligt förordningen (1981:717) om statlig garanti för utvinning m.m. av olja, naturgas eller kol och förordningen (1988:805) om statligt stöd ur Energiteknikfonden, m.m. Anslaget har t.o.m. /96 även disponerats för utgifter för förluster i samband med lånegarantier som har lämnats enligt förordningen (1983:1107) om statligt stöd för att ersätta olja m.m. Ställda garantier enligt förordningen om statlig garanti för utvinning m.m. av olja, naturgas eller kol har avvecklats successivt och avser numera enbart verksamhet inom naturgasområdet. Dessa garantier är bundna genom avtal (prop. 1987/88:72, bet. 1987/88:NU16, rskr. 1987/88:120). Garantiramen uppgår till (prop. 1991/92:100 bil. 13, bet. 1991/92:NU25, rskr. 1991/92:271). uppgick summan av utestående garantier till ca . Någon avgift för garantin tas inte ut. Motsvarande belopp belastar i stället anslaget. Under har inga infrianden gjorts under anslaget. Inga återvinningar och inga avgifter har inbetalats för garantier hänförliga till förordningen (1981:717) om statlig garanti för utvinning av olja, naturgas eller kol. Regeringens överväganden Beräknade förluster uppgår till för vart och ett av . 5.8.9 35:10 Skydd för småskalig elproduktion Tabell 5.19 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 200 000 2001 Förslag 210 000 2002 Beräknat 210 000 Anslaget disponeras av för bidrag till småskalig elproduktion. Stödet utbetalas med /kWh el som produceras i elproduktionsanläggningar med en effekt om högst 1 500 kW. Stödet godkändes av Europeiska kommissionen. De villkor som gäller för stödet regleras i förordningen om stöd till småskalig elproduktion (2000:614) som trädde i kraft . Regeringens överväganden Leveranskoncessionssystemets upphörande innebar att det ekonomiska stöd som ägare av småskaliga produktionsanläggningar erhöll genom leveranskoncessionärernas mottagningsplikt togs bort. Med anledning av regeringens förslag i budgetpropositionen (prop. 1999/2000:1 utg. omr. 21, bet. 1999/2000:NU3, rskr. 1999/2000:115) beslutade att från till utgången av 2000 införa ett tillfälligt stöd till småskalig elproduktion. I regeringens proposition om ekonomiska förutsättningar för elproduktion från förnybara energikällor (prop. 1999/2000:134) föreslås att det nuvarande tillfälliga stödet till småskalig elproduktion förlängs till utgången av 2002. Regeringen föreslår också att stödnivån på per kWh behålls . Resultatinformation har utfärdat föreskrifter om formerna för redovisning och utbetalning m.m. av stöd till småskalig elproduktion. Myndigheten fattar beslut om utbetalning av stödet. Utbetalning av stödet kommer att ske i efterskott och kvartalsvis. I den första omgången fattas beslut om utbetalning av stöd för elproduktion . Efter september kommer beslut fattas om stöd för kvartalet september och efter december kommer beslut att fattas om stöd för kvartalet . Slutsatser Regeringen föreslår att anslaget förlängs t.o.m. utgången av 2002. Regeringen föreslår att anslaget skall finansieras genom att förs bort från den beräknade ramen för anslaget 35:2 Bidrag för att minska elanvändning för vart och ett av och att förs bort från den beräknade ramen för anslaget 35:3 Bidrag till investeringar i elproduktion från förnybara energikällor för vart och ett av . Dessa indragningar skapar tillsammans ett utrymme inom utgiftsområde 21 Energi på för anslaget 35:10 Skydd för småskalig elproduktion under vart och ett av . 5.8.10 35:11 Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av en reaktor i 5.20 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 430 000 2001 Förslag 337 000 2002 Beräknat 342 171 2 2003 Beräknat 337 757 3 1 Varav 430 000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2000. 2 Motsvarar 336 000 tkr prisnivå. 3 Motsvarar 325 000 tkr prisnivå. Anslaget B10 anvisades på tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (prop. 1999/2000:100, bet. 1999/2000:FiU27, rskr. 1999/2000:262). har anslaget beteckningen 35:11. Anslaget skall användas för ersättning till () för de särskilda kostnader som uppstår vid singeldrift i , till följd av avställningen av den första reaktorn i verket. Vidare skall anslaget användas för att utbetala ersättning till BKAB för merkostnader för avställnings- och servicedrift för den avställda reaktorn. Ersättningen skall utbetalas i efterskott och de angivna beloppen skall uppräknas med nettoprisindex. De första utbetalningarna blir aktuella i anslutning till tillträdesdagen, som kan infalla tidigast efter det slutliga godkännandet av avtalet. Regeringen beslutade med stöd av lagen om kärnkraftens avveckling, att rätten enligt regeringens beslut och att driva kärnkraftsreaktorn för att utvinna kärnenergi skulle upphöra vid utgången av juni . Regeringen förordnade f.d. generaldirektören att företräda staten i förhandlingar med ägare om avvecklingen av kärnkraftsanläggningen. Regeringsrätten