prop · GP0313 · 2001-09-20 00:00:00 — I samarbete med ordförandeland,och försöker OSSE-missionen främja en politisk lösning avTransnistrienkonflikten, baserad på territoriell integritet för ochautonomi för Transnistrien. Förhandlingarna mellan parterna försvåras av attenskilda personer - främst i Transnistrien - gynnas av den rådande situationen.Valet av en ny president i har dock givit processen ny energi. Ettantal möten på såväl politisk nivå som expertnivå har ägt rum ochsommaren.OSSE-missionen administrerar en frivilligfond för tillbakadragandet av rysktrupp och materiel från . åtog sig vid iIstanbul 1999 att genomföra reträtten före utgången av , men av bådepolitiska och tekniska skäl kommer detta att bli svårt. Volymerna är stora ochden transnistriska sidan vill ha ekonomisk ersättning för vapen och ammunition.Endast mycket begränsad förstörelse och bortforslande av materiel har ägt rum.Det finns förslag om att bygga en anläggning för industriell förstöring ochomvandling av militär materiel.OSSE-missionen arbetar även med frågor som rör mänskliga rättigheter, och harbl.a. genomfört ett seminarium om relationerna mellan centralmakten i Chisinauoch landets regioner. /ODIHR övervakade parlamentsvalet i ifebruari och bedömde att detta var i överensstämmelse med internationellakriterier för fria och rättvisa val. Dock beklagade att val inte kundehållas i utbrytarrepubliken . Den fängslade harfrigivits från transnistriskt häkte efter upprepade påtryckningar från ochenskilda stater. Ilascu dömdes för terrorism i en skenrättegång i Transnistrieni början av 1990-talet.Under utrikesministerns ledning besökte EU:s ministertrojka ifebruari.Förutom huvudkontoret i huvudstaden finns ett fältkontor i iutbrytarrepubliken . Missionen sysselsätter åtta internationellamedarbetare och leds av ambassadör från USA.8.5.2 /TjetjenienI juni återvände till och öppnade kontor i stadenZnamenskoje. Stödgruppen evakuerades till 1998 då stridigheterna blossade upp på nytt i , men fortsatte alltjämt att samordna humanitärainsatser. och är de enda internationella organisationerna medkontor i republiken.Gruppens återvändande till utgjorde ett av åtaganden vidtoppmötet i . Sedermera fördröjdes återvändandet, då oenighet rådde om ett antal praktiska frågor, såsom säkerhetsskyddet.OSSE:s ordförande, den rumänske utrikesministern , betecknadestödgruppens återvändande till som ett stort genombrott i . Vid invigningen av det nya kontoret i , betonade Geoanaatt en viktig fas därmed hade avslutats, men att den svåraste delen av arbetetåterstod. Frågan om stödgruppens aktiviteter kommer sannolikt även ifortsättningen att återfinnas högt upp på dagordning.Det svenska ordförandeskapet i EU har varit starkt drivande vad gäller frågan om stödgruppens återvändande. Frågan har diskuterats såväl inom som i EU:sbilaterala dialog med , inklusive vid toppmötet den 17 maj.OSSE:s stödgrupp inrättades 1995. Gruppen bistod parterna i genom att förhandla fram ett fredsavtal 1996, och intog en ledande roll vidanordnandet av presidentvalet . Gruppen och dess chef, ambassadör från , väntas fortsätta med att söka genomföra mandatet i desshelhet, vilket omfattar stöd för den politiska processen, liksom övervakningavseende mänskliga rättigheter och demokrati samt humanitära frågor. Stödgruppen har en beslutad storlek på maximalt sex internationella tjänstemän.8.5.3 UkrainaOSSE:s projektsamordnare i ersatte 1999 den OSSE-mission som etablerats1994, och vars uppgifter i huvudsak bestått i konfliktförebyggande.Projektsamordnaren, ambassadör från , genomför projekt isamarbete med de ukrainska myndigheterna och enskilda organisationer. Vidprojektsamordnarens kontor i arbetar även två internationella tjänstemänoch fem lokalt anställda medarbetare.Projektsamordnarens verksamhet syftar till att reformera lagstiftning ochinstitutioner, och därmed stödja strävan att bli en modern demokratioch rättsstat. Ett av projekten består av en genomgripande översyn av alllagstiftning rörande mänskliga rättigheter. Projektsamordnaren ger även stödtill ombudsmannainstitution och