prop · GP0330 · 2001-10-16 00:00:00 — -uppmuntra utarbetandet av en öppen metod för samordning för att kartlägga nationell forsknings- och utvecklingspolitik och före utgången av fastställa indikatorer för att bedöma framstegen på olika områden, särskilt när det gäller utvecklingen av mänskliga resurser; före utgången av 2001 införa europeisk resultattavla för innovation, -underlätta att man, med stöd av EIB, före utgången av 2001 skapar ett mycket snabbt transeuropeiskt nätverk för att sprida vetenskapliga rön och länka samman forskningsinstitutioner och universitet samt forskningsbibliotek, vetenskapliga centrum och skolor, -vidta åtgärder för att undanröja hinder för forskares rörlighet i och att dra till sig och behålla de stora forskartalangerna i , -säkerställa att ett gemenskapspatent, inklusive bruksmönster, finns tillgängligt före utgången av 2001 så att det blir lika lätt och billigt att få gemenskapstäckande patentskydd i unionen och med lika stor räckvidd som det skydd som de viktigaste konkurrenterna ger. Att inrätta en gynnsam miljö för att starta och utveckla innovativa företag, särskilt små och medelstora företag Företagens konkurrenskraft och dynamik är direkt avhängiga av bestämmelser som uppmuntrar till investeringar, innovation och entreprenörskap. Ytterligare insatser krävs för att sänka kostnaderna för affärsverksamhet och få bort onödig byråkrati, som båda är särskilt betungande för små och medelstora företag. De europeiska institu- tionerna, de nationella regeringarna samt de regionala och lokala myndigheterna måste fortsätta att särskilt uppmärksamma vilka effekter förslaget till bestämmelser får samt vilka kostnader anpassningen till bestämmelserna kan medföra, och bör fortsätta sin dialog med företag och medborgare med detta mål i sikte. Särskilda åtgärder behövs också för att uppmuntra de viktigaste formerna av samspel i innovationsnäten, dvs. samspel mellan företag och finansiella marknader, forskning och utveckling och utbildningsanstalter, rådgivningsenheter och teknik- marknader. anser att en öppen samordningsmetod bör användas inom detta område och uppmanar därför -rådet och kommissionen att senast påbörja en resultattavla om frågor som tidsåtgång och kostnader för att starta ett företag, investerat riskkapital, antalet utexaminerade ekonomer och forskare samt utbildningstillfällen; det första resultatet av detta projekt bör läggas fram senast , -kommissionen att lägga fram ett meddelande om ett Skr. 2001/02:30 företagsvänligt, innovativt och öppet och det fleråriga programmet för företag och entreprenörskap för 2001-2005, som kommer att få en betydande roll som katalysator för detta projekt, -rådet och kommissionen att utforma en Europeisk stadga för småföretag som skall godkännas och som bör förpliktiga medlemsstaterna att koncentrera de ovannämnda instrumenten på småföretagen som utgör den viktigaste faktorn när det gäller att skapa arbetstillfällen i samt att särskilt tillmötesgå deras behov, -rådet och kommissionen att före utgången av 2000 rapportera om den pågående översynen av finansieringsorganen EIB och EIF för att omdirigera medel till stöd för att starta företag, hög- teknologiföretag och mikroföretag, liksom andra riskkapitalinitiativ som EIB föreslår. Ekonomiska reformer för en fullbordad och fullt fungerande inre marknad Det krävs snabba insatser för att fullborda den inre marknaden inom vissa sektorer och förbättra lågpresterande verksamhet i andra i syfte att trygga företagens och konsumenternas intressen. Om man fullt ut skall kunna dra nytta av liberaliseringen av marknaderna är det också väsentligt med en effektiv ram för pågående översyn och förbättring, grundad på strategin för den inre marknaden, godkänd av i . För att säkerställa att företagen kan utvecklas positivt och fungera effektivt på lika villkor på den inre marknaden är det dessutom väsentligt med rättvisa och enhetligt tillämpade bestämmelser om konkurrens och statligt