prop · GO03140 · 2001-01-01 00:00:00 — Den beskrivna skillnaden kan inte sakligt motiveras. I de båda nämnda exemplen ligger huvudansvaret för försörjningen utanför det allmänna pensionssystemet. Detta talar för att behovet av bostadsstöd bör bedömas utan särskilt hänsynstagande till att en viss del av försörjningen kommer från den allmänna sjukförsäkringen. Det kan därför sättas i fråga om personer som uppbär partiell aktivitets- eller sjukersättning skall kunna kvalificera sig för det reformerade bostadstillägget. Emellertid kommer partiell aktivitets- eller sjukersättning i många fall att utgöra antingen förmånstagarens huvudsakliga försörjning eller i väsentlig mån utgöra ett betydande tillskott till försörjningen. Effekterna av en begränsning av möjligheterna att jämte partiell aktivitets- eller sjukersättning uppbära bostadstillägg kan således komma att medföra betydande konsekvenser på individnivå. Inte minst med hänsyn härtill måste därför frågan grundligt utredas innan ett förslag kan läggas fram om någon form av begränsningsregel avseende möjligheterna att jämte partiell aktivitets- eller sjukersättning uppbära bostadstillägg. Sammanfattningsvis föreslår således regeringen att personer som kommer att uppbära någon form av aktivitets- eller sjukersättning skall vara kvalificerade för det reformerade bostadstillägget. 6.2.2 Kvalifikationskravet för det reformerade bostadstillägget vid vilande aktivitets- och sjukersättning Regeringens förslag: En sjukersättningsberättigad som får hela sin sjukersättning vilandeförklarad skall kunna få bostadstillägg under som längst när sjukersättningen är vilande. En aktivitetsersättningsberättigad som får hela sin aktivitetsersättning vilandeförklarad skall kunna få bostadstillägg under hela den tid aktivitetsersättningen är vilandeförklarad. Utredningens förslag: Utredningen lämnade inte något förslag i detta avseende. Skälen för regeringens förslag: Enligt nuvarande bestämmelser om bostadstillägg kan den som fått hela sin förtidspension vilandeförklarad få bostadstillägg med vilandeförklarad förtidspension. För det fall den försäkrade fortsätter att förvärvsarbeta, och hela förtidspensionen även fortsatt är vilande upphör rätten till bostadstillägg. Detta betyder att rätten till bostadstillägg endast föreligger om förtidspensionen förklarats vilande enligt nu tillämpliga bestämmelser i 16 kap. 16 § lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL). Skälen till den nuvarande regeln om bostadstillägg till den som har vilande förtidspension är i korthet följande. Om bostadstillägget skulle dras in när någon får hela sin förtidspension vilandeförklarad skulle detta kunna medföra väsentliga marginaleffekter, som skulle kunna utgöra ett hinder för den försäkrade att börja arbeta. Förfarandet skulle således motverka att förtidspensionären tog sig ut i förvärvslivet. Efter med vilande förtidspension är dock situationen en annan. Förtidspensionärens situation kan då jämföras med övriga personer som förvärvsarbetar. En fortsatt utbetalning av bostadstillägg till den som inte uppbär förtidspension är därför inte lämplig då det skulle kunna uppfattas som orättvist och stötande. De nuvarande reglerna om vilande förtidspension skall gälla på motsvarande sätt såvitt avser aktivitets- eller sjukersättning. En försäkrad som får aktivitetsersättning, och som provar på att förvärvsarbeta, skall dock - enligt 16 kap. 16 § AFL i dess lydelse fr.o.m. - kunna få aktivitetsersättningen vilande under återstoden av den period som den beviljats för, utan att den då uppvisade arbetsförmågan får läggas till grund för indragning eller minskning av ersättningen. Skälen till de generösare reglerna för vilandeförklaring avseende aktivitetsersättning är att unga personer, som till följd av svåra funktionshinder och långvariga sjukdomar i regel aldrig haft ett förvärvsarbete, generellt sett kan vara i behov av än andra för att prova ett arbete, utan att rätten till försörjningen från socialförsäkringen