prop · GO031D14 · 2001-01-01 00:00:00 — Verket har ett övergripande ansvar för att integrationspolitiska mål och synsätt får genomslag inom olika samhällsområden samt för att aktivt stimulera integrationsprocesserna i samhället. En central uppgift för myndigheten är att följa och utvärdera samhällsutvecklingen mot bakgrund av samhällets etniska och kulturella mångfald. Skillnaden mellan anslag och utfall beror på vissa eftersläpningar i verksamheten och på att den ännu inte riktigt kommit upp i full nivå enligt regeringens och avsikter. Regeringen har beslutat (Ku1999/3202/IM), att av anslagssparandet skall användas till insatser mot rasism, främlingsfientlighet och etnisk diskriminering som ett första steg i en nationell handlingsplan för att motverka sådana företeelser. Därutöver disponerar regeringen av anslagssparandet för att fortsätta arbetet med handlingsplanen (Ku2000/634/IM). Regeringens överväganden verksamhetsmål var att öka kunskapen om hur de integrationspolitiska målen uppfyllts inom olika sektorer samt att arbeta aktivt för att verksamheter inom dessa sektorer tar ökad hänsyn till de integrationspolitiska målen och den etniska och kulturella mångfalden i samhället. När det gäller nyanlända invandrare och introduktionen var verksamhetsmålen att verka för bättre förutsättningar för försörjning och delaktighet i samhället och att bidra till att kommunernas introduktion anpassas till individen och i övrigt utvecklas efter vad som anges i den integrationspolitiska propositionen. Ett ytterligare verksamhetsmål var att organiserat överförda flyktingar skulle kunna bosätta sig direkt vid ankomsten till och att av dem som bodde på statens anläggningar skulle få bostad i en kommun senast efter att ärendet kommit till . Verket har följt den prioritering som regeringen har gjort i regleringsbrevet och redovisar en rad insatser för att nå verksamhetsmålen. Ett antal uppföljnings- och utvärderingsprojekt genomförs av . Eftersom de flesta av projekten är långsiktiga och ännu inte har avslutats är det för tidigt att bedöma effekterna av verkets arbete. har verket ägnat mycket arbete åt att sprida kunskap om integrationsperspektivet hos myndigheter, kommuner och organisationer och att få dessa att utveckla egna verksamheter. Arbetet med att följa upp kommunernas introduktion och bidra till en förbättring och utveckling av denna har varit en prioriterad arbetsuppgift . Målet att verka för bättre förutsättningar för alla nyanlända invandrare kan inte nås . För att klara målet att anpassa kommunernas introduktion till individens behov krävs ett långsiktigt arbete från sida. Ett sådant arbete pågår också. Målet att av de personer som bor på skall anvisas bostad i en kommun senast efter det att ärendet inkommit till uppnåddes nästan (). har arbetat i målens riktning. Myndighetens etablering har skett successivt med vissa eftersläpningar av verksamheten som följd. fick därför ett stort anslagssparande för . Verksamheten pågår nu i enlighet med gällande riktlinjer för och ett flertal uppdrag kommer att leda till konkreta resultat . skall verksamhet fokuseras på huvuduppgifterna introduktion av nyanlända, främjande av integration, insatser mot främlingfientlighet, rasism och etnisk diskriminering samt uppföljning och utvärdering. Tabell 3.2 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 2000 82 580 Pris- och löneomräkning 1 651 Finansiering av FoB- undersökning - 500 Förslag 2001 83 731 3.8.2 10:2 Integrationsåtgärder Tabell 3.3 Anslagsutveckling Tusental kronor 1 Anslags- sparande 5 723 Utgifts- prognos 40 532 2001 Förslag 50 242 2002 Beräknat 50 242 2003 Beräknat 50 242 1Inklusive äldreanslaget 1995/96:D10 Åtgärder mot främlingsfientlighet och rasism. Anslaget disponeras i huvudsak av för åtgärder som stimulerar integrationsprocesserna i samhället och som förebygger och motverkar diskriminering, främlingsfientlighet och rasism. Anslaget skall också användas för förbättringar av introduktionen och för stimulans av etnisk och kulturell