prop · GO03119 · 2001-01-01 00:00:00 — Den stora jordbrukssektorn dras alltjämt med produktivitetsproblem. Skillnaderna mellan stad och landsbygd blir allt tydligare. av litauisk export går till EU-marknader, medan går till OSS. handel med har ökat , men utgör dock en liten del av den totala svenska handeln. utgör elfte enskilt största handelspartner ifråga om export och sjunde största partner vad gäller import. inbjöds att bli medlem i WTO . var den enskilt störste investeraren i . De svenska investeringarna syns framför allt inom bank-, telekom- och massmediasektorerna. I är fattigdomen framför allt ett glesbygdsproblem, medan av stadsbefolkningen hamnar under fattigdomsstrecket, är motsvarande siffra på landsbygden . Runt en femtedel av den yrkesverksamma befolkningen är sysselsatt inom jordbruket, som emellertid bara bidrar med av landets BNP. Jordbruket består framför allt av små och ineffektiva självhushåll. har antalet fall av TBC och hiv/aids ökat dramatiskt. Sjukvården lider av allvarlig resursbrist, liksom utbildningssystemet. Ignalinafrågan är mycket känslig i och fortsatt utländskt stöd kommer att behövas framöver. har åtagit sig att stänga den ena reaktorn . Beslut om den andra reaktorn är tänkt att fattas . EU har till uttryckt att man förväntar sig att denna reaktor skall stängas . Vid en givarkonferens mobiliserades för avveckling av den första reaktorn. Utvecklingen av konventionell produktionskapacitet är av central betydelse för den omställning av det litauiska energisystemet som förestår. Det är också viktigt att åtgärder vidtas för att hantera de sociala konsekvenserna av denna omställning. har anslutit sig till de viktigaste konventionerna om mänskliga rättigheter och situationen i landet vad avser mänskliga rättigheter är överlag god. Den litauiska regeringen är medveten om brister som finns och arbetar på att stärka de medborgerliga såväl som sociala och ekonomiska rättigheterna, samt på att förbättra förhållanden inom instanser där människor tas i förvar (t.ex. fängelser och häkten). Lagstiftningsmässigt går arbetet framåt, men genomförandet släpar efter på vissa områden. inrättade man en barnombudsman, man antog en ny strafflagstiftning, en ny civillag, en lag om individens rätt till information från myndigheter samt ratificerade den europeiska ramkonventionen för nationella minoriteter. har en jämställdhetsombudsman. bedöms göra framsteg i sina kortsiktiga prioriteringar i EU-anpassningsprocessen och särskilt lyfts framstegen inom det ekonomiska området fram. De områden där man har mest kvar att göra är inom jordbruket, skattesystemet och avseende förstärkning av den administrativa kapaciteten inbegripet rättsväsendet. Även på miljöområdet återstår mycket avseende genomförande av de regler och lagar som antas, speciellt rörande vatten-, avfalls- och industriföroreningar, som kräver stora investeringar. uppgick det svenska stödet till ca . Insatser har skett bl.a. inom rättsväsende, offentlig förvaltning, hälsovård, social omsorg, infrastruktur och utveckling samt inom jordbruks- och miljöfrågor. Svenskt stöd till inom det säkerhetsfrämjande området har expanderat och har bidragit till att stärka den litauiska försvarskapaciteten. Insatser inom det säkerhetsfrämjande stödet bedöms vara fortsatt viktiga. är den enskilt största bidragsgivaren till säkerhetshöjande åtgärder vid kärnkraftverket , med ett sammanlagt bidrag på . Det svenska stödet till håller gradvis på att ändra karaktär genom den litauiska regeringens beslut att stänga reaktor I. Beslutet innebär att det svenska stödarbetet kommer att mer koncentreras på avvecklings- och avfallsfrågor. På det sociala området har större insatser gjorts tillsammans med inom hälsovård och , inriktat bl.a. på funktionshindrade och barns särskilda behov. Ett fortsatt stöd på det sociala området bedöms som nödvändigt. har, främst via Visbyprogrammet och, , Nya Visbyprogrammet, gjort betydande insatser inom utbildning och forskning, vilka väntas fortsätta under den kommande samarbetsperioden. Inom miljöområdet har större svenska insatser gjorts i bl.a. vatten- och avloppsrening i städerna , Kaunas och Siauliai, liksom inom utvecklingen av jord- och skogsbruk. Fortsatt bilateralt stöd, med sikte på en gradvis nedtrappning, inom miljöområdet bedöms angelägna. 