prop · GP031d24 · 2001-09-20 00:00:00 — Förslag/beräknat anslag 6.7.444:4 Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. 1 Inklusive en minskning med 2 000 tkr på tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition. Från anslaget betalas bidrag till yttre och inre rationalisering enligt förordningen (1978:250) om statligt stöd till jordbrukets rationalisering (omtryckt 1988:999). 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 beslut lämnas även statsbidrag för åtgärder mot översvämningar i . Bidrag lämnas också enligt förordningen (1987:606) om statligt regionalt stöd till jordbruks- och trädgårdsföretag. Jordfondens verksamhet regleras i förordningen (1989:281) om jordfonden. Bidrag till jordbrukets rationalisering Stöd lämnas framför allt till vissa omarronderingsprojekt i . Täckande av förluster på grund av statlig kreditgaranti Från anslaget finansieras utgifter för att täcka förluster på grund av statlig garanti för lån till jordbrukets yttre och inre rationalisering, förvärv och drift av jordbruk, maskinhållning inom jordbruket, trädgårds- och rennäringens rationalisering, regionalt stöd till trädgårdsföretag i norra m.m. På Jordfonden bokförs kostnader för förvärv, överlåtelse och förvaltning av jordfondsfastigheter samt köpeskilling för sålda fastigheter. Överskott och underskott i verksamheten regleras mot statsbudgetens inkomstsida. Så länge det finns en inlösenskyldighet vid vissa fall av vägrat förvärvstillstånd måste Jordfonden finnas kvar. Bokfört värde beräknas uppgå till . En utvärdering av den nuvarande jordförvärvslagstiftningen har gjorts. I betänkandet (SOU 2001:38) Ägande och struktur inom jord och skog har förslag om vissa förändringar lämnats. Ärendet bereds inom . Regeringens förslag: Kreditgarantigivningen upphör . Inga ytterligare statsbidrag till åtgärder mot översvämningar i lämnas. Skälen för regeringens förslag: skall förluster i den statliga kreditgarantigivningen täckas från en garantireserv förvaltad av . Vid en värdering av förlustriskerna för garantier på jordbrukets område har dessa uppskattats till . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Garantireserven bör tillföras detta belopp från de disponibla medel som finns under detta anslag. (Se vidare volym 1, kap. 7, avsnitt 7.2.) Anslagsbehovet har beräknats till . Besparingen på anslaget uppgår därmed till . Dessa medel bör finansiera en fortsatt informationssatsning rörande samerna. Möjligheter att lämna nya kreditgarantier har i stort sett upphört. Möjligheten att lämna nya garantier bör i sin helhet upphöra. Anvisade medel bör i sin helhet disponeras för omarronderingsåtgärder. Möjligheten att lämna statsbidrag för åtgärder mot översvämningar i bör därför slopas. Regeringen bedömer anslagsbehovet till för . beräknas anslagsbehoven till . Tabell 6.11 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Överföring andra anslag m.m. Förslag/beräknat anslag 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition. 6.7.544:5 Stöd till innehavare av fjällägenheter m.m. De utgifter som belastar anslaget utgör i huvudsak bidrag till investeringar i byggnader och andra fasta anläggningar på fjällägenheter, underhåll och upprustning av dessa lägenheter, avvecklingsbidrag och avträdesersättning åt innehavare av fjällägenheter, gästgiveribestyr samt inlösen av byggnader m.m. i vissa fall. Fjällägenhet är en upplåtelseform som har sina grunder i lagstiftning . Det fanns totalt 106 fjällägenheter i , de flesta i . Frågor om nedläggning och friköp av fjälllägenheter prövas av , medan beslutar om upplåtelser. , och gjorde en inventering av kvarvarande fjällägenheter. Hälften bedömdes ha högsta bevarandevärde och borde enligt verkets mening behållas i statlig ägo. Av inventeringen framgår att det då bland de mest bevarandevärda fjällägenheterna fanns omkring femton levande aktiva fjälljordbruk. En del av de övriga permanent bebodda fjällägenheterna har fortfarande viss hävd av marker och bevarande landskapselement. Många