prop · GO031D22 · 2001-01-01 00:00:00 — I årets vårproposition har särskilda medel anvisats för att stimulera en ökad måluppfyllelse. Regeringen avser därvid att göra särskilda insatser för att stärka elevernas basfärdigheter i att läsa, skriva och räkna. Kompetensutveckling av lärare inom det specialpedagogiska området är ett prioriterat område. Behovet av kunskap i dyslexi och teckenspråk bör därvid beaktas, liksom specialskolans och särskolans behov av kompetens. Regeringen avser vidare att anvisa medel för kompetensutveckling av skolledare, bl.a. avseende läroplanens övergripande mål. återkommer också regeringen med en särskild satsning på matematik. Formerna för hur skolutveckling bäst främjas behöver nu noga analyseras. Regeringen bedömer det som angeläget att medlen för skolutveckling i högre utsträckning än riktas mot de kommuner och skolor som bäst behöver stöd. Regeringens bedömning är att roll när det gäller skolutveckling behöver utvecklas och nya former prövas. Projektansökningsmodellen bör tonas ner till förmån för mer riktade insatser av främjande karaktär som skall vara inriktade på att förbättra resultaten. Initiativ till insatserna kan ta sin utgångspunkt från det material som verket förfogar över genom sin omfattande uppföljnings- och utvärderingsverksamhet samt från kvalitetsgranskningsnämndens rapporter. Genom en ändrad inriktning av medlens användning kan fler skolor nås och härigenom ökas förutsättningarna för att fler elever skall kunna nå målen. Regeringen ser det också som naturligt att den samverkan med parterna som kommer till uttryck i den s.k. Avsiktsförklaringen fortsätter och stärks också på skolutvecklingsområdet. kommer att få ett uppdrag av regeringen att utveckla en strategi för hur verkets medel för lokal skolutveckling på detta anslag samt en huvudpart av de tidsbegränsade särskilda medlen för en ökning av basfärdigheterna kan användas för genomförande i kommuner och skolor och bidra till en ökad måluppfyllelse. skall inkomma med sin bedömning . Regeringen kommer därefter att besluta i frågan. Regeringen har beviljat medel för två värdegrundscentra vid i samarbete med respektive vid för tiden . Regeringen avser ge fortsatt stöd till dessa verksamheter . Regeringen har beslu- tat att stipendier och bidrag för främjande av in- ternationella kontakter skall föras över från till Internationella programkontoret för utbildningsområdet . Även medlen för CEDEFOP:s verksam- het samt för utbytesprogrammet i Frank- rike (Education Européene) bör överföras till Programkontoret. Med anledning härav bör föras över från detta anslag till anslaget 25:78 Internationella programkontoret för utbildningsområdet. Beloppet avser även viss resursförstärkning vid Programkontoret. Regeringen föreslår att för en tjänst med uppgifter att utveckla lexikon för in- vandrare överförs från detta anslag till anslaget 25:1 . För att stimulera skolforskning och varaktigt öka anslaget för forskningsverksam- het förslås att överförs från detta anslag till anslaget 25:3 Forskning inom skolväsendet. Regeringen förslår vidare att förs över till detta anslag från anslaget 25:81 Utvecklingsarbete inom område m.m. Medlen avser statistikuppgifter inom barnomsorgsområdet m.m. Tabell 4.25:2 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 313 799 Pris- och löneomräkning 7 021 Utökade resurser 150 000 Överföring till anslaget 25:1 - 486 Överföring till anslaget 25:3 - 9 728 Överföring till anslaget 25:78 - 15 600 Överföring från anslaget 25:81 4 200 Förslag 2001 449 206 beräknas anslaget uppgå till . Härvid har överförts till anslaget 25:4 Program för IT i skolan av de medel som enligt föregående års budgetproposition beräknats för kompetensutveckling. Vidare har 2002 en minskning gjorts av anslaget med för att bidra till finansiering av förslaget om ett riktat bidrag till skolsektorn. beräknas anslaget till . 