prop · GP031d25 · 2001-09-20 00:00:00 — Dessa beslut ledde till drygt 1 380 nya arbetstillfällen, vilket kan jämföras med ca 550 nya arbetstillfällen . Ungefär 4 400 arbetstillfällen bibehölls eller övertogs genom förvärv av utländska ägare. har i varierande grad medverkat till 84 etableringar. /2001 hade en kundstock om drygt 1 280 etableringar. Motsvarande siffra var 769. och har myndigheten framgångsrikt bedrivit projekt på såväl regional som lokal nivå, bl.a. regional investeringssamverkan, Call Center, och processing. Verksamheten har präglats av olika typer av samverkansformer som har givit långsiktiga resultat i form av bl.a. ökad sysselsättning i regionalpolitiskt prioriterade regioner. har en förstärkning av investeringssamverkan mellan och olika regioner skett bl.a. genom att ett kompetensutvecklingsprogram inletts i syfte att öka kunskapen om betydelsen av utländska direktinvesteringar och att förbättra hanteringen av dessa regionalt. De näringslivs- och Sverigefrämjande aktiviteter, inte minst med inriktning på informationsteknologi, som svenska ambassader och generalkonsulat med samarbetspartners genomfört, har inneburit goda exponeringsmöjligheter på olika marknader och har rönt stort intresse hos målgrupperna. Genomslaget i utländsk press har i många fall varit utomordentligt positivt. Verksamheten inom Östersjömiljard 2 startade i praktiken . Intresset från svenskt näringsliv, kommuner, länsstyrelser och samarbetsländerna är stort. Erfarenheterna av de insatser som genomförts har varit goda. Flera svenska företag kan genom marknadsetableringar och dylikt skönja effekterna av sitt deltagande i något av de projekt som kunnat genomföras med stöd från Östersjömiljard 2. Inre marknaden och handelspolitik har och bidragit till utvecklingen av en bättre fungerande inre marknad inom EU och verkat för fortsatta handelsliberaliseringar såväl regionalt som multilateralt. har som EU-ordförande i olika sammanhang lyft fram handelspolitikens möjligheter att bidra till ekonomiskt, ekologiskt och socialt hållbar utveckling. I detta arbete har spelat en viktig roll. Genom handelspolitiska utredningar och verksamheter på inre marknadsområdet har bidragit till att svenska intressen har tagits tillvara i det internationella och europeiska arbetet. Kollegiets särskilda insatser gentemot allmänheten, bl.a. i form av informationskampanjer och informationsspridning via de båda webbprojekten, har dessutom bidragit till att öka allmänhetens kunskap om, och utnyttjande av, de fördelar som en väl fungerande samhandel och inre marknad innebär. Regeringen anser således att kollegiet har uppfyllt sitt uppdrag att verka för en väl fungerande inre marknad och ett öppet och starkt multilateralt handelssystem och fortsatt liberalisering av handeln. Vad gäller funktionen Utrikeshandel inom civilt försvar bedömer regeringen att det finns förutsättningar för funktionen att, vid ett förändrat omvärldsläge, kunna uppnå en god förmåga inom de tidsramar som finns angivna för förlängd anpassningsperiod för beredskapsåtgärder. Den inre marknadens funktion beror till stora delar på hur frågor om fri varurörlighet hanteras, däribland bedömning av överensstämmelse med ställda säkerhetskrav. Det svenska systemet som administreras av SWEDAC har rönt internationell respekt. Regeringen gör vidare bedömningen att SWEDAC:s verksamhet även bidragit till en förbättrad marknadskontroll. Regeringen anser att SWEDAC fyller en viktig funktion för analysarbetet avseende kandidatländernas förutsättningar att ingå i EU:s inre marknad. Arbetet med ett EU-direktiv om mätinstrument har påbörjats i en rådsarbetsgrupp under det svenska ordförandeskapet. Direktivet berör ett flertal myndigheter och beräknas medföra kostnader för ökad marknadskontroll när det implementeras. Inom området statsstödd exportfinansiering har genom sitt arbete i EU och och bidragit till att minska handelssnedvridning mellan exporterande länder. Regeringen anser att genomfört åtgärder