stöd. uppmanar därför kommissionen, rådet och medlemsstaterna att inom ramen för sina respektive befogenheter -före utgången av 2000 utarbeta en strategi för att undanröja hinder för tjänster, -påskynda liberaliseringen på områden som gas, elektricitet, posttjänster och transporter; likaledes anmodar rådet kommissionen att lägga fram sina förslag om användningen och förvaltningen av luftrummet; syftet är att åstadkomma en fullt ut fungerande inre marknad på dessa områden; kommer att utvärdera framstegen på grundval av kommissionens rapport och lämpliga förslag, -slutföra arbetet med de kommande förslagen om att uppdatera reglerna för offentlig upphandling, särskilt för att göra dem tillgängliga för små och medelstora företag, så att de nya bestämmelserna kan träda i kraft , -vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att gemenskapens och regeringarnas upphandling kan äga rum on-line , -utarbeta en strategi för ytterligare samordnade åtgärder för att förenkla bestämmelser, inklusive resultatet av offentlig förvaltning på såväl nationell nivå som gemenskapsnivå; i detta bör det ingå att fastställa områden på vilka det krävs ytterligare åtgärder av medlemsstaterna för att rationalisera överföringen av Skr. 2001/02:30 gemenskapslagstiftning till nationell lagstiftning, -uppmuntra insatser för att främja konkurrens och minska den allmänna nivån på det statliga stödet, genom att flytta över inriktningen från att stödja enskilda företag eller sektorer till att ta itu med övergripande mål av gemenskapsintresse, t.ex. syssel- sättning, regional utveckling, miljö och utbildning eller forskning. Genomgripande strukturella förbättringar är nödvändiga för att ambitiösa mål för tillväxt, sysselsättning och social integration skall kunna uppfyllas. Rådet har redan fastställt nyckelområden som skall förstärkas genom Cardiffprocessen. uppmanar därför rådet att påskynda arbetet med strukturrelaterade resultatindikatorer och att rapportera före utgången av 2000. finner det angeläget att man inom ramen för den inre marknaden och en kunskapsbaserad ekonomi fullt ut beaktar fördragets bestämmelser om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse och om företag som anlitas för att utföra dessa tjänster. Det uppmanar kommissionen att uppdatera sitt meddelande , som bygger på fördraget. Effektiva och integrerade finansiella marknader Effektiva och översiktliga finansmarknader främjar tillväxt och sysselsättning genom en bättre kapitalfördelning och lägre kostnader. De har därför en viktig roll när det gäller att understödja nya idéer, främja företagskultur och underlätta tillgång till och användning av ny teknik. Det är mycket viktigt att utnyttja eurons potential att driva på integrationen av EU:s finansiella marknader. Marknaderna för riskkapital spelar dessutom en framträdande roll för små och medelstora företag med stark tillväxt, och för skapandet av nya och varaktiga arbetstillfällen. För att påskynda fullbordandet av den inre marknaden för finansiella tjänster bör åtgärder vidtas för -att fastställa en snäv tidsplan så att handlingsplanen för finansiella tjänster kan genomföras , med beaktande av de prioriterade områdena, t.ex. genom ett enda emittentpass underlätta bredast möjliga tillgång till investeringskapital i hela EU, även för små och medelstora företag, underlätta för alla investerare att med framgång delta på en integrerad marknad genom att undanröja hinder för investeringar i pensionsfonder, främja ytterligare integrering och bättre fungerande marknader för statsobligationer genom bättre samråd och öppenhet om tidsplaner, metoder och instrument för värdepappersemissioner och bättre fungerande marknader för gränsöverskridande försäljning och återköp (repa), bättre möjligheter att jämföra företagens årsredo- visningar samt intensivare samarbete mellan de organ som reglerar EU:s finansmarknader, -att säkerställa ett fullt genomförande av handlingsplanen för riskkapital , -att