4.8.3 25:3 Forskning inom skolväsendet Tabell 4.25:3 Anslagsutvecklingen för Forskning inom skolväsendet Tusental kronor 8 124 2001 Förslag 30 000 2002 Beräknat 30 538 1 2003 Beräknat 31 150 1 1 Motsvarar 30 000 tkr prisnivå. Inom områden av särskild betydelse för skolan, där det finns angelägna behov och där kunskap saknas eller är bristfällig, skall stödja kunskapsbildning. Skolforskningen skall ta sin utgångspunkt i skolväsendets kärnverksamheter och bidra till att utveckla skolan i överensstämmelse med samhällets behov. Forskningen skall sätta skolans och barnomsorgens verksamhet in i ett större samhälleligt sammanhang. Den skall bidra till att utveckla skolsektorn som en professionell organisation med en kritiskt reflekterande kunskapsbas. En ny strategi för forskningsprogram skall utarbetas i syfte att ge översikt och öka tillgängligheten till relevant forskning och kunskap. Genom ett program byggt på vetenskaplig grund skall kunskapen öka inom och utom skolväsendet om dess förutsättningar och resultat. Genom att initiera och understödja forskning om skolans och vuxenutbildningens kärnverksamheter skall bidra till att gemensamma begrepp skapas som kan underlätta kommunikation och tänkande inom skolväsendet. skall ha som en av sina uppgifter att bedöma var satsningar skall göras för att skapa ny kunskap eller ställa samman befintlig forskning och se till att den kommer till nytta inom skolväsendet. skall som sektorsorgan ta ansvar för att forskning kommer till stånd och bidra till spridning i form av att understödja lärares forskningsverksamhet, höja verksamhetens vetenskapliga bas och stärka den vetenskapliga kompetensen. Regeringens överväganden Förändringarna av och inom skolsystemet och förändringarna i samhället har medfört ökade och högre krav på skolan. Decentraliseringen och den målstyrda skolan ställer krav på en hög professionell nivå. I regeringens s.k. avsiktsförklaring klargörs behovet av att fler lärare genomgår forskarutbildning och deltar i utforskandet av utbildningsväsendet. Regeringen anser att det också är en jämlikhetsfråga att stärka redan verksamma lärares och pedagogers vetenskapliga kunskap och kompetens. Det är för få forskare och brist på kunskap inom det utbildningsvetenskapliga forskningsfältet. I redovisningen av regeringsuppdraget att inventera forskningsbehov för förskola, skola och skolbarnomsorg lyfter bl.a. fram behov av tvärvetenskaplig kunskap och mångdisciplinär samverkan, behov av fördjupning och utveckling av tidigare teman samt nya kunskapsområden som har identifierat och som har relevans för . Behovet av skolforskning, forskningsanknytning och kunskap är stort. Den vetenskapliga grunden för skolans verksamhet är svag och måste såväl stärkas som höjas. I enlighet med propositionen En förnyad lärarutbildning (prop. 1999/2000:135) lägger regeringen nu förslag om att anslagen till det utbildningsvetenskapliga området ökas med . Dessutom inrättas två nya forskarskolor inom detta område. och högskolor med lärarutbildning skall stärka den vetenskapliga grunden för lärarutbildningen. Utbildningsområdet har fått vidkännas nedskärningar . Detta gäller bl.a. forskningsanslag som är mindre än hälften av vad det var 1991. Till detta kommer att har fått ett kraftigt vidgat ansvarsområde . Dessutom kommer, enligt regeringens bedömning, sektorsforskningen inom skola och vuxenutbildning och myndighetens roll och ansvar genom bl.a. en ny lärarutbildning och forskningsorganisation att bli än viktigare . Regeringen har tidigare framhållit betydelsen av forskningsinsatser inom skolväsendet och framhåller också detta i den forskningspolitiska propositionen. Regeringens föreslår därför en betydande uppräkning av anslaget till . Tabell 4.25:3 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 8 115 Pris- och löneomräkning 157 Överföring från anslaget 25:2 9 728 Överföring från anslaget 25:8 2 000 Överföring från anslaget 25:12 10 000 Förslag 2001 30 000 Regeringen beräknar medelsbehovet 2003 till en oförändrad nivå i förhållande till 2001. 