implementerar projekt för att bekämpamänniskohandel och korruption. Samarbete och koordination med bland andraEuroparådet och EU för att främja mediefriheten har inletts.OSSE/ODIHR övervakade det ukrainska presidentvalet i oktober 1999.Observatörerna fann ett flertal oegentligheter, varför valet inte levde upp till internationella kriterier för fria och rättvisa val.8.5.4 VitrysslandOSSE:s rådgivnings- och övervakningsgrupp i inledde sin verksamhet1998. Under ambassadör från arbetar fyrainternationella tjänstemän på kontoret i det vitryska presidentvalet har rådgivnings- ochövervakningsgrupp försökt skapa dialog mellan regeringen och oppositionen samtgett stöd till oberoende vitryska organisationer med uppgift att övervakapresidentvalet. Dessa aktiviteter har inte uppskattats av de vitryskamyndigheterna, som anser att gruppen och ambassadör har agerat utanförsitt mandat. Såväl ordförande som EU har uttalat sitt starka stöd förWieck och har engagerat sig för att lösa dessa motsättningar. har bl.a.lämnat bidrag till arbetet med att stärka de inhemska organisationernaskapacitet att övervaka presidentvalet.OSSE:s rådgivnings- och övervakningsgrupp har även mandat att främja respektenför mänskliga rättigheter. Detta sker genom att bl.a. övervaka rättegångar ochfölja ett antal fall med försvunna personer, som de vitryska myndigheterna intehar kunnat ge fullständig klarhet kring.OSSE/ODIHR observerade inte det vitryska parlamentsvalet , eftersomman inte ansåg att förutsättningar för fria och rättvisa val förelåg. Iställetsändes en teknisk utvärderingsmission till före valdagen i syfte att följa valkampanjen och att rekommendera förbättringar i vallagstiftningen.OSSE/ODIHR beslutade däremot att sända valobservatörer till presidentvalet . Presidentvalets legitimitet är av stor vikt för Vitrysslandsframtida relationer med omvärlden.Den parlamentariska trojkan, bestående av ,och , skapades 1999 i syfte att samordna de tre europeiska institutionernas politik för att främjademokratisering i . Den parlamentariska trojkan har vid upprepadetillfällen besökt landet. De vitryska stolarna i står tills vidare tomma, eftersom det nyvaldaparlamentet inte åtnjuter demokratisk legitimitet.9 parlamentariska församlingDen parlamentariska församlingen är fristående i förhållande till övrigainstitutioner. Dialogen om hur samarbetet mellan församlingen och övrigainstitutioner kan stärkas har dock intensifierats. Församlingens talman deltarregelbundet i OSSE-trojkans möten och i ministermöten. Församlingensinternationella sekretariat, som är förlagt till , arbetar nära medOSSE:s sekretariat i och andra OSSE-institutioner. Den parlamentariskaförsamlingen har också stärkt sitt stöd till fältverksamhet.Den parlamentariska församlingens årliga möte ägde rum i den6-10 juli. Övergripande teman var god samhällsstyrning, regionalt samarbete,stärkande av demokratiska institutioner, främjande av öppenhet, upprätthållandeav respekt för rättsstatens principer och bekämpande av korruption. Vidareantogs resolutioner om Sydöstra , , och Moldavien.Ett resolutionsförslag om frisläppande ur transnistriskt häkte av Ilascu-gruppen lades fram med som huvudförslagsställare. Till församlingenstalman efter danskan valdes rumänen . sig särskilt om att göra församlingen till mindre av diskussionsforumoch mer av aktör i nära samarbete med övriga verksamheter, särskilt vadgäller fältinsatser, bl.a. genom att inrätta särskilda s.k. demokratiteam. valdes till vice ordförande i första utskottet.Församlingen möttes i . Övergripande tema varkonfliktförebyggande med fokus bl.a. på den europeiska säkerhets- ochförsvarspolitikens (ESPD) implikationer för samt nationellaminoriteters situation. En resolution som uppmanade till dödsstraffetsavskaffande och moratorium på avrättningar antogs också, liksom resolutioner omUkraina, , och Sydöstra . På förslag av talmannenSeverin antogs också en resolution om att stärka öppenhet och redovisning iOSSE, där församlingen återkommer till sin kritik av "demokratiskaunderskott" och av att beslutsfattandet i grundas på principen