prop · GO031D4 · 2001-01-01 00:00:00 — m 3 el fler barn 8,0 87 Pensionär ensamstående 0,0 - Pensionär sammanboende 2,0 - Totalt 7,4 62 Underbilagetabell 4 Hushållens simulerade arbetstid och anpassningen till följd av ändrade regler för skatter och bidrag Årsarbetstider timmar , procent i olika arbetstidsklasser och förändring i procentenheter Hushållstyp Arbetstid Andel (simulerad) Höjt grundavdrag Höjt barnbidrag Ensamstående kvinna 0 16,1 -0,8 -3,6 med barn 250 2,8 0,0 0,0 750 7,2 0,0 0,8 1250 18,1 0,0 1,2 1750 26,5 0,0 0,8 2250 24,9 0,8 0,8 2750 4,4 0,0 0,0 medelvärde 1433 18 53 Ensamstående kvinna 0 29,7 -2,0 0,0 utan barn 250 1,9 -0,1 0,0 750 3,4 0,0 0,0 1250 12,3 0,4 0,0 1750 26,4 0,5 0,0 2250 22,9 1,1 0,0 2750 3,2 0,1 0,0 medelvärde 1252 42 0 Ensamstående man 0 27,9 -0,7 0,0 250 0,1 0,0 0,0 750 1,9 -0,1 0,0 1250 6,2 -0,1 0,0 1750 24,3 0,6 0,0 2250 31,2 0,3 0,0 2750 8,4 0,0 0,0 medelvärde 1450 15 0 Sammanboende kvinna 0 12,4 -1,1 -0,7 250 1,3 0,0 -0,1 750 5,8 0,0 0,0 1250 19,8 0,1 0,3 1750 37,0 0,4 0,3 2250 22,7 0,6 0,2 2750 0,9 0,0 0,0 medelvärde 1479 22 13 Sammanboende man 0 24,2 -1,6 -0,9 250 0,0 0,0 0,0 750 0,3 0,0 0,0 1250 3,4 0,1 0,3 1750 22,5 0,6 0,5 2250 43,7 0,8 0,7 2750 6,0 0,0 0,0 medelvärde 1586 32 14 För en sammanfattning av forskningen om hushållens arbetsutbud se , R och MaCurdy, T (1999): Labor Supply: A Review of Alternative Approaches, in O. Ashenfelter and (eds. ), Handbook of Labor Economics, North . För en beskrivning om hur empirisk forskning om hushållens arbetsutbud kan användas i praktiskt arbete se , LR (1994): Microsimulation and Labor Supply, Memorandum 206, , . (1997):Lönar sig arbete, Ds 1997:73. Burtless, G och Hausman, J (1978): The Effect of Taxes on Labour Supply, , 86. Ett exempel på en hushållsmodell med diskreta val av arbetstiden är , A (1995): Structural Models of Family Labor Supply: A Discrete Choice Approach, , 30. , P och , LR (1997): A Evaluation of Labor Supply Models, Empirical Economics, 22. För mer information om se . I denna analys används data från SCB:s Hink, och strukturlönestatistik. För en utförlig beskrivning av data, modell och nyttofunktioner se Pylkkänen, E (2000): Modeling Wages and Hours of Work, Paper presented at The 6th Nordic Seminar On Micro Simulation Models 8-9 2000 , .. En analys av sannolikheten att ansöka om socialbidrag går utanför den här studien. Då analysen utgår ifrån simulerade arbetstider avviker beräkningarna från de som bygger på observerade arbetsinkomster. I den fördelningspolitiska redogörelsen (prop. 1999/2000:1, bilaga 4) analyseras den offentliga konsumtionens betydelse för inkomstfördelningen. Haveman, R., Bershadker, A., The inabiliy to be self-reliant as an indicator of poverty: Trends for the U.S., 1975-1995, consin, 1998 och , S., O , N., Household income plus household production: The distribution of extended income in the U.K., Review of Income and Wealth, Series 42, Number 4, 1996 I avsnitt 4, underbilaga visas den exakta selektionen. Den individuella timlönen i datamaterialet har inhämtats från tre håll. För individerna har den s.k. strukturlönestatistiken använts. För av individerna har enkätinformation rörande arbetstid och arbetsinkomst från HINK använts. För av individerna har en timlöneregression, som utförts på strukturlönedata, använts för att skatta timlönen. Bonke J., Distribution of economic resources: Implikations of including household production, , 38 (1), 1992. Se avsnitt 4, underbilaga. , S., O , N., Household income plus household production: The distribution of extended income in the U.K., Review of Income and Wealth, Series 42, Number 4, 1996. I en värdering enligt alternativkostnadsprincipen kommer värdet av en timmas hemproduktion att skilja sig åt mellan olika hushåll och innebär en något mindre utjämning. Se avsnitt 4, underbilaga. Ekvivalensskalans konstruktion beskrivs i Prop. 1999/2000:100 Bilaga 3. Exempelvis är D9 den inkomst som avgränsar de med högst ekonomisk standard. Databasen med offentlig konsumtion och inkomstbegreppet beskrivs närmare i Prop. 1999/2000:1 Bilaga 4. Den dekomponeringsmetod som används finns presenterad i Kakwani, N.C. (1977): Applications of in Economic Analysis. Econometrica, Vol. 45, No 3. Se Bonke J., Distribution of economic resources: Implications of including household production, , 38 (1), 1992 och , S., O , N., Household income plus household production: The distribution of extended income in the U.K., Review of Income and Wealth, Series 42, Number 4, 1996. 2000/2001:1 BILAGA 4 2000/2001:1 BILAGA 4