riskeras. Regeringen anser att motiven bakom den nu tillämpliga bestämmelsen om möjligheterna att få bostadstillägg när förtidspension har förklarats helt vilande, har bärighet även avseende möjligheterna att erhålla reformerat bostadstillägg vid vilande aktivitets- eller sjukersättning. Med andra ord anser vi att den som fått sin aktivitets- eller sjukersättning helt vilandeförklarad, skall vara kvalificerad för det reformerade bostadstillägget på motsvarande sätt som den som fått sin förtidspension helt vilandeförklarad. Dock bör även den som, enligt 16 kap. 16 § AFL i dess framtida lydelse, får hela sin aktivitetsersättning vilandeförklarad för vara kvalificerad för det reformerade bostadstillägget under hela den tid aktivitetsersättningen är vilande. Detta innebär att den som får hela sin sjukersättning vilandeförklarad kan komma att vara kvalificerad för bostadstillägg under som längst , medan den som får hela sin aktivitetsersättning vilandeförklarad kan få bostadstillägg för som längst under hela den tid för vilken aktivitetsersättningen är beviljad. Regeringen föreslår således sammanfattningsvis att en aktivitets- eller sjukersättningsberättigad som - till följd av vilandeförklaring enligt 16 kap. 16 § AFL i dess lydelse fr.o.m. - inte kommer att uppbära aktivitets- eller sjukersättningsförmån skall vara kvalificerad för det reformerade bostadstillägget aktivitets- eller sjukersättningen är vilande. 6.3 Förmån som betalas ut från stat inom Europeiska unionen (EU) eller Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) som kvalifikationsgrund för det reformerade bostadstillägget Regeringens förslag: Den som uppbär allmän pensions- eller invaliditetsförmån enligt lagstiftningen i en stat som ingår i Europeiska unionen (EU) eller Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) och är bosatt här, skall vara kvalificerad för det reformerade bostadstillägget. För att EU/EES-förmån skall kvalificera förmånstagaren för bostadstillägg , skall det dock krävas att förmånen motsvarar någon av de svenska allmänna pensionsförmåner eller de allmänna sjukförsäkringsförmåner som kvalificerar en förmånstagare för bostadstillägg. Utredningens förslag: Stämmer överens med regeringens förslag. Remissinstanserna: läns allmänna försäkringskassa anser att rätten till bostadstillägg för personer som uppbär utländsk pension bör förtydligas. I övrigt har ingen remissinstans yttrat sig särskilt över förslaget. Skälen för regeringens förslag: Bostadstillägg till pensionärer () är en förmån som i och för sig omfattas av Förordningen (EEG) nr 1408/71 om tillämpning av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen. Bostadstillägget är emellertid en sådan särskild, icke avgiftsfinansierad förmån som avses i artikel 4.2a förordningen 1408/71. Med hänsyn härtill, och då lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer () finns förtecknad i bilaga IIa till förordningen 1408/71, utbetalas enligt artikel 10a i förordningen förmånen endast till förmånstagare som är bosatta i och endast i enlighet med bestämmelser i . Enligt nuvarande BTPL betalas BTP ut till personer bosatta i som uppbär bl.a. pension enligt lagstiftningen i en stat som ingår i Europeiska unionen (EU) eller Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). Någon anledning att ändra på de nuvarande förhållandena finns inte. Regeringen föreslår därför att den som är bosatt här och uppbär pensions- eller invaliditetsförmån enligt lagstiftningen i en stat som ingår i EU/EES skall vara kvalificerad för det reformerade bostadstillägget. Vidare föreslår vi att endast sådana EU/EES-förmåner som motsvarar någon av de svenska förmånerna som kvalificerar den enskilde förmånstagaren för det reformerade bostadstillägget skall anses uppfylla kvalifikationsvillkoret. Eftersom den nya lagen om bostadstillägg till pensionärer m.fl. kommer att ersätta nuvarande BTPL krävs det förhandlingar inom EU/EES för att få den nya lagen om bostadstillägg till pensionärer m.fl. antecknad i bilaga IIa till förordningen 1408/71. 