prop · GP0358 · 2001-11-28 00:00:00 — kraft i hela landet bör även få möjlighet att förvärva över- taliga bostäder för omvandling till andra lämpliga ändamål. Fördelning av kostnader bygger på en samlad bedömning Problemet med tomma lägenheter är som redovisats ovan till stor del hänförligt till den skeva regionala utvecklingen i . som är förknippade med att lyfta bort övertaliga lägenheter bör därför i hög grad betraktas som en regionalpolitiskt betingad kostnad. bär att staten i ökad utsträckning bör bära en del av kostnaderna. ningen av kostnader mellan stat och kommun bör dock slutligen bygga på en samlad bedömning av de orsaker som ligger bakom problemen i det specifika fallet och kommunens ekonomiska förutsättningar att Olika åtgärder och stödformer i olika kommuner De erfarenheter som gjorts bland annat genom Bostadsdelegationens arbete visar att de insatser som är lämpliga kan variera från kommun till Det kan handla om att hantera ett nedskrivningsbehov i sam- band med avveckling av överflödiga bostäder, men det kan även röra sig om andra typer av insatser och statligt stöd för att säkra att det rekonstruerade företaget får sådana villkor att det blir långsiktigt hållbart. Detta kan bland annat handla om att organisationen medverkar till att kommunerna och bostadsföretagen erhåller så förmånliga räntevillkor för sin upplåning som möjligt. Det ankommer på den nya organisationen att från fall till fall identifiera lämpliga åtgärder. miska situation måste beaktas. En rekonstruktion kan innebära att företaget måste tillföras finansiella och andra resurser. Det bör i första hand vara kommunen som ägare som tillför dessa resurser. I de fall sådana åtaganden skulle innebära en alltför tung börda för kommunen kan det bli aktuellt med statligt stöd. framtida åtgärderna bör inte bara avse ekonomiskt stöd till avveckling av bostäder, utan även försörjning med riskkapital i samband med ett eventuellt statligt delägarskap i kommunala bostadsföretag. Även om huvudalternativet är att kommunen ansvarar för att de nöd- vändiga åtgärderna genomförs kan det i vissa fall vara ändamålsenligt att staten tar över övertaliga bostadsbestånd. En ny myndighet bildas Regeringen föreslår mot denna bakgrund att en statlig myndighet inrättas från för det fortsatta arbetet med att ge stöd till om- strukturering av kommunala bostadsföretag. Myndigheten skall i sam- verkan med kommunen finna långsiktigt hållbara lösningar för att skapa De verktyg som myndigheten skall kunna använda Prop. 2001/02:58 i detta arbete är att N föreslå strukturella och finansiella rekonstruktioner av kommunala bostadsföretag och i förekommande fall sätta sådana förändringar som villkor för det stöd som staten lämnar, N medverka till att bostadsföretag och kommuner erhåller konkurrens- kraftig upplåning och i de fall det bedöms som ändamålsenligt för- medla statliga kreditgarantier för lån som kommunen eller det kom- munala bostadsföretaget tar upp, N besluta om direkta statliga bidrag till kommuner i de fall det vid en samlad bedömning av nödvändiga åtgärder och kommunens ekonomi bedöms att kommunen inte kan bära kostnaden själv, N förhandla med berörd kommun om statligt ägande i och/eller kapital- tillskott till kommunala bostadsföretag i de fall det bedöms att det skulle vara alltför betungande för kommunen att själv stå för nödvän- digt kapitaltillskott, N i de fall det bedöms som ändamålsenligt medverka till att staten över- tar delar av eller hela fastighetsbestånd från kommunala bostads- företag, N bevaka att överenskomna villkor för stöd och eventuellt delägande iakttas och ingripa när de avtalade villkoren inte iakttas samt svara för att statens ekonomiska intressen skyddas på ett ändamålsenligt sätt, N även i övrigt följa och utvärdera åtgärder och ekonomisk utveckling i berörda kommuner och företag. Regeringen avser att överlåta på myndigheten att självständigt besluta om bidrag inom de ramar som regeringen bestämmer. Myndigheten skall dock även med ett sådant medgivande