har representativ kulturhistorisk bebyggelse. Regeringen bedömer att anslaget bör föras upp med oförändrat belopp. Anslagsbehovet för beräknas vara oförändrat. Tabell 6.13 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Överföring andra anslag m.m. Förslag/beräknat anslag 6.7.644:6 Återföring av skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel m.m. Regeringen uttalade i budgetpropositionen (prop. 2000/2001:1 volym 1, s. 36. resp. 230, bet. 2000/01:FiU1) att en översyn bör göras av skatterna på bekämpningsmedel och handelsgödsel med sikte på att förbättra deras effektivitet som miljöstyrmedel utan att kraven på kostnadseffektivitet eftersätts. Regeringen har tillkallat en särskild utredare (2001:55). I regeringsförklaringen aviserades att de s.k. gödselskatterna i lämplig form skall återföras till jordbruket och att förslag skall läggas fram under riksdagsåret. Regeringen uttalade i vårpropositionen (prop. 2000/01:100 s. 34, 66 och 131) att regeringen avser att ta upp ytterligare diskussioner med näringen och om hur återföringen skall ske. Med ledning av storleken på uppburen skatt har regeringen beräknat den sammanlagda skatten till . Med hänsyn till att av skatteinkomster, i enlighet med vad som anförs i tilläggsbudgeten denna dag, skall 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 disponeras som medfinansiering av en kompensation till jordbruket för märkbar revalvering bör anslaget för beräknas till . beräknas anslaget till 420 respektive . Regeringen kommer att till EG- kommissionen överlämna ett förslag till hur återföringen bör ske. Återföringen kommer att avse skatter erlagda . Huvuddelen av den återförda skatten bör användas till åtgärder för att minska växtnäringsförluster från jordbruket och minska miljöriskerna inom växtskyddsområdet. En mindre del av beloppet kommer att återföras kollektivt till jordbruksnäringen för bl.a. infor- mations-, utbildnings-, utvecklings- och rådgivninginsatser med syfte att främja hållbara produktionsmetoder. Skatten på bekämpningsmedel bör återföras kollektivt för forsknings- och utvecklingsinsatser med syfte att främja en hållbar utveckling inom jordbruket och trädgårdsnäringen. Tabell 6.15 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Överföring andra anslag m.m. Förslag/beräknat anslag 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Samepolitiken i omfattar som regleras i sametingslagen (1992:1433) och förordningen (1993:327) med instruktion för , rennäringen som regleras i rennäringslagen (1971:437) och i rennäringsförordningen (1993:384), Sameskolstyrelsen som regleras i sameskolförordningen (1995:205), stödet till det samiska språket vilket regleras i lagen (1999:1175) om rätt att använda samiska hos förvaltningsmyndigheter och domstolar samt stödet till samisk kultur. Medel till anvisas över utgiftsområde 1 anslag 45:1 . Medel för att främja rennäringen anvisas över utgiftsområde 23 anslaget 45:1 Främjande av rennäringen m.m. Medel för stöd till sameskolorna och samiskt utbildningscentrum anvisas under utgiftsområde 16. Bidrag till samisk kultur anvisas under utgiftsområde 17. Tabell 7.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet 45:1 Främjande av rennäringen m.m. 45:2 Informationssatsning om samerna Totalt för politikområde Samepolitik 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Verka för levande samisk kultur byggd på en ekologiskt hållbar rennäring och andra samiska näringar. är en statlig förvaltningsmyndighet och ett samiskt folkvalt organ. inledde sin verksamhet . De övergripande målen är enligt sametingslagen att verka för en levande samisk kultur och därvid ta initiativ till verksamheter och föreslå åtgärder som främjar denna kultur. skall bl.a. medverka i samhällsplaneringen och bevaka att samiska behov beaktas. Rennäringen är en viktig del av det samiska kulturarvet. Staten har ett övergripande ansvar för att rennäringen kan fortleva som en del av det arvet. Rennäringen skall bedrivas så att den ger ett rimligt antal