för att främja svensk export på ett mycket positivt sätt. Genom verksamhet har små och medelstora företag fått tillgång till kvalificerad exportinformation, kompetensutveckling och rådgivning av stor betydelse för företagens exportansträngningar. Programmen Marknadsplats och Informationsteknik, som genomförts med statlig finansiering , liksom det särskilda uppdraget Marknadsplats som genomförs med finansiering från Östersjömiljard 2, är exempel på framgångsrika exportsatsningar. Programmen med olika delprojekt har nått ett stort antal små och medelstora företag, av vilka många avser att gå vidare i en aktiv marknadssatsning. Det kan också konstateras att förhållandevis många företag snabbt kommit i gång med affärer liksom att värdefulla order tecknats i anslutning till specifika exportfrämjande aktiviteter. har det statliga exportfrämjandet genom exportråd varit föremål för särskild utredning. Utredningen har bland annat utvärderat verksamhetens inriktning och det statliga uppdraget till . Utredaren redovisade sitt slutbetänkande. Utredningen konstaterar att exportfrämjandet är en viktig faktor för att tillvarata potentialen i den svenska ekonomin. Det finns därför goda samhällsekonomiska skäl för att export- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 främjande bör vara ett statligt åtagande, inte minst i ljuset av omvärldsförändringarna . Man konstaterar vidare att verksamhetens inriktning och arbetsmetoder i huvudsak är bra. Svenska företags projektexport ökade inom flera multilaterala organ, bl.a. FN, och Tacis-program, till en del som ett resultat av högre aktivitet från företagens sida och en medveten satsning på projektexportfrämjande. Satsningarna på projektexportfrämjande har också inneburit ökad tonvikt på insatser av strategiskt värde, där det konkreta resultatet kommer att märkas först på . Verksamheten med statsstödda exportkrediter har 2000 och utgjort ett viktigt bidrag för att stärka svensk industris internationella konkurrenskraft. Regeringen anser att det är viktigt att svenska företag har tillgång till statsstödda exportkrediter för att uppnå konkurrensneutralitet mellan svenska och utländska företag. Regeringen undersöker hur det svenska systemet med statsstödda exportkrediter kan utformas för att bli mer konkurrenskraftigt. Verksamheten med statsstödda exportkreditgarantier har en central roll för att skapa förutsättningar för ökad svensk export. har med sin garantigivning medverkat till att svenska exportföretag kan erbjuda med konkurrentländerna likvärdiga villkor i konkurrensen om exportkontrakt. Regeringen anser att EKN på ett framgångsrikt sätt har förenat målet om garantigivning för svensk exportindustri på gynsamma villkor med målet att verksamheten skall vara självbärande . Insatserna med att komma tillrätta med problem med riskkoncentrationen i garantiportföljen har fungerat väl. Främjandet av utländska direktinvesteringar i är av stor betydelse för tillväxt och sysselsättning och fyller här en central funktion. Regeringen anser att 2000 och fullgjort uppdraget att främja utländska direktinvesteringar i på ett mycket förtjänstfullt sätt. har utvecklat och använt sig av en förbättrad modell för uppföljning, mätning och värdering av verksamhetens resultat. Regeringen ser det som positivt att myndigheten på detta sätt har tagit fram ett effektivt styrinstrument för bland annat resursallokering och kvalitetssäkring. Regeringen ser det som angeläget att också fortsättningsvis aktivt samverkar med lokala 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 och regionala aktörer för att utveckla investeringsfrämjandet, bl.a. genom utbildningsverksamhet och samarbetsavtal. Erfarenheterna från m.fl. satsning att främja svensk IT internationellt är mycket goda. Projektet har bidragit till att förstärka bilden av som ledande IT-land. Samordningen mellan departement, myndigheter och näringsliv har stärkts när det gäller den internationella marknadsföringen av svensk IT- kompetens. är