med eget yttrande underställa regeringen sådana frågor som är av principiell betydelse. Frågor som gäller direkt statligt ägande i eller kapitaltillskott till kommunala bostads- företag skall alltid underställas regeringen för avgörande. Uppföljning av ingångna avtal och tillsyn av de bostadsföretag som erhållit stöd En viktig uppgift för den nya myndigheten blir att följa utvecklingen i de kommuner och företag som får statligt stöd. Myndigheten skall bevaka att de villkor som överenskommits efterlevs och säkerställa att de offent- liga medlen används på ett effektivt sätt. Myndigheten kommer häri- genom att ha ett ansvar för att statens ekonomiska intressen skyddas. Myndigheten skall även följa utvecklingen i företagen för att tillse att företagens ekonomiska stabilitet utvecklas på ett positivt sätt och före- bygga att det på nytt uppstår situationer som kräver statliga stödinsatser. Ytterligare ett skäl att löpande följa utvecklingen i kommuner och före- tag är att bredda kunskaperna kring de ekonomiska villkor som bostads- företag i utsatta regioner verkar under, hur kommunerna hanterar de problem som deras bostadsföretag ställts inför och vilken effekt olika åtgärder har haft. Dessa uppgifter gäller även för de avtal som ingåtts av Bostadsdelegationen har tidigare lämnat förslag på Prop. 2001/02:58 hur en bredare uppföljning kan ske. Regeringen beslutade om direktiv för en särskild utredare med uppdrag att följa upp och stödja de kommuner och lands- ting vars ansökningar beretts av Kommundelegationen och som fått bidrag beviljade av regeringen. I utredarens uppdrag ingår även att följa den ekonomiska utvecklingen i de kommuner som tecknat avtal och beviljats stöd i samråd med Bostadsdelegationen. uppföljningsverksamhet skall samordnas med denna utredning. De uppgifter som läggs på den nya myndigheten innebär att den får ett större verksamhetsområde än vad som gällde för Bostadsdelegationen. De delar som handlar om att bereda ärenden om stöd och överlägga med enskilda kommuner för att medverka till att rekonstruera kommunala bostadsföretag ligger väl i linje med det arbete som Bostadsdelegationen Den uppföljnings- och tillsynsverksamhet som myn- digheten skall bedriva kan dock komma att medföra större krav på Detta kan också bli en följd av de nya möjligheterna till statligt delägande av kommunala bostadsföretag och de eventuella krav på styrelserepresentation som det kan medföra. Regeringen avser dock att återkomma till formerna för eventuellt stat- ligt ägande respektive ägarstyrning. Även tidshorisonten är en annan. Behovet av de insatser som regeringen föreslår i denna proposition får löpande utvärderas, men utifrån det perspektiv regeringen har kan det bli aktuellt med ett åtgärdsprogram som sträcker sig . På motsvarande sätt som för Bostadsdelegationen bedöms den nya myn- digheten i stor utsträckning kunna anlita tjänster från andra statliga organ för kansliresurser och annat administrativt biträde. Det bör ankomma på den nya myndigheten att själv sluta avtal om de närmare villkoren för Närmare om vissa verktyg Staten får äga del av det kommunala bostadsföretaget Arbetet med att rekonstruera de kommunala bostadsföretagen kommer ibland att medföra krav på kapitaltillskott till företagen. En del av de regionalpolitiskt motiverade kapitaltillskotten kommer att kunna utgöras av det stöd som den nya myndigheten kan lämna till kommunen. dock förekomma att även andra åtgärder blir nödvändiga för att skapa långsiktigt hållbara företag. Kommunen kommer som huvudman att ha huvudansvaret för att skjuta till det ytterligare riskkapital som behövs. Vid en samlad genomgång av orsakerna till företagets problem, behovet av kapitaltillskott och kommunens ekonomiska styrka kan det dock inte uteslutas att det skulle bli en för tung börda för vissa kommuner att ensamma stå för det nödvändiga kapitalet. Regeringen har därför i propositionen En politik för tillväxt och livskraft i hela landet förslagit att staten i dessa särskilda fall även skall kunna gå in med riskkapital i Detta kan göras genom att staten i samråd med kommunen tillfälligt går in som delägare i företaget och tillskjuter aktiekapital. 