mångfald inom offentlig förvaltning och privata företag. En mindre del av anslaget står till regeringens förfogande för olika initiativ i syfte att stärka integrationen samt för åtgärder till förbättrad introduktion. Regeringens överväganden Ett nytt statsbidragssystem för organisationer som främjar integration införs stegvis inom oförändrad ram. av de som i vårpropositionen 2000 tillförts utgiftsområdet för sysselsättningsskapande åtgärder för invandrare 2001 2003 skall föras till anslaget 10:2 Integrationsåtgärder. Av dessa medel skall disponera för förbättring av introduktionen och för insatser i syfte att stimulera etnisk och kulturell mångfald i arbetslivet. Regeringen skall disponera för ytterligare insatser som kan behövas för att förbättra introduktionen och svenskunder-visningen. Av dessa medel föreslås avsättas för utvärdering av såväl befintliga som de nu föreslagna åtgärderna för att förbättra invandrarnas situation på arbetsmarknaden. Regeringen föreslår vidare, i enlighet med den redovisning som gjorts i inledningen till politik-området, att 2001 2003 förs till utgiftsområde 13 Arbetsmarknadspolitik, anslaget 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader. Till utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning, anslaget 25:15 Bidrag till viss verksamhet inom vuxenutbildning förs för validering av utländsk kompetens samt förbättring av svenskundervisningen för invandrare. Vidare förs till utgiftsområde 24 Näringsliv, anslaget 38:2 Näringslivsutveckling, för rådgivningsverksamhet, riktad till invandrare som driver eller vill starta eget företag. Tabell 3.4 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 2000 37 742 Besparing - 5 000 Stimulans för etnisk och kulturell mångfald 5 000 Svenskundervisning och introduktion 12 500 Förslag 2001 50 242 3.8.3 10:3 Kommunersättningar vid flyktingmottagande Tabell 3.5 Anslagsutveckling Tusental kronor 2 080 675 2001 Förslag 2 238 565 2002 Beräknat 2 399 646 2003 Beräknat 2 263 589 Via anslaget lämnar staten ersättning till kommuner och landsting så att deras kostnader för flyktingmottagande täcks. Utbetalningarna styrs av regelverket i förordningen (1990:927) om statlig ersättning för flyktingmottagande m.m. Flera ersättningsformer finns, varav den dominerande är schablonersättning. Denna ersättning är flerårig och börjar betalas ut månaden efter det att flyktingen har folkbokförts i en kommun. Kommunerna kan också, inom en fastställd medelsram, få ersättning för extraordinära kostnader i samband med att de tar emot flyktingar. Beräkningen av anslaget utgår ifrån redan mottagna flyktingar samt prognoser om asylsökande, invandring av anhöriga till flyktingar samt kollektivt överförda flyktingar (kvotflyktingar) som kan väntas få tillstånd att bosätta sig i . För att t.ex. kunna beräkna schablonersättningarna för måste man ta hänsyn till det månadsvisa kommunmottagandet fr.o.m. t.o.m. . Den nuvarande prisutvecklingen, med låg eller ingen inflation, har underordnad betydelse för anslagsberäkningen. anslaget normalt omfattar några miljarder kronor kan däremot relativt små prognosavvikelser få fleråriga och ekonomiskt kännbara effekter. Anslagsberäkningarna påverkas också av antalet äldre och handikappade flyktingar samt eventuella sjukvårdsbehov. Anslaget har tidigare tyngts av stort kreditutnyttjande. började anslagskrediten amorteras av och beräknas under innevarande budgetår vändas till överskott anslagssparande. Orsaken till den väntade anslagsbesparingen är att största delen av kommunmottagandet kommer att ske , vilket med gällande ersättningsregler förlägger utbetalningarna till efterföljande år. Regeringens överväganden Med utgångspunkt i tidigare faktiskt kommunmottagande och prognoserna (se tabell i avsnitt 3.6.1) beräknas anslagsbehovet till 2 . För den tidsbegränsade verksamheten med stimulans av organiserad flyttning från storstäderna som regeringen avser att låta få pröva och ersättning till kommunerna för extra ordinära kostnader får verket sammantaget