göra snabba framsteg i fråga om äldre förslag om uppköps- erbjudanden och omstrukturering och likvidering av kreditinstitut och försäkringsbolag så att den europeiska finansiella marknadens Skr. 2001/02:30 funktion och stabilitet förbättras, -att, i överensstämmelse med slutsatserna från i , slutföra förhandlingarna om skattepaketet. Att samordna den makroekonomiska politiken: budgetkonsolidering samt kvalitet och hållbarhet i de offentliga finanserna 22.Den makroekonomiska politiken bör, förutom att bevara den makroekonomiska stabiliteten och stimulera tillväxt och sysselsättning, främja övergången till en kunskapsbaserad ekonomi, vilket innebär att strukturpolitiken ges en förstärkt roll. Den makroekonomiska dialogen inom ramen för Kölnprocessen måste skapa ett förtroendefullt för- hållande mellan alla berörda aktörer för att på rätt sätt förstå varandras ståndpunkter och begränsningar. De möjligheter som tillväxten ger måste utnyttjas till att man mer aktivt strävar efter budgetkonsolidering samt efter att förbättra de offentliga finanserna. uppmanar rådet och kommissionen att, med utnyttjande av de befintliga förfarandena, senast lägga fram en rapport i vilken de offentliga finansernas bidrag till tillväxt och sysselsättning bedöms och där det på grundval av jämförbara uppgifter och indikatorer ges en bedömning av huruvida konkreta åtgärder har vidtagits för att -lätta skattetrycket på arbetskraft och särskilt för dem med relativt låg utbildning och låga löner, förbättra skatte- och välfärds- systemens sysselsättnings- och utbildningsstimulerande effekter, -ändra inriktningen på de offentliga utgifterna genom att öka kapitaltillväxtens relativa betydelse, både fysiskt och mänskligt kapital, och stödja forskning och utveckling, innovation samt informationsteknik, -säkerställa de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet, genom att studera frågans olika dimensioner, bl.a. effekterna av den åldrande befolkningen, mot bakgrund av en rapport från högnivå- gruppen för social trygghet. Att modernisera den sociala modellen för genom att investera i människor och bygga en aktiv välfärdsstat Människorna är största tillgång, och bör stå i fokus för unionens politik. Det kommer att vara av yttersta vikt att satsa på människorna och att bygga upp en aktiv och dynamisk välfärdsstat, både för i kunskapsekonomin och för att se till att framväxandet av denna nya ekonomi inte ytterligare förvärrar de rådande sociala problemen arbetslöshet, social utslagning och fattigdom. Utbildning för att leva och arbeta i kunskapssamhället De europeiska utbildningssystemen måste anpassas både till kunskapssamhällets krav och behovet av att öka sysselsättningsnivån och förbättra sysselsättningens kvalitet. Systemen måste stå till tjänst med skräddarsydda utbildningsmöjligheter för målgrupper under livets olika skeden: ungdomar, vuxna arbetslösa och personer inne på arbets- Skr. 2001/02:30 marknaden vars kunskaper riskerar att bli inaktuella på grund av den Detta nya synsätt bör ha tre huvudkomponenter: utveckling av lokala utbildningscentrum, främjande av nya grund- läggande färdigheter, särskilt i fråga om informationsteknik, samt klarare och tydligare utbildningsbevis. uppmanar därför medlemsstaterna, i överens- stämmelse med sina konstitutionella bestämmelser, rådet och kommissionen att inom respektive kompetensområde vidta de åtgärder som krävs, för att uppfylla följande mål: -Investeringar per capita i mänskliga resurser bör väsentligt ökas år för år. -Antalet personer som enbart har lägre sekundärutbildning och som inte är under vidareutbildning bör halveras . -Skolor och utbildningscentrum som alla bör ha Internet- uppkoppling, bör utvecklas till lokala utbildningscentrum för många ändamål som är öppna för alla, och de skall utnyttja de bästa metoderna för att arbeta med en lång rad olika målgrupper; partnerskap för lärande bör upprättas mellan skolor, utbildnings- centrum, företag och