prop · GO031D22 · 2001-01-01 00:00:00 — Tanken är att länderna på olika sätt skall ta ansvar för att reglerna tillämpas och arbeta för principerna om full delaktighet och jämlikhet. finner att det är uppenbart att lärosätena inte lever upp till FN:s definition av begreppet funktionshinder. Enligt är det enda lärosäte som har utarbetat ett handlingsprogram för handikappfrågor med utgångspunkt i . Regeringen delar bedömning att universiteten och högskolorna behöver se över sin definition av begreppen funktionshinder och handikapp, så att de stämmer överens med definitionerna i . Enskilda utbildningsanordnare med undantag av och Stiftelsen har inte något uttalat ansvar för stöd till studenter med funktionshinder. Regeringen avser att besluta att de enskilda utbildningsanordnare som har tillstånd att utfärda examina skall avsätta av sina anslag från staten för att vid behov ge stöd åt studenter med funktionshinder. Dessa utbildningsanordnare skall kunna ansöka om bidrag från för de kostnader som överstiger nämnda för stöd till studenter med funktionshinder. Regeringen föreslår att medlen för ändamålet under anslaget 25:23 : Grundutbildning höjs med till . Som redovisats i propositionen Från patient till medborgare - en nationell handlingsplan för handikappolitiken (prop. 1999/2000:79, bet. 1999/2000:SoU14, rskr. 1999/2000:240) kan hjälpmedelshanteringen fördröjas och försvåras på grund av bl.a. oklarheter i kostnads- och ansvarsfördelningen. Regeringen avser därför att tillsätta en utredning som skall se över hjälpmedelsförsörjningen för funktionshindrade studerande inom hela utbildningsområdet. I propositionen En förnyad lärarutbildning (prop. 1999/2000:135) pekar regeringen på att utbildning till lärare i teckenspråk för hörande ryms inom den föreslagna strukturen för lärarutbildningen. Den föreslagna strukturen för lärarutbildning ger också goda möjligheter att förstärka skolans samlade specialpedagogiska kompetens och att utveckla olika alternativ till specialpedagogiska utbildningar, både vad gäller innehåll och omfattning. Erfarenheter visar på ett behov av förstärkt utbildning av specialpedagoger med inriktning mot dövhet eller hörselskada. Redovisning av miljöledningsarbete Regeringen angav i regeringsförklaringen att statsförvaltningens miljöarbete skall utvecklas till att vara ett föredöme. startades ett pilotprojekt med uppdrag att påbörja utveckling av miljöledningssystem vid 25 myndigheter, för att få erfarenheter av hur miljöledningssystem bäst bör införas i statsförvaltningen. , och var bland dessa pilotmyndigheter. fick ett större antal myndigheter över hela i uppdrag av regeringen att införa miljöledningssystem. Universitet och högskolor som fick uppdraget 1998 var , , , Kungl. Tekniska högskolan, , samt . Även fick detta uppdrag 1998. utökades antalet lärosäten med miljöledningsuppdrag till , , , , , , , samt . och i tillfrågades om de ville medverka på frivillig basis . Dessa har valt att organisera sitt miljöarbete utifrån egna interna riktlinjer. Miljöledningssystem innebär systematiserat miljöarbete, tydliga riktlinjer och mål i bl.a. centrala styrdokument, klargjorda ansvarsförhållanden samt rutiner för uppföljning och redovisning. Nästan samtliga lärosäten som startade sitt miljöledningsarbete 1997 och 1998 redovisar i sina rapporter att arbetet med miljöutredning, fastställande av miljöpolicy och handlingsplan har genomförts. De nya lärosäten som inledde arbetet med miljöledningssystem har i de flesta fall genomfört eller i vart fall påbörjat en miljöutredning. Genom regelbundna utvärderingar höjer lärosätena kontinuerligt sin ambitionsnivå och sätter nya mål för det fortsatta arbetet. Många lärosäten har tillsatt en miljösamordnare och i vissa fall en miljöchef, för att driva arbetet. arbetar aktivt med att i den externa verksamheten främja utvecklingen av goda idéer och stimulera diskussionen kring miljöfrågor och hållbar utveckling. De viktigaste direkt miljöpåverkande faktorerna i