prop · GP034 · 2001-09-28 00:00:00 — Skälen för regeringens bedömning : Tillgängligheten till kultur är viktiga faktorer för företags lokaliseringsval och människors val av bo- stadsort. Genom de regionala kulturinstitutionerna och den verksamhet som bedrivs inom dessa, stärks den regionala identiteten och regionernas attraktionskraft. Kulturpolitiken syftar till att alla skall ha möjlighet att uppleva kultur och ägna sig åt eget skapande oberoende av var de bor. Av särskild vikt är de av staten delfinansierade regionala kulturinstitutionerna. De utgör landets kulturella infrastruktur och är en viktig bas för regionernas kul- turliv och för värnandet av kulturarvet. Statens bidrag till regionala tea- ter-, dans- och musikinstitutioner, länsmusikverksamhet, regional biblioteksverksamhet, regionala museer, regionala arkiv och länskonst- närer syftar till att möjliggöra en mångsidig verksamhet av hög kvalitet i landets alla regioner. Även insatser inom kulturmiljöområdet ger effekter när det gäller att t.ex. öka regional attraktionskraft. I budgetproposition (prop. 2001/02:01) föreslår regeringen att anslaget 28:27 Bidrag till kultur- miljövård höjs med . Den nationella fördelningen av anslaget görs av , och på regional nivå av respek- tive länsstyrelse. Av anslagshöjningen föreslås gå till satsningar på industrisamhällets kulturarv och till ar- betslivsmuseer runt om i landet. Dessutom ges en möjlighet att använda Prop. 2001/02:4 till projektet kulturarv, ett utveck- lingsarbete mellan länsstyrelserna, länsmuseerna och RAÄ i bred sam- verkan med omgivande samhälle i syfte att förnya kulturmiljövårdens arbete, inriktning, demokratiska förankring och slagkraft. Vidare föreslår regeringen att sammanlagt tillförs anslaget 28:31 Bidrag till regionala museer. är 28 museer berättigade till sådant bidrag. Med sin breda kunskap om samhället, både i ett historiskt och i ett samtidsperspektiv, har de regionala museerna mycket att tillföra det regionala utvecklingsarbetet. Bidragen fördelas av utom när de gäller för ändamålet kulturmiljövård i , och , där det är som fördelar bidragen. Även de kultursatsningar på som riktar sig till de nationella minoriteterna kommer att kunna skapa positiva effekter. Erfarenheter visar att en ökad kulturverksamhet på minoritets- språk även främjar en allmänt högre verksamhet på majoritetsspråket. En mer positiv kulturell identitet hos de nationella minoriteterna kan gynna aktivare individer som kan bidra till en bättre regional utveckling. I budgetpropositionen gör regeringen också bedömningen att en filmvårdscentral för icke-fiktiv film bör inrättas 2002 och placeras i , kommun. En sammantagen bedömning av olika alternativ visar att Stiftelsen är en lämplig institu- tion för att ansvara för filmvårdscentralen. saknas i samlade resurser och ett samlat ansvar för vården av icke-fiktiv film. Behoven av insatser inom området är därför stora. Etableringen av en filmvårdscentral bedöms även vara av betydelse för utvecklingen i kommun. Ett tjugotal nya arbetstillfällen beräknas kunna skapas i regionen genom etableringen. Filmvårdscentralen kan bl.a. utgöra en samordnande funktion för de regionala museerna i vissa frågor avseende bevarandet av icke-fiktiv film. Regeringen föreslår budgetproposition att anvisas för filmvårdscentralens löpande verksamhet. Regeringen avser att avsätta ytterligare engångsvis som stöd för filmvårdscentralens etablering i . Likvärdig tillgång till utbildning och kompetensutveckling är avgörande för de lokala arbetsmarknadsregionernas möjligheter att uppnå målet att de skall fungera väl från ett hållbart tillväxtperspektiv. För näringslivet såväl som för andra sektorer är medarbetarnas kom- petens en allt viktigare framgångsfaktor. Teknisk utveckling, specialise- ring och ökad internationalisering gör att arbetsintensiva och mindre kvalificerade arbetsuppgifter blir färre. Nya former av organisationer på arbetsplatsen ställer andra och ökade krav på den enskilde medarbetaren. Tillgången på arbetskraft med rätt kompetens kommer därför att vara av avgörande betydelse för att näringslivet, såväl som offentlig förvaltning, skall kunna utvecklas och på så sätt bidra till den regionala utvecklingen. 