prop · GP0353 · 2001-11-07 00:00:00 — För partier som har fått ett el- kommer att utses minst två ersätta- ler två mandat i fullmäktige skall re skall 20 kap. 8 § tillämpas. även 20 kap. 8 § tillämpas om det någon ersättare för en viss ledamot annars inte kommer att utses två inte utses på det sättet, utses ingen Kan någon ersättare för ersättare för den ledamoten. sättet, utses ingen ersättare för den ledamoten. Om ersättare skall utses enligt 18 kap. 51 § andra stycket eller 56 § andra stycket samt om en ny ledamot skall utses enligt 62 eller 65 § skall Den kandidat inom valkretsen som står i tur att få nästa mandat som står i tur att få nästa mandat för partiet utses till ersättare eller för partiet utses till ersättare eller Saknas en sådan kan- Saknas en sådan kan- didat på partiets valsedlar, skall didat på partiets valsedlar, skall den centrala valmyndigheten, såvitt avser riksdagsvalet, och länsstyrel- annan valkrets, där partiet deltar i sen, såvitt avser val till landstings- fördelningen av fasta valkretsman- och kommunfullmäktige, med till- dat, från vilken ersättaren eller le- lämpning av 2 § bestämma en an- damoten skall utses. nan valkrets, där partiet deltar i utses den som där står närmast i tur fördelningen av fasta valkretsman- att få mandat för partiet. dat, från vilken ersättaren eller le- damoten skall utses. utses den som där står närmast i tur att få mandat för partiet. Om det sedan ersättare utsetts Om det sedan ersättare utsetts enligt 7 § visar sig att det för leda- enligt 7 § visar sig att det för leda- mot eller ledamöter i ett parti som mot eller ledamöter i ett parti ut- har fått ett eller två mandat utsetts setts bara en ersättare skall ytterli- bara en ersättare skall ytterligare en gare en sammanräkning göras till dess minst två ersättare utsetts. partiet har fått två mandat skall det fall partiet har fått två eller fle- ra mandat skall sammanräkningen göras för den ledamot som har i första hand göras för den ledamot störst personligt röstetal i förhål- som har störst personligt röstetal i lande till antalet röster för partiet i förhållande till antalet röster för valkretsen och därefter för den som partiet i valkretsen och därefter för har störst jämförelsetal. den som har störst jämförelsetal. Denna lag träder i kraft den ... 2.Förslag till lag om ändring i lagen (1996:810) om riks- dagsledamöters åtaganden och ekonomiska förhållanden Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1996:810) om riksdagsleda- möters åtaganden och ekonomiska förhållanden dels att 4 och 12 §§ skall ha följande lydelse, dels att det skall införas en ny paragraf 10 a § av följande lydelse. Anmälan är frivillig, men den skall innehålla alla vid anmälnings- tillfället relevanta uppgifter om sådana förhållanden som anges i 10 §. Anmälan är frivillig, men den skall innehålla alla vid anmälnings- tillfället relevanta uppgifter om sådana förhållanden som anges i 10 §. En ledamot skall dock ha rätt att anmäla uppgifter enligt 10 a § utan att i övrigt delta i registret. En ledamot kan särskilt redovisa de kostnader som han eller hon har haft för att bedriva en personvals- kampanj. En ledamot kan också särskilt redovisa hur denna finan- sierats både vad gäller ekonomiska bidrag och förmåner av annan art. Innan anmälda uppgifter får regi- streras skall i förekommande fall enskilda och juridiska personer samt offentliga organ som avses i 10 § andra stycket 3, 5, 7, 8, 10 beredas tillfälle att yttra sig över uppgifter som berör dem. Om ett sådant yttrande innehåller en erin- ran mot en lämnad uppgift, skall riksdagsledamoten beredas tillfälle att ändra eller komplettera sin anmälan. Denna lag träder i kraft den ... Innan anmälda uppgifter får regi- streras skall i förekommande fall enskilda och juridiska personer samt offentliga organ som avses i 10 § andra stycket 3, 5, 7, 8, 10 eller 10 a § beredas tillfälle att ytt- ra sig över uppgifter som berör dem. Om ett sådant yttrande inne- håller en erinran mot en lämnad uppgift, skall riksdagsledamoten beredas tillfälle att ändra eller komplettera sin anmälan. 