4.8.4 25:4 Program för IT i skolan Tabell 4.25:4 Anslagsutvecklingen för Program för IT i skolan Tusental kronor 522 426 2001 Förslag 652 856 2002 Beräknat 170 000 Under ramanslaget anvisas medel för IT i skolan. Under anslaget beräknas medel för - delegationens kansli - kompetensutveckling av lärare - inköp av datorer - stöd till infrastruktursatsningar - övriga utgifter. Anslagssparandet på beror huvudsakligen på att antalet deltagare i kompetensutvecklingen inte kom att bli det antal som planerats. Anslagssparandet beräknas förbrukas under innevarande budgetår. Regeringens överväganden Delegationen för IT i skolan (ITiS) tillkallades för att förbereda och genomföra satsningen på IT i skolan 1999 2001 och omfattar medel om totalt . Från och med finns ca 20 000 lärare i arbetslag (inklusive förskollärare och fritidspedagoger samt andra med pedagogisk uppgift i arbetslaget) som har genomfört sin kompetensutveckling. Var och en av dessa disponerar en dator. Cirka 700 handledare har utbildats för att kunna handleda kollegor. Därutöver har knappt 1 500 skolledare deltagit i den särskilda utbildningen för skolledare som erbjuds inom ramen för ITiS. fördelades i statsbidrag till kommunerna för att ansluta skolor till Internet eller förbättra uppkopplingarna samt för att ge alla lärare och elever en egen e-postadress. Totalt förbrukades för genomförandet av ITiS. Enligt regeringens beslut ingår, som en av delegationens uppgifter, att följa och utvärdera verksamheten. Delegationen har därför beslutat om en utvärdering av satsningen, som skall ske med början och vara slutförd och slutredovisad före utgången av 2003. Arbetet med utvärderingen, som utförs av högskolorna i och , redovisas därutöver två gånger vid seminarier med företrädare för uppdragsgivaren och de kommuner som berörs av uppdraget. Den pågående satsningen berör knappt verksamma lärare i förskoleklassen, , särskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och de svenska utlandsskolorna. Det är angeläget att utvidga satsningen till att omfatta fler lärare i de berörda skolformerna liksom till lärarna inom den kommunala vuxenutbildningen. Därigenom stärks förutsättningen att barn, ungdomar och vuxenstuderande får möjlighet att tidigt lära sig att använda IT som ett verktyg för sitt eget kunskapssökande och lärande. Tabell 4.25:4 Beräkning av anslaget Anslag 2000 501 254 Pris- och löneomräkning Utökade resurser enligt tidigare beslut 1 602 150 000 Förslag 2001 652 856 Regeringen anser som tidigare redovisats under avsnitt 3.4 att IT-satsningen bör fortsätta även 2002. Regeringen överför därför som tidigare beräknats under anslaget 25:2 Utveckling av skolväsende och barnomsorg till detta anslag. 4.8.5 25:5 i skolan Tabell 4.25:5 Anslagsutvecklingen för i skolan Tusental kronor 129 019 2001 Förslag 125 292 2002 Beräknat 127 991 1 2003 Beräknat 130 852 1 1 Motsvarar 125 292 tkr prisnivå. i skolan () skall ge specialpedagogisk rådgivning och stöd till kommunerna och sådana fristående skolor som står under statlig tillsyn. skall också utveckla, framställa och distribuera läromedel för synskadade, rörelsehindrade, hörselskadade/döva och utvecklingsstörda elever. skall genom sina insatser verka för att minimera de svårigheter som kan uppstå för elever med funktionshinder. I kommittédirektiven (dir. 2000:9) för Statens stöd i specialpedagogiska frågor har regeringen preciserat uppdraget för den organisationskommitté som skall förbereda ombildandet av till en ny myndighet för statens stöd i specialpedagogiska frågor. , , och Tomtebodaskolans resurscenter skall inordnas i den nya myndigheten. Till myndigheten skall också föras de statliga bidragen för landstingens hörselvårdskonsulenter, vissa kunskapscenter och datapedagogerna vid de regionala dataresurscentren, de s.k. REDAH-centren. Myndigheten, som skall ha en styrelse, skall svara för såväl stöd som utvecklingsverksamhet. Syftet med denna förändring är bl.a. att bidra till ökad måluppfyllelse och flexibilitet i statens organisation för stöd i specialpedagogiska frågor samt förbättra samverkan mellan stat, kommun och landsting i frågor som rör barn och ungdom med funktionshinder. Den nya myndigheten skall inrättas . redovisas ett anslagssparande på . Härav har regeringen beslutat om indragning av . Tabell 4.25:5 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 123 098 Pris- och löneomräkning 2 194 Förslag 2001 125 292 Anslaget har beräknats, med förbehåll för resultatet av organisationskommitténs arbete, 2003 till oförändrad nivå i förhållande till 2001. 