6.4 Betydelsen av avkortad eller reducerad pensions- eller sjukförsäkringsförmån Regeringens förslag: Vid bestämmandet av om pensionsförmånen eller aktivitetsersättnings- eller sjukersättningsförmånen som sådan skall kvalificera förmånstagaren för det reformerade bostadstillägget, skall det sakna betydelse om förmånen är avkortad. Det skall vidare inte påverka kvalifikationen för bostadstillägget om ålderspension, till följd av omdebiteringar därför att egenföretagare betalat in för låg eller ingen pensionsavgift, betalas ut med lägre belopp än vad som annars skulle varit fallet. Ovanstående skall gälla även för förmån som betalas ut från en annan stat som är medlem i Europeiska unionen (EU) eller som ingår i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). Utredningens förslag: Stämmer överens med regeringens förslag. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har särskilt yttrat sig över förslaget. Skälen för regeringens förslag: Regeringen har tidigare i detta avsnitt föreslagit att det skall vara allmänna pensions- eller sjukförsäkringsförmåner som i princip utgör förmånstagarens huvudsakliga försörjning eller som åtminstone har en väsentlig betydelse för försörjningen, som skall kvalificera honom eller henne för det reformerade bostadstillägget. Om samma princip skulle tillämpas på förmånstagare som uppbär avkortad pensionsförmån eller aktivitets- eller sjukersättningsförmån, dvs. att förmånen som betalas ut är andelsberäknad med hänsyn till försäkringstid, skulle den som har en låg pension eller aktivitets- eller sjukersättning till följd av att han eller hon inte kan tillgodoräkna sig full sådan försäkringstid, endast få avkortat bostadstillägg. Principen skulle t.o.m. kunna innebära att förmånstagaren inte var kvalificerad för bostadstillägg. Sistnämnda skulle gälla i de fall avkortningen av huvudförmånen är sådan att denna förmån inte kan anses utgöra den huvudsakliga eller väsentliga delen av försörjningen. Frågan om rätt till bostadstillägg föreligger kommer således att få bedömas i varje fall för sig. Ett sådant system skulle inte uppfylla de krav på förutsägbarhet som bör kunna ställas på ett modernt bostadstilläggssystem. Enligt regeringens uppfattning är det tillhörigheten till det allmänna pensionssystemet, och den allmänna sjukförsäkringen genom aktivitets- eller sjukersättning, som bör vara avgörande för om personen i fråga skall uppfylla kvalifikationsvillkoren för det reformerade bostadstillägget. Det förhållandet att pensionsförmånen eller aktivitets- eller sjukersättningen utges i oavkortad eller avkortad omfattning är något som den enskilde förmånstagaren inte kan påverka. Regeringen föreslår därför att det inte skall spela någon roll om förmånen utges som oavkortad eller avkortad förmån. Eftersom ett liknande resonemang kan föras om förmånstagaren gjort tidigt uttag av ålderspension, eller om omdebitering av sådan pensionsförmån skett för egenföretagare som inte betalt in eller betalt in för låg pensionsavgift, föreslår vi att sådana omständigheter inte heller skall påverka kvalifikationen för det reformerade bostadstillägget. Vad som sagts skall gälla även för förmån av motsvarande slag som utges från annat land inom EU/EES-området. 7 Bostadstilläggets storlek och omfattning samt den bidragsgrundande bostadskostnaden, m.m. 7.1 Bostadstilläggets omfattning Regeringens förslag: Det nya bostadstillägget skall svara för en del av bidragstagarens bostadskostnad och lämnas endast för den bostad i vilken han eller hon har sitt huvudsakliga boende (permanentbostaden). För bostad i särskild boendeform skall bostadstillägg lämnas endast för boende i lägenhet eller för boende i en- eller tvåbäddsrum. Bidragsberättigad som vistas eller bor i en särskild boendeform eller liknande inrättning skall vara berättigad till bostadstillägg för sin ursprungliga permanentbostad från det att bedömt vistelsen eller boendet i den särskilda