prop · GO0362 · 2001-02-01 00:00:00 — Regeringen avser att presentera en nationell handlingsplan mot rasism, främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering . Handlingsplanen skall främja ett brett, kontinuerligt och långsiktigt arbete mot rasism, främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering. Som ett första steg i utarbetandet av handlingsplanen har fått i uppdrag av regeringen att bygga upp en nationell kunskapsbank om arbetet mot rasism, främlingsfientlighet, homofobi och etnisk diskriminering. Verket skall vidare samråda med olika aktörer för att identifiera behovet av ytterligare insatser. Bland annat skall verket i samråd med utveckla en rådgivande och stödjande verksamhet för kommuner och andra på det lokala planet och tillsammans med stimulera till åtgärder för att öka kunskapen bland personer som kommer i kontakt med offer för brott med rasistiska och främlingsfientliga inslag. har tillsammans med anordnat en för gymnasieelever om rasism. Frågor som då togs upp var bl.a. hur den rasistiska brottsligheten i ser ut, vilka metoder som rasistiska organisationer använder för att sprida sitt budskap till elever och hur rasism kan bekämpas i skolorna. Ökad kunskap m.m. inom rättsväsendet För att förebygga och bekämpa brott med rasistiska, främlingsfientliga, antisemitiska eller homofobiska inslag krävs kunskap. Samtliga myndigheter inom rättsväsendet skall i enlighet med regleringsbreven för redovisa insatser som gjorts för att säkerställa att personalen har god kunskap om grunden för brott med rasistiska, främlingsfientliga, antisemitiska eller homofobiska inslag och om situationen för grupper som utsätts för sådana brott. () har fått i uppdrag att medverka till att säkerställa att personal inom rättsväsendet har sådan kunskap. BRÅ skall dessutom följa upp rättsväsendets insatser mot denna typ av brottslighet och analysera hur detta arbete påverkar utvecklingen av ifrågavarande brottslighet. I betänkandet Organiserad brottslighet, hets mot folkgrupp, hets mot homosexuella, m.m. straffansvarets räckvidd (SOU 2000:88) föreslås bl.a. att brottet hets mot folkgrupp förtydligas och kompletteras med ett nytt brott, grovt förargelseväckande beteende, att straffet för allvarligare former av hets mot folkgrupp skärps genom att det ges möjlighet att döma för grov hets mot folkgrupp och att hets mot homosexuella kriminaliseras. Kommittén har också utarbetat en möjlig modell för att införa ett straffansvar för aktivt deltagande i organisationer där allvarlig brottslig verksamhet förekommer. Betänkandet kommer att remissbehandlas . Bakgrunden till uppdraget har bl.a. varit händelser med anknytning till vissa mc-gäng, rasistiska organisationers verksamhet samt det internationella samarbetet när det gäller att bekämpa organiserad brottslighet. En särskild utredare har också till uppgift att göra en översyn av bestämmelsen om olaga diskriminering. I uppdraget ingår att göra en analys av rättsväsendets tillämpning av bestämmelsen. Syftet är att åstadkomma en lagstiftning och en tillämpning av den som utgör ett effektivt medel mot diskriminering. Utredningen skall redovisa sitt uppdrag . Vikten av att samarbeta för att förebygga brott diskuteras allt mer i internationella sammanhang. De brottsförebyggande frågorna är en av Justitie-departementets profilfrågor under det svenska ordförandeskapet i EU . Medvetenheten om att det inte går att minska brottsligheten enbart genom olika typer av repressiva åtgärder har ökat även i andra länder än Många länder har utarbetat brottsförebyggande program och avsätter särskilda resurser för olika brottsförebyggande åtgärder och för att bedriva brottsförebyggande verksamhet på lokal nivå. utveckla samarbetet och öka utbytet av kunskap och erfarenheter för att förebygga brott diskuteras därför allt oftare även i olika internationella Brottsförebyggande frågor i EU Samarbetet i polisiära och rättsliga frågor inom EU har ökat under senare Allt oftare förs också diskussioner som berör