prop · GO0359 · 2001-02-08 00:00:00 — En förbättrad kunskap om omfattningen av och inriktningen på brotts- lighet med rasistiska, främlingsfientliga och homofobiska inslag är viktig. har dokumenterat och sammanställt uppgifter om polisanmäld sådan brottslighet. Detta arbete skall fortsätta. Regeringen har beslutat om en ändring i förordningen (1990:893) om underrättelse om dom i vissa brottmål m.m. innebär att domstolarna skall skicka domar om hets mot folkgrupp, olaga diskriminering och domar där rätten har tagit ställning till om ett motiv för brottet har varit att kränka en person, en folkgrupp eller en annan sådan grupp av personer på grund av ras, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung, trosbekännelse eller annan liknande omständighet till BRÅ, Genom detta underlättas uppföljning av rättstillämpningen och reger- ingen kan lättare uppmärksammas på eventuella brister i rättstillämp- ningen eller utvecklingstendenser vad gäller förekomsten av brottslighet med rasistiska och liknande förtecken. Också hos massmedier och den intresserade allmänheten finns ett intresse av korrekt och heltäckande information avseende rättsväsendets arbete och brottsutvecklingen i stort på det aktuella området. för viktigt att så mycket som möjligt av den information som finns hos rättsväsendets myndigheter görs tillgänglig i den kunskapsbank som ansvarar för uppbyggnaden av. Ombudsmännens arbete är centralt i kampen mot diskrimineringen i samhället. Ombudsmännen måste därför ges tillräckliga resurser och för- utsättningar i övrigt för att kunna verka effektivt. Ombudsmännens anslag har, sedan diskrimineringslagarna avseende arbetslivet trädde i kraft , höjts kraftigt. Ombudsmännen har härigenom fått bättre möjligheter att såväl utreda anmälningar från enskilda som sprida kunskap bland arbetsgivare och fackföreningar om de krav som ställs i respektive diskrimineringslag. DO, HomO, och även JämO har lik- artade uppgifter på arbetslivsområdet. På övriga samhällsområden varie- rar däremot deras befogenheter och uppgifter. Frågan om en samordning av några eller samtliga ombudsmän under Skr. 2000/01:59 regeringen har diskuterats i olika sammanhang. I samband med detta har det bl.a. framförts farhågor för att många olika specialiserade ombuds- män kan undergräva den auktoritet som ligger i ombudsmannainstitu- tionen som sådan samt medföra risker för att vissa grupper kan falla mellan de olika ombudsmännens ansvarsområden. 5.6.1 Uppgifter och ansvarsområden Regeringen avser att i tilläggsdirektiv ge utredningen som har till uppgift att utreda ett utvidgat skydd mot diskriminering (N 2001:01) i uppdrag att se över uppgifter och ansvarsområden för ombudsmän underställda regeringen. Översynen skall bl.a. gälla om ombudsmännen bör ges ytter- ligare uppgifter utanför arbetslivet. DO, , HomO och JämO har uppgifter som skiljer sig åt, både inom arbetslivet och på andra samhällsområden. och deras verksamhet regleras i olika former. På arbetslivsområdet styrs ombudsmännens verksamhet framförallt av de fyra arbetsrättsliga diskri- mineringslagarna. I övrigt regleras DO:s och uppgifter både i lag och förordning, medan HomO:s och JämO:s upp- gifter endast regleras i förordning. Som redovisats ovan (jfr avsnitt 5.3.1) avser regeringen att ge utred- ningen som har till uppgift att lämna förslag till hur de två EG-direktiven om likabehandling i arbetslivet och likabehandling oavsett ras eller etniskt ursprung skall genomföras i (N 2001:01) i uppgift att utreda möjligheterna till en generell lagstiftning mot diskriminering som omfattar alla eller flertalet diskrimineringsgrunder och samhällsområden. I detta uppdrag kommer även att ingå att överväga om ett liknande skydd mot diskriminering på andra samhällsområden än arbetslivsområdet som föreskrivs i EG-direktivet om likabehandling oavsett ras eller etniskt ursprung skall införas även beträffande diskrimineringsgrunderna kön, funktionshinder, ålder och sexuell läggning. I EG-direktivet om likabehandling