6.4 Den inrikespolitiska situationen i är stabil, även om konsolideringen av partiväsendet ännu inte är fullbordad. har haft två allt överskuggande mål för sin utrikespolitik - medlemskap i och EU. inledde sina förhandlingar med EU om medlemskap och regeringen har satt som anslutningsdatum. anslöts till Nato. /99 genomfördes fyra omfattande reformer i landet. Det gällde en ny administrativ indelning av landet, från 49 län till 16, och decentraliserades sjukvård och utbildning till länen, samt genomfördes en pensionsreform, delvis efter svenskt mönster. ekonomi har återhämtat sig efter den ryska krisen. BNP-tillväxten bedöms hamna på , och inflationen är fallande och bedöms understiga . Privatiseringarna fortskrider, omstruktureringen av kol- och stålindustrin och det statliga järnvägsbolaget har inletts, men ännu utan påtagliga resultat. Av den polska exporten går till EU och av importen kommer från EU. Den bilaterala handeln med ökar alltjämt. Exporten har ökat medan importen ökat med , och den utgör av totala export. Importen utgör av totalimporten. De svenska investeringarna i ökade starkt , och fram till och med uppgår de svenska investeringarna i till 1,3 miljarder USD. Ett stort problem är att den fortsatt starka tillväxten i ekonomin inte genererar tillräckligt många arbetstillfällen. Arbetslösheten översteg , i vissa regioner är den så hög som . Arbetslösheten ökar och omstruktureringarna kommer ytterligare att späda på arbetslösheten med flera hundra tusen personer. av de arbetslösa har inte rätt till arbetslöshetsersättning. Det finns otillräckligt med bostäder i , uppskattningar gör gällande att ca 1,5 miljoner nya behöver byggas. Ett problem är att den nyproduktion som sker inte kommer de grupper till del som behöver bostäder för att kunna flytta till de orter där arbetstillfällen erbjuds. av landets befolkning är sysselsatt i jordbruket. Demokratin är väl etablerad i , och landet uppfyller det politiska Köpenhamnskriteriet väl. De orosmoln som kan identifieras är korruption och alltför små resurser för rättsväsendet, vilka utgör grogrund för korruption. Det finns i en medvetenhet om att miljökapitlet framstår som det svåraste för landet i EU-förhandlingarna. För att klara EU:s miljökrav bedöms behöva investera , vilket är en omöjlighet på kort sikt. Detta belopp kan sättas i relation till de utländska investeringarna i som uppgick till ca . På miljöområdet kommer det finnas stora behov av tekniskt kunnande, vilket inte minst borde kunna utnyttjas av svenskt näringsliv. välkomnar kommersiella investeringar på miljöområdet. fick översynsrapport från kommissionen relativt hård kritik. I rapporten som kom var tongångarna mer positiva och den mottogs väl i . Harmoniseringstakten har ökat efter inrättandet av ett särskilt utskott för harmonisering av lagar i parlamentet. Utvecklingssamarbetet med har gradvis minskat . uppgick det svenska stödet till ca . Samarbetet har huvudsakligen varit inriktat på miljöområdet, med två stora insatser inom ramen för Ekofonden. Övrigt samarbete har varit begränsat, med huvudsaklig inriktning på stöd till den offentliga förvaltningen. Vänortssamarbetet mellan och är väl utvecklat. Satsningen "i fokus" innehöll vänortskomponenter och betecknas av en oberoende utvärderare som en framgång. Det bärande temat i satsningen utgjordes av s.k. Sverigedagar som arrangerades av svenska län och kommuner i polska regioner och städer. Uppföljningsmedel om anslogs av regeringen till de arrangerande svenska regionerna avsett för olika aktiviteter. En grundtanke i satsningen var att relationerna på alla nivåer i samhället skulle ha samma intensitet som den med EU-länderna. Utfasningen av utvecklingssamarbetet med pågår och skall fortgå fram till medlemskap. I undantagsfall kan insatser av särskilt stort gemensamt intresse stödjas . Ingen ny landstrategi för kommer att antas av regeringen. 