högskolan är upphandling eller inköp av varor, miljöföroreningar och energiförbrukning orsakade av personalens tjänsteresor samt avfall och kemikaliehantering. När det gäller indirekt miljöpåverkan har högskolan en större långsiktig påverkan på omvärlden än de flesta andra myndigheter, framför allt genom sin grundutbildning, forskarutbildning och forskning. De flesta universitet och högskolor rapporterar att de inom grundutbildningarna har utvecklat ett flertal miljöinriktade utbildningsprogram och kurser. Miljöforskningen är bred och omfattande. certifierade en av sina studieorter, , enligt miljöledningssystemet ISO 14001 . blev som första svenska statliga myndighet miljöcertifierad enligt ISO 14001. Högskolans personal och studenter visar ett stort engagemang i miljöfrågor och är viktiga pådrivare i utvecklingen av arbetet för hållbar utveckling vid lärosätena. De initiativ som tagits av vissa lärosäten till att införa miljöutbildning för alla, såväl personal som studenter, kan framhållas som ett sätt att uppmuntra till ytterligare ansträngningar för att uppnå miljömålen. En redovisning av innehållet i årets miljöledningsrapportering från statliga myndigheter till regeringen ges i årliga skrivelse Hållbar utveckling, vilken föreläggs i samband med att denna budgetproposition presenteras. Vårdhögskoleutbildningar Landstingen har genom avtal lämnat utbildningsuppdrag till statliga universitet och högskolor. genomförs all vårdhögskoleutbildning i landet, med undantag för den som bedrivs av och tre enskilda utbildningsanordnare, inom den statliga högskolan. I budgetpropositionen (prop. 1999/2000:1 utg.omr. 16 avsnitt 5.3.4) framför regeringen att den har för avsikt att inleda diskussioner med landstingen. Mot bakgrund av detta bemyndigade regeringen chefen för att tillkalla en förhandlingsdelegation. Den tillkallade förhandlingsdelegationen har i uppdrag att i förhandlingar med landstingen och klargöra under vilka förutsättningar som det samlade huvudmannaskapet för landstingens vårdutbildningar kan överföras till staten. Arbetet i förhandlingsdelegationen har i överläggningar med att inhämta ett för regeringen och landstingen gemensamt beslutsunderlag inför fortsatta diskussioner. Regeringens bedömning: Några lärosäten bör ges möjligheter att öka den grundläggande högskoleutbildningen inom utbildningsområdena design och media. Eftersom en samlokalisering av de konstnärliga högskolorna i inte är aktuell, bör de lokalmedel som tidigare reserverats för detta ändamål fördelas mellan dessa högskolor . Skälen för regeringens bedömning: Designområdet utvecklas starkt. Detta tar sig många olika uttryck. Många företag strävar efter att höja sin designkompetens såväl beträffande utförande som beställning. Det finns ett ökande intresse för att genom god formgivning höja produktkvaliteten och därigenom stärka svenska produkters internationella konkurrenskraft. För att möta denna efterfrågan utvecklar allt fler lärosäten utbildningar inom design och formgivning; för in olika sådana inslag i befintliga utbildningar eller utvecklar kombinationsutbildningar där design och formgivning ingår som en del. har på regeringens uppdrag (U1999/3829/UH) sett över och utvärderat de svenska designutbildningarna i högskolan i rapporten i En utredning och utvärdering (rapportserie 2000:11 R). När det gäller behov av nya utbildningar anser att den decentraliserade beslutsordningen i högskolan har varit mycket ändamålsenlig på det här området. Med hänsyn till den dynamiska utvecklingen på området har dragit slutsatsen att det finns ett behov av ny utbildning, såväl på grundutbildningsnivå som i form av vidareutbildning av redan yrkesverksamma. Verket har dock inte funnit skäl att lämna konkreta förändringsförslag eftersom de anser att den decentraliserade ordningen för utbildningsplanering och resursfördelning är fullt tillräcklig för att utveckla nya utbildningar. För att öka möjligheterna att möta efterfrågan på utbildningar med inslag av design