disponera . Tabell 3.6 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 2000 2 301 404 Prisomräkning 25 973 Minskade ersättningsutbetalningar - 88 812 Förslag 2001 2 238 565 3.8.4 10:4 Hemutrustningslån Tabell 3.7 Anslagsutveckling Tusental kronor 19 733 2001 Förslag 21 227 2002 Beräknat 19 451 2003 Beräknat 18 631 kan flyktingar få statliga lån till hem-utrustning när de får en bostad i . Villkoren för lånen, som administreras av (), regleras i förordningen (1990:1361) om lån till hemutrustning för flyktingar och vissa andra utlänningar. Kapitalet lånas upp av på marknadsmässiga villkor. Underskottet i verksamheten, i huvudsak låneftergifter och bristande inbetalningar av räntor och amorteringar, täcks av anslaget. Anslagsbelastningen har gått ner kraftigt och stora belopp har kunnat föras tillbaks till statsbudgeten från anslaget i form av indragningar. Den låga marknadsräntan har haft stor betydelse för detta. Av de som anvisats för återfördes till statskassan. Även detta budgetår bör det verkliga anslagsbehovet ligga väsentligt under vad som förts upp på statsbudgeten. Regeringens överväganden Omfattningen av låneverksamheten bestäms i första hand av antalet kommunmottagna flyktingar och deras behov av lån. Första året (1991) låg CSN:s upplåning hos på . beräknas upplåningen uppgå till och till . beräknas anslagsbehovet till . Tabell 3.8 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 2000 37 965 Minskat resursbehov - 16 738 Förslag 2001 21 227 3.8.5 10:5 Ombudsmannen mot etnisk diskriminering Tabell 3.9 Anslagsutveckling Tusental kronor 8 535 2001 Förslag 12 474 2002 Beräknat 12 730 1 2003 Beräknat 13 006 2 1 Motsvarar 12 474 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 12 474 tkr prisnivå. Från anslaget finansieras Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO) samt . Regeringens överväganden har DO haft två skilda regleringsbrev, med delvis olika mål. Orsaken var att den nya lagen (1999:130) om åtgärder mot etnisk diskriminering i arbetslivet trädde i kraft . DO har arbetat både med enskilda ärenden samt med mer generella åtgärder och information för att minska den etniska diskrimineringen i arbetslivet. Utvecklingen visar att den nya lagen om åtgärder mot etnisk diskriminering i arbetslivet har lett till att anmälningar om etnisk diskriminering ökat. DO har samarbetat och drivit ett aktivt opinionsskapande arbete med myndigheter, näringsliv och organisationer för att förebygga etnisk diskriminering. Enligt regeringens bedömning har verksamheten bedrivits enligt de riktlinjer som och regeringen lagt fast och verksamhetsmålen har uppfyllts. DO har utfört de uppdrag och de aktiviteter som följer av målen. I många fall kan det ta innan de åtgärder som DO vidtar ger effekter. Med tanke på att den nya lagen som trädde i kraft måste hinna få genomslag är regeringens bedömning att de nuvarande målen och inriktningen bör behållas. gav regeringen i uppdrag att bl.a. tillsammans med DO, genomföra en lång rad insatser för att motverka främlingsfientlighet, rasism och etnisk diskriminering. Insatserna skall utgöra ett första steg i arbetet med en nationell handlingsplan mot diskriminering, främlingsfientlighet och rasism. Regeringen har också gett verket särskilda medel för uppgiften. skall återkomma till regeringen med en redovisning av hur uppdragen skall genomföras samt hur de anvisade medlen skall fördelas på respektive uppdrag och vilken av myndigheterna som skall utföra olika delar av uppdragen. DO har en central roll i detta arbete. DO har i sitt budgetunderlag framfört behov av ytterligare resurser för att verksamheten skall kunna bedrivas enligt och regeringens krav. Som tidigare redovisats (3.6.1) delar regeringen bedömning. För att den nya lagen skall få genomslag i samhället måste DO kunna bedriva en omfattande tillsyns-, opinions-, informations- och utbildningsverksamhet. I detta arbete är det viktigt att DO kan ta tillvara lokala initiativ och nätverk och utbilda nyckelpersoner i