2001/02:4 Kompetensnivån har även betydelse för individens möjligheter att få och behålla ett arbete samt att påverka arbetets utveckling. Vidare bidrar till- gång till utbildning och en högre utbildningsnivå hos befolkningen till ökad jämlikhet och jämställdhet i samhället. I det följande presenteras flera insatser inom utbildningsområdet, vilka framför allt syftar till att öka individernas tillgång till lärande genom att förbättra förutsättningarna för lokala lärcentra och göra högre utbildning mer tillgänglig i hela landet. Förslagen syftar även till ökad samverkan mellan högskola och lokala aktörer. Vikten av alla utbildningsanordnares samverkan med det omgivande sam- hället Alla utbildningsanordnares samverkan med det omgivande samhället har stor betydelse för den lokala och regionala utvecklingen. har samverkansuppgiften i ökad utsträckning prioriterats inom ramen för universitetens och högskolornas verksamhet. Den regionalpolitiska utredningen (SOU 2000:87) betonar starkt vik- ten av en nära samverkan mellan högskolan och näringslivet. ramen för den s.k. tredje uppgiften anser utredningen att det från regional tillväxtsynpunkt är angeläget med ett gott samarbete med näringslivet, och föreslår därför Ökad samverkan med näringslivet och det omgi- vande samhället som ett viktigt delmål för utbildningspolitiken. En övervägande majoritet av de remissinstanser som yttrat sig över den regionalpolitiska utredningen anser att en fungerande samverkan mellan högskola och näringsliv förbättrar näringslivets konkurrenskraft, skapar nya arbetstillfällen samt är viktig för den ekonomiska tillväxten. tal remissinstanser framhåller även den gymnasiala nivåns betydelse för Alla utbildningsanordnares samverkan med det omgivande samhället har stor betydelse för den lokala och regionala utvecklingen. gerande gymnasial utbildning bidrar till att främja ekonomisk utveckling. Det lokala näringslivet är beroende av hög kvalitet inom den gymnasiala utbildningen som resulterar i en kvalificerad arbetskraft. som skett , inom främst gymnasieskolan, har öppnat vidgade möjligheter för samarbete mellan näringslivet och skolan. största vikt att kommunernas ansvariga politiker, rektorer, lärare samt företagsledare använder sig av möjligheterna att driva utvecklingen på utbildningsområdet i en riktning som främjar såväl eleverna som skolan och näringslivet både lokalt, regionalt och nationellt. lyftet har samarbetet mellan olika utbildningsanordnare, arbetsförmed- ling och vuxenutbildning stärkts. beslutade att den försöksverksamhet som pågått med viss kvalificerad yrkesutbildning (KY) skall övergå i reguljär verksamhet . en ny eftergymnasial utbildningsform som skall administreras av en ny myndighet, Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning. nära samverkan mellan arbetsliv och utbildningssektor. genomföras inom alla yrkesområden, men den skall tillgodose faktiska behov på arbetsmarknaden. Utbildningen ger fördjupade teoretiska och praktiska kunskaper, som krävs för att självständigt och i arbetslag utföra Prop. 2001/02:4 kvalificerade uppgifter i ett modernt arbetsliv. är i majoritet i ledningsgruppen för varje utbildning. En tredjedel av ut- bildningen sker i form av lärande på arbetsplats och bekostas av arbets- givare. Utbildningarna startar efter lokala och regionala initiativ och får därmed även betydelse för den regionala utvecklingen. KY omfattar 12 000 årsstudieplatser fördelade på 245 olika utbildningar inom tolv branschområden och kan anordnas av universitet och högskolor, kom- muner, landsting samt av enskilda fysiska eller juridiska personer. Universitet och högskolor har stor betydelse för den regionala utveck- lingen genom att de underlättar rekrytering av högutbildad arbetskraft till regionens arbetsliv. Att bygga