3.Förslag till lag om ändring i lagen (1997:159) om brev- röstning i vissa fall Härigenom föreskrivs att 7 och 9 §§ lagen (1997:159) om brevröstning i vissa fall skall ha följande lydelse. Vid ordinarie val eller omval till Vid ordinarie val eller omval till , ordinarie val till lands- , ordinarie val till lands- tings- och kommunfullmäktige, val tings- och kommunfullmäktige, val till och vid en till och vid en folkomröstning får ett ytterkuvert folkomröstning får ett ytterkuvert för brevröst från eller för brevröst från eller göras i ordning tidigast göras i ordning tidigast före valdagen och senast före valdagen och senast dagen före valdagen. så att det kan skickas med post en- får ett ytterkuvert för brevröst från ligt 9 §. Vid dessa val får ett ytter- ett fartyg göras i ordning tidigast kuvert för brevröst från ett fartyg före valdagen och senast göras i ordning tidigast dagen före valdagen. före valdagen och senast så att det kan skickas med post enligt 9 §. Vid extra val till och vid folkomröstning som hålls med sådana val får ett ytterkuvert från en väljare i eller göras i ordning tidigast före valdagen och från en väl- jare ombord på ett fartyg tidigast före valdagen. Omslagskuvert för brevröst skall Omslagskuvert för brevröst skall skickas med post i så god tid att det skickas med post i så god tid att det kan beräknas vara den centrala kan beräknas vara den centrala valmyndigheten till handa senast valmyndigheten till handa senast dagen efter valdagen. lördagen före valdagen. Denna lag träder i kraft den ... 4.Förslag till lag om ändring i lagen (1972:625) om statligt stöd till politiska partier Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1972:625) om statligt stöd till politiska partier dels att 14 § skall ha följande lydelse, dels att det införs en ny paragraf 11 a § av följande lydelse. Har parti vid val till fått av rösterna i hela landet och erhåller partiet en lägre procentandel än två vid när- mast följande val, utgår stöd enligt 3 och 9 §§ av vad som eljest skulle utgå vid en beräk- ning enligt angivna bestämmelser. Ansökan om stöd enligt denna Ansökan om stöd enligt denna lag görs skriftligen hos lag görs skriftligen hos göras före utgången av oktober. göras före utgången av oktober. Till ansökan skall fogas partiets årsredovisning för det senaste rä- kenskapsåret samt handling som visar att partiet utsett en revisor som är auktoriserad eller godkänd. Stöd får inte utbetalas om ansökan brister i dessa avseenden. Partistöd och kanslistöd betalas såvitt möjligt ut . Utbetal- ningarna görs av riksdagsförvaltningen kvartalsvis med en fjärdedel varje gång. Första utbetalningen görs inom efter det att ansökan har gjorts. Utbetalningarna sker till respektive partis riksorganisation. På be- gäran av partiet kan dock kanslistödet eller del därav betalas till riks- dagsgruppens kansli. Denna lag träder i kraft den ... 1 Senaste lydelse 1989:241. Betänkandet Personval 1998. En utvärdering av per- sonvalsreformen. Efter remiss har yttranden över betänkandet avgetts av Riksdagsförvalt- ningen, , , Datainspektionen, Statskontoret, , , Riksskatte- verket, samhällsvetenskapliga fakultetsnämnden vid , länsstyrelserna i , , och , , och kommuner, , och . och i världen har beretts tillfälle att avge yttrande men har avstått från att yttra sig. Sammanfattning av betänkandet Teknik och administ- ration i valförfarandet (SOU 2000:125) I betänkandet gör utredningen en teknisk och administrativ översyn av vissa frågor rörande delar av valsystemet. Översynen avser främst be- stämmelserna om indelningen i valdistrikt, möjligheterna att förtidsrösta och att rösta i vallokal, formerna för utlandssvenskarnas röstning och om röstsammanräkningen och mandatfördelningen kan utföras snabbare. I uppdraget har också ingått att se över bestämmelserna om framställning av röstlängder och röstkort samt om rättelse i röstlängden. Andra frågor som