möjligheterna att på EU- nivå förebygga brott och öka samarbetet i brottsförebyggande frågor. Fram var dock intresset relativt begränsat och har få konkreta åtgärder vidtagits. Rättsliga frågor, polisfrågor och brottsförebyggande frågor sorterar under den tredje pelaren i EU, vilket innebär att beslutsfattandet är Brottsförebyggande frågor hanteras oftast i polissamarbetsgruppen och i den sektorsövergripande arbetsgruppen mot Polissamarbetsgruppens mandat rör enbart Frågor som gäller brottsprevention mer generellt berörs därför mer sällan i arbetsgruppen. När t.ex. en handbok med goda brottsförebyggande rutiner skall tas fram, redovisas bara sådana exempel där polisen är en viktig aktör. har arbetet mot den organiserade brottsligheten fått högre aktualitet och i detta sammanhang har även brottsförebyggande frågor blivit aktuella. ministerrådet för rättsliga och inrikes frågor en resolution om att förebygga organiserad brottslighet. Detta är det enda rättsliga instrument med särskild inriktning på att förebygga brott som existerar inom EU. Resolutionen innehåller ett antal relativt löst hållna rekommendationer om att vidta olika åtgärder för att förebygga Rättslig grund för att vidta brottsförebyggande åtgärder inom EU I och med Amsterdamfördraget, som trädde i kraft , har en rättslig grund för att vidta brottsförebyggande åtgärder inom EU I artikel 29 i den nya versionen av Fördraget om Europeiska Unionen konstateras att EU skall uppnå målet att skapa ett område med frihet, säkerhet och rättvisa genom förebyggande och bekämpande av för rättsliga och inrikes frågor har också antagit en handlingsplan för att genomföra Amsterdamfördraget. slås fast att brottsförebyggande åtgärder ska vidtas efter det att Amsterdamfördraget trätt i kraft. Inför det särskilda toppmötet i tog , och tillsammans ett initiativ för att föra upp brottsförebyggande frågor på EU:s dagordning. Bland annat föreslogs ett formellt nätverk av experter och ett finansieringsprogram för att underlätta kunskaps- och informationsutbytet om brott och En funktion för att analysera vilka konsekvenser för brottsligheten som förslag till nya direktiv eller lagar Skr. 2000/01:62 har föreslogs också. Det svensk-brittisk-danska initiativet avspeglas i två av slutsatserna från toppmötet i . De brottsförebyggande frågorna har därmed fått än större aktualitet i arbetet under ministerrådet för rättsliga och inrikes frågor. , som var ordförandeland , arrangerade en högnivåkonferens om brottsförebyggande frågor och förde på så sätt diskussionen vidare. Brottsförebyggande frågor är en profilfråga under det svenska ordförandeskapet i EU Det behövs en struktur för att på ett övergripande plan kunna samla kunskap om brott och brottsförebyggande åtgärder, och för att göra den tillgänglig för beslutsfattare på olika nivåer i EU. medlemsstaterna kan information om till exempel goda rutiner för att förebygga brott spridas till beslutsfattare och praktiker på det nationella och lokala planet. Praktiker i de olika medlemsstaterna kan lära av varandras framgångar och misslyckanden. De brottsförebyggande frågorna är därför prioriterade under det svenska ordförandeskapet i EU. ministerrådet för rättsliga och inrikes frågor tagit upp frågan om att strukturen för rådsarbetsgrupperna behöver ses över. När detta sker, kommer verka för att strukturen utvecklas för att också kunna hantera brottsförebyggande frågor på ett mer övergripande plan och inte enbart kopplat till polissamarbete eller organiserad brottslighet. arbetar tillsammans med för att få till stånd ett nätverk av experter på brott och brottsförebyggande Nätverket skall bestå av utsedda kontaktpunkter för de olika medlemsstaterna och skall ha till syfte att utveckla möjligheterna att förebygga brott på EU-nivå och stödja samarbetet mellan medlemsstaterna i dessa frågor. Nätverket skall också bistå med råd om på vilka områden det behövs särskilda forskningsinsatser och fungera som kanal för att sprida den kunskap som olika EU-finansierade