prop · GP031d3 · 2001-09-20 00:00:00 — Bland utvecklingsaktiviteterna bedöms bl.a. service, öppenhet och kontakter med medborgarna som angelägna frågorDe.flesta av regeringens åtgärder för en långsiktig utveckling av förvaltningen har inletts. I skrivelsen Regeringens förvaltningspolitik (skr. 2000/01:151) redogör regeringen för program- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Till de åtgärder som pågår hör bl.a. följande frågor. Utgångspunkten för all myndighetsstyrning är att den måste verksamhetsanpassas. Med det menas att man måste välja ut och kombinera de styrmedel som sammantaget är bäst för styrningen av en specifik myndighet och dess speciella verksamhet. Inom har en projektgrupp bedrivit ett utvecklingsarbete för att verksamhetsanpassa styrningen. Detta arbete skall och resultera i en seminarieserie mellan departementen och de myndigheter som sorterar under respektive departement. I dessa departementsvisa seminarier deltar den politiska ledningen för det aktuella departementet samt berörda verkschefer. Det primära syftet med allt utvecklingsarbete för en förbättrad styrning är och regeringens behov av relevant underlag för prioriteringar, uppföljning och bedömning av värdet av insatta resurser. Se- minariernas syfte är att starta en process för att skapa en bättre styrning genom en kontinuerlig dialog mellan regeringen och förvaltningen om de bäst lämpade styrmedlen för varje enskild verksamhet. En försöksverksamhet med servicedeklarationer och servicedialog har inletts. I försöksverksamheten, som skall pågå , deltar ett antal myndigheter med bred kontaktyta mot allmänheten och några försäkringskassor. Arbetet med att stimulera myndigheterna att bedriva ett aktivt utvecklingsarbete för att förbättra sin tillgänglighet och service med hjälp av informationstekniken sker bl.a. genom åtgärder som att utforma konkreta mål och resultatmått för utvecklingsarbetet. Ett arbete pågår att med hjälp av resultatindikatorer följa upp förvaltningspolitiken. Genom resultatindikatorer och återrapporteringskrav kan myndigheternas anpassning till medborgarnas krav följas. Som ett led i utvecklingen av det kommande uppföljningssystemet har regeringen beslutat ge ett uppdrag till Statskontoret och att genomföra en medborgarundersökning med ett förvaltningspolitiskt perspektiv. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Inom arbetet med att utveckla den ekonomiska styrningen i staten pågår ett kontinuerligt utvecklingsarbete. Det handlar bl.a. om ändamålsenliga budgeterings- och redovisningsprinciper, att formulera tydligare mål och utveckla strategier för uppföljning och utvärdering, men också att skapa former för att fortlöpande ompröva statliga åtaganden. Förutom dessa insatser av mera utvecklingskaraktär har förvaltningen även i praktiken ökat ambitionsnivån vad avser att mäta t.ex. kvalitet, service och produktivitet. Benchmarking är t.ex. en metod som används inom flera politikområden för att inom ett speciellt verksamhetsområde möjliggöra jämförelser av statlig verksamhet i ett antal olika dimensioner. I rapporten i omvandling 2000 (Statskontoret 2000:15) ges en samlad och översiktlig redovisning av utvecklingen i statsförvaltningen. Rapporten belyser bl.a. statens betydelse när det gäller sysselsättning, personalens sammansättning, utbildning och löner, konsumtion av statliga tjänster och produktivitetsutvecklingen. Statskontoret har tagit aktiv del i regeringens förvaltningspolitiska utvecklingsarbete samt med att skapa en mer effektiv offentlig förvaltning. Genom utredningar och utvärderingar bidrar Statskontoret till att underlätta regeringens omprövningar av offentliga åtaganden samt till att öka kunskaperna om effekterna av statliga åtgärder inom olika verksamhetsområden. Statskontoret har en central roll i arbetet med utvecklingen av en elektronisk förvaltning och utvecklingen av infrastrukturen på IT-området. Som exempel kan nämnas Statskontorets arbete med 24-timmarsmyndigheter, dvs. myndigheter som medborgare och företag kan nå