6.5 Efter de politiska omvälvningarna har den politiska situationen i stabiliserats. Reformpolitiken hade avstannat, men det förefaller nu finnas en intention hos den nya ryska ledningen att genomföra nödvändiga strukturella reformer och fortsätta den ekonomiska omstruktureringen. Politiken har blivit mer förutsägbar och den har en tydligare inriktning mot marknadsekonomi än vad som var fallet . Relationerna till går mot ett ökat samarbete och integration. Några bakslag har dock ägt rum . Kriget i , som återupptogs , påverkade relation till negativt. EU upphörde med delar av biståndet till och rösträtt i suspenderades. Den ekonomiska omstruktureringen har varit mycket långdragen i och är fortfarande långt ifrån avslutad. Ekonomin har stabiliserats något , och uppvisat en tydlig positiv tillväxt. Industriproduktionen och de inhemska investeringarna har också ökat, medan inflationen stabiliserats på en relativt låg nivå. har haft ett svårt statsfinansiellt läge med betydande budgetunderskott. uppvisade budgeten ett överskott, vilket förväntas kvarstå . Överskottet i statsfinanserna är dock känsligt för förändringar på världsmarknaden, eftersom de ökade statsintäkterna till stor del kommer från exportintäkter på råvaror. har dessutom en stor utlandsskuld som skall betalas . kommer betalningarna enligt amorteringsplanen att öka kraftigt, vilket riskerar att rubba en fortsatt balans i budgeten. Många reformer på det ekonomiska planet återstår att genomföra. En skattereform godkändes , vilken bl.a. innebär en förenkling av skattesystemet och en lägre och enhetligt skattesats. Reformprocessen kommer av allt att döma fortsätta, men kan bli fortsatt utdragen. Omvandlingen från plan- till marknadsekonomi har medfört ökade sociala klyftor mellan grupper i det ryska samhället. Särskilt utsatta grupper som pensionärer, handikappade, barn och missbrukare är ibland ekonomiskt marginaliserade i . Fattigdomen är på sina håll utbredd, även om tillförlitlig statistik saknas. Avsaknaden av sociala reformer och skyddsnät har uppmärksammats av EU, som länge har efterfrågat förändringar inom socialförsäkringssystemet. Den nya regeringen har i sitt program åtagit sig att genomföra reformer i denna riktning. De 89 regionerna i uppvisar stora skillnader vad gäller ekonomiska förutsättningar, lagstiftning och politisk styre. Tillväxt och investeringar är starkt koncentrerade till . har successivt integrerats i de europeiska samarbetsstrukturerna. Avtalet om partnerskap och samarbete (PSA) med EU trädde i kraft . EU är viktigaste handelspartner och står för en betydande del av de utländska direktinvesteringarna i den ryska ekonomin. Vid toppmötet i beslutades att inleda en dialog på energiområdet mellan och som skall ligga till grund för ett partnerskap på energiområdet. Dialogen förutses främst omfatta förutsättningar för ökade olje- och gasleveranser från till EU samt förbättringar av det ryska investeringsklimatet inklusive möjligheter till energibesparande åtgärder. Det svenska utvecklingssamarbetet med ökade enligt regeringens prioriteringar . uppgick stödet till ca . Ökningen har främst legat inom det ekonomiska och sociala samarbetet, samt miljösamarbetet. Samarbetet är fortfarande huvudsakligen inriktat på att bygga upp institutioner och att överföra kunskap. Hög prioritet har getts till uppbyggnad av det civila samhället, med särskild uppmärksamhet på den ekonomiska omstruktureringen. Inom