antidiskrimineringsarbete. DO bör också ha tillräckliga resurser för de kostnader som kan uppstå när ärenden om diskriminering i arbetslivet tas till rättslig prövning. Det fortsatta arbetet med den nationella handlingsplanen mot rasism, främlingsfientlighet och etnisk diskriminering innebär också krav på ytterligare insatser från DO. Regeringen bedömer därför att DO:s anslag skall ökas med . mot diskriminering har uppgifter som berör såväl DO som Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO) och . har nämnden ägnat tid åt alla de tre ombudsmännens områden. Denna inriktning på nämndens arbete kommer att fortsätta. Mot denna bakgrund bedömer regeringen att finansieringen av nämnden inte bara bör belasta DO:s anslag. Även HomO och bör bidra till finansieringen. Regeringen föreslår att anslaget 10:5 Ombudsmannen mot etnisk diskriminering, inom utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar tillförs från utgiftsområde 9 Barn, Handikapp, Äldre samt Socialtjänst, anslaget 16:10 och från utgiftsområde 14 Arbetsliv, anslaget 23:7 Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning. Tabell 3.10 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 2000 8 308 Pris och löneomräkning 116 Överföring från anslaget 16:10 25 Överföring från anslaget 23:7 Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning 25 Resursförstärkning 4 000 Förslag 2001 12 474 4.1 Omfattning Storstadspolitiken är sektorsöverskridande och berör flera andra politikområden, främst integrations-, utbildnings-, arbetsmarknads- och näringspolitiken. Inom politikområdet finns dels ett anslag för utvecklingsinsatser i storstadsregionerna dels ett anslag för förstärkning och utveckling av förskola, skola och vuxenutbildning i storstadsregionerna. Tabell 4.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet Miljoner kronor Utfall 1999 Anslag 2000 Utgifts- prognos 2000 Förslag anslag 2001 Beräknat anslag 2002 Beräknat anslag 2003 Anslag inom utgiftsområde 8: 11:1 Utvecklingsinsatser i storstadsregionerna 230,0 Totalt utgiftsområde 8 121,2 260,0 110,0 565,0 116,0 230,0 Anslag inom andra utgiftsområden: utg.omr. 16:11:1 Förstärkning av utbildning i storstads- regionerna 0 Totalt Politikområde 11 156,7 525,0 180,0 785,0 226,0 230,0 Prognosen för årets anslagsförbrukning uppgår till ca . betalades ut från anslaget avseende utvecklingsinsatser i storstadsregionerna. Hälften av detta belopp avsåg fullföljande och vidareutveckling av insatser som gjorts inom ramen för tidigare beslut om nationella utvecklingsområden i , och . Övriga delar av utbetalningarna fördelades ungefär lika mellan de lokala utvecklingsavtalen som har slutits med och kommuner och de s.k. Blommanpengarna som tidigare beslutats av regeringen. utbetalades också från ett äldre anslag Från anslaget för förstärkning av utbildning i storstadsregionerna under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning har ca betalats ut i samband med att första de lokala utvecklingsavtalen tecknades. 4.3 Mål har beslutat om målen för storstadspolitiken (prop. 1997/98:165, bet. 1998/99:AU2, rskr. 1998/99:34). Dessa är: - att ge storstadsregionerna goda förutsättningar för långsiktigt hållbar tillväxt och därmed kunna bidra till att nya arbetstillfällen skapas såväl inom storstadsregionerna som i övriga delar av landet samt - att bryta den sociala, etniska och diskriminerande segregationen i storstadsregionerna och att verka för jämlika och jämställda levnadsvillkor för storstädernas invånare. 