en av världens snabbast växande regioner. och svenskt företagande har en nyckelroll i denna dynamiska process. Regeringen ser Östersjömiljarden 2 som ett viktigt instrument för att förstärka svenska företags position i och att förbättra förutsättningarna för svenska företags deltagande i utvecklingen av regionens näringsliv. Erfarenheterna av beslutade insatser för näringslivsutvecklingen i har varit goda. Anslaget avrapporteras till . Det kommer att utvärderas i sin helhet i anslutning till att samtliga insatser är genomförda. () har inte haft några invändningar i revisionsberättelserna för avseende myndigheterna inom politikområdet. 4.8.139:1 SWEDAC (Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll): Myndighetsverksamhet 1Inklusive slutjustering med anledning av de statliga avtalsförsäkringarna. En närmare beskrivning av detta finns i avsnitt 9.2. 2Motsvarar 18 954 tkr prisnivå. Anslaget finansierar Styrelsens för ackreditering och teknisk kontroll (SWEDAC) verksamhet. SWEDAC är central förvaltningsmyndighet för teknisk kontroll och nationellt ackrediteringsorgan för laboratorier och för certifierings-, provnings- och besiktningsorgan. Myndighetsverksamheten omfattar ansvar för den totala marknadskontrollen i (ett 20-tal myndigheters tillsyn på marknaden av att produkter uppfyller väsentliga säkerhets-, miljö- och hälsokrav). Härutöver har SWEDAC ett sektorsansvar för legal mätteknik, att varor håller mått och vikt, samt ädelmetallkontrollen. Ackrediteringsverksamheten svarar för av SWEDAC:s omsättning. Som ackrediteringsorgan åligger det SWEDAC att i internt och externt arbete uppfylla högt ställda kvalitetskrav och genomgå internationella kvalitetsrevisioner. har SWEDAC varit föremål för ett antal internationella utvärderingar, bl.a. en s.k. fyraårssyning av for Accreditation, EA. Undersökningarna har givit ett mycket tillfredsställande resultat. Handläggningstider för nya ackrediteringsärenden har utvärderats genom stickprov. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.3 Budget för avgiftsbelagd verksamhet - Ackreditering (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Uppdragsverksamheten är helt självfinansierad. Intäkterna inklusive ränta har 2000 ökat med , vilket innebär en volymökning med . Ökningen beror till stor del på den kraftigt ökade internationella projektverksamheten. Kostnaderna har ökat med . Resultatet är ett underskott på 1 559 000 (1999 var motsvarande siffra ett överskott på ). Resultatförsämringen beror huvudsakligen på ett kraftigt förändrat av- giftsuttag från () vilket ökat kostnaderna med ca . Det är angeläget att SWEDAC fortsätter att verka för att utveckla svenska kontrollordningar i öppna system. I kraft av myndighetens internationella engagemang är det angeläget att arbetet med att förbättra och internationalisera bedömningskriterier avseende överensstämmelse av ställda säkerhetskrav drivs vidare. SWEDAC har en viktig roll att fylla i analysarbetet avseende kandidatländernas förutsättningar att ingå i EU:s inre marknad. Tabell 4.4 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1 Inklusive slutjustering med anledning av de statliga avtalsförsäkringarna. En närmare beskrivning av detta finns i avsnitt 9.2. 1Inklusive slutjustering med anledning av de statliga avtalsförsäkringarna. En närmare beskrivning av detta finns i avsnitt 9.2. 2Motsvarar 58 698 tkr prisnivå. Anslaget finansierar verksamhet. Kollegiet är central förvaltningsmyndighet för utrikeshandel och handelspolitik. är även funktionsansvarig myndighet för funktionen Utrikeshandel inom civilt försvar. Från anslaget har det överförts till utgiftsområde 17, anslaget 28:22 för kollegiets arkivleveranser till . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Det är av största vikt att fortsätter att ha kontinuerlig beredskap att bistå i det löpande arbetet och att förse regeringen med kvalificerat underlag inför beslut och förhandlingar. Detta gäller särskilt arbetet inom den gemensamma handelspolitiken, pågående WTO-förhandlingar om jordbruks- och tjänstehandel, arbetet med EU:s antidumpningsåtgärder, arbetet för att förbättra den inre marknadens funktion och förhandlingsarbetet i förhållande till länder utanför EU. Detsamma gäller kollegiets insatser för att öka kunskapen om handelspolitiska frågor i ett vidare perspektiv hos allmänheten. Vidare är kollegiets roller inom anmälningsprocedurerna och som samordningscentral och kontaktpunkt fortsatt viktiga. Regeringen ser också positivt på kollegiets fortsatta engagemang i webbplatsen Östersjöwebben samt även webbplatsen Gränslösa affärer. Regeringen fattade beslut om hur det utgående anslagssparandet som översteg av anslaget skall disponeras. Beslutet innebar att skall disponeras av myndigheten. Tabell 4.6 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1 Inklusive slutjustering med anledning av de statliga avtalsförsäkringarna. En närmare beskrivning av detta finns i avsnitt 9.2. 1 Inklusive en minskning med 5 000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2001. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Anslaget 39:3 finansierar det statliga uppdraget till exportråd (), exportfrämjande insatser, särskilda handelsfrämjande och handelspolitiska insatser samt Sverigeprofilering till stöd för främjande. verksamhet inriktas på tre områden: Exportinformation, Exportutveckling och Exportkonsulting. Exportinformationen finansieras i huvudsak med statliga medel. Många exportutvecklingsprojekt är delfinansierade med statliga medel, medan konsultverksamheten sker på marknadsmässiga grunder. är det angeläget att offensiva satsningar görs inom exportfrämjandet. Regeringen prioriterar därför en förstärkning av exportfrämjandet med . Förstärkningen inriktas särskilt på exportfrämjande program för små och medelstora företag på strategiska marknader och områden, exportutvecklingsprogram och internationell marknadsföring av särskilda branscher i samarbete mellan offentliga och privata aktörer. Med anledning av betydelsen av importfrämjande liksom andra handelspolitiska insatser föreslår regeringen att medel avsätts till särskilda handelsfrämjande och handelspolitiska åtgärder. Av förstärkningen avser i utlandet (NSU) till stöd för Sverigeprofilering . har det statliga exportfrämjandet genom exportråd varit föremål för särskild utredning. Utredaren har redovisat sitt slutbetänkande. Regeringen fattade beslut om hur det utgående anslagssparandet som översteg av anslaget skall disponeras. Beslutet innebar att skall ställas till regeringens disposition, föras bort som indragning och disponeras av berörda myndigheter. Tabell 4.8 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1 Inklusive en minskning med 5000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2001. 4.8.439:4 AB Svensk Exportkredits statsstödda exportkreditgivning 1 Motsvarar 138 tkr prisnivå. AB Svensk Exportkredits (SEK) verksamhet syftar främst till att tillhandahålla medellång och lång exportfinansiering till svenska företag. Anslaget disponeras för ersättning till AB för eventuellt underskott som utgör skillnaden mellan intäkter och kostnader inom ramen för systemet med statsstödda exportkrediter. Skillnaden utgörs huvudsakligen av skillnaden mellan ränteintäkter och räntekostnader. Villkoren för statsstödda krediter följer den överenskommelse om statligt stöd vid exportkreditgivning som godkänt inom ramen för . AB fick en ny ägarstruktur. Statens ägarandel ökade till genom en fondemission som () köpte de aktier som tidigare tillhörde de svenska affärsbankerna. ABB äger därmed av aktierna i . har bemyndigat regeringen att ikläda staten ekonomiska förpliktelser i form av grundfondförbindelse till AB intill ett belopp av (rskr. 1981/82:427 och 1982/83:117). Regeringen har bemyndigat att utfärda en sådan garanti. med detta ställt ut en garanti till förmån för AB på . För denna garanti betalar SEK en premie på en procent . För att detta åtagande skall hanteras enligt garantimodellen föreslår regeringen att godkänner att AB debiteras en fullt riskavspeglande garantiavgift. Garantiavgiften kommer från och med att föras till garantireserv, och eventuella garantiinfrianden kommer att belasta reserven (se vidare volym 1, kapitel 7, avsnitt 7.2). 