prop · GO031D15 · 2001-01-01 00:00:00 — Dessa medel skall förutom att täcka ut- betalningen till landstingen av förlustdelningen avseende 1999 () även täcka det acku- mulerade underskott som finns på anslaget och som vid början av uppgick till . I avvaktan på utfallet av förhandlingarna mellan staten och landstingen om ersättningen för kostnaderna för läkemedelsförmånen föreslår regeringen att 16 anvisas under anslaget 13:2 Bidrag för läkemedelsförmånen . beräknas anslaget till 16 vardera året. 3.6.3 13:3 Bidrag till hälso- och sjukvård Tabell 3.9 Anslagsutveckling 13:3 Bidrag till hälso- och sjukvård Tusental kronor 983 000 2001 Förslag 962 087 2002 Beräknat 982 087 2003 Beräknat 982 087 Från anslaget utbetalas statsbidrag till lands- tingen (och motsvarande) i enlighet med de årliga överenskommelser som träffas mellan regeringen och om vissa ersättningar. Bidragets användningsområden m.m. finns angivna i förordningen (1984:908) om vissa statsbidrag och försäkringsersättningar för sjukvård m.m. har medlen enligt överenskommelsen mellan staten och lands- tingen (prop. 1997/98:189) använts primärt för att stärka patientens ställning inom hälso- och sjukvården. Från och med har även det statliga bidraget till ingått som en del av denna överenskommelse. Vidare betalas från anslaget ersättningar för vissa kostnader och förluster som uppkommit på grund av myndighetsingripanden för att förhindra smittsam sjukdom. Vissa kostnader enligt smittskyddsförordningen (1989:301) betalas också från detta anslag, liksom även kostnader för patientförsäkring och vissa skadeersättningar. Även den statliga ersättningen till den ideella föreningen (Spri) har ingått i anslaget budgetåren 1999 och 2000. Ramen för det totala belopp som omfattades av överenskommelsen uppgick till varav utgick från detta anslag och från anslag 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. Detta motsvarar en minskning med jämfört med . Anledningen till minskningen är att vissa ersättningar som tidigare lämnats till vissa mer permanenta verksamheter utförda av av medicinsk metodik, (SBU) och är överförda till respektive myndighets ramanslag. En jämförelse mellan anslag och utfall visar ett överskott för anslaget om . Regeringens överväganden Regeringen har i resultatredovisningen på politikområdesnivå i tillämpliga delar redovisat de insatser som gjorts för att kvaliteten i hälso- och sjukvården skall förbättras och patientens ställning skall stärkas som är en följd av anslaget 13:3 Bidrag till hälso- och sjukvård. godkände regeringen överenskommelsen mellan staten och landstingen om ersättningar till hälso- och sjukvården som tidigare hade träffats mellan företrädare för staten och landstingen (skr. 1999/2000:21). Överenskommelsen innebar att inriktningen med en långsiktig satsning på att stärka patientens ställning inom hälso- och sjukvården ligger fast. Därvidlag betonades både behovet av att förbättra vårdens tillgänglighet och att öka patienternas inflytande och delaktighet. Vid beräkningen av anslaget har hänsyn tagits till att anslagsramen jämfört med minskats med till följd av avvecklingen av Spri:s verksamhet. I och med att Spri:s verksamhet har upphört per finns ett fortsatt behov av stöd till visst nationellt utvecklingsarbete inom vården och omsorgen. Av föreslagen anslagsram beräknas att kommer att vara tillgängliga för detta ändamål . Regeringens avsikt är att utbetala av dessa medel som bidrag till Dopingjouren vid . Regeringen föreslår vidare att från anslaget fr.o.m. flyttas till anslaget 13:7 för arbete med ekonomisk analys samt att överförs till för standardiseringsarbete inom hälso- och sjukvården. Vid beräkningen av anslaget har hänsyn tagits till att förts över till anslaget 4:5 Domstolsväsendet m.m. för finansieringsåtaganden till följd av änd- ringar i lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård (LPT) och lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård (LRV) som trädde i kraft (prop. 1999/2000:44). Ett syfte med resurstillskottet till hälso- och sjukvården är att förstärka primärvården så att den kan utvecklas till en väl fungerande bas i hälso- och sjukvården. För att bidra till detta är inriktningen att ett familjemedicinskt institut skall tillskapas med uppgift att stärka kunskapsutvecklingen inom området. Rege- ringen anser att sammanlagt skall avsättas för detta ändamål. Inriktningen är att verksamheten skall komma igång och anslaget har därför ökats med för vardera av åren 2002 2004. Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts för att kompensera för ändring i sättet att beräkna för de statliga avtalsförsäkringarna. Anslaget har för detta ändamål tillförts . Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 13:3 Bidrag till hälso- och sjukvård för . beräknas anslaget till vardera året. 3.6.4 13:4 av medicinsk metodik Tabell 3.10 Anslagsutveckling 13:4 av medicinsk metodik Tusental kronor 36 531 2001 Förslag 36 165 2002 Beräknat 36 902 1 2003 Beräknat 37 700 1 1 Motsvarar 36 165 tkr prisnivå. () skall bidra till god kvalitet och effektiv resursanvändning inom hälso- och sjukvården genom att utvärdera och sprida kunskap om medicinsk metodik. Syftet är att förse beslutsfattare inom hälso- och sjukvården med kunskapsunderlag och att därigenom bidra till att förbättra vårdens kvalitet och kostnadseffektivitet. Utgifterna under anslaget uppgick till och myndigheten hade därför ett anslagssparande om . Utgiftsprognosen i halvårsrapporten för talar för att hela anslagssparandet kommer att förbrukas under innevarande år. Regeringens överväganden Genom kritisk granskning av existerande praxis och metoder bidrar SBU till att öka patientsäkerheten samt kvaliteten och kostnadseffektiviteten inom hälso- och sjukvården. Myndigheten har bedrivit 24 projekt, varav nio stycken avslutats. Dess- utom har två tandvårdsprojekt startats. Inom ramarna för SBU-Alert, som bedrivs i samarbete med , landstingen och , har 45 olika nya medicinska metoder bedömts på tidigt stadium . Av dessa är 16 färdigställda och publicerade i Alertdatabasen på Internet. Under verksamhetsåret har SBU publicerat en rad utredningar. Dessutom har resultaten av rapporter och konferenser nått ut till allmänheten via massmedia, av informatörer samt tidningen som samdistribueras med bl.a. , Landstingsvärlden och Läkemedelsvärlden. SBU har deltagit i ett antal projekt inom och har även fortsatt sitt internationella arbete som sekretariat för nät- verket INAHTA. Vikten av att vidareutveckla det internationella samarbetet och att fortsätta att utveckla metoderna och kanalerna för informationsspridningen understryks i . Regeringen anser att myndigheten på ett tillfredsställande sätt arbetat mot de mål som angivits i regleringsbrevet . SBU skriver i sitt budgetunderlag att behovet av att genomföra utvärderingar förvisso är mycket stort men att det trots detta finns skäl att bibehålla verksamheten på nuvarande nivå på grund av att sjukvårdens möjlighet att ta emot ny information och omsätta den i praktiken är begränsad. Regeringens bedömning är att de mål och den inriktning som tidigare beslutats avseende SBU:s verksamhet ligger fast även 2001. Tabell 3.11 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 35 662 Pris- och löneomräkning 503 Förslag 2001 36 165 Mot bakgrund av ovanstående föreslår rege- ringen att anvisas under anslaget 13:4 av medicinsk metodik för . beräknas anslaget till respektive . 