4.4 Politikens inriktning Bilden av storstadsregionerna är splittrad. Å ena sidan finns ett kraftigt växande näringsliv och hög levnadsstandard och å andra sidan finns områden med stora sociala problem och en hög arbetslöshet. Skillnaderna i dessa avseenden är stora mellan olika bostadsområden i storstads-kommunerna. För att åstadkomma en positiv utveckling i de mest utsatta bostadsområdena krävs ett statligt och lokalt helhetsperspektiv. Det innebär nya arbetsmetoder och organisationsformer, samarbete över sektorsgränserna och att de boende också reellt involveras i denna process. Genom samarbete mellan stat, landsting och kommuner samt lokala aktörer som föreningar, frivilligorganisationer och näringsliv i kombination med att invånarnas engagemang tas till vara kan en sådan utveckling främjas. De tidigare statliga insatserna, för att stödja utsatta områden i storstadsregionerna i form av s.k. Blommanpengar, som beslutades 97, och nationella utvecklingsområden, som beslutades , har i och med riksdagsbeslutet om den storstadspolitiska propositionen fasats in i det nya politikområdet. Utformningen av storstadspolitiken har till stora delar påverkats av erfarenheterna från dessa insatser. I riktlinjerna för Blommansatsningen poängterades vikten av att arbetet sker utifrån en helhetssyn på områdets utveckling i samverkan med olika aktörer och i dialog med de boende. Dessa utgångspunkter betonas än mer i den storstadspolitiska propositionen. Även internationella erfarenheter visar att segregationen endast kan motverkas med långsiktiga program som utgår från en helhetssyn på de utsatta bostadsområdenas utveckling. Det är mot denna bakgrund som har inrättats för att samordna och utveckla den nationella storstadspolitiken. Ytterligare en erfarenhet från Blommanpengarna är vikten av att kommunerna har utvärderingsinsatser kopplade till åtgärderna, vilket därför har betonats inför arbetet med de lokala utvecklingsavtalen. En tydlig markering av vikten att fortsätta insatserna för att bryta segregationen och förbättra storstadsregionernas förutsättningar görs i den ekonomiska vårpropositionen där anvisas för utöver de medel som har aviserats fram till och med . 4.5 Insatser 4.5.1 Statliga insatser inom politikområdet Inledningsvis genomförs storstadspolitiken i form av lokala utvecklingsavtal som tecknas mellan staten och sju kommuner i storstadsregionerna om insatser i utsatta bostadsområden. har avtal slutits med , , , , och kommuner. Flera av dessa avtal håller nu på att revideras. Beredning av ett avtal med pågår. I avtalen ingår lokalt framtagna mål, en åtgärdsplan och en reglering av de statliga och kommunala åtagandena i respektive område samt en plan för uppföljning och utvärdering. Den operativa delen i avtalen utgörs av lokala åtgärdsplaner för varje bostadsområde. Till åtgärdsplanen kopplas en plan för uppföljning och utvärdering. En nationell utvärdering samordnas av och sker i samverkan med berörda myndigheter. För kvalitetssäkringen av avtalen är det viktigt att ett s.k. underifrånperspektiv beaktas i arbetet och att avtalen revideras löpande. Dialogen med boende kring åtgärdsplanerna är central eftersom detta är en av de viktigaste faktorerna för att nå långsiktiga positiva effekter. De statliga medlen är avsedda att täcka kostnader för utveckling av strukturer och verksamheter som kan få en mer permanent karaktär. Insatserna i de lokala utvecklingsavtalen skall efter avtalsperioden kunna övergå till ordinarie verksamheter i eller annan regi. En av kommunens viktigaste uppgifter i samband med avtalen blir därmed att ta ställning till hur utvecklingsarbetet skall samordnas med och påverka den reguljära verksamheten . Staten åtar sig i avtalen att förbättra samordningen av åtgärder inom olika politikområden. Som ett led i detta arbete har uppdrag lämnats i de berörda myndigheters regleringsbrev för att redovisa till regeringen hur man på lokal och central nivå har medverkat i arbetet med de lokala utvecklingsavtalen. 