från studerande och näringsliv gör regeringen bedömningen att flera lärosäten som har designutbildning, kombinationsutbildningar där design ingår eller utbildningar inom andra utbildningsområden med inslag av design bör få tillämpa ersättningsbeloppet för utbildningsområdet design (se avsnittet Grundläggande högskoleutbildning, Resultat). Flera lärosäten har i sina budgetunderlag presenterat förslag på satsningar inom designområdet. Dessa satsningar har i några fall fått hög prioritet i de regionala tillväxtavtalen. Vissa kan förverkligas om lärosätena får större möjlighet att tillämpa ersättningsbeloppet för utbildningsområdet design. Detta gäller t.ex. förslaget från att i samarbete med kommun starta en treårig designutbildning. Regionens näringsliv har många små och medelstora företag inom såväl verkstadsindustri, glas- och träindustri som många nya företag inom IT- området, vilka är intresserade av att samverka med högskolan när det gäller att utforma en utbildning utifrån de behov som finns. prioriterar en satsning på en treårig utbildning i industridesign. finns planer att knyta denna utbildning till det planerade museum som går under arbetsnamnet Museum Vandalorum i . har uttalat sin avsikt att förlägga en del av den treåriga utbildningen i industridesign till Museum Vandalorum (U1999/1540/UH). Satsningen skulle innebära att museet och i nära samverkan med det lokala näringslivet kan bidra till kunskapsutvecklingen inom designområdet. Om planerna på Museum Vandalorum förverkligas kan med en utökad möjlighet att tillämpa ersättningsbeloppet för utbildningsområdet design, knyta ett antal utbildningsplatser till museet. Vidare gör regeringen bedömningen att 2001 respektive 2002 bör tilldelas medel för ytterligare fem helårsstudenter och helårsprestationer inom utbildningsområdet design. Media är ett annat utbildningsområde där det råder stor efterfrågan från såväl arbetsliv som studerande. Det gäller både utbildningar som syftar till traditionellt konstutövande och de som mera inriktas mot den kommersiella mediavärlden. Regeringen bedömer att medel bör satsas på en utbyggnad av mediaområdet, bl.a. genom att tilldelas medel motsvarande tio helårsstudenter och helårsprestationer 2001 och ytterligare tio helårsstudenter och helårsprestationer 2002 för kurser i interaktiva medier m.m. har bedrivit försöksverksamhet med kurser i interaktiva medier i samverkan med bl.a. , Kungl. Tekniska högskolan, i och Högskolan på . Sökandetrycket har varit stort och en utvärdering visar att det finns en mycket stor efterfrågan på denna typ av utbildning med inriktning mot berättande och gestaltning. Kurserna skall omfatta 40 poäng och vara en vidareutbildning och rikta sig mot yrkesverksamma inom media, konst, musik, pedagogik och lärande samt teknik och naturvetenskap. Regeringen bedömer vidare att satsningar inom utbildningsområdet media bör göras genom att , och får möjlighet att tillämpa ersättningsbeloppet för utbildningsområdet media (se avsnittet Grundläggande högskoleutbildning, Resultat) samt att 2001 respektive 2002 tilldelas medel för ytterligare fem helårsstudenter och helårsprestationer inom utbildningsområdet media. Regeringen gör även bedömningen att Högskolan på bör få tillämpa ersättningsbeloppen för utbildningsområdena konst och musik. har regeringen som en planeringsförutsättning reserverat medel för kostnader i samband med ett eventuellt byggande av ett campus för konst i (prop. 1992/93:169). Frågan har utretts i närmare . I budgetpropositionen (prop. 1999/2000:1 utg.omr. 16 avsnitt 5.3.6) meddelade regeringen sin avsikt att tillsätta en organisationskommitté för att förbereda bildandet av en Konsternas högskola i . Syftet var att förbereda en organisatorisk samordning och en bas för samarbete inom det konstnärliga utvecklingsarbetet mellan de konstnärliga högskolorna i . Utbildningsministern meddelade dock de berörda högskolorna att det inte för tillfället är aktuellt att föra beredningsarbetet vidare