projekt har bidragit med. Det är förhoppning att ett beslut om att inrätta ett europeiskt brottsförebyggande nätverk skall kunna fattas under det svenska Samarbete i frågan förekommer också med det inkommande ordförandeskapet, , för att nätverket skall kunna implementeras på bästa sätt. kommer att arrangera en expertkonferens om brottsprevention, Mot en kunskapsbaserad strategi för att förebygga brott. Syftet med konferensen är att närmare kunna diskutera konkreta åtgärder för att förebygga olika typer av brott. En viktig fråga är också hur nätverket av experter skall kunna fungera på bästa sätt, för att både öka möjligheterna att förebygga brott på EU-nivå och skapa mervärde för de enskilda medlemsstaterna när det gäller att förebygga sådan brottslighet som inte är av gränsöverskridande karaktär. dels olika forskare redovisa kunskap om åtgärder för att förebygga olika typer av brott, dels kommer några medlemsstater brottsförebyggande arbete på nationell nivå. I åtta olika arbetsgrupper Skr. 2000/01:62 diskuteras mer detaljerade åtgärder för att förebygga olika typer av brott. Det blir också uppgift som ordförandeland att, på grundval av den rapport som utarbetas av Europol och Europeiska kommissionen och som lämnas till rådet, utvärdera resolutionen om att förebygga organiserad brottslighet och överväga åtgärder för att förbättra detta arbete. deltar i den europeiska tävlingen för lokalt brottsförebyggande arbete, (ECPA). Den holländska regeringen instiftade ett nationellt pris i brottsprevention. Syftet var att uppmärksamma och belöna dem som prövar nya grepp för att förebygga brott. utvidgades den nationella tävlingen till en internationell tävling. Förutom deltar också , , , och . Varje land nominerar två lovande och nytänkande lokala brottsförebyggande projekt som går vidare till den internationella tävlingen. Priset består av en vandringspokal och . Det land vars bidrag vinner arrangerar nästa års tävling. vann den internationella tävlingen med projektet en skola mitt i byn och arrangerade därför ceremonin . () arrangerar den svenska uttagningstävlingen till ECPA. Även den syftar till att sprida idéer om brottsförebyggande arbete och stimulera till fler lokala brottsförebyggande verksamheter. arbetar tillsammans med för att tävlingen skall utvidgas så att samtliga EU:s medlemsstater deltar och att det föreslagna europeiska brottsförebyggande nätverket arrangerar tävlingen och ceremonin. Genom att i samband med prisceremonin arrangera ett seminarium skulle tävlingen kunna användas för att, i högre grad än vad som är fallet , sprida kunskap och erfarenheter om bästa rutiner i den brottsförebyggande praktiken. för straffrättsliga frågor (European Committe on Crime Problems - CDPC) höll sitt 47:e plenarmöte. Bland de nya aktiviteter som beslutades märks inrättandet av en ny kommitté, Partnership in Crime Prevention (PC-PA). Kommittén skall bl.a. se över den roll som lokala myndigheter spelar i brottsförebyggande frågor, fastställa det eller de effektivaste sätten för samverkan inom området och undersöka vilka brottsförebyggande program som uppvisar bäst resultat. Arbetet syftar till att ta fram s.k. guidelines att användas av de enskilda medlemsstaterna, när de informerar om och utvecklar det nationella brottsförebyggande arbetet. ingår i denna kommitté, som påbörjat sitt arbete och har haft ett första möte . I detta sammanhang bör också nämnas rekommendationer R (87) 19 om organisering av brottsförebyggande arbete och R (96) 8 angående kriminalpolitik i förändringens tid, som Skr. 2000/01:62 fortfarande äger aktualitet och som skall beaktas i kommitténs arbete. Det nordiska samarbetet mellan justitieministrarna tar sin utgångspunkt i ett utarbetat samarbetsprogram för sektorn och årliga handlingsplaner som fastställs och antas vid de nordiska justitieministermötena. inleddes ett projekt mellan de Nordiska brottsförebyggande råden. Målsättningen är att samordna de nordiska ländernas internationella arbete på det brottsförebyggande