elektroniskt dygnet runt för informationsinhämtande och ärendehantering. Ett flertal myndigheter har lämnat synpunkter på Statskontorets rapport i frågan och av svaren kan man dra slutsatsen att regeringens mål med 24-timmars myndigheter fungerar som en drivkraft i myndigheternas IT- utveckling. Det kan också konstateras att de flesta myndigheter nu har etablerat sin närvaro på Internet och arbetar aktivt med att utveckla sin Internetservice. Statskontoret har fått förnyat uppdrag att ytterligare stödja myndigheternas IT-utveckling, för att möjliggöra bättre service och ökad tillgänglighet. Statskontoret ansvarar också för inköpssamordning och tecknar ramavtal på IT-området. Därigenom sänks kostnaderna för hela den offentliga sektorn samt främjas en önskvärd teknikutveckling. I den offentliga sektorn använder de upphandlade enheterna ramavtalen, vilket bedöms motsvara en årlig besparing på . har Statskontoret även deltagit i det internationella förvaltningspolitiska utvecklingsarbetet, t.ex. genom för offentlig förvaltning (PUMA) och som svensk ledamot av generaldirektörssamarbetets styrgrupp. Kammarkollegiet har kunnat tillgodose efterfrågan på administrativt stöd till statliga myndigheter och nämnder och har bedrivit statlig inköpssamordning. I syfte att stödja och stimulera arbetet med kvalitetsutveckling och kompetensförsörjning inom den statliga förvaltningen ges ett antal seminarier, konferenser och utbildningsprogram. Dessa riktas till tjänstemän och chefer i statsförvaltningen och anordnas av . Inom området sytematiskt kvalitetsarbete har bl.a. kvalitetsarbetets omfattning i staten och behovet av insatser kartlagts och fyra kvalitetsutbildningar hållits. Ett s.k. Kvalitetsrådsslag genomfördes med syftet att bl.a. ge en bild av läget för kvalitetsarbetet i statsförvaltningen, ge ny kunskap om kvalitetsmodeller samt impulser till fortsatt utvecklingsarbete. Inom området förvaltningskunskap och förvaltningsetik har tre parallella omgångar av introduktionsprogram för nyanställda handläggare och en interaktiv basutbildning i förvaltningskunskap startat, samt en utredare getts ut. Inom området kompetensförsörjning och kompetensutveckling har bl.a. följande producerats: en kartläggning av förvaltningsutbildning och förvaltningsforskning på högskolenivå, en analys av kompetensförsörjningen i staten, en skrift med goda exempel på analysarbete för kompetensförsörjningsplaner samt ett s.k. Kompetensförsörjningsrådslag med myndigheternas kompetensförsörjningsansvariga. Härutöver har ett längre chefsutvecklingsprogram för chefer på direktionsnivå påbörjats, ett längre chefsutvecklingsprogram speciellt för kvinnor samt ett speciellt mentorsprogram för chefer på mellannivå inletts. Arenor har också genomförts inom områdena: relationen massmedia, myndighet och medborgare, regeringens förvaltningspolitiska handlingsprogram, svenska myndigheter och EU, Arenorna har haft formen av halvdagsseminarier med målsättningen att ge kunskaper och organisera diskussioner som kan berika deltagarnas arbete på myndigheterna. Sammanlagt har Arenorna haft 750 deltagare från i genomsnitt 35 myndigheter per Arena. Kontrollen av hanteringen av statliga medel utgör ett prioriterat område för regeringen. I syfte att stärka denna kontroll anvisade för perioden 1999 på anslaget A14 Kontrollfunktionen i staten. För ändamålet har ett 50-tal projekt beviljats bidrag - 2001. Flertalet av dessa projekt har avslutats och regeringen har uppdragit åt Statskontoret att genomföra en utvärdering av resultatet. I uppdraget ingår bl.a. att utvärdera resultatet i form av temporära och varaktiga förändringar för ett urval av projekten samt att utvärdera den samlade effekten av de granskade kontrollprojekten i förhållande till anslagets syfte och tilldelade medel. Ett konkret resultat av kontrollanslaget som redan nu förtjänar att framhållas är propositionen Ökat informationsutbyte mellan arbetslöshetsförsäkringen, socialförsäkringen och studiestödet (prop. 2000/01:129). Förslagen i propositionen avser