behandlas är om valsedlarnas storlek och utformning bör ändras, en anpassning av vallagens bestämmelser om valbarhetskrav till EU:s val- rättsakt, häktade och anhållna personers möjligheter att utöva sin rösträtt, funktionshindrade personers möjligheter att rösta i vallokal, tillskrivna namn på partimarkerade valsedlar och vem som skall ansvara för att väl- jarna har tillgång till namnvalsedlar vid val till . En aktivare central valmyndighet När det gäller frågan i vilken utsträckning den centrala valmyndighetens uppdrag bör innefatta aktiv information och uppmaningar till väljarna att rösta uttalade utredningen redan i sitt delbetänkande att det förefaller rimligt att den centrala valmyndigheten ges en mer aktiv roll i förhållan- de till väljarna men att det skulle vara olämpligt om funktionen inordna- des som en av flera andra verksamheter i en redan befintlig myndighet. Mot bakgrund av att ifrågavarande slag av uppgifter på inte sätt är fria från politiska värderingar har utredningen föreslagit att den centrala val- myndigheten skall organiseras som en nämndmyndighet, med en bred politisk och medborgerlig sammansättning. När det gäller frågan om röstning via Internet skall införas lämnar utred- ningen inget förslag utan lämnar en inventering av de möjligheter och problem som kan finnas med en sådan röstning. Utredningen menar ock- så att en omfattande försöksverksamhet måste genomföras innan man tar slutlig ställning till om förfarandet kan tillämpas i ett verkligt val. I betänkande behandlar utredningen frågan om betydelsen av valdistrikt- ens storlek för valdeltagandet. Enligt utredningen bör det inte införas någon absolut övre gräns för hur många röstberättigade det får vara i ett valdistrikt En rimlig utgångspunkt är att väljaren skall kunna lämna sin röst på ett så enkelt och smidigt sätt som möjligt. Härvid är givetvis avståndet till vallokalen av stor betydelse. Emellertid avgörs inte avståndet till valloka- len ensamt av antalet röstberättigade i ett valdistrikt. lek har endast indirekt betydelse och andra möjligheter att lämna röster kommer här in i bilden. Enligt utredningen skall indelningen i valdistrikt i första hand bestäm- mas av kraven att klara röstsammanräkningen och rapportering på valnat- ten samt skyddet för valhemligheten. För att få ett lämpligt antal röster att räkna bör antalet röstberättigade i varje valdistriktet vara omkring 2 000 personer. ligger flertalet av valdistrikten på mellan 1 200 och 1 800 personer. En höjning av de riktlinjer som anges i lagen (1 2001 500) bör därför ske. Såvitt undersökningar visar har en sådan storlek på valdistrikten inte påverkat valdeltagandet negativt. till vallokalen för väljarna skall således inte ensamt vara styrande. ligheterna att rösta i närheten bostaden på valdagen skall i stället säker- ställas genom andra mer flexibla åtgärder, som t.ex. röstmottagning på flera platser i distriktet och ambulerande röstmottagning. åtgärder innebär att man skall kunna ge fler väljare möjlighet att rösta på valdagen utan att kostnaderna för att genomföra röstningen behöver öka. Den största kostnadsposten för kommunerna är ersättningen till valförrät- Numerärt sett stora distrikt innebär färre vallokaler och därmed också färre valförrättare. De resurser som därmed frigörs skall användas för att förbättra servicen till väljarna. För att få överskrida 2 000 röstberättigade i ett valdistrikt föreslås att det skall krävas särskilda skäl. Den nedre gränsen på minst 300 röstberät- tigade i ett valdistrikt med möjlighet till dispens om det finns särskilda skäl, bör enligt utredningen behållas med hänsyn till skyddet för valhem- Alla beslut om indelning av kommunen i valdistrikt skall normalt sett föregås av ett ställningstagande av fullmäktige i kommunen. rande ordningen med att det är valnämnden och inte fullmäktige i kom- munen som prövar frågor om indelningen i stora distrikt upphör därmed. Utredningen behandlar också ett antal frågor som rör valsedlar. frågorna är om