2001/02:58 Ytterligare kapital kan tillskjutas som aktieägartillskott. I de fall staten på detta vis ikläder sig ägaransvar kan det i vissa fall vara lämpligt att genom styrelserepresentation skaffa sig inblick i företagets utveckling. Regeringen har (prop. 1997/98:119, bet. 1997/98:BoU10, rskr. 1997/98:306 och prop. 1997/98:150, bet. 1997/98:FiU27, rskr. 1997/98:317) bemyndigande att bilda särskilda bolag för detta ändamål. Statens eventuella ägarengagemang skall vara tillfälligt. De ägartill- skott som staten bidragit med skall återbetalas i den takt som företagets ekonomi tillåter. Så snart som företaget har återfått normal ekonomisk stabilitet skall statens ägarengagemang avslutas. I de fall det visar sig att bostadsföretagen inte ens kommer att uppnå sådan stabilitet att återbetalningskravet är realistiskt, bör regeringen kunna besluta att efterge sådana krav. Staten får överta bostadsfastigheter Av de skäl som redovisats tidigare måste huvudambitionen vara att ansvaret för planering och genomförande av de åtgärder som kan bli aktuella vid en rekonstruktion av ett kommunalt bostadsföretag ligger kvar hos kommunen. Trots detta kan det uppstå situationer då myndig- heten bedömer det som mest ändamålsenligt att delar av eller, i extrem- fall, hela beståndet lyfts ut ur bostadsföretaget för att hanteras av staten. Det kan handla om situationer där kommunens ekonomiska situation överlag är så prekär att det är angeläget att kommunen kan ägna sin kraft åt att bemästra de allmänna problemen och säkerställa de kärnverksam- heter som kommunen är ansvarig för. Det är naturligtvis möjligt att det även i andra situationer kan finnas organisationer som genom sin särskilda kompetens har bättre förutsättningar än kommunen eller det kommunala bostadsföretaget att genomföra de åtgärder som blir aktuella. Det bör därför finnas möjligheter för myndigheten att under sådana speciella omständigheter hantera frågorna i en särskild organisation. En sådan möjlighet kan vara att övertar de bostadsfastig- heter som inte längre behövs för bostadsändamål. Inom Vasallen finns stor erfarenhet av att finna ny användning för lokaler som blivit över- flödiga vid regementsnedläggningar, och bolaget äger stor kännedom om lokala förutsättningar för att utveckla fastigheter för ny kommersiell an- vändning. Omvandling som rör bostäder på regementsområdena ingår ibland som en del av detta arbete. Vasallens geografiska verksamhets- områden överensstämmer i flera fall med de regioner som har särskilda problem med befolkningsminskning och höga vakanser i de kommunala bostadsföretagen. Sammantaget ger detta Vasallen god kunskap om de lokala förutsättningarna för att hitta ny användning för tomma lokaler. Regeringen föreslår att staten ges möjlighet att förvärva övertaliga bostadsfastigheter av kommunala bostadsföretag i samverkan med aktuella kommuner för utveckling eller avveckling. Det kan även vara aktuellt att överta ägandet av hela fastighetsbestånd för att utveckla dem och senare återföra dem till kommunen eller annan lämplig ägare. Kreditgarantier till kommunala bostadsföretag En åtgärd som kan stärka de kommunala bostadsföretagens ekonomi är att påverka de räntevillkor som företagen möter för sin upplåning. redogjorts för i propositionen En politik för tillväxt och livskraft i hela landet innebär förekomsten av att räntekonkurrensen upprätthålls för de kommuner som är delägare där. att överlägga med företrädare för kommunerna och Kommuninvest om vad som gemensamt kan göras för att nå bättre kreditvillkor också för de kommuner som inte är delägare i Kommuninvest. det vara aktuellt att direkt verka för att de kommunala bostadsföretagen ges bästa möjliga kreditvillkor. Regeringen anser därför att BKN, även när det gäller kommunala bostadsföretag, bör ges möjlighet att utfärda kreditgaranti för