ut högskolan över hela landet har varit en viktig del i en politik för att öka tillgängligheten till högre utbildning och skapa förutsättningar för ett utvecklat samarbete mellan lärosätena och det omgivande samhället. Utbyggnaden skapar också, direkt och indirekt, ett stort antal arbetstillfällen på de orter där de byggs ut. Högskolan har traditionellt två huvuduppgifter utbildning och forsk- ning. Genom grundutbildning och forskarutbildning tillförs samhället fortlöpande ny kompetens. Det finns emellertid ett stort behov av att ut- nyttja och utveckla andra vägar för att föra ut kunskap från högskolan till det omgivande samhället. Det finns ett mycket stort behov från högskolans sida att ta till sig erfarenheter och kunskaper från näringsliv och andra delar av samhället. Med anledning av detta infördes högsko- lans uppgift att samverka med det omgivande samhället i högskolelagen 1997. Uppgiften omfattar såväl samarbete med näringslivet arbetsgi- vare och fackliga organisationer som med övriga delar av samhället. Högskolans samverkansuppgift skall vara en integrerad del av all verk- samhet vid högskolan. Högskolor och universitet skall även i ökad ut- sträckning, och i nära samarbete med arbetslivet, utforma utbildningar som svarar mot arbetsmarknadens behov och på så sätt stärka sin roll i det livslånga lärandet. Regeringen vill här betona vikten av att få till stånd ett gränsöverskridande mellan utbildningsområden för att till- godose arbetslivets behov av flerdisciplinär kompetens. Detta kan exem- pelvis ske genom att fler studievägar som innehåller en kombination av teknik, språk, ekonomi, kultur m.m. utvecklas. En sådan utveckling skulle även i högre grad bidra till att göra fler utbildningar attraktiva för både kvinnor och män och därmed långsiktigt minska könssegregeringen på arbetsmarknaden. Universitets och högskolors självständiga ansvar leder till att det finns stora möjligheter till diskussion och överenskommelser med lokala och regionala aktörer. För att ett gott samverkansklimat skall kunna skapas ligger det ett gemensamt ansvar för samverkansuppgiften på lärosätena och på aktörerna på lokal och regional nivå. Ett samarbete måste växa fram ur lokala och regionala samtal och en gemensam syn på vad man vill åstadkomma med samarbetet. Samverkan måste ske med ömsesidig respekt för de ol ika ansvar, roller och kulturer som finns i högskolan och i det omgivande samhället. En möjlighet att stärka den regionala forsknings- och utvecklingskom- petensen är att öka samarbete mellan högskolan och den omfattande forskning som många stora företag bedriver. Stora företag är oftast inte geografiskt begränsade och söker arbetskraft och samarbeten såväl inom som utom landet. Små och medelstora företag torde däremot ha ett större Prop. 2001/02:4 intresse av att det geografiskt närmast belägna lärosätet lyfter fram forsknings- och utvecklingsfrågor som ligger nära det egna verksamhets- fältet, särskilt som dessa företag normalt inte har tillgång till egna forsk- ningsresurser. har universitets- och högskolestyrelserna externa ord- föranden som hämtas från alla delar av samhället, såväl näringslivet som den offentliga förvaltningen. I princip alla universitet och högskolor har någon representant från näringslivet i sin styrelse och ledamöter med regional anknytning finns i flertalet högskolestyrelser, men även vid vissa av universiteten. Som framhölls i bl.a. regeringens proposition Forskning och förnyelse (prop. 2000/01:3) skall Verket för innovationssystem () ha en central roll i utvecklingen av ett väl fungerande innovationssystem. skall initiera och finansiera behovsstyrd forskning för att främja näringslivets utveckling samt främja kunskapsöverföring mellan högskolan och näringslivet. För att stärka högskolans roll som drivkraft för utvecklingen i sin region och höja kvaliteten i utbildning och forskning är det väsentligt att samverkan kontinuerligt utvecklas. I propositionen FoU och samverkan i innovationssystemet (prop. 