4.8.6 25:6 Skolutveckling och produktion av läromedel för elever med handikapp Tabell 4.25:6 Anslagsutvecklingen för Skolutveckling och produktion av läromedel för elever med handikapp Tusental kronor 22 111 2001 Förslag 21 788 2002 Beräknat 22 228 1 2003 Beräknat 22 705 1 1 Motsvarar 21 788 tkr prisnivå. Ur anslaget bekostas dels bidrag enligt förordningen (1991:978) om statsbidrag till produktion av vissa läromedel, dels kostnader för utveckling och produktion av, samt information om läromedel för elever med funktionshinder. Från anslaget finansieras även kostnader för arvoden till externa läromedelsproducenter och annan expertis samt köpta tjänster för denna verksamhet. Vidare bekostas av anslaget olika utvecklingsinsatser enligt bedömning av i skolan (). Målet är att framställa läromedel och hjälpmedel i nödvändigt antal och av god kvalitet för att tillgodose målgruppens behov och att elever med funktionshinder skall kunna delta i utbildningar på samma villkor som andra. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.25:6 Offentligrättslig verksamhet Tusental kronor Offentlig- rättslig verksamhet Intäkter till inkomsttitel (Som inte får disponeras) Intäkter som får disponeras1 Kostnader Resultat (intäkt - kostnad) Utfall 1999 0 13 464 39 208 - 25 744 Prognos 2000 0 13 800 39 188 - 22 388 Budget 2001 0 13 500 34 970 - 21 470 1 får intäkter från främst läromedelsförsäljning. Regeringens överväganden Enligt regeringens proposition Elever med funktionshinder ansvar för utbildning och stöd (prop. 1998/99:105) skall statens engagemang för produktion av läromedel och studiematerial för barn, ungdomar och vuxna med funktionshinder i förskola, skola och vuxenutbildning utredas ytterligare. Utgångspunkten skall vara (dir. 1995:134) respektive (dir. 1995:67) överväganden och slutsatser. Ansvaret för det statliga engagemanget inom läromedelsområdet ingår i den nya myndigheten för statens stöd i specialpedagogiska frågor, liksom det gjort inom nuvarande . Tabell 4.25:6 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 21 470 Pris- och löneomräkning 318 Förslag 2001 21 788 4.8.7 25:7 och resurscenter1 Tabell 4.25:7 Anslagsutvecklingen för och resurscenter Tusental kronor 463 0612 2001 Förslag 411 774 2002 Beräknat 371 510 3 2003 Beräknat 379 749 3 1 inrättades en ny myndighet, , varvid specialskolorna upphörde att vara egna myndigheter. 2 Avser ramanslaget Specialskolor och resurscenter. 3 Motsvarar 363 774 tkr prisnivå. Utbildningen i specialskolan har som mål att ge barn och ungdomar med dövhet eller hörselskada en till varje elevs förutsättningar anpassad utbildning som så långt det är möjligt motsvarar den utbildning som ges i . Resurscentren skall genom utredning och träning främja den allsidiga utvecklingen hos elever i det offentliga skolväsendet för barn och ungdom samt informera och kompetensutveckla lärare och övrig personal. redovisas ett anslagssparande på . Anslagssparandet varierar liksom föregående år kraftigt mellan skolorna och beror delvis på långsiktiga kompetensutvecklingsstrategier för lärare vid skolorna. En viss del av beloppet utgör medel som står till regeringens disposition. Regeringen räknar med att använda en del av anslagssparandet i samband med omorganisationen av verksamheten. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.25:7 Offentligrättslig verksamhet Tusental kronor Offentlig- rättslig verksamhet Intäkter till inkomsttitel (Som inte får disponeras) Intäkter som får disponeras Kostnader Resultat (intäkt - kostnad) Utfall 1999 52 601 2 4001 438 469 - 436 069 Prognos 2000 53 241 2 4001 465 461 - 463 061 Budget 20012 26 200 50 400 475 342 - 424 942 1 Till största delen avser intäkterna hyreskostnader från . 