forskningsanläggningar för ömsesidig nytta. -Inom en europeisk ram bör de nya grundläggande färdigheter som skall ges genom livslångt lärande definieras: IT-kunskaper, främmande språk, teknisk kultur, entreprenörskap och sociala färdigheter. Ett europeiskt examensbevis för grundläggande IT- kunskaper, med decentraliserade certifieringsförfaranden, bör inrättas för att främja kunskaper i digital teknik i hela unionen. -Före utgången av 2000 bör instrument utformas för att främja rörlighet för studenter, lärare och utbildnings- och forsknings- personal, både genom att man på bästa sätt utnyttjar de befintliga gemenskapsprogrammen (, , Ungdom) genom att undanröja hinder och genom en större genomblickbarhet vid erkännande av examensbevis och studie- och utbildningsperioder. Åtgärder bör före utgången av 2002 vidtas för att undanröja hinder för lärares rörlighet och för att locka till sig goda lärarkrafter. -En gemensam europeisk modell för meritförteckningar, vilken kan användas på frivillig basis, bör utvecklas för att underlätta rörligheten och som kan tjäna som ett stöd i bedömningen av inhämtad kunskap, både av utbildningsanstalter och arbetsgivare. anmodar rådet (utbildning) att allmänt dryfta konkreta framtida mål för utbildningssystemen med fokusering på gemensamma intressen och prioriteringar och respekt för den nationella mångfalden i syfte att bidra till Luxemburgprocessen och Cardiff- processen och kunna lägga fram en mer omfattande rapport inför . Fler och bättre arbetstillfällen i : att utforma en aktiv Genom Luxemburgprocessen som grundar sig på att riktlinjer för sysselsättningen skall utformas på gemenskapsnivå och att dessa skall överföras till nationella handlingsplaner för sysselsättning har fått möjlighet att minska arbetslösheten i stor omfattning. Översynen efter halva tiden bör stimulera denna process ytterligare genom att riktlinjerna förfinas och ges mer konkreta mål, genom att fastare band knyts med andra politikområden och genom att effektivare förfaranden fastställs för att göra de olika aktörerna delaktiga. Arbetsmarknadens parter bör i större utsträckning bli delaktiga i utformningen, genomförandet och uppföljningen av de aktuella riktlinjerna. För att uppnå detta uppmanas rådet och kommissionen att inrikta sig på följande fyra nyckelområden: -Anställbarheten skall förbättras och kunskapsklyftorna minskas, särskilt genom att arbetsförmedlingarna får en Europatäckande databas över lediga platser och utbildningsmöjligheter och genom att särskilda program främjas för att ge arbetslösa möjlighet att fylla kunskapsluckor. -Livslångt lärande skall i högre grad prioriteras som ett grundläggande inslag i den europeiska sociala modellen, bland annat genom att avtal mellan arbetsmarknadens parter om innovation och livslångt lärande uppmuntras, genom att komplementariteten mellan ett livslångt lärande och anpassnings- förmåga utnyttjas genom en smidig arbetstidsförläggning och arbetsrotation och genom att ett europeiskt pris för särskilt progressiva företag inrättas. Mätning av framstegen mot dessa mål bör genomföras. -Sysselsättningen inom tjänstesektorn skall ökas, inbegripet sektorn för personliga tjänster, som fortfarande lider stor brist på arbetskraft. Initiativ från den privata, offentliga eller tredje sektorn kan inbegripas med passande lösningar för de minst gynnade kategorierna. -Alla aspekter av lika möjligheter skall främjas, även när det gäller att minska snedrekrytering i arbetslivet, och det skall bli lättare att förena yrkes- och familjeliv, särskilt genom att ett nytt referensvärde fastställs för bättre tillgång till barnomsorg. anser att det övergripande målet för dessa åtgärder bör vara att på grundval av tillgänglig statistik höja sysselsättningsgraden från dagens genomsnittliga till i möjligaste mån 2010 och att öka antalet kvinnor på arbetsmarknaden från till 2010. Med hänsyn till sina olika utgångslägen bör medlemsstaterna överväga att sätta upp nationella mål