2001/02:2) föreslår regeringen att universitet och högskolor, som inte har holdingbolag, skall kunna bilda sådana. Regeringen kommer att ta ställning till en ansökan om medgi- vande att bilda bolag i varje enskilt fall. Ett villkor för regeringens med- givande är dock att det finns finansiella förutsättningar för detta. Regeringen föreslår även att holdingbolagen skall kunna bilda dotter- bolag som får i uppgift att förmedla uppdragsutbildning åt statliga uni- versitet och högskolor. I propositionen Den öppna högskolan (prop. 2001/02:15) gör regeringen bedömningen att uppdragsutbildningen kan vara ett viktigt instrument för högskolans samverkan med det omgivande samhället samt att lärosätena bör bli mer aktiva i sitt arbete att erbjuda uppdragsutbildning. Regeringen avser följa utvecklingen av samverkansuppgiften och avser att begära in en särskild redovisning av lärosätenas samverkan med det omgivande samhället , med början 2003, vilket tidigare avi- serats i regleringsbrev för avseende anslag till universi- tet och högskolor m.m. Regeringens bedömning: Distansutbildningen bör utvecklas så att den blir lättillgänglig i hela landet. En flexibelt ordnad distansutbildning bör främja förutsättningarna för regional utveckling. Utredningens förslag: Den regionalpolitiska utredningen anger att distansutbildning är dyr i början, då metoder skall utvecklas och lärare utbildas. Enligt en studie avseende de fyra nordligaste länen, som Regio- nalpolitiska utredningen hänvisar till, uppskattas kostnaderna för distans- utbildning på högskolenivå i genomsnitt vara dubbelt så stora som för ordinarie utbildning vid campus. Som lösning föreslår utredningen att högskolans ersättning för distansutbildning och utlokalise- Prop. 2001/02:4 rad/decentraliserad utbildning skall räknas upp så att full kostnadstäck- ning ges för såväl högskolans som kommunens kostnader för utbild- ningen. Utredningen anser också att antalet platser för decentraliserad utbildning skall ökas och att fler högskolor tilldelas sådana platser. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna ställer sig positiva till utredningens förslag om full kostnadstäckning för såväl hög- skolans som kommunens kostnader för distansutbildning och utlokalise- rad/decentraliserad utbildning. Några remissinstanser, däribland Gles- bygdsverket, understryker att förslaget måste preciseras vad gäller för- delning av ersättning och ansvarsfördelning mellan stat och kommun. Det framhålls att kommunernas beställarkompetens beträffande utbild- ning varierar. Mot den bakgrunden bör i första hand högskolorna få spe- cialdestinerade medel för utveckling av utbudet av distansutbildning. Men även kommuner eller kommunala sammanslutningar bör kunna få medel för upphandling av distansutbildning. Detta anses kunna täcka de extra kostnader utbildningen kan medföra. Skälen för regeringens bedömning : Tillgängligheten till utbildning är en central tillväxtfaktor. De lokala arbetsmarknadsregionernas efter- frågan på ett förhållandevis brett utbud av kompetenser talar för ett brett utbud av utbildning regionalt. Möjligheten att göra utbudet av olika ut- bildningar lättillgängligt via distansutbildningar bör klart främja förut- sättningarna för tillväxt. En utvecklad och flexibelt ordnad distansutbild- ning underlättar också för människor att kombinera utbildning med ar- bets- och familjeliv. Ökade möjligheter till distansutbildning kan således möjliggöra utbildning på jämlika och jämställda villkor. En tämligen omfattande distansutbildning bedrivs i av universitet och högskolor, Statens skolor för vuxna (SSV) m.fl. Ett särskilt utvecklingsarbete bedrivs även avseende gymnasieskolan. Statens skolor för vuxna har en viktig roll beträffande distansutbildning som en del i det livslånga lärandet. Det framhåller regeringen i proposi- tionen Vuxnas lärande och utvecklingen av vuxenutbildningen (2000/01:72). SSV skall stödja kommunernas användning av distans- metoder vuxenutbildningen. Det innebär att SSV, förutom att