2 har hänsyn tagits till att skolorna får disponera elevavgifterna. Regeringens överväganden Det totala antalet elever uppgick /2000 till 813, vilket är en ökning med fyra elever jämfört med föregående år. Skolorna framhåller i årsredovisningarna återigen den allt större bristen på utbildade specialpedagoger. Denna brist leder i sin tur till att skolorna är tvungna att anställa lärare utan adekvat utbildning och själva svara för utbildningen bl.a. genom att köpa uppdragsutbildningar från olika högskolor. , som inrättades , skall samordna resurser, utvecklingsarbete m.m. i syfte att stärka utvecklingen av skolornas inre arbete för att bidra till en ökad måluppfyllelse. Som tidigare nämnts skall i skolan () enligt kommittédirektiven (dir. 2000:09) ombildas till en myndighet för Statens stöd i specialpedagogiska frågor. Myndigheten skall inrättas . Ett viktigt utvecklingsområde för de nya myndigheterna bör vara att utreda orsakerna till att en hög andel elever i specialskolan inte uppnår målen samt vilka åtgärder som måste vidtas. Regeringen gjorde i propositionen Elever med funktionshinder ansvar för utbildning och stöd (prop. 1998/99:105, bet. 1999/2000:UbU4) bedömningen att hemkommunens ersättning till staten för den som är elev i specialskolan skall höjas till per elev och läsår. tillförs ersättningen inkomsttiteln 2811 Övriga inkomster av statens verksamhet. Regeringen föreslår att medlen i stället från tillförs anslaget och att anslaget räknas ned med belopp motsvarande de beräknade avgiftsinkomsterna. Regeringen har beräknat inkomsterna till för /02. Hänsyn har därvid tagits till att värdkommunerna bör betala en lägre avgift för elever i specialskolan. uppstår således halvårseffekt, vilket innebär att anslaget har minskats med . har anslaget minskats med ytterligare . Regeringen föreslår under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner, att medel motsvarande den ökade avgiften från hemkommunerna tillförs det generella statsbidraget till kommuner och landsting. Tabell 4.25:7 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 453 129 Pris- och löneomräkning Minskat resursbehov 6 645 - 48 000 Förslag 2001 411 774 I avvaktan på förslag från kommittén för statens stöd i specialpedagogiska frågor beräknas anslaget i övrigt 2003 till oförändrad nivå i förhållande till 2001. 4.8.8 25:8 Särskilda insatser på skolområdet Tabell 4.25:8 Anslagsutvecklingen för Särskilda insatser på skolområdet Tusental kronor 272 033 2001 Förslag 278 526 2002 Beräknat 288 140 1 2003 Beräknat 296 670 1 1 Motsvarar 278 526 tkr prisnivå. Under detta anslag beräknar regeringen medel för - bidrag enligt förordningen (1991:931) om statsbidrag till särskilda insatser på skolområdet till kommuner för samordnade utbildningsinsatser avseende särskild undervisning på sjukhus m.m. och samordnade regionala utbildningsinsatser för elever med funktionshinder - ett elevbaserat tilläggsbidrag till , , och kommuner för speciellt anpassad gymnasieutbildning för svårt rörelsehindrade elever () från hela landet - bidrag till kommun enligt avtal mellan staten och kommunen om viss statlig ersättning avseende gymnasial utbildning i för döva och hörselskadade elever - särskilda statsbidrag enligt avtal mellan staten och respektive samt kommun om bidrag till kostnader för viss riksrekryterande utbildning för elever med utvecklingsstörning. Den huvudsakliga faktorn som styr utgifterna på området är antalet elever. redovisas ett anslagssparande på . Härav har regeringen beslutat om indragning av . Regeringen räknar med ett visst anslagssparande även 2000. Regeringens överväganden Regeringens förslag i propositionen Elever med funktionshinder - ansvar för utbildning och stöd (prop. 1998/99:105) berör bl.a. riksrekryterande gymnasial utbildning för vissa elever med