för att öka sysselsättningen. Genom att antalet arbetstagare ökar kommer också hållbarheten hos systemen för socialt skydd att förstärkas. Att modernisera det sociala skyddet Den europeiska sociala modellen med sitt utvecklade system för socialt skydd måste ligga till grund för övergången till en kunskapsbaserad ekonomi. Dessa system måste dock — som ett inslag i en aktiv välfärdsstat — anpassas för att säkerställa att arbete skall löna sig, att systemen är hållbara på lång sikt med hänsyn till problemet med en åldrande befolkning, att säkerställa social delaktighet, jämlikhet mellan könen och se till att det finns en hälso- och sjukvård av hög kvalitet. , som är medvetet om att samarbete är ett effektivare sätt att angripa dessa problem, uppmanar rådet att -stärka samarbetet mellan medlemsstaterna genom utbyte av information om erfarenheter och bra lösningar på grundval av förbättrade informationsnät som är de grundläggande instrumenten på detta område, -ge högnivågruppen för socialt skydd i uppdrag att med beaktande av det arbete som utförts av politik stödja detta samarbete och som en första prioritet, på grundval av ett meddelande från kommissionen, förbereda en studie av den framtida utvecklingen av det sociala skyddet ur ett långtidsperspektiv och därvid ägna särskild uppmärksamhet åt pensionssystemens hållbarhet med olika tidsramar och längre, om så behövs. En lägesrapport bör läggas fram senast . Att främja social delaktighet Antalet personer i unionen som lever under fattigdomsgränsen och är socialt utslagna är oacceptabelt. Åtgärder måste vidtas för att på ett avgörande sätt försöka utrota fattigdom genom att man fastställer lämpliga mål för detta som rådet skall enas om senast . Högnivågruppen för socialt skydd kommer att delta i detta arbete. Det nya kunskapsbaserade samhället erbjuder ofantliga möjligheter att minska den sociala utslagningen, både genom att skapa de ekonomiska förutsättningarna för högre välstånd genom högre tillväxt och sysselsättning och genom att erbjuda nya sätt att delta i samhällslivet. innebär det en risk för en allt större klyfta mellan dem som har tillgång till de nya kunskaperna och dem som inte har det. För att undvika denna risk och till fullo utnyttja dessa nya möjligheter måste ansträngningar göras för att förbättra färdigheter, främja en större tillgång till kunskaper och möjligheter samt bekämpa arbetslösheten; det bästa skyddet mot social utslagning är nämligen ett arbete. Policyn för att motverka social utslagning bör grunda sig på en öppen samordnings- metod där nationella handlingsplaner kombineras med ett initiativ från kommissionen för samarbete på området som skall läggas fram senast . uppmanar särskilt rådet och kommissionen att -främja en bättre förståelse av social utslagning genom en fortlöpande dialog och utbyte av information och bra lösningar på grundval av gemensamt överenskomna indikatorer; högnivå- gruppen för socialt skydd kommer att delta i arbetet med att ta fram Skr. 2001/02:30 dessa indikatorer, -integrera främjandet av delaktighet i medlemsstaternas syssel- sättnings-, utbildnings-, hälso- och bostadspolitik som detta skall kompletteras på gemenskapsnivå genom åtgärder inom ramen för strukturfonderna och inom de aktuella budgetramarna, -utarbeta prioriterade åtgärder som riktar sig till särskilda målgrupper (t.ex. minoritetsgrupper, barn, äldre personer och personer med funktionshinder), varvid medlemsstaterna skall välja de åtgärder som är lämpliga för deras särskilda förhållanden och därefter lämna rapport om åtgärdernas genomförande. Med utgångspunkt i ett meddelande från kommissionen kommer rådet att fortsätta sina diskussioner om socialpolitikens framtida inriktning i syfte att kunna nå enighet om en europeisk social agenda vid i , inbegripet de initiativ som de olika inblandade parterna lägger fram; vid diskussionerna kommer dessa slutsatser att beaktas. Att förverkliga beslut: en mer samordnad och systematisk