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Anslaget finansierar verksamheten vid Delegationen för utländska investeringar i (In- vest in , ), som är den centrala myndigheten för investeringsfrämjande åtgärder i . Verksamheten inriktas på informationsinsatser, marknadsföringsprojekt inom särskilda fokusområden samt regional samverkan och utbildningsverksamhet. Verksamheten finansieras dels med anslagsmedel, dels med bidrag från regeringen avseende regionalpolitiska medel och från partners i projektverksamheten. Anslaget disponeras för ersättning för underskott som utgör skillnad mellan ränteintäkt och räntekostnad i olika valutor. Dessa ränteskillnader avtar i takt med att gamla krediter förfaller. Utgifterna belastar främst anslagssparandet. Regeringen fattade beslut om hur det utgående anslagssparandet som översteg av anslaget skall disponeras. Beslutet innebar att skall disponeras av Kammarkollegiet och föras bort som indragning Tabell 4.10 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1 Varav 14 720 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2001 samt slutjustering med anledning av de statliga avtalsförsäkringarna. En närmare beskrivning av detta finns i avsnitt 9.2. 2 Motsvarar 56 813 tkr prisnivå. är det angeläget att offensiva satsningar görs inom investeringsfrämjandet. Regeringen prioriterar därför en förstärkning av investeringsfrämjandet med . Som ett led i regeringens styrning och uppföljning av ISA:s arbete genomfördes en utvärdering av vissa delar av myndighetens verksamhet. Utredarna konstaterade bl.a. att utväxlingen av anslagsmedlen i är hög. En mer omfattande utvärdering av myndigheten genomförs 2001 och planeras avslutas . Mot bakgrund av en ökad efterfrågan på ISA:s tjänster skall bl.a. ändamålsenligheten och kostnadseffektiviteten i en ökning av särskilt anslagna projektmedel jämfört med en ökning av grundanslaget utvärderas. Tabell 4.12 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen samt slutjustering med anledning av de statliga avtalsförsäkringarna. En närmare beskrivning av detta finns i avsnitt 9.2. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Anslaget finansierar det tidsbegränsade (1999- 2003) programmet Näringslivsutveckling i Ös- tersjöregionen (Östersjömiljard 2). beslutade att anslå för näringslivsutveckling i . Det övergripande målet för insatsen var att, utifrån ett svenskt intresse, stimulera näringslivsutveckling i och handel med länderna i denna region. I enlighet med förslag från Östersjöberedningen preciserades målet till att förstärka svenska företags position i och att förbättra förutsättningarna för svenska företags deltagande i utvecklingen av regionens näringsliv. Medlen skall användas för näringslivssatsningar och omfatta stöd till företagsetableringar, projektexport och marknadssatsningar samt till angelägna miljö- och energisatsningar och andra främjandeinsatser. Särskild vikt skall fästas vid små och medelstora företags deltagande i näringsliv. Verksamheten skall samordnas med och komplettera utvecklingssamarbetet med . Medel avsätts för fortsatta driftskostnader avseende den s.k. Östersjöwebben. Östersjöwebben är en betydande IT- satsning som stöd för små- och medelstora företag i . Medel kommer också att avsättas för Northern Dimension Environmental Partnership (NDEP). Östersjöberedningen behandlade bland annat frågan om riskkapitalsatsningar och rekommenderade fortsatta överväganden, eventuellt i form av en ny utredning. En sådan utredning har genomförts och förslag presenterats om fortsatta statliga satsningar på riskkapital i . Anslaget för var och för budgetåret . Regeringen föreslår att anslås för ändamålet för . Inom ramen för stödet till