oavsett ras eller etniskt ursprung uppställs krav på att det i varje medlemsstat skall finnas ett eller flera organ som på ett oberoende sätt bl.a. skall kunna driva klagomål om diskriminering. På arbetslivsområdet får DO anses uppfylla de krav som uppställs i direktivet på ett sådant organ. När det gäller övriga områden finns det skäl att analysera hur gällande rätt förhåller sig till direktivet. Det är enligt regeringens mening naturligt att i det sammanhanget även överväga om ombudsmännens uppgifter inte borde vara lika utformade och därmed ge samma möjligheter att motverka diskriminering oavsett diskrimineringsgrund och samhällsområde. Utredningen bör därför få i uppdrag att göra en översyn av uppgifter och ansvarsområden för om- budsmän underställda regeringen. Regeringen avser att i tilläggsdirektiv uppdra åt utredningen som har till uppgift att utreda ett utvidgat skydd mot diskriminering (N 2000:01) att också överväga frågan om en sammanslagning av några eller samtliga ombudsmän som är underställda regeringen. Frågan om en samordning av några av eller samtliga ombudsmän har uppmärksammats . har i sitt betänkande 1998/99:AU4 anfört bl.a. att en eventuell samordning av ombudsmannainstitutionerna har ett naturligt samband med frågan om en samordning av de arbetsrättsliga diskrimineringslagarna. Vidare har riks- dagen så sent som givit regeringen till känna att en utredning bör tillsättas med uppgift att undersöka om det finns förutsätt- ningar att slå samman några eller samtliga ombudsmän som är under- ställda regeringen till en institution (bet. 2000/01:KU3, rskr. 2000/01:35). Regeringen har bedömt att tiden nu är mogen för att överväga en sammanslagning av diskrimineringslagstiftningen och har, i enlighet med vad som redovisats ovan (jfr avsnitt 5.3.1), för avsikt att låta den utred- ning som har fått i uppgift att utreda ett utvidgat skydd mot diskrimine- ring (N 2001:01) överväga en generell lagstiftning mot diskriminering. Om den lagstiftning som styr ombudsmännens verksamhet kommer att samordnas finns det skäl att även överväga en sammanslagning av ombudsmännen. Genom EG-direktivet om likabehandling i arbetslivet uppställs dess- utom krav på införande av lagstiftning mot åldersdiskriminering. I finns inte någon ombudsman eller motsvarande organ som har till uppgift att bevaka dessa frågor. Det skulle därmed kunna bli aktuellt att inrätta en ombudsman med ansvar för dessa frågor. Det har emellertid framförts farhågor om att alltför många specialiserade ombudsmän kan undergräva den auktoritet som ligger i ombudsmannainstitutionen som sådan. Bland annat mot bakgrund av det arbete som inleds med att genomföra de båda EG-direktiven mot diskriminering samt vad i olika sammanhang har uttalat om diskrimineringslagstiftningen och ombudsmännen, är det lämpligt att låta utredningen som har till uppgift att utreda ett utvidgat skydd mot diskriminering (N 2001:01) överväga möjligheterna att slå samman några eller samtliga ombudsmän som är underställda regeringen till en institution. Det är dock angeläget att i sammanhanget beakta de särskilda förutsättningar som gäller för de olika ombudsmännens verksamhet. 5.7 Ökad kunskap mot diskriminering I den allmänna debatten ges ofta den mer eller mindre organiserade rasismen och nazismen ett stort utrymme. Det är förståeligt. Sådana krafters aktivitet måste tas på allvar och bekämpas med alla de medel rättsstaten har till sitt förfogande. Mindre uppmärksamhet får emellertid den mer vardagliga diskrimi- Skr. 2000/01:59 nering som människor i vårt land på olika grunder i olika sammanhang utsätts för i samhällslivet. Det kan ske vid myndighetskontakter, på bostadsmarknaden, i skolan, i nöjeslivet, på kreditmarknaden eller i andra sammanhang. är denna vardagsdiskriminering ett lika stort hot mot den sociala sammanhållningen och, i förlängningen, demokratin. Diskriminering kan ta sig många olika, inte sällan mycket subtila, former. Diskriminering behöver alls inte ha sin grund i rasism, främlingsfientlig- het