området, att stärka de nordiska ländernas position på området, både inom EU och internationellt, och att vidareutveckla brottsförebyggande strategier inom . Projektet syftar också till att utveckla nordiskt bistånd till andra länder, framför allt de baltiska länderna och . Arbetet har avslutats och en rapport, En hand fem fingrar, har publicerats. , då innehade ordförandeskapet i , prioriterades brottsförebyggande frågor särskilt. Justitieministrarna tillsatte en arbetsgrupp med särskild inriktning på att förebygga och bekämpa ungdomskriminalitet. hölls ett möte mellan de nordiska och baltiska justitieministrarna. Ministrarna diskuterade bland annat domstolarnas effektivitet och ungdomskriminalitet. För att följa upp de initiativ som då togs har en arbetsgrupp tillsatts. I det nu löpande samarbetet ligger tonvikten på brottsförebyggande frågor. har övertagit ordförandeklubban i . Även det danska ordförandeskapsprogrammet lyfter fram brottsförebyggande frågor. Bakgrunden är att kriminaliteten i de nordiska länderna uppvisar liknande drag. Det finns därför vinster att hämta genom att förbättra och intensifiera bl.a. informationsutväxling kring det brottsförebyggande arbetet. Handlingsplanen /2001 antogs av justitieministrarna . () deltar i olika internationella organ och projekt. har BRÅ samlat det internationellt inriktade arbetet i ett nyinrättat internationellt sekretariat. Deltagandet i internationella sammanhang har också ökat något. BRÅ är bl.a. utsett till informell kontaktpunkt för att förebygga organiserad brottslighet inom EU och i ett informellt nätverk som behandlar brottsförebyggande frågor. BRÅ finns inom representerat i den expertgrupp som behandlar frågor om rasism och främlingsfientlighet liksom i . Vidare deltar BRÅ i ett samarbetsprojekt om kriminalanalys och lokalt brottsförebyggande arbete med , vilket finansieras av SIDA. Motsvarande projekt kommer också att etableras med och . BRÅ avser att förbättra det internationella nätverket för att få en bättre bild av den forskning och utveckling som sker i andra länder. Man strävar också efter ett mer direkt samarbete med internationella forskare i enskilda projekt. Målsättningen är att brottsförebyggande aspekter skall läggas på verksamheten inom alla samhällsområden. De brottsförebyggande insatserna på central nivå breddas och fördjupas. Det lokala brottsförebyggande arbetet får fortsatt stöd. Det finns som tidigare framgått flera skäl att satsa på det brottsförebyggande arbetet. Polisen och andra delar av rättsväsendet kan inte, och kommer inte att ensamma kunna bemästra brottsligheten. Medvetenheten om detta växer såväl i som i de flesta jämförbara länder. Även om vi självfallet måste bli bättre på att utreda och klara upp redan begångna brott, så måste de brottsförebyggande insatserna öka för att brottsligheten på lång sikt skall minska. Detta arbete kräver kunskap om brottsligheten och dess orsaker och engagemang från hela samhället. Det brottsförebyggande arbetet är alltså allas vårt ansvar och allas vår möjlighet. Det finns tre viktiga utgångspunkter för det brottsförebyggande arbetet. Den första är att vi måste ha ett brottsförebyggande perspektiv i samhällspolitiken. Regeringen, statliga myndigheter, landsting och kommuner måste i större utsträckning vara uppmärksamma på hur samhällsutvecklingen och politiska beslut på andra områden än det kriminalpolitiska fältet påverkar brottsligheten och låta denna kunskap påverka besluten inom dessa områden. Det handlar till exempel om utvecklingen på arbetsmarknaden, beslut inom social- och utbildningspolitiken och möjligheten till en meningsfull fritid. Politiska beslutsfattare på alla nivåer har alltså ansvaret, men näringslivet och enskilda delar detta ansvar. Den andra utgångspunkten är att den legislativa delen av kriminalpolitiken, framför allt straffsystemet och dess tillämpning måste verka brottsförebyggande. Påföljdssystemet och arbetsmetoderna inom rättsväsendet är därvid centrala faktorer. På dessa områden