system som berör alla medborgare och som betalar ut , vilket motsvarar nästan halva statsbudgeten. Genom förslagen i propositionen blir det möjligt att ta till vara de möjligheter till elektroniskt informationsutbyte och en elektronisk ärendehantering som dagens teknik medger. För den enskilde medborgaren innebär förslagen en förbättrad service. Med ett ökat informationsutbyte kan handläggningstiderna för ett ärende minskas och beslut fattas snabbare. Uppgifter som ligger till grund för beslut om enskilda förmåner kommer att kunna vara fullständiga, korrekta och aktuella. Den enskilde slipper också att rekvirera intyg från en myndighet för att ge in till en annan. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Förslagen innebär även att de allmänna försäkringskassorna, , , länsarbetsnämnderna och arbetslöshetskassorna kan effektivisera och kvalitetssäkra sin ärendehandläggning. Det ökade informationsutbytet är också en förutsättning för en förbättrad kontroll av utbetalning av statliga medel och för att förhindra felaktiga beslut. Därmed minskar utrymmet för och incitamenten till missbruk, vilket ökar allmänhetens förtroende för förmånssystemen i fråga. Resultatet av insatserna inom området ekonomisk styrning och förvaltningsutveckling är i hög grad avhängiga av hur de efterfrågas och utnyttjas av avnämare i Regeringskansli och statliga myndigheter. Verksamheten är i vissa avseenden också ett alternativ till insatser av egna resurser, kommittéväsende, sektors- och expertmyndigheter, forskare och privata konsulter m.fl. Kammarkollegiet har bidragit till målet om effektivt stöd till statliga myndigheter. Kollegiet har genom kvalificerad och välanpassad administrativ service gett förutsättningar för de myndigheter som köper dessa tjänster att uppnå goda resultat inom sina respektive kärnverksamheter. Kammarkollegiet svarar för det interna statliga försäkringssystemet. Antalet myndigheter som anslutit sig till systemet fortsatte att öka . Utöver viss volymtillväxt i befintliga försäkringsprodukter tillkom bl.a. en olycksfallsförsäkring för högskolestuderande. Skadeutfallet utvecklades i positiv riktning och driftskostnaderna sjönk något. Kammarkollegiet har också bidragit till målet om kostnadseffektiv statlig kapitalförvaltning. Avkastningen i kollegiets kapitalförvaltning har överträffat jämförelseindex . har Statskontorets verksamhet finansierats till med anslag och till med avgifter, huvudsakligen från 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Statskontoret har genomfört ett 50-tal utredningar och utvärde- Statskontoret har också lämnat stabsbiträde till regeringen och har av anslaget eller använts till denna verksamhet. Insatserna är fördelade på ett mycket stort antal utgiftsområden, dock har drygt hälften utgjort insatser till Justitie- och . har Statskontoret också besvarat 170remisser. Av anslaget har eller använts till denna verksamhet. har Statskontoret i medeltal haft 119 personer anställda i tjänst. Av dem var kvinnor och män. Statskontoret har justerat sin årliga kvalitetsundersökning. Det kan konstateras att den nya undersökningen visar på ett gott resultat. Efterfrågan på Statskontorets tjänster har även varit mycket hög. Sammantaget kan konstateras att Statskontoret med ett gott resultat har uppnått målen för verksamheten. De insatser som Kvalitets- och kompetensrådet gjort bedöms vara av en tillräcklig och relevant omfattning. För de insatser som betygsatts har betyget varit högt. Insatsernas spridning visar enligt regeringens bedömning att verksamheterna har uppnått en god täckning av statsförvaltningen. Den uppmätta kvaliteten i innehållet gör att resultatet av verksamheten bedöms ha haft en positiv effekt. Sammantaget är bedömningen att verksamheten inom ramen för tilldelade resurser väl bidragit till politikområdets måluppfyllelse. En del av stödet till myndigheterna består i att tillhandahålla ekonomi- och personaladministrativa system. Diagrammet nedan visar vad myndigheterna anser om stödet från (). Diagram 4.1 