eller homofobi. Det kan istället handla om fördomar eller allmän ovilja ibland även om missriktad välvilja men också om ren likgiltig- het, omedvetenhet, okunskap eller t.o.m. ekonomiska överväganden. Just detta gör kampen mot diskriminering så komplex. Andra åtgärder kan behövas för att motverka och förebygga diskriminering än för att bekämpa rasism eller homofobi. Flera av de initiativ och prioriteringar som redovisats i det föregående kan delvis ses mot denna bakgrund. Men lagstiftning, de rättsvårdande myndigheternas arbete och andra ingripanden från det allmänna är inte nog. Ett första steg för att kunna komma till rätta med diskriminering på olika samhällsområden är ett erkännande av att diskriminering faktiskt förekommer och en insikt om den kränkning diskriminering innebär för den individ som drabbas. Här har regeringen och särskilt ansvariga myn- digheter en stor och viktig pedagogisk uppgift. Områden där det finns särskilda behov av insatser måste identifieras, liksom nyckelaktörer. Strategier för att komma till rätta med missförhål- landen måste utformas och genomföras. Uppföljning måste ske. Ett sådant arbete bedrivs av i första hand DO, HomO och , men det är regeringens uppfattning att arbetet måste intensifieras och att fler måste ta ett ansvar i detta sammanhang. 5.7.1 Utbildning av nyckelpersoner och DO har fått i uppdrag att genomföra informa- tions- och utbildningsinsatser för att öka kunskapen hos personer i nyckelfunktioner om såväl mekanismerna bakom etnisk diskrimine- ring som de gällande reglerna på området. fick i uppdrag att i samverkan med Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO) genomföra informa- tions- och utbildningsinsatser för att öka kunskapen hos personer i nyckelfunktioner om såväl mekanismerna bakom etnisk diskriminering som de gällande reglerna på området. Det kan t.ex. handla om företrädare för olika myndigheter och branschorganisationer samt näringsidkare. DO och har tagit fram en strategi för att genomföra de aktuella informations- och utbildningsinsatserna. genomförde på uppdrag av DO och Integrations- verket en undersökning om kunskapsnivån i samhället när det gäller frå- gor om diskriminering. Med utgångspunkt i undersökningen skall DO och nu utreda vilka åtgärder som generellt kan Undersökningen skall också utgöra utgångspunkt för över- Skr. 2000/01:59 läggningar med representanter för olika sektorer och branscher. nyckelpersoner har redan identifierats och en dialog har inletts med olika aktörer. Målsättningen vid överläggningarna är att organisationerna själva skall arbeta strategiskt för att sprida kunskap, inventera behov av stöd samt sätta mål för resultat vid kommande mätning. bedriver också ett utbildningsprojekt med inriktning mot nyckelpersoner inom rättsväsendet. 5.7.2 Uppdrag till AMS Regeringen skall ge AMS ett särskilt uppdrag om bl.a. utbildningssatsningar riktade mot arbetsförmedlare och annan personal inom AMV rörande såväl mekanismerna bakom diskrimine- ring som de gällande reglerna på området. Arbetsförmedlingarna är den centrala aktören i genomförandet av arbetsmarknadspolitiken. Det innebär kontakter med många olika arbets- givare. Det innebär också kontakter med många enskilda arbetssökande, av vilka en förhållandevis stor del har utländsk bakgrund. Regeringen menar därför att det finns skäl att särskilt uppmärksamma både arbets- förmedlingarnas roll i arbetet för att motverka diskriminering i arbetslivet i stort och risken att arbetssökande i kontakterna med arbetsförmedlingen diskrimineras. Ett aktivt arbete för en breddad rekrytering till tjänster inom kan vara en väg att motverka det . Men det är inte nog. Det behövs också kunskap och insikt i hela organisationen när det gäller såväl vilka uttryck diskriminering tar sig och mekanismerna bakom den som vilka regler som gäller på området. Det är också viktigt för att undvika att arbetsförmedlingar tillmötesgår diskriminerande önskemål från arbetsgivare. Regeringen kommer mot denna bakgrund