näringslivsutveckling i avsattes ekonomiska vårproposition medel för att finansiera utgifter för integrationsfrämjande åtgärder i . De samlade utgifterna för beräknas till . Eftersom Näringslivsutveckling i är ett tidsbegränsat program som temporärt ingår i verksamheten belastas anslaget 39:6 med vissa förvaltningsutgifter. Utfallet 2001 beräknas till . avses högst avdelas för förvaltningsutgifter. Regeringen fattade beslut om hur det utgående anslagssparandet som översteg av anslaget skall disponeras. Beslutet innebar att skall ställas till regeringens disposition och disponeras av berörda myndigheter. Tabell 4.14 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Överföring till/från andra an- Förslag/beräknat anslag 1 Anslaget 39:6 Näringslivsutveckling i (Östersjömiljard 2) avser . 4.8.739:7 Avgifter till internationella handelsorganisationer 1 Överföring av 1 300 tkr till anslaget 39:3 Exportfrämjande verksamhet. Anslaget disponeras för avgifter och bidrag för deltagande i vissa internationella närings- och handelspolitiska organ. Utgiftsstyrande faktorer är medlemsavgifternas utveckling i aktuell valuta samt fluktuationer i valutakurser. Anslaget disponeras av regeringen och belastas främst för avgifter och bidrag till nedanstående organ. Deltagandet bedöms av regeringen som nödvändigt för att möjliggöra svensk påverkan på den internationella utvecklingen, för ett aktivt svenskt deltagande i internationellt samarbete samt för informationsinhämtning på för viktiga områden. Anslaget täcker avgifter till följande organisationer: -Internationella rådet för samarbete på tullområdet (WCO) -Internationella () -Internationella () -Internationella () Under avveckling -Internationella Byrån för Utställningar i () -för Provning och Kontroll (EOTC). Regeringen fattade beslut om hur det utgående anslagssparandet som översteg av anslaget skall disponeras. Beslutet innebar att skall ställas till regeringens disposition och föras bort som indragning. Tabell 4.16 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Överföring till anslag 39:3 Förslag/beräknat anslag () uppgift är att främja svensk export genom utfärdande av ga- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Garantierna skyddar mot förlustrisk i samband med export till och investeringar i utlandet. Verksamheten skall bedrivas så att den är självbärande över tiden och ger ett stöd åt den svenska exporten som motsvarar vad konkurrerande företag i andra länder kan erhålla. EKN uppvisade ett negativt resultat, främst beroende på kraftigt ökade avsättningar för riskkoncentration. Underskottet uppgick till . Detta är en följd av att stora enstaka affärer med vissa länder har ökat riskkoncentrationen i portföljen på ett sätt som, enligt de principer som EKN tillämpar, nödvändiggör särskilda avsättningar. redovisade EKN ett överskott på . Detta överskott har åstadkommits trots fortsatt stora avsättningar för riskkoncentration. Ramutnyttjandet uppgick till för ordinarie exportkreditgarantier och till för investeringsgarantier. Siffrorna avser nettoengagemanget efter schablonmässiga justeringar av utfästelsebeloppen. Detta innebär att icke bindande utestående utfästelser medräknas till i ramutnyttjandet. Bindande utestående utfästelser och förbindelser räknas med till . Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.17 Budget för avgiftsbelagd verksamhet (Intäkt -kost- Budget och prognos är upprättade enligt kassamässiga principer till skillnad från EKN:s årsredovisning som upprättats enligt riskmässiga principer. De senare belastas även av reservationer för riskerna i engagemang och skadefordringar. Utöver intäkter i form av garantipremier redovisar EKN stora intäkter i form av återvinningar. Av kostnaderna utgör huvuddelen skadeutbetalningar. Skadeutbetalningar och återvinningar är mycket svåra att prognostisera och beror till stor del på omvärldsfaktorer. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 samässiga resultatet 2001 beräknas bli .