Myndigheternas bedömning av de system och tjänster som ESV tillhandahåller inom EA/PA-området Bedömningen har gjorts på en femgradig skala. En omständighet som visar att myndigheterna är nöjda är också det förhållandet att en stor majoritet av myndigheterna valt system som tillhandahållits av ESV. ESV gör en, utifrån fastställda kriterier, bedömning av i stort sett samtliga myndigheters ekonomiadministrativa förmåga. Resultatet av värderingen kan ses som ett mått på dels hur väl stödet till myndigheterna fungerar, dels hur väl myndigheterna klarar av kraven. Diagram 4.2 Ekonomiadministrativa värden (%) Att döma av de kundenkäter m.m. som olika myndigheter redovisat, erbjuds kunderna uppskattade och efterfrågade inomstatliga tjänster avseende ekonomi- och personaladministration, kvalitets- och kompetensutveckling, annan myndighetsservice och stabsstöd. Omdömena är överlag tillfredsställande eller goda och utnyttjandet i några fall extremt gott, t.ex. avseende IT- avtal och inköpssamordning. Till följd av att mätning av kundattityder av kostnadsskäl inte sker eller att mätmetoderna förändrats över åren, är det inte helt enkelt att avgöra om avnämarna överlag blivit positivare inställda . Även om det framgår att information om offentlig upphandling är efterfrågad är avnämarnas omdöme om tillsynen av upphandlingen oklar. Det finns också mindre delområden där marknadstäckningen kunnat vara bättre, t.ex. försäkringsverksamheten eller utvärderingsverksamheten, där kapaciteten inte räckt till för att tillgodose efterfrågan. kan regeringen konstatera att flera av myndigheterna inom området bedrivit ett systematiskt kvalitetsarbete enligt olika metoder för att kvalitetssäkra sin verksamhet. Detta bör tala för allt mer nöjda avnämare . Vad gäller enskilda delverksamheter inom området redovisar regeringen följande bedömning. har bidragit till att stimulera systematiskt kvalitetsarbete inom statsförvaltningen dels genom en kartläggning, dels genom utbildnings- och informationsinsatser. Myndigheten har vidare arbetat med att säkerställa en långsiktig förvaltningskompetens och ledarskapsutveckling inom statsförvaltningen. Effekterna av upphandlingsverksamheten är svåra att bedöma. Sannolikt har de samlade insatserna bidragit till att förbättra tillståndet inom upphandlingsområdet. Flera viktiga tillsynsprojekt har genomförts. Detta gäller bl.a. regeringens uppdrag till NOU avseende vilka företag med statligt ägande som omfattas av lagen om offentlig upphandling (). Vissa svårigheter har dock funnits att prioritera tillsynsverksamheten. Statliga arbetsgivarfrågor i utgiftsområde 2 motsvarar verksamhetsområdet som arbetsgivare, tidigare redovisat under utgiftsområde 14 Arbetsliv. Statliga arbetsgivarfrågor omfattar personal- och lönepolitiska frågor, såsom löneutveckling, pensionsvillkor, kompetensförsörjning, arbets- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 organisation, jämställdhet inom staten m.m. samt myndigheterna , och vissa nämnder inom det arbetsgivarpolitiska området. Målet för området är en samordnad statlig arbetsgivarpolitik som säkerställer att relevant kompetens finns för att åstadkomma efterfrågat resultat. Målen , mot vilka resultatbedömningen nedan görs, är följande: N Arbetsgivarpolitiken skall vara väl utvecklad och samordnad. Myndigheterna skall bedriva arbetsgivarpolitiken så att relevant kompetens finns för att åstadkomma efterfrågat resultat. Väsentliga frågor under det närmaste året är: N utvärderingen av den reformerade arbetsgivarpolitiken N Statens pensionsverks (SPV) framtida verksamshetsform Politikens inriktning och prioriteringar avseende Statliga arbetsgivarfrågor är följande: Regeringen har tillsatt en särskild utredare för att göra en samlad utvärdering av den arbetsgivarpolitiska reformen. Uppdraget skall redovisas . SPV har () till regeringen lämnat in en hemställan om utredning av en bolagisering av SPV. Regeringen har () gett Statskontoret i uppdrag att utreda SPV:s framtida verksamhetsform. Uppdraget skall redovisas till