att ge AMS ett särskilt uppdrag om utbildningssatsningar riktade mot arbets- förmedlare och annan personal inom AMV samt andra åtgärder för att säkerställa att diskriminering inte förekommer. Genomförandet av upp- draget skall samordnas med pågående aktiviteter inom ramen för DO:s utbildningssamarbete med AMS. 5.7.3 Satsning på att förebygga och motverka diskriminering av romer Regeringen skall initiera ett långsiktigt och strategiskt arbete för att förebygga och motverka diskriminering av romer. Romerna som grupp drabbas särskilt hårt av fördomar och diskrimine- ring. Det finns flera tänkbara förklaringar till att så är fallet. Århundraden av diskriminering har fört med sig att många romer sak- Skr. 2000/01:59 nar tilltro och tillit till myndigheter. Flertalet romer tycks anse det som lönlöst att agera emot diskriminering. Benägenheten bland romer att anmäla fall av diskriminering till polisen eller till DO är exempelvis mycket liten. Att den romska kulturen än är en i hög grad muntlig kultur bidrar sannolikt till tveksamheten inför myndighetskontakter. Bristfälliga kun- skaper i svenska språket kan också spela en roll i vissa fall. En ytterligare viktig faktor är att många romer saknar kunskap om sina rättigheter och om hur man kan agera för att få dem tillgodosedda. För att få en förbättring av situationen till stånd avser regeringen att ge DO ett särskilt uppdrag för att motverka och förebygga diskriminering av romer. Myndigheten kommer att tillföras resurser för att arbeta särskilt med dessa frågor. Uppdraget till DO skall vara ett led i ett långsiktigt och strategiskt arbete. Uppdraget kommer bl.a. att innefatta att belysa omfattningen av dis- kriminering av romer, utarbeta metoder och strategier för att förebygga diskriminering av romer, höja kunskapen hos romer om det skydd mot diskriminering som tillkommer individen samt verka för att skapa förtro- ende mellan romer och relevanta myndigheter. har mot bakgrund av sitt arbete och kontakter med romska organisationer och nyanlända romer erfarenheter och kunskaper som bör utnyttjas i sammanhanget. 5.7.4 Informationssatsning om samer Regeringen har inlett en nationell informationssatsning om samer och samisk kultur för att bl.a. förebygga och motverka diskri- minering. Satsningen är långsiktig och strategisk och planeras pågå till 2005. Även ursprungsbefolkning samerna har historiskt haft och har delvis fortfarande en utsatt situation. Politiken var länge inriktad på att försvenska den samiska befolkningen. Samerna förvägrades rätten att tala sitt språk och utöva sin religion. har också tvångsförflyttats som ett resultat av förhandlingar mellan och om renbete på ömse sidor gränsen. Genom gamla tiders renbeteslagar orsakades splittring mellan renskötande samer och de samer som inte hade dessa möjligheter. Majoritetssamhällets attityd till samerna har inte sällan haft rasistiska övertoner. Ännu står emellertid den samiska ursprungsbefolkningen inför olika problem. Bristen på kunskap om samerna och om betydelsen av den samiska kulturen för har skapat en grogrund för myter och för- domar och medverkat till att reella intressekonflikter mellan samer och icke-samer förvärrats. Diskriminering och trakasserier av enskilda samer i olika sammanhang förekommer också fortfarande. Även om attityderna gentemot samer i olika avseenden har blivit mer negativa visar andra undersökningar att det finns förståelse för samernas situation och en bred uppslutning för behovet av ekonomiskt stöd. Ökad kunskap om samer och samiska förhållanden är emellertid enligt Skr. 2000/01:59 regeringens bedömning en avgörande faktor för en relevant hantering av existerande problem och för byggandet av ett långsiktigt förtroende mellan samer och majoritetssamhälle. Regeringen har därför inlett en nationell informationssatsning om samer och samisk kultur för att bl.a. förebygga och motverka diskriminering. Satsningen är långsiktig och strategisk och planeras pågå till 2005. 