de lån som bostadsföretagen tar upp för sin finansiering. En förutsättning för att BKN skall kunna utfärda kreditgaranti för detta ändamål skall vara att en sådan åtgärd utgör en del av överenskommelsen mellan en kommun och den nya myndigheten. med en avgift som motsvarar statens ekonomiska risk och övriga kostna- der för åtagandet i enlighet med det regelverk för statlig garantigivning som beslutat om. Det skall åligga BKN att besluta om avgif- Regeringen avser att i samband med den ekonomiska vår- propositionen begära bemyndigande om att intill ett fastställt belopp utfärda kreditgarantier avseende kommunala bostadsföretag. Det samlade behovet av stödåtgärder är fortfarande något osäkert. ringen har tidigare meddelat att man preliminärt bedömer att den ekono- miska ram som den nya myndigheten inledningsvis kan komma att behöva motsvarar ca . Regeringen avser att uppdra åt Bostadsdelegationen att inkomma med en bedömning av omfattningen av förväntat stödbehov. kommer i samband med kommande ekonomiska vårproposition till riks- dagen med omfattningen av kommande stödåtgärder, erforderliga be- myndiganden och förslag till finansiering samt kostnader för och finan- siering av den nya myndigheten. Regeringens förslag: De nya bestämmelserna skall träda ikraft den 1 Skälen för regeringens förslag: Som framgår ovan skall nu gällande tidsbegränsade lagstiftning tillämpas till och med för avyttringar och beslut om frivillig likvidation samt i fråga om utdelningar och aktieägartillskott till och med . Den del av detta lagförslag som avser tillståndplikt vid överlåtelser av kommunala bostadsföretag eller bostäder är avsett att ersätta den tidsbe- Mot denna bakgrund föreslås att det nu framlagda lag- Prop. 2001/02:58 förslaget bör träda i kraft . 6Kostnader och andra konsekvenser av förslagen Lagförslaget bedöms inte få några direkta konsekvenser för statens budget. För länsstyrelserna och innebär förslaget att man först och främst skall administrera godkännanden och återkallelser av godkännan- den av allmännyttiga bostadsföretag. Frågor om återkallelse av godkän- nanden prövas av dessa myndigheter. Det handlar således inte om någon ny arbetsuppgift i denna del. Den del av lagförslaget som avser tillståndplikt vid överlåtelse av kommunala bostadsföretag eller bostäder ägda av kommunala bostads- företag, är tänkt att ersätta den nuvarande tidsbegränsade lagstiftningen på området som hanteras av länsstyrelserna och . föreslås dessutom få vissa rådgivande uppgifter. finns, varken för länsstyrelserna eller , några särskilda anslag utöver ordinarie förvaltningsanslag för de uppgifter som de är ålagda att utföra enligt den tillfälliga lagen. De uppgifter som åläggs dessa myndigheter i detta lagförslag är uppgifter som man till viss del redan har . Regeringen bedömer att den del av lagförslaget som gäller överlåtelser av kommunala bostadsföretag eller bostäder och som kan sägas innebära nya arbetsuppgifter, resursmässigt motsvarar den uppgift man har enligt den tidsbegränsade lagen som föreslås upphöra vid utgången av mars månad 2002. Detta tillsammans med det faktum att det genomförts effektiviseringar av räntebidragsadministrationen innebär att de kostnader som uppkommer för länsstyrelserna och inte kommer att vara större än att de ryms inom oförändrade anslagsramar. Konsekvenser enligt förordningen (1998:1820) om särskild konsekvensanalys av reglers effekter för små företags villkor Som framgår i avsnitt 4.2.1. har ett stort antal kommunala bostadsföretag förlorat sin status som allmännyttigt bostadsföretag. grunden är att många allmännyttiga bostadsföretag som tidigare bedrevs i stiftelseform ombildats till aktiebolag, vilket inneburit att man även för- lorat sin status som allmännyttiga bostadsföretag. Detta trots att verksam- heten som sådan i de allra flesta fall bedrivits som . hållande har inneburit att andelen kommunala bostadsföretag som har all- männyttigstatus har minskat kraftigt . Ett syfte förslaget till lagom allmännyttiga