beslutade om inhibition av regeringens beslut om stängning av före . meddelade regeringsrätten att regeringens beslut skall stå fast. Emellertid skulle rätten att driva kärnkraftsreaktorn inte upphöra förrän vid utgången av . slöts ett förslag till ramavtal om förtida avveckling av en reaktor i mellan staten, och . I samband med att förslaget till avtal slöts, ställdes av. har godkänt de åtaganden som följer av avtalet (prop. 1999/2000:63, bet. 1999/2000:NU11, rskr. 1999/2000:200) Av avtalet framgår att har rätt till ersättning i form av pengar för vissa kostnader som uppstår till följd av avställningen av . Det rör sig om särskilda kostnader som uppstår till följd av att enbart en av kraftverkets reaktorer får drivas för utvinning av kärnenergi, s.k. singeldrift samt om kostnader för avställnings- och servicedrift av . Åtgärder för el- och värmeförsörjning i Anslaget B 9 Åtgärder för el- och värmeförsörjning i , som var uppfört på statsbudgeten , disponeras för åtgärder som stärker el- och värmeförsörjningen i . förs anslaget inte längre upp på statsbudgeten. Regeringen beslutade att inrätta en delegation med uppgift att utveckla el- och värmeförsörjningen i (DESS). Delegationen skulle ursprungligen redovisa sitt arbete till regeringen . Regeringen beslutade om förlängd tid för redovisning av delegationens uppdrag. Förordningen (1999:213) om statligt stöd till energiförsörjningen i trädde i kraft . Regeringen beslutade förordning om ändring i förordningen (1999:62) med instruktion för Delegationen för Energiförsörjning i . Ändringen innebär att delegationen i en särskild redovisning skall bedöma utvecklingen när det gäller el- och värmeförsörjningen i och att verksamheten skall slutredovisas . Delegationen har i en skrivelse anhållit om att delegationens mandattid utsträcks till i första hand och att slutrapporten får senareläggas till nämnda datum. Regeringens överväganden godkände (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272) utformningen av ett flerårigt program för ett ekologiskt och ekonomiskt uthålligt energisystem. I programmet ingår stöd för åtgärder för att utveckla energiförsörjningen i . Regeringen har för detta ändamål tillkallat en delegation. godkände (prop. 1997/98:1, 21, bet. 1997/98: NU2, rskr. 1997/98:133) ekonomiska ramar för anslaget om sammantaget för perioden 1999. Enligt regeringsbeslut har Delegationen för Energiförsörjning i till uppgift att initiera åtgärder som stärker regionens el och värmeförsörjning. Åtgärderna bör kunna gälla såväl energihushållning och minskad elanvändning som utbyggnad av el och värmeproduktion. Delegationen skall bidra med planerings och projekteringsstöd och utreda behovet av investeringar i infrastruktur. Effektivare energianvändning och en ökad användning av förnybara energislag är angelägna mål liksom ett bättre utnyttjande av det befintliga naturgasnätet. Resultatinformation disponerar anslaget för Delegationens för Energiförsörjning i räkning. Enligt Energimyndighetens årsrapport har utbetalats till delegationen . har enligt betalats ut. Totalt har prognostiserats utbetalningar uppgående till innevarande budgetår. Delegationen för Energiförsörjning i har överlämnat redogörelser för verksamheten under första och samt för . inkom till delegationen 67 ansökningar om ekonomiskt stöd. inkom ytterligare 111 ansökningar om ekonomiskt stöd. var totalt 143 ansökningar föremål för någon form av åtgärd. Delegationen har överlämnat sin särskilda rapport om utvecklingen av el- och värmeförsörjningen i , Energirapport . I rapporten redovisas dels delegationens arbete med att stärka el- och värmeförsörjningen på kort sikt, dels arbetet med att stödja utveckling av ny energiteknik. Redovisningen sammanfattas nedan. Tabell 5.21 Stöd till projekt i Projekt för att stärka el- och värmeförsörjningen på kort sikt Antal projekt stöd- belopp (Miljoner kronor) Effektivare energianvändning 7 23,4 Konvertering från el 10 39,8 Tillförsel av el 11 76,3 Summa 28 139,5 Projekt för att stärka utveckling av ny energiteknik Ny energianvändningsteknik 9 7,1 Ny energitillförselteknik 13 61,0 Planerings- och projekteringsstöd 12 10,9 Summa 34 79,0 Summa alla projekt 62 218,5 Således har delegationen per beslutat om stöd till 62 olika projekt till ett sammantaget belopp av . hade denna siffra stigit till ca . Slutsatser Förordningen om statligt stöd till energiförsörjningen i trädde inte i kraft förrän , vilket har försvårat delegationens verksamhet. Före detta datum kunde endast principbeslut om stöd fattas av delegationen. Efter det att förordningen trätt i kraft har principbesluten effektuerats i form av konkreta beslut om stöd från delegationen. Utbetalade medel uppgick vid utgången av 1999 till . Anledningen till att mer pengar inte har kunnat betalas ut är dels att projekten blivit fördröjda på grund av att stödförordningen trädde i kraft så sent, dels de utgiftsbegränsningar som gällt för delegationens verksamhet . Begränsning av utgifterna gäller även . Regeringen har beslutat att delegationens verksamhet i dess nuvarande form skall få fortsätta till och med utgången av . Därefter kan uppföljnings- och avslutningsarbeten bli aktuella. Delegationens framställan om förlängd mandattid bereds i . 