5.8 Stöd för lokalt arbete Det konkreta arbetet mot rasism, främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering måste även i fortsättningen i stor utsträckning bedrivas på lokal nivå. Regeringen och centrala organ har emellertid en viktig roll att spela när det gäller att genom stöd och rådgivning underlätta och främja detta lokala arbete. Den nationella kunskapsbank som byggs upp av bör ses i detta perspektiv. Genom kunskapsbanken kommer kunskaper och erfarenheter på både central och lokal nivå att på ett systematiskt sätt samlas och spridas. Därutöver finns det dock behov av ytterligare och mer aktiva åtgärder från regeringens och berörda myndigheters sida för att på lokal nivå skapa förutsättningar för ett uthålligt arbete mot rasism och andra former av intolerans. Viktiga områden i sammanhanget är t.ex. behovet av stöd till lokala verksamheter som hjälper individer som utsatts för brott med rasistiska, främlingsfientliga eller homofobiska inslag eller diskrimine- ring samt till kommuner som har problem med rasistiska eller främlings- fientliga strömningar. För att öka kunskapen hos personer som kommer i kontakt med offer för brott med rasistiska eller främlingsfientliga inslag kommer Brotts- offermyndigheten i samverkan med att göra vissa insatser. Vid fördelningen av medel från brottsoffer- fonden skall även fortsättningsvis bl.a. projekt som rör brott med rasistiska, främlingsfientliga eller homofobiska inslag vara priorite- rade. har brottsoffrens situation uppmärksammats på ett helt annat sätt . På ett stort antal orter runt om i landet har brottsofferjourer och kvinnojourer bildats i syfte att hjälpa och stödja dem som utsatts för någon form av övergrepp. Mot bakgrund av ett uppdrag till om att stimulera till åtgärder för att öka kunskapen hos personer som kommer i kontakt med offer för brott med rasistiska eller främlingsfientliga inslag kommer i samverkan med Brottsofferjourernas riks- förbund att genomföra vissa insatser i detta syfte. För att nå olika utvalda målgrupper kommer ett antal större regionala temadagar och en rad mindre, lokalt förankrade seminarieserier att genomföras. Vid fördelningen av medel från brottsofferfonden skall Brottsoffer- Skr. 2000/01:59 myndigheten enligt regleringsbrevet även fortsättningsvis prio- ritera bl.a. projekt som rör brott med rasistiska, främlingsfientliga eller homofobiska inslag. skall också enligt samma regleringsbrev prio- ritera informationsinsatser till brottsoffer med bristande kunskaper i svenska språket. 5.8.2 Rådgivning och stöd till kommuner har fått i uppdrag att tillsammans med utveckla en rådgivande och stödjande verksamhet till vilken kommuner som har problem med rasistiska och främlings- fientliga strömningar kan vända sig. Ett brett samråd med kommuner har inletts i detta syfte och kommer att fortgå . har fått i uppdrag av regeringen att tillsammans med utveckla en rådgivande och stödjande verk- samhet för kommuner och andra som har behov av stöd i arbetet för att motverka rasism och andra former av intolerans. Ett nätverk av experter och resurspersoner inom detta område skall bil- das för att bistå kommuner i akuta situationer, när t.ex. våldsamheter med rasistiska eller främlingsfientliga förtecken ägt rum, men också i det långsiktigt förebyggande arbetet på lokal nivå. I syfte att kartlägga vilken omfattning och närmare inriktning en verk- samhet av detta slag bör ha, genomför ett brett samråd med kommuner och andra lokala aktörer. Detta samråd har redan inletts och kommer att fortgå . I samband med årsredovisningen skall Integrations- verket närmare redogöra för inriktningen på den fortsatta rådgivnings- verksamheten. 