4.5.2 Insatser utanför politikområdet Kommunerna Berörda kommuner har ett stort ansvar för genomförandet av storstadspolitiken. Kommunerna svarar för huvuddelen av den offentliga sektorns välfärdsverksamheter och har också fått ett större ansvar för arbetsmarknadspolitiken. Genom att föra en framgångsrik arbetsmarknadspolitik och att svara för en god kvalitet i skola, barnomsorg, individ- och familjeomsorg, fritids- och kulturverksamhet, insatser för folkhälsa och brottsförebyggande arbete skapar kommunerna goda förutsättningar för storstadspolitiken. Kommunernas insatser i de lokala utvecklingsavtalen har fokus på de målområden som anges i storstadspropositionen, såsom ökad sysselsättningsgrad, minskat socialbidragsberoende, och att alla stadsdelar uppfattas som attraktiva och trygga av invånarna. I den storstadspolitiska propositionen angav regeringen att en del av de statliga medlen skulle användas för kultur-, idrotts- och fritidsverksamhet för barn och ungdomar i stadsdelarna. I avtalen skulle avsättas för kulturverksamhet och för idrotts- och fritidsverksamhet . Det kan nu konstateras att dessa belopp överskridits med god marginal i de sex avtal som slutits. Statliga insatser Storstadspolitiken spänner över flera politikområden och nedan redovisas vissa insatser som görs utanför politikområdet. I samband med att de lokala utvecklingsavtalen sluts kan kommunen, länsarbetsnämnden och i länet teckna avtal om utvecklingsprogram för arbetslösa i de utsatta stadsdelarna. Ett antal sådana avtal har tecknats. infördes en aktivitetsgaranti som innebär att personer som är eller riskerar att bli långtidsinskrivna vid arbetsförmedlingen kan anvisas heltidsaktiviteter som skall öka deras möjligheter att få reguljärt arbete. Regeringen bedömer att aktivitetsgarantin kommer att få stor betydelse för utsatta gruppers situation på arbetsmarknaden. har regeringen beräknat för tillfälliga personalförstärkningar vid arbetsförmedlingarna. Av dessa medel skall användas i storstadslänen och för resterande delar av landet med liknande problem. De sammanlagt skall användas för att stärka ställningen på arbetsmarknaden för personer med utländsk bakgrund. Liknande satsningar på personalförstärkningar har gjorts under de två föregående åren. De extra medlen till personalförstärkningar har enligt () resulterat i ett minskat antal arbetssökande per handläggare, vilket gett större möjligheter till individuellt stöd inte minst till arbetssökande med invandrarbakgrund. För att öka sysselsättningen bland invandrare beräknar regeringen vidare att bör avsättas 2003 för vissa riktade insatser. Dessa redovisas närmare under avsnitt 3 Integrationspolitik inom detta utgiftsområde. fick alla länsstyrelser, och i försökslänen självstyrelseorganen, erbjudande att vara ansvariga för att i partnerskap med andra aktörer ta fram regionala tillväxtavtal i enlighet med regeringens proposition Regional tillväxt för arbete och välfärd (prop. 1997/98:62 bet. 1997/98:AU11, rskr.1997/98:204), se vidare utgiftsområde 24 Näringsliv. är en av regeringen beslutad kampanj som bl.a. syftar till att lyfta fram storstädernas arkitektoniska kvaliteter och öka efterfrågan på och förståelsen för god arkitektur, formgivning och design i hela landet. Kampanjen leds av Arkitekturmuséet och engagerar ett stort antal myndigheter, institutioner och organisationer. genomförs inom ramen för kulturpolitiken en satsning på storstädernas kulturmiljöer. Totalt har regeringen anvisat för ändamålet. Regeringen har 1999 avsatt sammanlagt ur Allmänna arvsfonden för att i samarbete med ideella organisationer skall kunna utveckla och pröva olika typer av verksamheter för barn som av olika skäl står utanför den reguljära barnomsorgen och som syftar till att öka deras intergrationsmöjligheter i samhället. Medlen fördelades i samråd med (1995:1). I proposition Maxtaxa och allmän förskola m.m. (1999/2000:129) har regeringen föreslagit att en allmän förskola för 4- och 5- åringar skall införas fr.o.m. . I de lokala utvecklingsavtalen har medel fördelats för en utbyggd förskoleverksamhet för 3- till 5-åringar. Rättsväsendet föreslås tillföras varav huvuddelen tilldelas polisen för att öka antalet poliser och fullfölja närpolisreformen, se utgiftsområde 4 Rättsväsendet. 4.6 Resultatbedömning 4.6.1 Resultat Utvärderingar har fått i uppdrag att ansvara för och samordna den nationella utvärderingen av de lokala utvecklingsavtalen. redovisade verket dels två utvärderingar av Blommanpengarna, dels en första rapport rörande de lokala utvecklingsavtalen.