boendeformen som stadigvarande. Bostadstillägg skall inte lämnas för sådan bostadskostnad som fastställs med beaktande av bidragstagarens inkomst. Utredningens förslag: Stämmer i princip överens med regeringens förslag. Utredningen föreslog att de två bostadsstöden borde så långt möjligt ha enhetliga regler, framför allt när det gäller beräkning av inkomst och bostadskostnad. Remissinstanserna: Ett tiotal remissinstanser har yttrat sig särskilt över förslaget i denna del. Flertalet av de remissinstanser som yttrat sig över förslaget om enhetliga regler avseende bostadsbidrag och bostadstillägg tillstyrker det. Skälen för regeringens förslag: I det nuvarande systemet för bostadstillägg till pensionärer skall bostadstillägget bidra till att täcka bostadskostnader, oberoende av vilken form boendet har. Detta betyder att permanentboende i såväl hyresrätt, bostadsrätt, andelslägenhet som i egen fastighet som boende på sjukhem, och i gruppbostad är exempel på boende som kvalificerar bidragstagaren för bostadstillägg. Dock lämnas bostadstillägg för bostad i särskild boendeform endast om den bidragsberättigade bor i lägenhet eller i en- eller tvåbäddsrum. Varje kommun har enligt socialtjänstlagen (1980:620) skyldighet att inrätta särskilda boendeformer för service och omvårdnad för äldre personer med behov av ett särskilt stöd. Vidare är kommunerna skyldiga att inrätta bostäder med särskild service till personer med funktionshinder. Syftet är att likställa boendet i de särskilda boendeformerna med boende i enskilt hem. Regeringen föreslår att det nya bostadstillägget, liksom det nuvarande, skall svara för en del av bidragstagarens boendekostnad och lämnas endast för den bostad i vilken han eller hon har sitt huvudsakliga boende (permanentbostaden). Vidare föreslår vi att de nuvarande reglerna för bostadstillägg för bostad i särskild boendeform skall föras över till den nya lagen. När den bidragsberättigade på grund av omvårdnad eller vård helt eller till övervägande del vistas eller bor i särskild boendeform eller likartad bostad, utbetalas bostadstillägg enligt nuvarande bestämmelser för permanentbostaden . Fristen räknas från det att bedömt vistelsen eller boendet som stadigvarande. Bestämmelsen medför ofta en betydande minskning eller indragning av bostadstillägg och i förlängningen att den gamla bostaden inte kan behållas. Av det skälet har bidragstagaren getts ett rådrum från det att fattat beslut, innan beslutet om indragning eller minskning verkställs. Denna undantagsregel bör, enligt regeringens uppfattning, överföras till det nya systemet. Regeringen föreslår vidare att det nya bostadstillägget, i likhet med vad som gäller för nuvarande bostadstillägg, inte skall lämnas för sådan bostadskostnad som är bestämd utifrån den bidragsberättigades inkomst. Regeringen vill avslutningsvis påpeka att det principiellt kan ifrågasättas om särskilt boende i tvåbäddsrum bör anses som en permanentbostad. Det kan också av principiella skäl ifrågasättas om den nuvarande sexmånadersgränsen vid vistelse utanför permanentbostaden är ändamålsenlig. Dessa frågor hänger dock delvis samman med de frågor som behandlas i betänkandet Pension på institution (SOU 2000:112), som bereds inom . Dessa frågor bör därför behandlas vid den fortsatta beredningen av det nämnda betänkandet. Enligt nu gällande bestämmelser om bostadstillägg får regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer, besluta om vilka kostnader som skall hänföras till bostadskostnader och hur dessa skall beräknas. Då det skulle föra för långt att i lag närmare ange detta, får det även för det nya systemet ankomma på regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer, att meddela närmare föreskrifter i dessa frågor. 