strategi Förbättring av pågående processer Det krävs inte någon ny process. De allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken samt Luxemburg-, Cardiff- och Kölnprocesserna erbjuder de instrument som behövs, under förutsättning att de förenklas och samordnas i högre grad, särskilt genom att andra rådssamman- sättningar bidrar när utformar de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken. Dessutom bör de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken i högre grad inriktas på strukturpolitikens åter- verkningar på medellång och lång sikt och på reformer som syftar till att främja den ekonomiska tillväxtpotentialen, sysselsättningen och den sociala sammanhållningen samt övergången till en kunskapsbaserad ekonomi. Cardiff- och Luxemburgprocesserna kommer att göra det möjligt att mer detaljerat behandla respektive ämne. kommer att stödja dessa förbättringar genom att inta en framträdande lednings- och samordningsroll när det gäller att säkerställa övergripande konsekvens och den effektiva övervakningen av framstegen mot det nya strategiska målet. kommer därför varje vår att hålla ett möte som skall ägnas åt ekonomiska och sociala frågor. Arbetets organisation innebär därför såväl förberedelse för som uppföljning av det mötet. uppmanar kommissionen att utarbeta en årlig sammanfattande rapport om de framsteg som gjorts på grundval av de strukturella indikatorer som man skall enas om i fråga om sysselsättning, innovation, ekonomisk reform och social samman- hållning. Genomförande av en ny öppen metod för samordning 37.Det strategiska målet kommer lättare att kunna genomföras om en ny öppen samordningsmetod tillämpas för att sprida bra lösningar och nå större fokusering på EU:s viktigare mål. Denna metod, som är utformad för att hjälpa medlemsstaterna att efterhand utforma egna strategier, innebär bland annat att - det skall fastställas riktlinjer för unionen i kombination med bestämda tidsplaner med uppgift om hur de mål som de anger skall uppnås på kort, medellång och lång sikt, - det skall, när så är lämpligt, och i jämförelse med de världsledande på området, fastställas kvantitativa och kvalitativa indikatorer och referensvärden vilka skall anpassas till behoven i olika medlems- stater och sektorer för att bra lösningar skall kunna jämföras, - dessa europeiska riktlinjer skall överföras till nationell och regional politik genom att man sätter upp specifika mål och beslutar om åtgärder, och i samband därmed skall nationella och regionala olikheter beaktas, - det skall förekomma regelbunden övervakning, utvärdering och inbördes utvärdering upplagd som en process där man lär av varandra. 38.En fullständigt decentraliserad strategi i linje med subsidiaritets- principen kommer att tillämpas, där unionen, medlemsstaterna, de regionala och lokala nivåerna samt arbetsmarknadens parter och det civila samhället kommer att delta aktivt genom olika former av partnerskap. En metod för riktmärken av bra lösningar för hantering av förändringar kommer att utarbetas av Europeiska kommissionen tillsammans med ett nätverk av olika leverantörer och användare, bl.a. arbetsmarknadens parter, företag och icke-statliga organisationer. vädjar särskilt till företagens kollektiva känsla av socialt ansvar i fråga om bra lösningar för livslångt lärande, arbets- organisation, jämställdhet, social delaktighet och hållbar utveckling. 40.I juni kommer unionens institutioner och organ att träffa arbets- marknadens parter i ett forum på hög nivå för att utvärdera Luxemburg-, Cardiff- och Kölnprocesserna samt de olika aktörernas bidrag till att förbättra innehållet i den europeiska sysselsättningspakten. Frigörande av erforderliga medel Möjligheten att uppnå det nya strategiska målet kommer framför allt att vara avhängig av såväl den privata sektorn som offentlig-privata partnerskap. Det kommer att bero på vilka resurser som finns att tillgå på marknaderna liksom på medlemsstaternas ansträngningar.