3.6.5 13:5 Tabell 3.12 Anslagsutveckling 13:5 Tusental kronor 23 500 2001 Förslag 23 407 2002 Beräknat 23 905 1 2003 Beräknat 24 435 1 1 Motsvarar 23 407 tkr prisnivå. Uppdraget för Hälso- och sjukvårdens an- svarsnämnd () är att aktivt medverka till att stärka patientsäkerheten inom hälso- och sjukvården inklusive tandvården. skall pröva anmälningar mot hälso- och sjukvårdspersonal och fatta beslut om disciplinpåföljd samt behörighetsfrågor på ett rättssäkert och omsorgsfullt sätt. skall återföra erfarenheterna av verksamheten till hälso- och sjukvården genom samverkan med andra myndigheter/aktörer samt information till sjukvårdhuvudmännen, patientnämnderna och professionerna. anvisades och myndigheten hade ett anslagssparande om . En jämförelse mellan anslag och utfall för året visar att det ackumulerade anslagssparandet minskade med 5 000 000 i förhållande till 1998. Detta förklaras av att motsvarande belopp fördes över från till på tilläggsbudget . minskades dessutom myndighetens anslag engångsvis med . Dessa medel överfördes till . Som kompensation för det minskade anslaget fick myndigheten disponera sitt ingående anslagssparande. Utgiftsprognosen visar på att detta anslagssparande kommer att vara förbrukat . Regeringens överväganden Myndigheten har genom sina insatser bidragit till målen att förbättra hälso- och sjukvårdens kvalitet samt till att stärka patientens ställning. årsredovisning för visar att antalet ärenden som inkommit har varit färre än året tidigare. Skillnaden antas delvis och bero på förstärkningen av landstingens patientnämnder. Antalet behandlade och av- gjorda ärenden har överstigit antalet inkomna ärenden för året. Antalet avgjorda ärenden har dessutom ökat i jämförelse med 1998. I årsredovisningen redogör hos anmälande patienter och anmäld sjukvårdspersonal. redovisar även hur stor andel av män respektive kvinnor som fick bifall till sitt yrkande gentemot någon anmäld. Regeringen anser att analys av verksamheten ur båda könens perspektiv är viktig även för . Regeringens samlade bedömning är att myndigheten på ett tillfredsställande sätt arbetat med målen för verksamheten. Tabell 3.13 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 19 086 Pris- och löneomräkning 321 Överföring till anslaget 1 4 000 Förslag 2001 23 407 1 Återfört efter engångsvis neddragning . Mot bakgrund av ovanstående föreslår rege- ringen att anvisas under anslaget 13:5 Hälso- och sjukvårdens ansvars- nämnd . beräknas anslaget till respektive . 3.6.6 13:6 Ersättning till steriliserade i vissa fall Tabell 3.14 Anslagsutveckling 13:6 Ersättning till steriliserade i vissa fall Tusental kronor 208 936 2001 Förslag 78 000 1 Varav 101 530 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vår- propositionen 2000. Lagen (1999:332) om ersättning till steriliserade i vissa fall trädde i kraft . Genom lagen ges vissa personer som steriliserats mot sin vilja eller på någon annans initiativ rätt att ansöka om ersättning av staten. Möjlighet att erhålla ersättning har personer som kan visa att de steriliserats enligt den lagstiftning som gällde eller som steriliserats utan lagstöd. I samband med att lagen trädde i kraft till- skapades en särskild myndighet, . har till uppgift att handlägga och pröva de ansökningar som inkommer från enskilda personer om rätt till ersättning. Den som är berättigad till ersättning skall få ett belopp om . Ansökningstiden för ersätt- ningsanspråk löper ut . Nämndens verksamhet beräknas pågå fram 2002. tilldelades nämnden ett anslag om som till största delen skulle användas till ersättning till personer som ansökt om ersättning. inkom 1 621 ansökningar om ersättning varav 424 avgjordes. uppgick ärendebalansen till 1 197 ärenden. Utgifterna för ersättningar uppgick till och anslagssparandet uppgick till . Anslaget för ersättningar utnyttjades inte fullt ut då handläggningstiden till en början var relativt lång och färre ärenden avgjordes än vad som antogs. Handläggningstiden är nu betydligt kortare. Regeringens överväganden Arbetet inom bedöms ha fungerat mycket bra. Ärenden avgörs i den takt som förväntats och handläggningen håller hög kvalitet. Ansökningarna om steriliseringsersättning ut- reds och föredras av personal från (). PSR till- handahåller lokaler och kontorsmaterial för nämndens räkning. anvisade och beräknade medel för perioden 2001 byggde på uppskattningen att 1 000 personer skulle komma att erhålla ersättning från . Ärendetillströmningen och bifallsfrekvensen har dock kraftigt överstigit prognoserna varför ytterligare medel har behövt tillskjutas för såväl 2000 