måste reformarbetet fortsätta. Den tredje utgångspunkten är det lokala brottsförebyggande arbetet. Merparten av all brottslighet är lokal och måste förebyggas och bekämpas lokalt. Här har närpolisen en oerhört viktig uppgift. Men ansvaret ligger också hos kommunerna när de bedömer barnomsorgens och skolans resurser, när de planerar belysning eller beviljar utskänkningstillstånd osv. Föräldrars roll är central för att förebygga brott. Det är de som lägger grunden för sina barns trygghet och bra uppväxtvillkor. Men ansvaret för barnen får och kan inte stanna vid familjen utan alla aktörer som bor och verkar i ett område, grannar, barnomsorg, skola, frivilligorganisationer, kyrkan, vårdcentraler, polisen, näringslivet alla har en naturlig och viktig roll i det brottsförebyggande arbetet. Regeringens målsättning är att de brottsförebyggande aspekterna skall beaktas i varje insats eller åtgärd som planeras och genomförs inom alla samhällsområden. Det är ett långsiktigt arbete som kräver politisk vilja och ett systematiskt och tålmodigt arbete. verksamheter som beskrivs i denna skrivelse lett till en ökad bredd, Skr. 2000/01:62 kunskap och medvetenhet om det brottsförebyggande arbetet. sin tur, enligt regeringens bedömning, bidragit till framsteg i kampen mot brottsligheten, även om dessa framsteg på kort sikt inte alltid går att mäta i statistiska eller andra termer. Emellertid återstår mycket att göra innan ett brottsförebyggande perspektiv anlagts inom alla områden i samhället. Regeringens nationella brottsförebyggande program Allas vårt ansvar har medverkat till ett genombrott för brottsförebyggande arbete särskilt på lokal nivå. Lokala brottsförebyggande råd eller motsvarande organisationer finns numera över nästan hela landet och många verksamheter pågår för att förebygga brott. Regeringen avser att även fortsättningsvis uppdra åt att stödja det brottsförebyggande arbetet på lokal nivå. Men arbetets karaktär förändras. Från att ha haft sin tyngdpunkt i utbyggnad, dvs. inrättandet av nya lokala brottsförebyggande råd eller motsvarande, förskjuts nu tyngdpunkten till utveckling och konsolidering. Det finns också, enligt regeringens mening, skäl att även fortsättningsvis lämna ekonomiskt stöd till detta arbete. Medel motsvarande dem som finns anvisade för bidrag till brottsförebyggande arbete bör därför finnas tillgängliga även under . För att öka kunskapen om vilka åtgärder som är effektiva för att förebygga en viss typ av brottslighet måste vidtagna åtgärder följas upp och utvärderas. Bidraget till brottsförebyggande arbete kommer också att allt mer inriktas på projekt i utvecklings- och utvärderingssyfte. Regeringen anser vidare att det är angeläget att de brottsförebyggande insatserna på central nivå breddas och fördjupas. Generella åtgärder som riktas mot hela befolkningen eller mot geografiska områden, såsom städer eller stadsdelar, och som vidtas innan brott är ett faktum är viktiga inslag i detta arbete. Sådana insatser har kanske inte ens brottsprevention som sitt viktigaste syfte, men kan ändå ha mycket stor betydelse för det brottsförebyggande arbetet. Ett exempel på detta är den s.k. storstadssatsningen. Målen här är att bryta den sociala och etniska segregationen och verka för jämlika levnadsvillkor för storstädernas invånare. Om detta arbete är framgångsrikt torde det i sig ha en brottsförebyggande effekt. Men denna kan kraftigt förstärkas om man redan från början riktar uppmärksamhet också mot brottsligheten i berörda områden och hur den kan motverkas. Det finns också skäl att på central nivå vidta åtgärder som riktar sig mot specifika riskgrupper, riskområden eller risksituationer för att förhindra eller avbryta en negativ utveckling. Exempel på sådana åtgärder är de insatser regeringen nu gör att förebygga och bekämpa brott med rasistiska, främlingsfientliga, antisemitiska eller homofobiska inslag. En viktig utmaning för regeringen är att på ett mer systematiskt sätt få genomslag för den breda kriminalpolitiska