rennäringsföretag en tryggad försörjning. Renskötseln skall bedrivas på ett ekologiskt, ekonomiskt och kulturellt hållbart sätt. (dir. 1997:102) pågår ett arbete med att lämna förslag till en rennäringspolitik som ger underlag för den angivna inriktningen. I kommitténs arbete ingår att göra en översyn av stödet till rennäringen och samisk kultur, rennäringsadministrationen och rennäringslagstiftningen. Betänkandet Samerna ett ursprungsfolk i : Frågan om anslutning till konvention nr. 169 (SOU 1999:25), som överlämnades , innehåller åtskilliga förslag som rör rennäringens rättsliga förhållanden. Betänkandet och dess förslag är föremål för beredning inom såväl som . Sameskolstyrelsen är förvaltningsmyndighet för de statliga sameskolorna och den integrerade samiska undervisningen i den kommunala inom ramen för det offentliga skolväsendet och hör till politikområde Utbildningspolitik. Utbildningen har som mål att bevara och utveckla det samiska språket och den samiska kulturen genom att ge samiska barn en utbildning med samisk inriktning. Statens bidrag till samisk kultur syftar till att bevara, stärka och sprida kunskap om samisk slöjd, bild- och formkonst, musik, scenkonst, litteratur samt andra samiska kulturyttringar och delar av det samiska kulturarvet inom ramen för politikområdet. Inom ramen för minoritetspolitiken görs olika insatser bl.a. till stöd för det samiska språket. godkände ramkonvention om den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk. Därmed förbinder regeringen sig att ge stöd och skydd åt minoritetsspråken i vilket bl.a. är samiska (alla former). trädde lagen om rätten att använda samiska hos förvaltningsmyndigheter och domstolar i kraft. I , , och kommuner har den enskilde, oavsett om hon eller han behärskar svenska, rätt att tala samiska vid muntlig förhandling inför domstol och rätt att ge in skriftliga inlagor på samiska. Beträffande förvaltningsmyndigheter har den enskilde rätt att använda samiska vid sina muntliga och skriftliga kontakter om ärendet har anknytning till förvaltningsområdet. Myndigheten är skyldig att ge muntliga svar på samiska. Lagstiftningen innebär också att den enskilde i de kommunerna har rätt att få förskole- eller äldreomsorg helt eller delvis på samiska. bedömde i sitt betänkande Samerna ett ursprungsfolk i (SOU 1999:25) att kan ansluta sig till konventionen om ursprungsfolks rättigheter men att detta inte bör ske förrän ett antal åtgärder som rör samernas rätt till mark blivit genomförda och att detta är en process som tar . Utredningen har remissbehandlats och bereds nu i och till viss del även inom . En kommer att tillsättas för att fastställa gränserna för renskötselområdet. Framförallt den yttre gränsen är på sina håll omtvistad. inledde regeringen den nationella informationssatsningen om Samerna som urbefolkning i och samernas kultur. Målet är att öka kunskapen om samerna som urbefolkning och samernas kultur i hela landet. Av vikt är också att få ett ökat och långsiktigt förtroende mellan samer och icke-samer och att kunna förebygga och motverka diskriminering. Regeringen har beslutat att får användas för denna satsning under innevarande år. Projektet skall pågå under för att få igång långsiktiga aktiviteter. har fått i uppdrag att att komma med förslag beträffande utökat skydd mot inskränkningar i renskötselrätten. Kommittén beräknas komma med sina förslag . För att göra en översyn av organisation tillsattes en utredare som bl.a. skall beakta behovet av en tydligare skillnad mellan myndighet och folkvalt organ. Utredningen beräknas vara klar . Regeringens urbefolkningsdelegation, som tillsattes som ett resultat av FN:s urbefolkningsårtionde, har bl.a. besökt och för att etablera en kontakt med de ryska samerna. Delegationen har också genomfört ett studium av ett antal västländers urbefolkningspolitik ur ett försoningsperspektiv. Resultatet kommer att presenteras . Delegationen har även genomfört ett seminarium tillsammans med Ajtte Same och Fjällmuseum om återföring av samiska föremål. Delegationen har också varit representerad i FN:s olika arbetsgrupper för urbefolkningar. På det nordiska planet inleddes ett närmare samarbete mellan , och genom regelbundna sameministermöten tillsammans med sametingspresidenterna. Det första ägde rum och det andra . Vid mötena diskuterades bl.a. det fortsatta arbetet med en nordisk samekonvention och hur det nordiska arbetet för samefrågor skall bedrivas. Även är representerat i detta samarbete. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Verksamheten är indelad i följande grenar: det folkvalda organet, medverkan i samhällsplaneringen, inklusive nordiskt och internationellt arbete, information om samiska förhållanden, kultur, inklusive litteratur- och biblioteksfrågor, utbildning och forskning. övergripande mål kan inte enbart uppfyllas genom verksamhet vilket kan innebära vissa svårigheter att redovisa resultatet av detta mål. har redovisat effekterna av sin verksamhet. Man har också inlett ett arbete med kvalitetssäkring vilket inneburit att man nu har indikatorer för kvalitetsbedömning. Det är inom verksamhetsgrenen samiska språk som redovisningen av effekter och kvalitet är tydligast, även om kvalitetsredovisningen brister även här. Det är således fortfarande svårt att bedöma om det tinget åstadkommer är bra eller dåligt. Redovisningen av effekterna gör dock att det är lättare än tidigare att få en bild av vad åstadkommit. Det finns mätbara effekter av kultur- och språkarbetet men knappast för de övriga verksamhetsgrenarna. Språkarbetet är kostnadsmässigt den dyraste grenen. EU-arbetet inom Mål 6 och Interreg har bedrivits med tre visstidsanställda. Programperioden är nu slut. Generellt kan man säga att det funnits fler ansökningar än medel. Informationsinsatserna har således burit frukt. De resultat som uppnåtts tyder på ökade arbetstillfällen, gränsöverskridande effekter, bättre resursutnyttjande och kompetensöverföring. har även ålagts att redovisa vad som gjorts för att förbereda och genomföra valet . Av redovisningen framgår att valnämnden har genomfört ett antal seminarier och informationsmöten om valet samt utvecklat röstlängdssystemet. Efter överklagande har valprövningsnämnden upphävt valet och förordnat om omval. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Ett personalpolitiskt program är under utarbetande varvid särskild hänsyn tas till jämställdhet. har från mitten av tillsatt en avdelnings- och ekonomichefstjänst och har också gått över till nytt redovisningssystem. Redovisningen har också blivit bättre. En förbättrad kvalitetsredovisning och en bättre redovisning av effekterna beträffande vissa verksamhetsgrenar bör dock eftersträvas. Enligt ett till konventionen (SÖ 1972:15) mellan och om renbetning m.m. anslutande protokoll skall och bekosta och underhålla vissa stängsel. Stängslen utsätts för stora påfrestningar, vilket leder till avsevärda skador, främst i samband med snösmältningen. Staten har även skyldighet att svara för underhållet av vissa andra renskötselanläggningar. Konventionen gäller t.o.m. . Regeringen har ingått ett avtal med om upprättande av och mandat för en blandad svensk-norsk renbeteskommission. Kommissionen, som utrett behovet av fortsatt renbetning i det andra landet, överlämnade sitt betänkande . avser därefter att ta upp förhandlingar med om en ny renbeteskonvention. Detta arbete kommer dock inte att vara klart . och kommer därför att ta upp frågan om en förlängning av den nuvarande konventionen. Regeringen avser att återkomma till i den frågan. Samebyarnas utvecklings- och markanvändningsplanering Länsstyrelserna arbetar med àjourhållning av den grundläggande redovisningen av samebyarnas markanvändningsanspråk. Arbetet med rennäringens riksintressen fortsätter. Länsstyrelserna kompletterar redovisningarna med information om speciellt värdefulla eller känsliga områden för renskötseln, naturvården och kulturmiljövården. Arbetet med att ta fram en ny metod för renbetesinventering har visat sig