valsedlarna har blivit för små med personröstningen. tierna har visat intresse för att kunna ha fler än 60 kandidatnamn på varje En annan fråga är om personröstning skall kunna ske genom att väljarna på en partimarkerad valsedel för ett parti som skyddat sin parti- beteckning skriver till en kandidat som har anmälts av partiet. gare fråga är om den centrala valmyndigheten vid val till Europaparla- mentet skall ansvara för att väljarna har tillgång till namnvalsedlar för de Utredningen bedömning är att valsedlarna inte bör göras större. valsedlar skulle visserligen ge utrymme för att kunna ha fler kandidat- namn på varje sedel och därmed också kunna göra det möjligt att gå fram med en enda valsedel i kommuner som är valkretsindelade. sedlar medför emellertid inte bara avsevärt högre kostnader utan också att sammanräkningen och rapporteringen av valresultatet riskerar att för- Nuvarande vallag innebär att ett tillskrivet namn på en valsedel anses som obefintligt om valsedeln gäller för ett parti som registrerat partibe- teckning och anmält kandidater. Att ändra denna ordning, som infördes till valet , skulle få mycket begränsad betydelse för personröst- Den skulle dock kräva betydande resursökningar i fråga om sammanräkning av valet. Utredningens bedömning är att det inte fram- står som motiverat att återinföra en regel som innebär att räkning av till- skrivna namn skall ske i sådana fall. I frågan om väljarnas tillgång till namnvalsedlar föreslår utredningen att den centrala valmyndigheten vid val till skall an- svara för att väljarna har tillgång till sådana valsedlar för de partier som vid något av de två senaste valen fått mer än en procent av rösterna i lan- det dels i varje röstningslokal, dels hos utlandsmyndigheterna och dels i materialet för brevröstning. Framställning av röstlängder och röstkort Utredningen konstaterar att det i praktiken är den centrala valmyndighe- ten som upprättar röstlängder och röstkort. har inte längre någon del i detta arbetet. Detta bör framgå av vallagen. Utredningen föreslår därför att ansvaret för att upprätta röstlängder och röstkort också formellt flyttas från skattemyndigheterna till den centrala Utredningen föreslår vidare att en ny ordning för registrering och re- dovisning av valdistrikt införs som ett stöd för framställningen av röst- Enligt förslaget skall länsstyrelserna, som beslutar om indel- ningen i valdistrikt, också föra register över indelningen. föras med stöd av fastighetsregister. ansvaret för att föra register över valdistrikten på samma myndighet som beslutar om indelningen i valdistrikt räknar utredningen med att man skall kunna komma till rätta med de nuvarande registerbristerna. särskilt angeläget med hänsyn till den begränsade tid som före- skrivs i vallagen för framställningen av röstlängd och röstkort. Utredningen föreslår slutligen att röstkort skall så långt det är möjligt kunna skrivas ut direkt vid röstningen på de ställen där särskild röstmot- tagning anordnas såväl inom som utom landet av kommunerna och av utlandsmyndigheterna som svarar för denna röstmottagning. Framställning av statistik m.m. På skilda ställen i vallagen finns bestämmelser om uttag av statistik. kretsindelningen i en kommun skall grundas på antalet röstberättigade i aviseringsregistret det år beslut om valkretsindelning fattas. Fördelningen av de fasta valkretsmandaten i olika val skall grundas på antalet röstberättigade i aviseringsregistret året före val- Beräkningen av antalet fria valsedlar skall grundas på antalet röst- berättigade i aviseringsregistret året före valåret. tiken innebär nu redovisade uttag av statistik att en röstlängd måste fram- Därtill kommer att en röstlängd framställas omkring före valet för att förse partierna med de avskrifter av röstlängderna och väljaradresser som de har rätt till. Det innebär i praktiken att fyra uttag måste göras från aviseringsregistret. Enligt utredningen är det en fördel om uttagen av statistik kan samordnas. Utredningen föreslår att en