som 2001 i samband med ekonomiska vårproposition. hade drygt 1 800 ansökningar inkommit till nämnden. Den fortsatta ärendetillströmningen fram till det att ansökningstiden går ut , beräknas till ca 35 ärenden . Bifallsfrekvensen har uppgått till och beräknas även fortsättningsvis ligga på den nivån. Steriliseringsersättnings- nämndens arbete med att pröva ansökningar om ersättning bedöms vara fullgjord vid utgången av 2001. De administrativa kostnaderna för nämndens handläggning av ärenden kommer att öka genom att ett nytt avtal angående ersättning från nämnden till PSR började gälla . Ersättning till PSR utgår enligt det nya avtalet med per ärende mot tidigare . Bakgrunden till att högre ersättning utgår till PSR är att handläggningstiden per ärende är dubbelt så lång som den ursprungliga beräkningen. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 13:6 Ersättning till steriliserade i vissa fall . Eftersom nämndens arbete förväntas vara slutfört vid utgången av 2001 anges anslaget till . 3.6.7 13:7 Tabell 3.15 Anslagsutveckling 13:7 Tusental kronor 427 901 2001 Förslag 476 577 2002 Beräknat 459 589 1 2003 Beräknat 470 037 1 1 Motsvarar 449 577 tkr prisnivå. är nationell expert- och till- synsmyndighet för hälso- och sjukvård, socialtjänst, tandvård, stöd och service till funktionshindrade, hälsoskydd och smittskydd. Det övergripande ändamålet med anslaget är att säkerställa och främja god hälsa, social välfärd, omsorg och vård av hög kvalitet på lika villkor för hela befolkningen. har vidare ett övergripande ansvar för beredskapsfunktionen inom sitt bevakningsområde, vilket finns närmare redogjort för under utgiftsområde 6 Totalförsvar, politikområde Försvarspolitik. Utgifterna under anslaget uppgick till . Det innebar att det för året anvisade anslaget överskreds med . Överskridandet finansierades genom att det tidigare anslagssparandet togs i anspråk och genom att av anslagskrediten utnyttjades. Kostnadsök- ningen berodde främst på att antalet anställda ökade. har myndigheten genomfört ett åtgärds- program syftande till att anpassa kostnadsnivån till givna resursramar. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 3.16 Offentligrättslig verksamhet Tusental kronor Offentlig-rättslig verksamhet Intäkter till inkomsttitel (Som inte får disponeras) Intäkter som får disponeras Kostnader Resultat (intäkt - kostnad) Utfall 1999 13 000 0 17 000 -4 000 Prognos 2000 6 400 0 14 000 -7 600 Budget 2001 6 400 0 14 000 -7 600 Intäkterna avser avgifter från utfärdandet av legitimationer som sker inom arbete med behörighetsfrågor. Att intäkter och kostnader varit betydligt högre än 1998 beror på att fyra nya yrkes- grupper; apotekare, arbetsterapeuter, receptarier samt sjukhusfysiker, enligt beslut börjat att legitimeras . disponerar inte någon del av intäkterna från legitimationshanteringen utan dessa inlevereras i sin helhet till statsbudgetens inkomstsida. Tabell 3.17 Uppdragsverksamhet Tusental kronor Uppdragsverksamhet Intäkter Kostnader Resultat (Intäkt -kostnad) Utfall 1999 9 090 29 (varav tjänsteexport) 0 0 0 Prognos 2000 8 615 29 000 20 385 (varav tjänsteexport) 0 0 0 Budget 2001 4 915 24 800 19 885 (varav tjänsteexport) 0 0 0 Intäkterna består av avgifter för kontroll av medicintekniska produkter, för material från EPC, för data och statistikproduktion samt från försäljning av rapporter, skrifter m.m. disponerar avgifterna i sin helhet. avser regeringen att föra över ansvaret för marknadsövervakningen av medicintekniska produkter från till . Bakgrunden till denna förändring redogörs för under rubriken under detta anslag. Förändringen innebär också att rätten att ta ut avgifter enligt förordningen (1993:876) om medicintekniska produkter kommer att föras över till . Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser Som en anslagspost under anslaget disponerar för att stimulera en önskvärd utveckling inom den kommunala . En betydande del av dessa medel används till fleråriga utvecklingsprojekt i någon eller några kommuner. Därmed uppstår ett behov för att ta på sig ekonomiska förpliktelser som sträcker sig över flera budgetår. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för anslaget 13:7 ikläda sig sådana förpliktelser. Den föreslagna bemyndiganderamen 2004 framgår av tabell nedan. Tabell 3.18 Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser Miljoner kronor 1999 utfall prognos 2001 beräknat 2002 beräknat 2003 beräknat Utestående förpliktelser vid årets början 0 11 000 14 000 Nya förpliktelser 11 000 12 000 12 000 Infriade förpliktelser* 0 9 000 11 000 12 000 3 000 Utestående förpliktelser 11 000 14 000 15 000 Erhållen/föreslagen bemyndiganderam 20 000 20 000 20 000 * Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. Regeringens överväganden Regeringen har på politikområdesnivån i tillämpliga delar redovisat insatser och uppnådda resultat i förhållande till de mål som fastställt för verk- samhetsområdena Hälsovård och sjukvård, respektive Social omsorg i budgetpropositionen . Utöver det som omnämnts i redovisningen på politik- områdesnivå vill regeringen lyfta fram följande: - fick i regleringsbrevet en ny mål- och målgruppsbaserad indelning av verksamheten. har i årsredovisningen redovisat verksamheten i enlighet med denna. Regeringen anser att den nya indelningen i princip fallit väl ut. Resultatinformationen som återfinns i årsredovisningen är relevant och ger i de flesta fall en god bild av utvecklingen inom området samt verksamhet. Den nya indelningen har också medfört att effekter av verksamheten i ökad utsträckning upp- märksammats. I syfte att ytterligare förbättra möjligheterna för styrning av verksamheten samt resultatin- formationens kvalitet kommer regeringen inför regleringsbrevet 2001 att bedriva ett utvecklingsarbete tillsammans med myndigheten. - Även om resursfördelningen mellan de olika verksamhetsområdena Tillsyn, Na- tionell uppföljning och utvärdering, Ut- bildning och utveckling samt Övriga huvuduppgifter varit relativt stabil har verksamheten i vissa avseenden skiftat karaktär och inriktning. Som exempel på detta interna förändrings- och utvecklingsarbete kan nämnas att tillsynen ändrat karaktär från ärendehantering till en mera aktiv, egeninitierad verksamhetstillsyn. Likaså har förstärkt sin kapacitet inom exempelvis läkemedelsområdet och vad gäller ekonomisk analys. - har på regeringens uppdrag och de inledande månaderna 2000 följt hälso- och sjukvårdens anpassningsarbete inför övergången till 2000 i syfte att säkerställa patientsäkerheten. Trots att inför kunde konstatera att huvudmännen i det stora skött anpassningsarbetet på ett tillfredsställande sätt, höll myndigheten en god beredskap . avlöpte dock utan nämnvärda problem inom hälso- och sjukvården. - har på regeringens uppdrag utarbetat en kunskapsstrategi för sitt arbete med att tillgodose behoven av utbildning, information forskning och utvecklingsarbete inom hälso- och sjukvården och . Arbetet med omvärldsanalysdelen har gjorts i samarbete med och . Strategin ger en god grund för fortsatta arbete. - Regeringens samlade bedömning är att genomfört sin verksamhet så att de fastställda målen uppfyllts på ett tillfredsställande sätt. ligger de mål och den inriktning som tidigare beslutats avseende verksamhet i huvudsak fast. I samband med att vården och omsorgen kommer att tillföras 2004 kommer myndigheten dock att behöva intensifiera sitt arbete på vissa områden. För att finansiera dessa centrala insatser sammanhängande med resurs- tillskottet till vården och omsorgen har medel överförts från anslaget 91:1 Generellt statsbidrag till kommuner och landsting. Regeringen gör bl.a. bedömningen att in- formationsförsörjning och verksamhetsuppföljning inom hälso- och sjukvården bör stärkas för att medborgarna skall få god information om vården och för att främja en effektiv hälso- och sjukvård. Regeringen anser därför att sammanlagt 2004 bör avsättas för att , i samverkan med och , skall förstärka sitt stöd till huvudmännen och svara för