7.2 Fördelning av bostadskostnaden mellan makar förslag: För gift person som är kvalificerad för det nya bostadstillägget, och som delar bostad med sin make, skall bostadskostnaden - oavsett om den andre maken är kvalificerad för bostadstillägg eller inte - delas lika mellan makarna. Den del av bostadskostnaden som efter delningen hänförs till den bidragsberättigade skall därvid grunda rätt till bostadstillägg. Utredningens förlag: Stämmer delvis överens med regeringens förslag. Utredningen föreslog även att för barn , eller barn som uppbär förlängt barnbidrag eller studiebidrag, skulle ingen andel av bostadskostnaden beräknas. Remissinstanserna: Ett flertal remissinstanser har yttrat sig över förslaget. Majoriteten av dessa tillstyrker förslaget. () tillstyrker förslaget med den inskränkningen att regeln om delade bostadskostnader mellan makar endast bör gälla nytillkomna ärenden. Denna inställning delas av läns allmänna försäkringskassa. () avstyrker förslaget i den mån det medför minskat bostadsstöd för nuvarande bidragstagare. Skälen för regeringens förslag: Enligt föreskrifter (RFFS 1998:9) om beräkning av bostadskostnad skall bostadskostnaden för en pensionär, som delar bostad med sin make och vars make har pensionsförmån, denna utgöra hälften av den totala bostadskostnaden. För pensionär, vars make inte har pensionsförmån, skall däremot makarnas gemensamma bostadskostnad utgöra bidragstagarens bostadskostnad. När det gäller inkomstprövningen i samma situation, skall årsinkomsten däremot för var och en av makarna beräknas utgöra hälften av deras sammanlagda årsinkomst. För den make som inte är pensionär räknas hela inkomsten med i årsinkomsten. De nuvarande reglerna för bostadskostnadsberäkning har sitt ursprung i då det bl.a. var vanligt med endast en förvärvsarbetande i en familj. Sedan reglernas tillkomst har detta förändrats och även samhällsutvecklingen i övrigt gör att regeln, enligt regeringens uppfattning, spelat ut sin roll. Dagens regler är ofta förmånliga i det enskilda fallet, när bidragstagarens make inte är bidragsberättigad. En effekt av detta blir dock att när även den andra maken blir pensionär, dvs. bostadskostnaden fördelas på båda makarna och bådas inkomster ingår helt - med undantag av folkpensionsförmånerna - i inkomstunderlaget för bostadstillägget, kan bostadstillägget bli helt eller delvis bortreducerat. Trots lägre sammanlagd inkomst minskar således förmånen. Regeringen anser att det i de fall som beskrivits ovan är lämpligare att, i likhet med vad som föreslås om reduceringsinkomst (avsnitt 9), endast låta hälften av makarnas gemensamma bostadskostnad påföras den make som är berättigad till bostadstillägg. Effekten av en sådan fördelning av bostadskostnaden i det nya bostadstilläggssystemet blir mindre än om den hade införts i det nuvarande systemet. Detta beror på den konstruktion av fribeloppsberäkningen som föreslås i avsnitt 9. Regeringen föreslår därför att för gift bidragsberättigad som delar bostad med sin make skall bostadskostnaden delas lika mellan makarna, oavsett om den andre maken är kvalificerad för bostadstillägg eller inte. Den del av bostadskostnaden som efter delningen hänförs till den bidragsberättigade maken skall grunda rätt till bostadstillägg. Enligt nu gällande föreskrifter sker en beräkning av hur stor del av bostadskostnaden som skall läggas till grund för beräkningen av det bostadstillägg den sökande har rätt till. Vid en sådan fördelningsberäkning kan en förälder som sammanbor med barn i vissa fall tillgodoräkna sig ytterligare andelar av boendekostnaden. Detta gäller när barnet är eller får studiehjälp eller förlängt barnbidrag. I budgetpropositionen (prop. 2000/01:1 utgiftsområde 11, 3.6.2) anges att möjligheterna att höja åldersgränsen från till för när ett barn skall anses vara självförsörjande i bostadstilläggssammanhang skulle beredas. Då frågan om vilken åldersgräns som skall tillämpas i detta sammanhang inte bör ses isolerad, utan samstämmas med åldersgränser i andra trygghetssystem, bör den beredas ytterligare. Regeringen får därför återkomma med förslag . Regeringens anser att det för för långt att i lag reglera samtliga förhållanden om hur förekomsten av barn och inneboende och olika