i frågan om en eventuell samordning mellan de konstnärliga högskolorna, varken organisatoriskt eller lokalmässigt. De extra medel om som reserverats för en lokalmässig samordning bör fördelas till , , , Kungl. i , i och i (fördelningen framgår av respektive högskolas anslag). Denna förstärkning motiveras i första hand av att dessa högskolor står inför omförhandlingar av sina hyresavtal till följd av att de har avvaktat en lösning i frågan om ett campus för konst. Ny lärarutbildning En proposition om den framtida lärarutbildningen, En förnyad lärarutbildning (prop. 1999/2000:135), lades på bord och kommer att behandlas . Regeringen avvaktar ställningstagande till förslagen i propositionen. har redovisat det särskilda uppdrag om forskningsanknytning av lärarutbildningar samt kompetensutveckling av lärarutbildare som verket arbetat (U2000/2701/UH). De åtgärder som genomförs mot bakgrund av behandlas som en ny satsning i avsnittet Förstärkt forskning på lärarutbildningens område. Regeringen ser med oro på rapporter om brist på lärare, framför allt i matematik, naturvetenskapliga ämnen och teknik. Inte minst är de regionala variationerna i tillgången på lärare oroande mot bakgrund av kraven på en nationellt likvärdig skola. För att öka rekryteringen till lärarutbildningen med inriktning mot matematik, naturvetenskapliga ämnen och teknik har regeringen vidtagit en rad åtgärder. Förordningen (1992:819) om behörighetsgivande förutbildning vid universitet och högskolor har genom en ändring anpassats till lärarstudenternas situation. Universitet och högskolor har stimulerats att genomföra åtgärder som förbättrar rekryteringen. Flera lärosäten har redovisat hur deras erbjudande till studenterna att friare kombinera matematik, naturvetenskapligt ämne eller teknik med t.ex. samhällsvetenskapligt ämne har ökat intresset bland studenterna att välja matematik, naturvetenskapliga ämnen eller teknik. Inom Statens skolverks ram har avsatts för en särskild satsning på kompetensutveckling av lärarna inom området naturvetenskap, teknik och miljö. En annan viktig åtgärd för att allmänt öka rekryteringen till högskolans kurser och program med naturvetenskap, teknik eller miljö är NOT- projektet (se avsnittet Politikens inriktning). Regeringen kommer efter årets antagning att analysera utvecklingen av rekryteringen till lärarutbildning med inriktning mot matematik, naturvetenskap och teknik för att bedöma om ytterligare åtgärder är nödvändiga. En viktig förutsättning för att förse skolan med erforderligt antal lärare är att de examinationsmål som regeringen har angivit för högskolan vad gäller antalet examinerade lärare av olika kategorier uppnås. Examinationsmålen har dock inte uppnåtts även om förbättringar har åstadkommits i jämförelse med tidigare. Examinationsmål för grundskollärarexamen med inriktning mot undervisning i årskurserna 4 9 har för perioden 99 uppnåtts till och för gymnasielärarexamen till . I avvaktan på ställningstagande till propositionen En förnyad lärarutbildning (prop. 1999/2000:135) förbereder regeringen en precisering av målen för de inriktningar av lärarexamen för vilka examinationsmål kommer att anges. I detta arbete medverkar , och . Examen för röntgensjuksköterskor och specialistsjuksköterskor har genom lagen (1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område fastställt att från skall den som genomgår en direktutbildning inom diagnostisk radiologi om sammanlagt 120 poäng erhålla yrkestiteln röntgensjuksköterska. För denna yrkeskategori har fastställt målbeskrivningar för utfärdande av legitimation som röntgensjuksköterska. Regeringen har också genom ändring i förordningen (1998:1513) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område beslutat att den som meddelats legitimation som sjuksköterska med inriktning mot diagnostisk radiologi enligt äldre bestämmelser skall jämställas med legitimerad sjuksköterska. Som en konsekvens av detta avser regeringen att i bilaga 2 till högskoleförordningen (1993:100 bil 2), den s.k. examensordningen, införa en ny yrkesexamen, röntgensjuksköterskeexamen, om sammanlagt 120 poäng. Regeringen har i budgetpropositionen (prop. 1999/2000:1 utg.omr. 16 avsnitt 5.3.4) uttryckt sin avsikt att inrätta examina som specialistsjuksköterska. har på regeringens uppdrag i samråd med utarbetat målbeskrivningar för ett antal specialistsjuksköterskeexamina med specificerad längd. Målbeskrivningarna har varit föremål för diskussioner och revideringar och utifrån synpunkter som framkommit anordnade regeringen en hearing för att ytterligare penetrera frågan. Regeringen avser att fastställa specialområden för specialistsjuksköterskor och besluta om att införa en ny yrkesexamen, specialistsjuksköterskeexamen i högskoleförordningen (1993:100 bil 2). Rymd- och miljövetenskaplig utbildning i Regeringens förslag: De av fr.o.m. anvisade medlen avsedda för 200 ofördelade decentraliserade studieplatser motsvarande , skall omvandlas till medel motsvarande 150 helårsstudieplatser avsedda för rymd- och miljövetenskapligt anknutna utbildningar som anordnas av och i . De båda universiteten skall tilldelas resurser motsvarande lika många helårsstudieplatser vardera för att utbildningsverksamheten skall vara fullt utbyggd . Skälen för regeringens förslag: Rymd- och miljöforskningsverksamheten i består av flera delar, , samt institutioner under och . I anslutning till forskningen i har båda universiteten lokaliserat de tillämpade delarna av sina rymd- och miljöutbildningar till . Regeringen avser nu att samla dessa olika verksamheter inom rymd- och miljöcampus. Organisationsfrågor med anknytning till detta samarbete beskrivs i den forskningspolitiska propositionen (prop. 2000/01:3). De av fr.o.m. anvisade medlen avsedda för 200 ofördelade decentraliserade studieplatser, baserade på ersättningsnivåerna för naturvetenskapligt-tekniska och humanistiskt-samhällsvetenskapliga helårsstudenter, bör omvandlas till 150 helårsplatser inom det naturvetenskapliga och tekniska utbildningsområdet avsedda för rymd- och miljövetenskapligt anknutna utbildningar i . Regeringen avser att i regleringsbrevet ge denna nysatsning på rymd- och miljövetenskapligt anknutna utbildningar i som ett särskilt åtagande till och . Utbildningarna förväntas vara fullt utbyggda . I satsningen ingår även en forskarskola i rymdteknik (se vidare avsnittet Forskarskolor). Ny inriktning på magisterexamen har i rapporten inriktning inom magisterexamen (rapportserie 1999:16 R) tagit fram förslag på en ny inriktning på magisterexamen. Den nya inriktningen bygger på att den studerande har avlagt kandidatexamen om 120 poäng eller motsvarande svensk eller utländsk universitetsexamen. Enligt förslaget skall den nya magisterexamen omfatta minst 40 poäng varav 10 20 poäng skall utgöras av ett självständigt examensarbete. Rapporten har varit ute på en bred remiss. Ärendet bereds inom och regeringen avser att senare besluta i fråga om en ny examen. IT i högskolan En fortsatt satsning på utbildning och forskning inom IT-området är nödvändig för att stärka den svenska högskolan så att den står sig väl i internationell konkurrens. Behovet av kompetens på IT-området har ökat, t.ex. inom området nätutbyggnad och IP-teknik (Internet Protocol). Universitet och högskolor bör beakta detta i dimensioneringen av utbildningen av IT- specialister av olika slag. Som ett led i utvecklingen av nya samverkansformer inom mikroelektronik, elektronik och närliggande IT-områden har regeringen tidigare föreslagit stöd till uppbyggandet av ett kluster (grupper av institutioner och företag) med inriktning mot kiselteknik (prop. 1999/2000:86, bet. 1999/2000:TU9, rskr. 1999/2000:256). För att möta behovet av forskning och utveckling inom internetteknikområdet har regeringen även föreslagit ett för internetteknik med delvis virtuell struktur inom högskolesektorn. Centret föreslås etableras i anslutning till Kungl. Tekniska högskolans IT- satsning i . Studenter och anställda