regeringen . kommer regeringen i sin arbetsgivarpolitiska uppföljning utöver uppgifter om bl.a. varje myndighets löneutveckling, könsfördelning, ål- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 dersstruktur och personalrörlighet, att begära in uppgifter om hur myndigheterna planerar att använda sig av de medel som frigjorts i RALS 2001 genom att avsättningen till , se avsnittet 4.10.4. Statliga insatser inom politikområdet finansieras av medlemsavgifter från myndigheterna m.fl. (), av vissa direkta avgifter samt från regeringens särskilda anslag Arbetsgivarpolitiska frågor. Medlemsavgifterna uppgår fr.o.m. av medlemmens (myndighetens) bruttolönesumma. En justering av medlemsavgiften gjordes genom en återbetalning () av tidigare inbetalda avgifter. har genom beslut vid beslutat sänka medlemsavgiften till . Genom att politikområdets mål och verksamheter avser hela statsförvaltningen är måluppfyllelsen i hög grad avhängig utfallet av insatser utanför politikområdet. Några exempel på relevanta insatser utanför politikområdet ges nedan. Graden av måluppfyllelse av arbetsgivarfrågorna beror på hur varje enskild myndighet agerar som arbetsgivare samt hur dessa planerar sin kompetensförsörjning. Enligt avtal på det statliga området betalar samtliga statliga myndigheter avgifter motsvarande ca till de partssammansatta organen , Ut- vecklingsrådet och Statshälsan. I det nu gällande ramavtalet för den statliga sektorn (RALS 2001) enades parterna om en temporär sänkning av avgiften till från till av lönesumman. De temporära frigjorda medlen (ca ) ska användas på sätt som lokala parter enas om och syftet är att åtgärderna ska vara ett led i ett aktivt omställningsarbete. Fr.o.m. höjs den till . Hur återstående skall användas fr.o.m. skall parterna förhandla om. En närmare redogörelse för verksamhet och resultat har lämnats i skrivelsen Regeringens förvaltningspolitik (skr. 2000/01:151). Regeringen redogör i skrivelsen Regeringens förvaltningspolitik (Skr. 2000/01:151) bl.a. för myndigheternas arbetsgivarpolitik och regeringens bedömningar vad gäller det arbetsgivarpolitiska målet. Nedan följer en genomgång av resultatet i enskilda delverksamheter inom området. Avseende statliga arbetsgivarfrågor kan nämnas att efterfrågar medlemmarnas bedömning av sin verksamhet. Av resultaten Servicebarometer kan sammanfattningsvis utläsas att medlemmarna visar stor tillfredställelse med det arbete utför. Regeringen noterar bl.a. att kontaktfrekvensen har minskat något andelen som är nöjda med den service de får har ökat markant ledamöterna i rådgivande organ är i mycket hög grad nöjda med hur förberedelserna för avtalsrörelsen fungerat. Av samtliga svarande medlemmar () är det däremot bara hälften som anser att de haft möjlighet att påverka förberedelserna för avtalsrörelsen. satsningen på att lyfta fram och tydliggöra vikten av arbetsgivarsamverkan är viktig. Med ensamrätt administrerar SPV tjänstepensioner för statstjänstemän och tillhandahåller pensionsservice för 550 arbetsgivare med drygt 200 000 anställda. SPV administrerar tjänstepensioner och närliggande uppdrag för kommuner och landsting, statliga och kommunala bolag i konkurrens och i samarbete med andra aktörer på marknaden. När det gäller resultatområdet Pension Statlig understiger intäkterna den budgetram som angavs i regleringsbrevet med ca . Detta är bl.a. att hänföra till uteblivna kostnads- ersättningar från till följd av regeringsbeslut angående utbetalning av allmän pension. Kostnadsavvikelsen på ca grundar sig dels på lägre systemutvecklingskostnader, som är en konsekvens av ovan nämnda regeringsbeslut, dels på lägre personalkostnader. Det ekonomiska målet för Pension Statlig är full kostnadstäckning. överstiger dock intäkterna kostnaderna med . En relativt hög personalomsättning samt ett antal långtidssjukskrivningar är orsaker till detta. Det ekonomiska målet inom Pension Försäkring är att generera ett verksamhetsutfall på lång sikt motsvarande av verksamhetens intäkter. SPV skall redovisa utfallet av