ansats som regeringens redovisat i denna skrivelse. Det brottsförebyggande arbetet är självklart en viktig del i ett sådant arbete. Att förebygga brott, att bekämpa brott som har begåtts och att reparera konsekvenserna av begångna brott kommer även fortsättningsvis att vara grundpelarna i regeringens kriminalpolitik. Att med kraft förhindra att brott överhuvudtaget begås är det viktigaste i en human kriminalpolitik och Skr. 2000/01:62 därmed en naturlig utgångspunkt. En kort presentation av tio projekt för att förebygga brott De exempel som presenteras är endast en mycket liten del av alla brottsförebyggande verksamheter som pågår i . Presentationen syftar till att belysa bredden av projekt och inte till att framhålla vissa arbetssätt som bättre än andra. Urvalet skall alltså inte ses som ett ställningstagande från regeringens sida. Annerstaskolan är en låg- och mellanstadieskola i , utanför . Området är tungt socialt belastat med hög arbetslöshet, låg utbildningsnivå och många invånare med utländsk bakgrund. Skolan hade problem med bland annat mobbning, kränkande språk bland barnen, konflikter, våld och hot. I olika projekt, som pågått , har skolan arbetat för att stärka de enskilda individerna, aktivera föräldrar och öka samverkan med föreningslivet. Insatserna är av långsiktig social karaktär och kan inte direkt avläsas i form av minskad brottslighet. Skadegörelsen på skolan uppges dock ha minskat, liksom våldet mellan elever. Föräldrainflytandet har ökat markant. Flera föreningar har startat verksamhet för skolans elever. I stadsdelen i inleddes en omfattande satsning med en detaljerad kartläggning, som visade att många var otrygga i området, framför allt . Därför bildades trygghetsgrupp. Till gruppen rekryterades åtta tidigare arbetslösa som bor i området. De var i olika ålder och av skilda kön och etnisk bakgrund. Dessa personer fick särskild utbildning och anställdes av bostadsbolaget för att utöva tillsyn, medla i konflikter, eskortera boende, förbättra kontakterna i området och hålla kontakt med polisen och andra myndigheter. Trygghetsgruppens uppgift är att etablera vuxennärvaro och skapa positiv social kontroll. En utvärdering av ger verksamheten höga betyg. Den polisanmälda brottsligheten har minskat rejält i området, till skillnad från andra delar av närpolisområdet och i i övrigt. Den positiva bilden bekräftas i bostadsbolagets boendeundersökningar. Av allt att döma har trygghetsgruppen bidragit till att är och uppfattas som en lugnare plats. i (BFC) är en politiskt och religiöst obunden ideell förening. Den har funnits för att ge lokal handledning, genomföra utvärderingar och samordna och sprida erfarenheter och information inom det brottsförebyggande området. Föreningens medlemmar är myndigheter, organisationer och företag. Föreningen arbetar tillsammans med kommuner för att åstadkomma lokala trygghetsplaner och brottsförebyggande råd. uppgifter är inventeringar och kartläggningar av brottslighet. Rasism/nazism motverkas aktivt både lokalt i och i samarbete med andra brottsförebyggande råd i landet. BFC har drivit ett projekt kallat fritt från nazism, som lett till att nazistiska grupperingar haft problem med att etablera sig. Arbetet sker bl.a. genom information i skolor, vid föräldraträffar och vid olika organisationers BFC ordnar veckolånga studieresor till , bl.a. för skolungdomar, som sedan ska informera vidare i sina skolor om det man lärt av resan. Föreningen har också tagit fram ett arbetsmaterial Min tänkarbok - värderingar och fördomar som kommer att erbjudas alla femteklassare i . Inom i har folkrace blivit ett sätt att motverka kriminalitet och att minska placeringarna enligt lagen om vård av unga (LVU). Folkrace är en form av rallycross, som innebär att de tävlande måste vara beredda att sälja sin tävlingsbil för ett blygsamt belopp. praktiken innebär det att man tävlar med gamla lappade bilar. som redan begått brott eller som befinner sig i riskzonen erbjuds tävla. Två kvällar mekas det och byggs bilar.