vid universitet och högskolor använder informationsteknik i ökande omfattning, både i grundutbildning och forskning. Trots detta är det angeläget att ytterligare utveckla användningen av informationsteknik inom dessa områden. Inte minst är det viktigt att IT-pedagogik utvärderas och utvecklas. I regeringens budgetproposition (prop. 1999/2000:1 utg.omr. 16 avsnitt 5.5.5) uttrycktes målsättningen att tillsätta en utredning med uppgift att granska användningen av IT i högskolan inom en rad områden. I utredningsuppdraget om pedagogisk förnyelse av den högre utbildningen (dir. 2000:24, U 2000:04) som skall redovisas till regeringen (se avsnittet Kvalitet, Pedagogisk förnyelse av den högre utbildningen) ingår bl.a. att föreslå hur IT- användningen kan främjas inom högre utbildning. Regeringen avvaktar resultaten av denna utredning innan en eventuell ytterligare utredning tillsätts. Distansutbildning Distansutbildning är en viktig del i arbetet med en öppen och flexibel högre utbildning. Utbildningsformen kan skapa nya förutsättningar för studier, bl.a. genom att attrahera nya grupper till högskolan. Ny teknik och pedagogik öppnar också möjligheterna för distansutbildning som en del i det livslånga lärandet. I detta arbete har högskolan en viktig roll, inte bara genom att erbjuda bra utbildningar, utan också genom att driva på utvecklingen inom området. Det är viktigt att utvecklingen i vårt land håller minst jämna steg med den internationella utvecklingen. som inrättades har bl.a. till uppgift att främja utveckling och användning av IT-stödd distansutbildning inom högskolan. En utförligare redogörelse för myndighetens verksamhet finns i avsnittet . Nya satsningar på forskning och forskarutbildning vid universitet och högskolor I den forskningspolitiska propositionen (prop. 2000/01:3) behandlar regeringen bl.a. forskning och forskarutbildning vid landets universitet och högskolor samt konstnärligt utvecklingsarbete vid de konstnärliga högskolorna. Anslagen till forskning och forskarutbildning vid universitet och högskolor bör öka. vill regeringen betona vikten av att lärosätena i ökad utsträckning samverkar med varandra. Särskilt angeläget är det med samverkan i forskarutbildningen. Universiteten samt högskolorna med vetenskapsområde bör därför främja samverkan med högskolor utan vetenskapsområde och underlätta för studenter från dessa lärosäten att bedriva forskarutbildning. Det är vidare angeläget att framhålla betydelsen av att lärosätena i ökande grad profilerar sin verksamhet och prioriterar forskning inom de områden där förutsättningarna att bygga upp hög vetenskaplig kompetens bedöms som särskilt goda och som är strategiska för lärosätet ur ett såväl nationellt som internationellt perspektiv. Genom profilering och samverkan kan lärosätena åstadkomma en arbetsfördelning mellan sig, vilket är särskilt angeläget inom små ämnesområden och inom områden som kräver stora investeringar. I 1999 och ekonomiska vårpropositioner (prop. 1998/1999:100 och 1999/2000:100) och i budgetpropositionen (prop. 1999/2000:1) beslutade efter förslag från regeringen att 2003 förstärka forskningsresurserna med . Inom ramen för de som ännu inte fördelats föreslår nu regeringen en rad satsningar. inrättades tre nya universitet, , och . Regeringen föreslår en fortsatt uppbyggnad av de nya universiteten för att dessa skall kunna bedriva en internationellt konkurrenskraftig forskning och forskarutbildning inom ett antal profilområden som de själva bedömer som strategiska. tilldelades naturvetenskapligt vetenskapsområde, /tekniskt vetenskapsområde och medicinskt vetenskapsområde. Regeringen har beslutat att skall tilldelas tekniskt vetenskapsområde. Forskningen och forskarutbildningen inom respektive högskolas vetenskapsområde bör förstärkas. Inom ramen för ovanstående finansiering föreslår regeringen att anslagen till forskning och forskarutbildning vid de nya universiteten, högskolorna med vetenskapsområde samt 2003 förstärks med totalt .