särskild statistiklängd motsvarande en röst- längd bör upprättas året före valåret och för detta ändamål användas fram till valåret. Utredningen föreslår vidare att tidpunkten för beräkningen av antalet röstberättigade i en kommun för indelningen i valkretsar tidigareläggs till året före valåret, att tidpunkten för beräkningen av antalet personer som har rösträtt i hela landet, i och i kommunen se- nareläggs till det år då val hålls, samt att tidpunkten för be- räkningen av antalet fria valsedlar senareläggs till valåret. Enligt utredningen påverkar förslagen inte partiernas rätt till gratis ut- drag ur röstlängden med väljarnas adressuppgifter. Utredningens ambition är få till stånd en valadministration inom den nu- varande uppdelningen på central, regional och lokal nivå med endast en ansvarig myndighet på respektive nivå. Utredningen föreslår att länssty- relserna i stället för skattemyndigheterna skall pröva frågor om rättelse av uppgifter i röstlängd. Detta är huvudregeln vid rättelser. Men i ett sär- skilt fall skall även den centrala valmyndigheten besluta om rättelser. gäller den särskilda frågan om utlandssvenskarnas röstning. ningens förslag skall en röst som kommer in i rätt tid dag- en före valdagen från en utlandssvensk som inte är upptagen i röst- längden kunna leda till att vederbörande tas upp i röstlängden för det ak- Såväl länsstyrelserna som den centrala valmyndigheten skall kunna förordna någon hos valnämnden att verkställa beslut om rättelser respek- tive beslut om att någon utlandssvensk skall tas upp i röstlängden. När det sedan gäller frågan om när en begäran om rättelse av uppgifter i röstlängden senast måste göras föreslår utredningen att denna tidigare- läggs före valdagen för att röstlängden skall hinna tryckas i sådan tid att valnämnderna skall kunna få den före val- Vidare föreslår utredningen att beslut om avslag på en begäran om rätt- else av uppgifter i röstlängden skall kunna överklagas och prövas av innan valet hålls och inte som efter det att Med den nuvarande ordningen där röstlängd gäller för ett bestämt val blir prövningsförfarandet meningslöst. vidare av samma skäl att ett överklagande av beslut att inte pröva en för sent gjord anmälan om rättelse av uppgifter i röstlängden, skall kunna prövas av utan att det skall behöva ske i samband med överklagande av hela valet. Det skall bli möjligt att stryka en person från den svenska röstlängden vid val till om han eller hon har tagits upp i röst- längden i ett annat land, under förutsättning att han eller hon inte har fått röstkort för det svenska valet. Huvudfrågan är enligt utredningen vem som skall ha det övergripande ansvaret för att det finns platser där väljarna kan lämna sina röster. Två andra frågor som också behandlas är anhållna och häktades möjligheter att rösta och funktionshindrades möjligheter att rösta i vallokal. är ansvaret för att väljarna har en plats att rösta på delat mellan den centrala valmyndigheten och kommunen. Utredningen föreslår att det övergripande ansvaret för att det finns platser i kommunen där väljar- na kan lämna sina röster före och på valdagen samlas hos kommunen (valnämnden). Det är hos kommunen som lokalkännedomen finns. Post- en AB:s nya servicenät hur det än utformas kommer att ställa krav på andra lösningar inte bara för förtidsröstningen utan också för röstningen på valdagen. Det är därför lämpligast att kommunen ges möjlighet att finna flexibla lösningar där röstning på posten kan ses som ett komple- ment till annan röstning Utredningen föreslår att särskild röstmottagning skall kunna anordnas på centrala kommunala förvaltningar som t.ex. kommunkontor, stads- delskontor och på bibliotek, medborgarkontor m.fl. ställen som kan anses lämpliga för uppgiften. Röstning på postkontor är en möjlighet bland andra. För att säkerställa att det finns minst en plats att rösta på valdagen förutom i vallokalen skall röstmottagning alltid anordnas på valdagen i åtminstone ett kommunkontor eller någon annan central