former av sammanboende bör påverka fördelningen av bostadskostnaden. Närmare föreskrifter om fördelningen av bostadskostnader, med ovan angivet undantag, bör därför meddelas av regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer. 7.3 Samordning av bostadstillägg till pensionärer m.fl. och bostadsbidrag Regeringens bedömning: För den som har både bostadsbidrag och bostadstillägg bör bostadsbidrag inte lämnas för bostadskostnad till den del denna motsvaras av bostadstillägget. Utredningens förslag: Utredningen föreslog att bostadstillägg inte skall lämnas i de fall pensionären uppbär bostadsbidrag enligt lagen (1993:737) om bostadsbidrag. Utredningen ansåg att den som uppfyller villkoren för både bostadsbidrag och bostadstillägg bör, bl.a. med stöd av uppgifter om ersättningsbeloppen från respektive stödform, välja en av dessa. Remissinstanserna: () delar utredningens uppfattning att bostadstillägget inte skall kunna utbetalas med annat bostadsstöd. läns allmänna försäkringskassa anser att den enskildes möjlighet att välja mellan bostadsbidrag och bostadstillägg bör framgå av lagtexten. Skälen för regeringens bedömning: Enligt 4 a § lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer () lämnas bostadstillägg inte för den del av bostadskostnaden som motsvaras av bostadsbidrag. Enligt föreskrifter (RFFS 1998:9) om beräkning av bostadskostnad skall den beräknade bostadskostnaden minskas med preliminärt bostadsbidrag. Skälet för den nuvarande samordningen är att båda formerna av bostadsstöd avser att utgöra ersättning för bostadskostnaden. betalades både bostadstillägg och bostadsbidrag ut till ungefär 15 500 personer, varav 14 000 var förtidspensionärer förslag som regeringen lämnat i denna proposition innebär att vissa personer som föreslås vara kvalificerade för bostadstillägg även kommer att vara kvalificerade för bostadsbidrag. Eftersom båda förmånerna avser att ersätta i princip samma bostadskostnad, kan det ifrågasättas om en person som är berättigad till ett individinriktat grundskydd i form av bostadstillägg dessutom skall vara berättigad till ett hushållsinriktat högkostnadsskydd i form av bostadsbidrag. Även om de båda förmånerna avser att ersätta samma bostadskostnad, utges de med olika utgångspunkter. Den gemensamma nämnaren för förmånerna är att förmånstagarna inom varje system skall tillförsäkras ett acceptabelt boende. Det nya bostadstillägget är närmast att anse som en komplettering till allmän pension eller aktivitets- eller sjukersättning. Syftet med förmånen är således att tillförsäkra bidragstagare med låg inkomst ett acceptabelt boende. Bostadsbidrag är närmast att se som en tilläggsförmån till förvärvsinkomst och skall som sådan i princip tillförsäkra barnfamiljer ett acceptabelt boende. Eftersom det, generellt sett, kommer att finnas bidragstagare som i större eller mindre omfattning jämte sådan förmån som kvalificerar dem för bostadstillägg kommer att dels ha en förvärvsinkomst, dels ha minderåriga barn, anser regeringen övervägande skäl talar för att en person som är berättigad till bostadstillägg även skall kunna få bostadsbidrag. Dock bör dessa samordnas så att inte högre bidrag än bostadskostnaden kan betalas ut. Det reformerade bostadstillägget skall, liksom det nuvarande bostadstillägget, vara ett individinriktat bidrag av grundskyddskaraktär, medan bostadsbidraget är ett hushållsinriktat högkostnadsskydd. Detta talar för att beslut om med vilket belopp det reformerade bostadstillägget skall betalas ut, bör fattas före det att beslut om bostadsbidrag meddelas. För en sådan ordning talar även det förhållandet att bostadsbidraget beviljas genom preliminärt beslut som stäms av i efterhand. Den nuvarande samordningen mellan bostadstillägg och bostadsbidrag kan således ifrågasättas. Enligt regeringens bedömning bör samordningen, när den nya lagen träder i kraft, ske på så sätt att bostadsbidrag inte skall lämnas för bostadskostnad till den del denna motsvaras av bostadstillägget.