utveckla och tillhandahålla främst gymnasial vuxenutbildning i form av distansut- bildning, bl.a. skall utveckla och sprida kunskap om arbetssätt och meto- der vid användning av medieburet material som stöd för ett flexibelt lärande. SSV skall också tillhandahålla fortbildning för lärare och skol- ledare, som skall arbeta som handledare och lärare för deltagare i distansutbildning. SSV har även till uppgift att tillhandahålla beskrivande information om det aktuella utbudet av internetbaserad programvara som har relevans för vuxnas lärande i första hand på gymnasial nivå. Regeringen bedömer att högre utbildning måste kunna erbjudas fler människor med olika bakgrund samt göras mer tillgänglig i hela landet än . I propositionen Den öppna högskolan (prop. 2001/02:15) gör regeringen bedömningen att universitetens och högsko- lornas distansutbildningar bör samordnas i ett svenskt nätuniversitet med start . Regeringen föreslår i budgetpropositionen att motsvarande 2 350 helårsstudenter avsätts för distansutbildning. Nätuniversitetet bör bestå av de IT-stödda distansut- bildningar som universitet och högskolor anmäler för registrering inom Varje lärosäte ansvarar själv för den utbildning som an- Prop. 2001/02:4 mäls. Av utbildningsanordnarna för sådana studier krävs att de utvecklar och anpassar undervisningen och andra stödjande åtgärder för att kunna erbjuda en IT-stödd distansutbildning. Det är vidare viktigt att utbild- ningsanordnaren finns tillgänglig för att vägleda, stödja och ge en administrativ struktur för studierna. Detta är inte minst viktigt för att attrahera och möjliggöra för nya grupper att söka sig till högskole- utbildning. Regeringen anser, av flera skäl, att en ökad tillgänglighet till utbildning är eftersträvansvärd. Distansutbildningens flexibilitet , rum, studie- takt och metod, öppnar nya möjligheter för kompetensutveckling på hög- skolenivå. Regeringen har tidigare fastställt målet att hälften av en årskull skall ha påbörjat högskolestudier . Regeringens ambition är också att bredda rekryteringen till högskolan vilket innebär att nya grupper, inte minst från studieovana miljöer, skall stimuleras att bedriva högskolestudier. Möjligheten att nå dessa målsättningar och am- bitioner ökar genom en större tillgänglighet till utbildning. underlättas möjligheterna till ett livslångt lärande. Tillgängligheten till utbildning är en central faktor för individers möjlighet att utveckla sin kompetens, liksom för landets tillväxtpotential. Ökad tillgänglighet till utbildning och kompetensutveckling är vidare betydelsefull för den regionala utvecklingen. Distansutbildning skall möta utbildningsbehov i hela landet. De tek- niska förutsättningarna för en fortsatt utveckling av distansutbildningen är goda, bl.a. på grund av den spridda användningen av IT-teknik i , antingen i det egna hemmet eller i ett lärcentrum i hemkommu- nen. Distansutbildning via Internet är en etablerad utbildnings- form och förekommer i olika former inom den internationella högskole- världen. Regeringen föreslår i propositionen Den öppna högskolan att det behov som uppstår i fråga om administration och samordning av nät- och dess verksamhet bör en ny myndighet, Myndigheten för , svara för. Denna myndighet inrättas . (Distum) avvecklas . Frågor om nätuniversitetet och Distum tas upp i ovan nämnda proposition. Regeringen bedömer i propositionen Den öppna högskolan, avsnitt 13.5, att nuvarande prestationsrelaterade resurstilldelningssystem för universitet och högskolor inom område bör bibehålls i stort sett oförändrat. Styrelserna för universitet och högskolor skall besluta om den interna resursfördelningen och därvid göra nödvändiga prioriteringar i verksam- heten. Enligt vad som nämnts ovan bedömer regeringen att universitetens och högskolornas distansutbildningar bör samordnas i ett svenskt nätuniver- sitet. För detta ändamål har i budgetpropositionen (prop. 2001/02:1 utgiftsområde 16) , motsvarande 2 350 helårsstudenter, beräknats. föreslår regeringen