oväntat komplicerat. Den svensk-norska renbeteskommissionen har tagit fram Rennäringens kartskåp som innehåller ett omfattande och värdefullt material om rennäringen, bl.a. vegetationskartor av intresse för renskötseln. Länsstyrelserna svarar för förvaltning och vidareutveckling av innehållet. Regeringen avser att senare återkomma till om hur den samlade informationen i kartskåpet liksom den utvecklingsverksamhet som pågår bl.a. inom och i FjällMistra kan användas för renbetesinventeringen. Enligt förordningen (1986:255) om pristillägg på renkött lämnas pristillägg för renkött som godkänts vid köttbesiktning. Pristillägget lämnas med per kilo för vuxen ren och med per kilo för renkalv. Konsekvenserna av nedfallet av radioaktivt cesium till följd av fortsätter att påverka i första hand rennäringen. I vissa delar av norra påverkas emellertid även insjöfisket samt produktionen av nöt och får. Övriga åtgärder för främjande av rennäringen m.m. En del av anslaget bör användas för andra åtgärder för främjande av rennäringen. Medlen fördelas på användningsområden genom beslut av efter överläggningar mellan verket och . Medlen används bl.a. för katastrofskadeskydd vid synnerligen svåra betesförhållanden. Användningen bör i görligaste mån samordnas med verksamheter som kan erhålla stöd enligt Mål 1-programmet, exempelvis verksamheter som är direkt inriktade på att utveckla näringen. hade inga invändningar med anledning av årsredovisning. 7.6.145:1 Främjande av rennäringen m.m. De utgifter som belastar anslaget är: underhåll av vissa riksgränsstängsel och renskötselanläggningar för vilka staten har underhållsansvaret, statens del av kostnaderna för redovisning av markanvändningen, riksinstressen och marker som är värdefulla eller känsliga för renskötseln, natur- och kulturmiljövården, framtagande av en ny inventeringsmetod för renbetet, prisstöd till rennäringen enligt förordningen (1986:255) om pristillägg på renkött, ersättning till följd av som kan lämnas till jordbruksföretag, renskötselföretag och till den som helt eller delvis försörjer sig på att fiska till husbehov eller för försäljning enligt förordningen (1994:246) om ersättning för vissa merkostnader och förluster med anledning av , kostnader för medling m.m. i tvister mellan samebyar och jordbrukare när det gäller konflikter på grund av renbetning på , övriga åtgärder för främjande av rennäringen som beslutas efter överläggningar mellan staten och rennäringen såsom samfinansiering av EU-projekt för utveckling av rennäringen. Prisstöd till rennäringen lämnades med för knappt renkött. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Avräkningspriset var per kilo exklusive mervärdesskatt och prisstöd. Antalet slaktade renar uppgick /2001 till 47 000, vilket är något mer än . Genom avtagande cesiumhalter, tidigareläggning av renslakt och utfodring av renar uppgår antalet kasserade slaktkroppar numera endast till ett sextiotal . lämnades i bidrag till projekt som samfinansierats med EU. har vidare fattat beslut om medfinansiering som innebär utbetalningar från anslaget på för projekt inom Mål 1-programmet. Bemyndigandet för regeringen att fatta beslut om stöd under anslaget för tiden bör uppgå till inklusive tidigare åtaganden. Regeringen bedömer anslagsbehovet till för . Anslagsbehovet beräknas vara oförändrat. Tabell 7.3 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Överföring andra anslag m.m. Förslag/beräknat anslag 7.6.245:2 Informationssatsning om samerna Anslaget är nytt. Mot bakgrund av förslaget i betänkande Samerna ett ursprungsfolk i (SOU 1999:25) och uttalande (bet. 2000/01:MJU2) om vikten av en nationell informationssatsning om samerna som ursprungsfolk i och samer- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 nas kultur har regeringen beslutat genomföra en sådan och anslagit högst för ändamålet . Medlen har tagits från det anslagssparande som genom regeringens beslut nr 10 ställts till regeringens disposition av anslaget 45:1 Främjande av rennäringen