6 Vissa övriga frågor 6.1 Omfattning I detta avsnitt redogörs för vissa frågor med anknytning till delområdet Politik för ett uthålligt energisystem, vilka emellertid inte belastar statsbudgetens utgiftssida och därför redovisas i särskild ordning. 6.2 Skattefriheten för vindkraftsproducerad elektrisk kraft Regeringens bedömning: Skattefriheten för vindkraftsproducerad elektrisk kraft skall gälla till utgången av 2002. Skälen för regeringens bedömning: Den s.k. miljöbonusen infördes på initiativ av (bet. 1993/94:SkU34). Införandet innebar att bestämmelserna i lagen (1994:1776) om skatt på energi (LSE) kompletterades med bestämmelser om att avdrag får göras i deklarationen avseende vindkraftsproducerad elkraft av den som är skyldig att betala energiskatt för elektrisk kraft (11 kap. 10 § fjärde stycket). För avdraget tillämpas den skattesats som gäller för hushållsförbrukning i (11kap., 3 § första stycket 4), f.n. /kWh. Avdragets storlek är således oberoende av vilken skattesats som tillämpats vid leveransen av den vindkraftsproducerade kraften, dvs. det finns ingen direkt koppling mellan den skatt som faktiskt skulle ha betalats för en elleverans och det belopp med vilket avdrag får göras i deklarationen. Skattelagstiftningen innehåller inte några regler om i vilken utsträckning miljöbonusen skall föras vidare till producenten. förutsatte dock vid sin behandling av reglerna att så skulle ske och uttalade att miljöbonusen utgår utöver det pris som följer av reglerna i övrigt. På dagens fria elmarknad utgör miljöbonusen självklart ett viktigt element vid elhandelsföretagens värdering av den vindkraftsproducerade kraften och enligt vad regeringen har erfarit innehåller avtalen mellan producent och köpare vanligtvis en särskild bestämmelse om överföring av miljöbonusen till producenten. beslutade Europeiska kommissionen att miljöbonusen är förenlig med EG-fördraget (statsstödsärende NN143:96, dnr. EUN96/1788). Enligt kommissionens praxis bör driftsstöd för elproduktion från förnybara energikällor vara tillfälligt. Vid utgången av kommer miljöbonusen att ha gällt under . I samband med ärendets behandling har regeringen hänvisat till den pågående översynen av de stödformer som tillämpas för förnybar elproduktion och att ett nytt skyddssystem beräknas träda i kraft . Regeringen har därvid förbundit sig att i samband med införandet av det nya skyddssystemet avskaffa miljöbonusen i dess nuvarande form eller att göra en förnyad anmälan av miljöbonusen till Europeiska kommissionen. I regeringens proposition om Ekonomiska förutsättningar för elproduktion från förnybara energikällor (prop. 1999/2000:134) föreslås att ett marknadsbaserat stödsystem för förnybar elproduktion införs . Miljöbonusen utgör av vindkraftproducenternas intäkter och är nödvändig för vindkraftens överlevnad. För att uppfylla riktlinjer för energipolitiken bör miljöbonusen därför behållas , tills det nya systemet införs. En förutsättning för detta är dock att kommissionen, vid en förnyad prövning, finner stödet förenligt med EG-fördraget. 6.3 Biobränslenas konkurrenskraft vid fjärrvärmeleveranser till industrin Regeringens bedömning: Något förslag om stöd till biobränslen för fjärrvärmeleveranser till industrin läggs inte fram. Bakgrund Regeringen har givit i uppdrag att utreda frågan om biobränslenas konkurrenskraft vid fjärrvärmeleveranser till industrin. I sin rapport föreslår att ett stöd inrättas till biobränslegenererad värme som levereras till industrin. Rapporten har remissbehandlats. Energiskattereformen 1993 innebar att för industrin slopades den allmänna energiskatten på bränslen och el och koldioxidskatten reducerades vid bränsleförbrukning inom denna sektor till av den generella nivån. uppgår koldioxidskattenivån för industrin till av den generella nivån. De skillnader i energibeskattningen mellan industrin och värmesektorn, som uppkom till följd av reformen, ledde till behov av särskilda regler för fjärrvärmeleveranser till industrin. För att den lägre skattenivå som gällde för industrins bränsleanvändning inte skulle leda till att värmeverkens konkurrensvillkor försämrades infördes regler som innebar att den lägre industriskattenivån även gällde vid verkens leverans av värme till industrin. I syfte att söka uppnå en ytterligare ökning av utrymmet för användning av skattefria biobränslen i värmeverken infördes den s.k. nioöringen, som innebar att fjärrvärmeföretag fick en kompensation på per kWh levererad värme, oavsett om skatte