bostadsföretag är att komma till rätta med denna situation. Förslaget innebär att samtliga kommunala bostadsföretag skall vara att anse som allmännyttiga, dessutom skall även andra bostadsföretag kunna få status som allmännyttigt. om allmännyttiga bostadsföretag har beretts på sedvanligt sätt. 12 kap. 55 § hyreslagen innehåller bestämmelser om hur hyra skall Prop. 2001/02:58 fastställas vid tvist. I andra stycket görs ett tillägg varigenom det klargörs att endast lägenheter som ägs och förvaltas av kommunala bostadsföretag skall vara hyresnormerande. Ändringen är en konsekvens av det ovan beskrivna förslaget till lag om allmännyttiga bostadsföretag. Bakgrunden till ändringsförslaget är den osäkerhet som finns kring hur de allmän- nyttiga företag som inte har kommunen som dominerande ägare kommer att se ut . Beträffande förslagets konsekvenser har enligt regeringens bedömning de allmännyttiga företagens inverkan på hyresutvecklingen inom respek- tive kommun inte förändrats till följd av ombildningarna från stiftelse till aktiebolag. Avsikten med lagförslaget i denna del är inte att förändra den påverkan på hyresutvecklingen som de kommunala bostadsföretagen har . Mot denna bakgrund kan den föreslagna ändringen i 12 kap. 55 § hyreslagen inte anses påverka de små företagens villkor. Beträffande övriga åtgärder som aviseras i propositionen återkommer regeringen i samband med nästa års vårproposition med konkretisering av förslagen och dess konsekvenser. Förslag till lag om allmännyttiga bostadsföretag I första stycket anges vad allmännyttiga bostadsföretag är. bostadsföretag gäller primärt ett krav på att verksamheten skall drivas Det innebär att ett bostadsföretag inte är att anse som all- männyttigt bostadsföretag om det bedriver verksamhet som har till syfte att ge ägaren vinst. Kravet på att verksamheten skall bedrivas utan vinst- syfte skall inte tolkas så att en åtgärd skall anses utgöra otillåten vinst- utdelning om aktiekapitalet höjs till följd av att anläggningstillgångarna stigit i värde, eller om ett överskott i verksamheten förs över till ny Vidare skall enligt första stycket den huvudsakliga verksamheten gå ut på att förvalta fastigheter med hyreslägenheter. Detta hindrar dock inte att det i ett allmännyttigt fastighetsbestånd ingår en mindre andel lokaler. Med mindre andel avses att lokalbeståndet inte får bli så stort att det inkräktar på den primära uppgiften, dvs. att förvalta hyresfastigheter i vilka bostadslägenheter upplåts. Enligt förslaget till lag om kooperativ hyresrättsförening har en sådan till ändamål att till sina medlemmar upplåta bostadslägenheter med hyresrätt (se 1 kap. 2 §). En kooperativ hyresrättsförening uppfyller Paragrafens andra stycke innehåller en bestämmelse som i visst hän- seende preciserar vad som avses med utan vinstsyfte i första stycket. Av bestämmelsen framgår att ett företag som lämnar skälig utdelning på kontant tillskjutet aktiekapital eller medlemsinsatser trots detta skall anses drivet utan vinstsyfte. Av tredje stycket framgår att ett kommunalt bostadsföretag inte behö- ver godkännas av för att anses som allmännyttigt bostads- förtag. Tredje stycket har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 4.2.2 och 4.2.3. I första stycket anges vad som menas med kommunalt bostadsföretag. I andra stycket anges vad som avses med bestämmande inflytande. Motsvarande innehåll finns i 1 kap. 9 § sekretesslagen vad avser rättsligt bestämmande inflytande. Med bestämmande inflytande avses att kom- munen äger aktier i ett aktiebolag eller andelar i en ekonomisk förening med mer än hälften av samtliga röster i bolaget eller föreningen. Kom- munen måste alltså med äganderätt inneha aktierna eller andelarna och dessa måste vara förenade med mer än hälften av rösterna. Att kom- munen innehar aktiemajoritet med panträtt eller genom t.ex. ett konsor- tialavtal försäkrat sig om rätten att få förfoga över mer än hälften av samtliga röster, grundar inte ett sådant inflytande som avses i bestäm- melsen. Vidare