m.m. inom utgiftsområde 23. Intentionen är att informationssatsningen får karaktären av en bred och långsiktig insats för att öka kunskapen om och förståelsen för samerna och samisk kultur. Av vikt är också att få ett ökat och långsiktigt förtroende mellan samer och icke-samer och kunna förebygga och motverka diskriminering. En del av medelsramen disponeras för samordning och informationsinsatser som bedöms nödvändiga för att få en nationell uppslutning och kraftsamling. Den återstående delen disponeras för stöd till lokalt och regionalt inriktade projekt. Satsningens primära mål är att permanenta verksamheten och att informationshanteringen om urbefolkning blir en naturlig del i samhällets olika verksamhetsgrenar. Regeringen bedömer anslagsbehovet till för . till 4 000 000 Tabell 7.5 Härledning av nivån 2002-2004 Förändring till följd av: Överföring andra anslag m.m. Förslag/beräknat anslag 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 8 Politikområdena Utbildningspolitik och Forskningspolitik under utgiftsområdena 16 och 20 Politikområde Utbildning inom utgiftsområde 23 Verksamheten vid () ingår som en del i politikområdet utbildning. Verksamheten utgör också ett viktigt medel för att förverkliga målen inom livsmedelspolitiken, landsbygdspolitiken, djurpolitiken, samepolitiken samt skogspolitiken. Politikområde Forskning inom utgiftsområde 23 Forskningen som bedrivs inom de areella näringarna har ett särskilt ansvar för att kunskaperna om naturresurserna utvecklas för kommande generationers behov. Viktiga globala miljö- och livsmedelsförsörjningsfrågor måste lösas genom samverkan mellan många länder och mellan forskare från olika vetenskapliga discipliner. Medel till stöd för forskningen om de areella näringarna fördelas av för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas), som sorterar under utgiftsområde 20, men som har ett forskningsanslag under utgiftsområde 23. En resultatredovisning för samtliga forskningsfinansierande myndigheter görs under politikområdet forskning under utgiftsområde 16. 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen . 2Motsvarar 1 205 038 tkr prisnivå. 3Motsvarar 1 215 038 tkr prisnivå. SLU skall utveckla kunskapen om de biologiska naturresurserna och människans hållbara nyttjande av dessa. Detta sker genom utbildning, forskning, fortlöpande miljöanalys och information. Anslaget finansierar grundutbildning, forskarutbildning, forskning, miljöanalys samt information och fortbildning. Verksamheten bedrivs utifrån ett sektorsansvar, som preciseras av fem ansvarsområden: kvalitet i livsmedelskedjan, djurhållning, djurhälsa och djurskydd, skog, skogsbruk och förädling av skogråvaran, naturresurser för landbygdsutveckling, rekreation och fritid, landskapsplanering och markanvändning. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Grundutbildningen bedrivs inom fyra långa och sju korta yrkesprogram samt inom de fem kandidat/magisterprogrammen skogsvetar-, bioteknologi och naturresursprogrammen, ekonomprogrammet med naturresursinriktning samt mark- och miljöprogrammet. Budget för avgiftsbelagd verksamhet (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Avgiftsintäkterna disponeras av SLU. Verksamheten vid SLU ingår som en del i politikområdet Utbildning och omfattas därför av den resultatredovisning som görs för högskoleväsendet under utgiftsområde 16. Verksamheten utgör även ett viktigt medel för att förverkliga målen inom livsmedelspolitiken, landsbygdspolitiken, djurpolitiken, samepolitiken samt skogspolitiken under utgiftsområde 23 varför regeringen här redovisar en kort bedömning av denna. SLU har uppvisat en positiv kapitalförändring. Även för uppvisade SLU ett positivt resultat. SLU fortsätter aktivt att arbeta för en bättre ekonomistyrning och för att den ekonomiska medvetenheten genom information skall nå ut till linjeorganisationen, dvs. Detta bidrar till att ytterligare förbättra den finansiella redovisningen. Stor vikt fästs vid arbetet med kvalitetsutveckling.