att ersätt- ningen för distansutbildningar inom nätuniversitetet skall vara per helårsstudent och helårsprestation. Dessa platser föreslås såle- des i budetpropositionen erhålla en särskild ersättningsnivå som är högre än t.ex. ersättningen för de humanistiska, samhällsvetenskap- liga, naturvetenskapliga och tekniska utbildningsområdena. avser regeringen att ta initiativ till ett utvecklingsarbete, i samband med Prop. 2001/02:4 arbetet med nyckeltal för den högre utbildningen, för att bl.a. undersöka hur resurser för distansutbildning skall beräknas kommande år. 9.3.2Samverkan mellan universitet och högskolor och kommuner Regeringens bedömning: bör avsättas under perio- den 20022004, för att stimulera samarbete mellan universitet och hög- skolor och kommuner i samverkan, i syfte att öka rekryteringen till hög- skolan samt skapa hållbar tillväxt i regionen. Skälen för regeringens bedömning: Utbyggnaden av högskolan och förslag om inrättande av ett nätuniversitet, som regeringen presenterar i propositionen Den öppna högskolan (prop. 2001/02:15), skapar en ökad tillgänglighet till högre utbildning för enskilda individer. Nätuniversitetet ger ökade möjligheter för människor att studera oavsett tid och rum, samt att ta del av utbildningen vid flera lärosäten. Det ligger i kommuners och regioners intressen att människor utbildar sig och att det skapas möjligheter för ett livslångt lärande. Tillgång till lärande skapar också möjligheter att få den kompetens som behövs för att utveckla företag och verksamheter i de olika regionerna och därmed skapa hållbar tillväxt. Universitet och högskolor har i sin tur ett intresse av att rekrytera studenter till sina utbildningar. Den enskilde har ett stort intresse av att utbilda sig för att stärka sin position på arbetsmarknaden och i samhället samt för att stimulera den personliga utvecklingen. Med anledning av detta föreslår regeringen att en möjlighet skapas för lärosäten och kommuner i samverkan att gemensamt söka medel för utvecklingsprojekt eller åtgärder som dels bidrar till en ökad rekrytering till högre utbildning, dels stimulerar en hållbar regional till- växt. Medlen kan t.ex. användas för att göra en analys av det regionala utbildningsbehovet och sedan skapa åtgärder för att öka rekryteringen till högskolans utbildningar som motsvarar behovet. Åtgärderna kan också t.ex. bygga på en kompetensanalys som har gjorts i samband med de regionala tillväxtavtalen. Åtgärderna kan innebära att kommunala utbild- ningsanordnare tillsammans med ett lärosäte skapar olika former av ut- bildningar som dels ger individer behörighet till högre utbildning genom studier på gymnasial nivå, dels innebär en introduktion till och kombina- tion med högre utbildning. Exempel på denna form av utbildningssamar- bete beskrivs mer utförligt i propositionen Den öppna högskolan (prop. 2001/02:15). De gemensamma utvecklingsprojekten eller åtgärderna kan riktas mot att öka rekryteringen antingen till utbildning på en högskole- ort, ortsförlagd distansutbildning eller t.ex. distansutbildning inom ramen för nätuniversitetet. Medlen kan ge regioner och deras invånare möjlig- heter att ta del av det nya utbildningsutbud som kommer att erbjudas dem i och med nätuniversitetet. Medlen skall utgöra ett initialt stöd till projekt och åtgärder som fram- tagits av berörda kommuner och lärosäten och som är anpassade till be- hoven och förutsättningarna regionalt. Medlen fördelas av regeringen eller den myndighet regeringen utser. Regeringen kommer att tillse att användningen av resurserna följs upp, bl.a. i syfte att sprida goda exem- Prop. 2001/02:4 pel. 9.3.3Utveckling av nya högskoleutbildningar Regeringens bedömning: Ett särskilt uppdrag bör ges till uni- versitet, och för att i samarbete med den kommunala vuxenutbildningen utveckla s.k. collegeutbildning. Dessutom bör ett särskilt uppdrag ges till , och för att utveckla kortare yrkesutbildningar som förordas i regeringens proposition Den öppna högskolan (prop. 2001/02:15).