omenhällighet.Den svenska delegationen till den parlamentariska församlingen består av åttariksdagsledamöter och leds av . Församlingen kommer hädanefter att också hålla kortare årliga vintersessioner i . Nästa års möte kommer attäga rum i Berlin.10 BudgetUnder uppgick den samlade budgeten inom till (). Den svenska bidragsdelen uppgick till cirka 71, 5miljoner kronor.För år 2001 uppgår den svenska bidragsdelen vid tiden för halvårsöversyn tillungefär lika stort belopp som . Till den beslutade budgeten kan kommabehov av extrabudgetar för nya insatser . fattadesbeslut om en ny skala för stora missioner och projekt. Den nya skalan träder ikraft och gäller till . andel avbudgeten för de större missionerna och projekten uppgår oförändrat till 4,07%och för den övriga gemensamma budgeten till 3,55 %.Förutom den svenska andelen av den samlade OSSE-budgeten tillkommer för svenskdel kostnader för personal som ställt till förfogande om och ca 3,5 miljoner för andra insatser. Till detta kommerkostnader för valövervakning. bidrag till verksamhet under år2000 var därmed, exklusive valövervakningsinsatser, i storleksordningen 117miljoner kronor.Under senare år har institutioner, såsom HCNM, ODIHR ochmedierepresentanten, och fältmissioner inom ramen för sin verksamhet iökande grad identifierat och presenterat konkreta konfliktförebyggande projekt,som i allmänhet är beroende av frivilligfinansiering från medlemsstater.Av budgetära skäl har enbart kunnat lämna blygsamma bidrag till sådanprojektverksamhet.11FörkortningarCFE Conventional Armed Forces in Europe (Avtal om konventionella väpnade styrkor i )(insatser - inom )CSBM Confidence- and Measures (förtroende- ochsäkerhetsskapande åtgärder)CSCE Conference on Security and Co-operation in Europe (jfr ESK)Policy(europeiska säkerhets- och försvars-politiken)ESK Konferensen om säkerhet och samarbete i (europeiskasäkerhetskonferensen, jfr CSCE)EU Europeiska unionen (European Union)EUMM European Union Monitoring Mission (på )FN (United Nations)FRJ of (f.d. jugoslaviska republiken )for Security Co-operation (säkerhetsforum)GUSP gemensamma utrikes- och säkerhets- politiken (inom EU)HCNM High Commissioner on National Minorities(Högkommissarie för frågor om nationella minoriteter)(militär stabsgrupp i för planering av fredsbevarande insats i Nagorno- Karabach)Kosovo Force (Natoledda fredsbevarande styrkan i Kosovo)och säkerhetspolitik (inom EU)försvarsorganisationenNGO Non-governmental organization (enskild organisation)ODIHR Office for Democratic Institutions and Human Rights (kontor för demokratiska institutioner och mänskligarättigheter)OHR Office of the High Representative (Höge representantens kontor i )OMIK Mission in Kosovo, (del inom FN:s mission i Kosovo, jämför )for Security and Co-operation in EuropeOSS Oberoende staters samväldeOSSE Organisationen för säkerhet och samarbete i (Ständiga rådet)REACT Rapid Expert Assistance and Co-operation Teams (Snabb civil insatsberedskap inom )SFOR Stabilisation Force (Natoledda fredsbevarande styrkan i )SFRJ Socialistiska ()UNHCR United Nations High Commissioner for Refugees (FN:s flyktingkommissarie)United Nations Mission in Kosovo. (FN:s civila mission i Kosovo)for Eastern Slavonia,Baranja and Western Sirmium (FN:s övergångsadministration för östra )VEU Västeuropeiska unionenWEU Western European Union12OSSE:s medlemsländerAlbanien (f.d. jugoslaviskaAndorra republiken )MaltaAzerbajdzjan MoldavienBelgien NederländernaBulgarien NorgeCanada PolenCypern PortugalDanmark RumänienEstland RysslandFinland staterna SlovenienGeorgien SlovakienGrekland SpanienHeliga (FRJ) TurkmenistanKazakstan TysklandKirgizistan UkrainaKroatien UngernLettland UzbekistanLiechtenstein VitrysslandLitauen ÖsterrikeLuxemburg (= 55)UtrikesdepartementetUtdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 20 september 2001Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , ,, , , , , Lejon, RingholmFöredragande: statsrådet beslutar skrivelse 2001/02:13 Redogörelse för verksamheten inomOrganisationen för säkerhet och samarbete i () ochförsta halvåret 2001.Skr.