5.8.3 Stöd till personer som vill lämna rasistiska och andra liknande grupperingar Regeringen har givit projektet fortsatt ekonomiskt stöd . En arbetsgrupp kommer att tillsättas för att undersöka hur ett arbete på lokal nivå för att stödja ungdomar som vill lämna rasistiska och nazistiska grupperingar kan bedrivas, utvecklas och finansieras samt vilken roll Exit kan ha i detta arbete. Verksamhet som den projektet bedriver kan vara ett av flera inslag i ett lokalt arbete för att hantera problem med rasistiska och främlings- fientliga strömningar. Exit syftar till att utveckla och sprida varaktiga strategier för att bistå ungdomar som vill lämna rasistiska och andra lik- nande grupperingar och har i sitt arbete bl.a. byggt upp och utvecklat kontakter med kommuner, myndigheter samt lokala sociala verksam- heter. Regeringen anser att sådan verksamhet fyller en viktig funktion och har Skr. 2000/01:59 därför beviljat Exit fortsatt ekonomiskt stöd för . arbetsgrupp kommer också att tillsättas för att undersöka hur ett arbete på lokal nivå för att stödja ungdomar som vill lämna rasistiska och nazis- tiska grupperingar kan bedrivas, utvecklas och finansieras samt vilken roll Exit kan ha i detta arbete. I arbetet för att långsiktigt stödja personer som vill lämna rasistiska och nazistiska organisationer är de reguljära insatserna på lokal nivå av grundläggande betydelse. Inte minst viktig är en fördjupad samverkan mellan myndigheter på lokal nivå, såsom , polisen m.fl. Här kan de lokala brottsförebyggande råden fylla en viktig funktion. 5.8.4 Lokala brottsförebyggande råd BRÅ skall lämna en särskild redovisning av lokala brottsförebyggande råd eller motsvarande verksamheter som inriktat sitt arbete mot brott med rasistiska, främlingsfientliga eller homofobiska inslag. En samverkan mellan olika myndigheter och organisationer på lokal nivå finns på många håll genom de lokala brottsförebyggande råden. En del av råden har inriktat sin verksamhet på att genom konkreta åtgärder motverka brottslighet med rasistiska, främlingsfientliga, antisemitiska eller homofobiska inslag. Ett exempel är i , men liknande verksamheter bedrivs också i , Kumla, , och Klippan. Enligt regeringens uppfattning är det angeläget att de kunskaper och erfarenheter som finns hos lokala brottsförebyggande råd eller i mot- svarande verksamheter, när det gäller arbete mot brottslighet med rasistiska, främlingsfientliga eller homofobiska inslag, tas tillvara och sprids. BRÅ skall enligt regleringsbrevet lämna en särskild redovisning av lokala brottsförebyggande råd eller motsvarande verk- samheter som inriktat sitt arbete mot brott med rasistiska, främlings- fientliga eller homofobiska inslag. En ytterligare kanal som kan utnyttjas för att sprida erfarenheter av arbete inom ramen för lokala brottsförebyggande råd är den kunskaps- bank som byggs upp av . 5.8.5 Lokal verksamhet mot diskriminering Regeringen ser mycket positivt på lokala verksamheter som syftar till att motverka diskriminering, t.ex. så kallade antidiskriminerings- byråer. Det finns anledning att överväga möjligheterna att sprida och utveckla lokala initiativ med denna inriktning. Regeringen ser mycket positivt på lokala verksamheter som syftar till att motverka diskriminering som initierats på olika orter i landet, t.ex. så kallade antidiskrimineringsbyråer. Sådana verksamheter kan spela en viktig roll i lokalsamhället när det Skr. 2000/01:59 gäller att uppmärksamma förekommande diskriminering och sprida kun- skap om t.ex. gällande lagstiftning och de rättsvårdande myndigheternas funktionssätt. En större möjlighet till personliga möten och muntlig råd- givning i dessa sammanhang menar regeringen är värdefull. avser DO och att stimulera uppbygg- naden av ett nätverk mellan de olika antidiskrimineringsbyråer, eller lik- nande, som etablerats och bl.a. inbjuda till gemensamma diskussions- och fortbildningsdagar. Det finns anledning att överväga möjligheterna att ytterligare sprida och utveckla lokala initiativ med denna inriktning. arbete med projekt- och organisationsstöd, liksom verkets samråd med frivilliga organisationer är en viktig grund för att initiera ett utvecklings- arbete vad gäller framtida arbetsformer och inriktningar. avser regeringen att avsätta ur Allmänna arvsfonden för att utveckla ungdomsföreningars lokala arbete mot rasism, främlingsfientlighet och diskriminering.