anges att kommunen inte får ha avtalat bort rätten att förfoga över hälften eller mer än hälften av samtliga röster. Andra stycket 1 har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Den andra punkten gäller stiftelser. För att kommunen skall anses ha det bestämmande inflytandet måste den ha rätt att utse eller avsätta mer än hälften av ledamöterna i styrelsen för en stiftelse med egen förvalt- ning. Om ett åtagande att förvalta stiftelsens egendom i enlighet med stiftelseförordnandet görs av en juridisk person, föreligger anknuten för- valtning (se 2 kap. 2 § stiftelselagen [1994:1220]). För en sådan stiftelse gäller att kommunen skall anses ha det bestämmande inflytandet om den eller ett kommunalt företag (se tredje stycket) är förvaltare. Av tredje stycket framgår att även det bestämmande inflytande som utövas indirekt vid koncernförhållande omfattas. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 4.2.2. Enligt bestämmelsen skall ett allmännyttigt bostadsföretag sträva efter att erbjuda hyresgästerna möjlighet till boendeinflytande och inflytande i företaget. Begreppet boendeinflytande tar sikte på inflytande över det egna boendet dvs. den egna lägenheten. Exempel på inflytande över bostadsföretaget kan vara att hyresgästerna ges möjlighet att nominera viss andel av ledamöterna i företagets styrelse. Ett exempel på boende- inflytande kan vara att företaget för en kontinuerlig dialog med hyres- gästerna i frågor om hur tryggheten i boendet i hyresrätt kan utvecklas. Bestämmelsen kan närmast karakteriseras som en målformulering. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 4.2.2. Bestämmelsen innebär att ett allmännyttigt bostadsföretag till skall lämna uppgift om beslutad vinstutdelning och hur denna beräknats. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 4.2.4. Paragrafen innebär att godkännande som allmännyttigt bostadsföretag kan lämnas till aktiebolag, ekonomiska föreningar eller stiftelser som uppfyller kriterierna i 1 §. Enligt förslaget till lag om kooperativ hyresrätt utför en kooperativ hyresrättsförening en ekonomisk förening och kan därför bli godkänt som allmännyttigt bostadsföretag. Frågor om godkännande prövas enligt 7 § av . Bestämmelsen behandlas i avsnitt 4.2.4. Bestämmelsen innehåller en regel om återkallelse av godkännande som allmännyttigt bostadsföretag. Återkallelse skall ske beträffande sådana allmännyttiga bostadsföretag som inte har kommunen som majoritets- ägare om företaget inte uppfyller villkoren för att godkännas som allmän- nyttigt bostadsföretag. Bestämmelsen innehåller inga närmare regler om hur en fråga om återkallelse förutom när företaget självt ansöker om det kan väckas hos . Frågan kan initieras av själv eller genom anmälan t.ex. av en hyresgäst eller en hyresgäst- organisation. Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 4.2.4. I första stycket anges vilken myndighet som beslutar i fråga om god- kännande och återkallelse av godkännande av allmännyttigt bostads- företag. Andra stycket innehåller bestämmelser om överklagande. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 4.2.4. 2 kap Överlåtelse av fast egendom samt aktier och andelar i allmännyttiga bostadsföretag I paragrafen anges kapitlets tillämpningsområde. Paragrafens första stycke första punkt avser överlåtelse av aktier och andelar som kommunen direkt eller indirekt äger i ett kommunalt bostadsföretag. Punkten har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Första stycket andra punkten avser överlåtelse av fast egendom. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 4.3.5. I paragrafen anges vad som menas med överlåtelse. Utdelning eller skifte från bolag eller förening har begränsats till att endast avse fast egendom. I paragrafen anges att tillstånd som huvudregel krävs. Det finns flera undantag från huvudregeln, vilket framgår av 6 och 8 §§. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 4.3.5. I första stycket anges var ansökan om tillstånd skall lämnas in.