för- valtning i varje kommun. Öppethållandet bör motsvara vad som gäller för poströstning på valdagen. Utredningen bedömer att den nuvarande möjligheten i vallagen att an- ordna särskild röstmottagning på valdagen bör användas för att inrätta flera röstningslokaler i ett valdistrikt. Den särskilda röstmottagningen som på uppdrag av den centrala valmyndigheten har ombesörjt vid sjukhus, ålderdomshem, kri- minalvårdsanstalter eller liknande vårdinrättningar eller vårdanstalter (den s.k. institutionsröstningen) kommer på grund av personalminskning inom att upphöra. Det innebär kommunerna i fortsättningen måste klara denna uppgift helt på egen hand. När det gäller häktade eller anhållna föreslår utredningen att dessa skall kunna budrösta. Den som på grund av fysiskt funktionshinder inte kan avge sin röst i vallokalen föreslås kunna få avge sin röst utanför vallokalen. gäller att endast utlandssvenskar som befinner sig i eller har möjlighet att brevrösta. Mot bakgrund av att ett stort antal utlandssvenskar i andra länder än de nu nämnda inte har möjlighet att delta i valen på grund av att de befinner sig på orter där det inte anordnas någon röstmottagning, föreslår utredningen att brevröstningen utvidgas till att bli generell för utlandsröstningen. Utredningens bedömning är att den s.k. 10-årsgränsen för utlands- svenskarnas kvarstående i röstlängden skall behållas. Det innebär emel- lertid att man får räkna med att omkring 3 500 utlandssvensk- ar kommer att förlora sin rösträtt på grund av att de inte anmäler att de önskar bli upptagna i röstlängden. Med de nuvarande reglerna anses en röst från en utlandssvensk som inte har tagits upp i längden som adressanmälan och den centrala valmyndigheten anmäler efter valet till skattemyndigheten att personen i fråga skall få ett nytt rösträttsdatum som gör att vederbörande tas upp i röstlängden inför samtliga val inom en ny tioårsperiod. Han eller hon får dock inte rösträtt i det aktuella valet Utredningen föreslår att en avgiven röst som kommer in i rätt tid från någon som inte är upptagen i röstlängden skall leda till att vederbörande tas upp i röstlängden för det aktuella valet. Utgången av det senaste riksdagsvalet kunde fastställas fredagen efter valdagen, dvs. efter valdagen, för landstingsfullmäktigevalen i intervallet efter valdagen och för kommunfullmäktigevalen i intervallet efter valdagen. Med införandet av personvalet har det blivit svårare för partierna att Detta har uppfattats som en nackdel i plane- ringsarbetet efter valet. Detta aktualiseras när samma person kandiderat i flera val, både i riksdagsvalet och kommunfullmäktigevalet. har mot bakgrund härav sett över vilka möjligheter som finns för snabba upp sammanräkningen och mandatfördelningen utan att ställda krav på Utredningen bedömning är att röstsammanräkningen kan utföras snabbare. Inom ramen för den nuvarande ordningen kan detta uppnås genom regelförenkling och tekniska hjälpmedel, men också ge- nom personalförstärkning av länsstyrelsernas räkneorganisation. kan också uppnås genom att ändra uppgifts- och ansvarsfördelningen mellan myndigheterna, men inte med bibehållet krav på säkerhet. kan med iakttagande av ställda krav på säkerhet uppnås en- dast till väsentligt högre kostnader, enligt utredningens bedömning. Vid en samlad bedömning av de alternativ som redovisas med un- dantag för alternativet om ökade resurser m.m. till anser utredningen att det inte är möjligt att utföra röstsammanräkningen och mandatfördelningen snabbare utan att eftersätta kraven på sä- Utredningen förordar därför inte något av alternativen. utesluter emellertid inte att en del av de åtgärder som nämnts kan vara väl värda att pröva. Detta kan dock ske inom ramen för den nuvarande Valbarhetskrav för val till Utredningen föreslår att vallagen anpassas till valrättsaktens bestämmel- Det innebär att den som kandiderar i valet till och innehar ett ämbete eller ett uppdrag som är oförenligt med uppdraget som företrädare i inte skall behöva lämna