avkastningskravet dels , dels ackumulerat. Vinstmarginalen uppgår till och myndighetskapitalet till ca . När det gäller resultatområdet Pension Försäkring har intäkterna för pensionsadministrationen ökat med ca , medan intäkter/kostnadsersättningar för systemutveckling m.m. minskat med motsvarande belopp. De förlorade kostnadsersättningarna avser främst beslutet angående utbetalning av allmän pension. Personal som är anställd hos SPV utför enligt förordningen (1999:1170) med instruktion för () kansligöromål vid nämnden. Nämnden har det övergripande ansvaret för att försäkringstekniskt korrekta kostnader beräknas för de åtaganden myndigheter och andra arbetsgivare som är anslutna till de statliga avtalsförsäkringarna har gentemot de anställda och att det totala försäkringsmässiga värdet av sådana åtaganden beräknas. Det är viktigt med en hög precision i dessa beräkningar. Regeringen bedömer utifrån servicebarometer samt genomförda dialoger att de prestationer som genomförts av har liksom lett till en vidareutvecklad och mer samordnad statlig arbetsgivarpolitik. Detta bidrar till ökad effektivitet i den statliga förvaltningen. Regeringens sammanvägning av ett antal indikatorer pekar på att () 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 hanterar tillämpningen av den statliga tjänstepensioneringen och statens tjänstegrupplivförsäkring på ett effektivt och korrekt sätt. SPV:s verksamhet och de resultat som åstadkommits är i linje med deras uppdrag. Regeringen anser att det är av mycket stor vikt att SPV vidareutvecklar metoderna för de beräkningsunderlag som ligger till grund för NSA:s beslut om m.m. Intresset för pensionsfrågor ökar och det är ett område där stora förändringar sker. Det finns en inriktning att gå från förmånsbaserade pensionslösningar till avgiftsbaserade. kommer behovet av råd och information till arbetsgivare, arbetstagare och pensionärer att öka. Det allmänna pensionssystemet reformeras. SPV har betalat ut allmän pension tillsammans med tjänstepensionen. skall enligt beslut överta utbetalningen av den allmänna pensionen fr.o.m. . 4.10.6Bedömningar av framtida personalkonsekvenser inom staten Staten (inklusive affärsverken) har ca 215 500 anställda, vilket motsvarar av alla anställda i . Av dessa är män och kvinnor. Av kvinnorna arbetar drygt var 5:e (20,) deltid, av männen var 15:e (6,). beräknas cirka 11 800 statsanställda avgå med ålderspension. Enligt vad regeringen inhämtat från har 62 000 personer sagts upp . Antalet uppsagda uppgick som mest till drygt 13 400 . uppgick antalet uppsagda till närmare 3 700. I skrivelsen Regeringens förvaltningspolitik (skr. 2000/01:151) aviserade regeringen att i budgetpropositionen lämna en redovisning av respektive departements bedömningar av framtida personalkonsekvenser avseende aktuella förslag. Bedömningen framgår av nedanstående tabell. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Bedömingar inom resp. departements ansvarsområde (personer) 1Varav 450 inom de allmänna försäkringskassorna. 2 Samtliga inom de allmänna försäkringskassorna. Nedan följer övergripande kommentarer till de bedömningar som gjorts av de personalkonsekvenser som följer av förslagen i denna budgetproposition och andra särpropositioner som förelagts . Siffrorna inom parentes avser bedömningar . Det bör särskilt noteras att bedömningarna avser nettoförändringar. Bedömningarna är preliminära eftersom det finns många osäkra faktorer. Huruvida bedömda minskningar av personalen faktiskt leder till uppsägningar och arbetslöshet är något som inte kan förutses. I övrigt anges kommentarer under respektive utgiftsområde. : Förändringarna inträffar inom polisväsendet (+ 1 106) och (+ 17). : Förändringen äger rum vid . Försvarsdepartementet: Försvarsmakten gör följande bedömning : Tabell 4.7 Personalkonsekvenser vid Försvarsmakten Försvarsmakten genomför den omstrukturering som beslutade /2000. Myndigheten bedömer att antalet årsarbetare (yrkesofficerare och civilanställd personal) kommer att minska från cirka 20 600 vid