samordning av arbetet med att förbättra informationsförsörjning och verksamhetsuppföljning. Regeringen föreslår att anslaget engångsvis tillförs för detta ändamål , och att tillförs för åren 2002 2004. Regeringen gör vidare bedömningen att effekterna av resurstillskottet till vården bör följas upp. Regeringen avser därför att ge i uppdrag att svara för en nationell uppföljning och utvärdering. Vidare finns behov av centrala insatser som stöd till landstingens och kommunernas utvecklingsarbete. Regeringen gör bedömningen att sammanlagt bör avsättas för dessa båda ändamål 2004. Regeringen föreslår därför att anslaget 13:7 tillförs och 2004. argu- menterade i sitt betänkande Läkemedel i öppen handel (SOU 1998:28) för att marknadskontroll och tillsyn av medicintekniska produkter skulle föras över från till . framhölls att ett antal överväganden behövde göras innan frågan var redo för beslut. Resonemanget mynnade därför ut i förslaget att lämplig myndighetshemvist för marknadskontrollen och tillsynen av medicin- tekniska produkter borde utredas ytterligare. Mot bakgrund av Läkemedelsdistributions- utredningens förslag tillsatte de två berörda myndigheterna en gemensam utredning som skulle redovisa överväganden och förslag om den framtida nationella myndighetsstrukturen för marknadsövervakningen av medicintekniska produkter, tillverkare och distributörer i . Utredningen begränsades till att behandla enbart tillsynen i form av marknadsövervakning enligt . De båda myndigheternas utredning kom fram till att kraven på marknadsövervakningen av medicintekniska produkter; pådrivet av den medicintekniska utvecklingen, omvandlingen inom hälso- och sjukvården samt förändringar inom regelverket, sannolikt kommer att öka framöver. Enligt utredningen kommer dessa ökade krav att påverka uppgifternas karaktär, innehåll, arbetssätt och kontaktmönster. som de regelstyrda tillsynsuppgifterna kommer att kvarstå och intensifieras kommer nya policyinriktade och proaktiva funktioner att tillkomma. Utredningen mynnade ut i slutsatsen att anpassningen till de nya och ökande kraven kan underlättas av en förändrad myndighetsstruktur. Framför allt görs bedömningen att en uppdelning och renodling av uppgifterna mellan och skulle underlätta ledningen av verksamheten. Det framhålls även att gränsdragningsfrågor kan tydliggöras samt att det på vissa områden finns samordningsvinster att hämta av en förändrad fördelning av uppgifter. Utredningens förslag innebär att ansvaret för marknadsövervakningen av medicintekniska produkter förs över från till , medan tillsynen av vårdgivarnas och sjukvårdspersonalens användning av medicintekniska produkter förblir Social- styrelsens ansvar. och har i en gemensam skrivelse till regeringen ställt sig bakom utredningens förslag och begärt att regeringen skall vidta nödvändiga åtgärder för att genomföra detta. Regeringen har begärt in remissyttranden på utredningen och dess förslag. Många remissinstanser framhåller fördelarna med ett fortsatt sammanhållet tillsynsansvar för medicintekniska produkter inom och pekar på riskerna med att skilja produkttillsyn från verksamhetstillsyn. De två närmast berörda myndigheternas bedömning måste dock tillmätas stor betydelse. Vad gäller samverkan poängterar myndigheterna att de har en fungerande samverkan på alla nivåer. De har också till regeringen i en skrivelse redovisat en gemensam plan för hur man avser att hantera de olika konkreta samverkansbehov som kommer att uppstå i samband med överförandet. Regeringens samlade bedömning är att övervägande skäl talar för en förändring av myndighetsuppgifterna på det medicintekniska området i enlighet med och förslag och begäran. Detta är en anpassning till den uppdelning av myndighetsuppgifter som gällt på läkemedelsområdet och som fungerat mycket bra. Enligt lagen (1993:584) om medicintekniska produkter har den eller de myndigheter som regeringen beslutar tillsynen över efterlevnaden av denna lag samt de föreskrifter som meddelats med stöd av lagen.