funktionshinder. Förslagen innebär dock i princip oförändrad ansvarsfördelning mellan hemkommunen och staten när det gäller kostnader för utbildning. De nya avtal som skall slutas mellan staten och de kommuner som anordnar riksrekryterande gymnasial utbildning för vissa elever med funktionshinder beräknas bli klara . Effekterna av avtalen beräknas rymmas inom nuvarande medelsram. Elevantalet vid riksgymnasierna beräknas i stort sett till oförändrad nivå. Det innebär att den i tidigare budgetproposition beräknade elev- ökningen av svårt rörelsehindrade elever till /01 inte blir så stor som beräknats. Mot bakgrund av vad som anförts beräknar regeringen att medelsbehovet 2003 kan minskas med i förhållande till 2000. Tabell 4.25:8 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 276 353 Pris- och löneomräkning Överföring till anslaget 25:3 4 173 - 2 000 Förslag 2001 278 526 Tabell 4.25:9 Anslagsutvecklingen för Sameskolstyrelsen Tusental kronor 35 500 2001 Förslag 29 666 2002 Beräknat 30 272 1 2003 Beräknat 30 927 1 1 Motsvarar 29 666 tkr prisnivå. Utbildningen vid sameskolorna och den integrerade samiska undervisningen i den kommunala har som mål att bevara och utveckla det samiska språket och den samiska kulturen genom att ge samiska barn en utbildning med samisk inriktning. Utbildningen skall i övrigt för sameskolan motsvara utbildningen t.o.m. årskurs 6 i och för den integrerade samiska undervisningen t.o.m. årskurs 9 i . Sameskolstyrelsen, som är styrelse för sameskolorna och integrerad samisk undervisning i den kommunala , får även efter avtal med en kommun fullgöra kommunens uppgifter inom förskoleklassen och förskole- och fritidshemsverksamheten för samiska barn. Sameskolstyrelsen skall som särskild uppgift utveckla, framställa och distribuera läromedel för samisk undervisning. Från detta anslag utbetalas även bidrag till Samiskt utbildningscentrum i (tidigare Samernas folkhögskola). Det finns sex sameskolor och den integrerade samiska undervisningen bedrivs inom grundskola i nio kommuner. /2000 gick 187 elever i sameskolan, jämfört med 189 elever /99. Den integrerade verksamheten omfattade 168 elever, jämfört med 150 elever läsåret . Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.25:9 Offentligrättslig verksamhet Tusental kronor Offentlig- rättslig verksamhet Intäkter till inkomsttitel (Som inte får disponeras) Intäkter som får disponeras1 Kostnader Resultat (intäkt - kostnad) Utfall 1999 8 221 3 050 38 111 - 35 061 Prognos 2000 8 361 3 509 39 009 - 35 500 Budget 2001 8 889 4 900 34 566 - 29 666 1 Avser till största delen avgifter från kommuner. Regeringens överväganden Av anslaget skall Sameskolstyrelsen enligt regleringsbrevet utbetala till Samernas utbildningscentrum i som bidrag till deras verksamhet. Samernas utbildningscentrums verksamhet är inriktad på vuxenutbildning inom områdena sameslöjd, det samiska språket samt samisk kultur med inslag av natur/ekologi. Regeringen beräknar därför ett belopp under anslaget 25:15 Bidrag till viss verksamhet inom vuxenutbildning. Den tekniska justering av kompensationen för premierna för avtalsförsäkringarna som gjordes under anslaget i föregående års budgetproposition var för högt beräknad. Anslaget bör därför justeras ner med . Regeringen ser positivt på den förskole- och fritidshemsverksamhet som Sameskolstyrelsen bedriver efter avtal med en kommun. Denna verksamhet gynnar rekryteringen av samiska barn till sameskolan och barnens språkliga utveckling främjas. Regeringen avser att närmare överväga de framtida formerna för denna verksamhet. Tabell 4.25:9 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 34 990 Pris- och löneomräkning Överföring till anslaget 25:14 Teknisk justering 415 - 5 709 - 30 Förslag 2001 29 666 4.8.10 25:10 Maxtaxa i barnomsorgen m.m.1 Tabell 4.25:10 Anslagsutvecklingen för Maxtaxa i barnomsorgen m.m. Tusental kronor 1999 Utfall 0 Anslags- sparande 0 2000 Anslag 0 2001 Förslag1 150 000 2002 Beräknat 4 400 000 2003 Beräknat 5 600 000 1 Nytt anslag.