det ekonomiska och sociala området har samarbetet inom lantmäteriområdet ökat . Det näringslivsfrämjande stödet har fortsatt inom småföretagsutveckling och ledarutbildning. Det sociala samarbetet har intensifierats i bl.a. , , län, och i övriga . Rådgivning och utbildning har skett inom ett samarbetsprogram mellan och det ryska finansministeriet. Programmet omfattar statlig budgetprocess, allmän och statlig revision, förvaltning av statsskulden, skattepolitik och skatteadministration. Det säkerhetsfrämjande samarbetet har inriktats främst på icke-spridning och nedrustning samt samarbete kring kärnämneskontrollen via . Inom demokratisamarbetet lämnas stöd till medborgarorganisationer och utbildning för politiker, samt journalistutbildning. Exempel på miljösamarbete är vatten- och avloppsprojekt i , och län, där kunskapsöverföring kombineras med investeringar. Liknande insatser genomförs inom energiområdet i Gattjina och Archangelsk. Stödet inom kärnsäkerhets- och strålskyddsområdena fortsätter. Regeringen har i utvecklingssamarbetet prioriterat de nordvästra delarna av , vilket omfattar städerna , , , , och Novgorod med kringliggande län samt . Tanken är att en geografisk koncentrering möjliggör synbara effekter av insatserna, och motverkar splittring av de begränsade svenska resurserna. För att de svenska insatserna i nordvästra skall ge spridningseffekter till övriga regioner, krävs att federala strukturer uppmärksammas på de förändringar som insatserna givit upphov till. Detta motiverar även insatser på federal nivå. Det har också betonats att den geografiska koncentrationen inte hindrar insatser i andra regioner. Det gäller t.ex. i andra regioner där en insats kan vara av strategisk betydelse för det svensk-ryska samarbetet . Projekt i mindre reformbenägna regioner i den europeiska delen av kan också vara motiverade, lämpligen som en utvidgning av redan existerande projekt i den nordvästra delen. Insatser i dessa regioner skulle kunna få relativt stor effekt och bidra till attitydförändringar. Den geografiska prioriteringen för samarbetet bör kvarstå. Det är främst genom en fördjupning av demokratin, omvandlingen till marknadsekonomi, uppbyggnad av ett modernt näringsliv och utvecklingen av moderna sociala system som välståndet kan öka för den ryska befolkningen. Fördjupningen av demokratin sker långsamt i och det civila samhället är fortfarande svagt och behöver stöd för att utvecklas. Demokratistöd genom förvaltningssamarbete, särskilt på lokal och regional nivå, är därför relevant även . Fortsatt stöd till lokala demokratiprojekt, enskilda organisationer bör också tillmätas stor vikt, liksom satsningar på oberoende medier. Här skulle en utökning kunna göras inom journalistik och media, inom utbildning för politiker och rörande de mänskliga rättigheterna. Svenska institutets kultur-, utbildnings- och forskningsutbytesprogram är också av vikt för den demokratiska utvecklingen. Ett ökat samarbete inom det rättsliga området bör i mån av resurser eftersträvas. Inkomstskillnaderna i är mycket stora och den sociala situationen svår för stora grupper i samhället. Svenska erfarenheter inom det sociala området är därför fortfarande av relevans för . En social omsorg som lindrar de negativa konsekvenserna av omstruktureringen är en förutsättning för att den utdragna ekonomiska reformprocessen skall bli framgångsrik. Samarbetet inom de sociala sektorerna bör ta upp fler av problemen rörande barnens situation, t.ex. barn- och mödravård, arbete med barn med funktionshinder och på olika typer av institutioner. Åtgärder mot spridning av TBC och hiv/aids, som har en mycket snabb spridning i , bör också ges mer uppmärksamhet. Inom detta område torde samarbete med internationella organisationer som , och , som startar mer omfattande projekt i landet, vara den mest effektiva vägen till framgång. Stöd bedöms behövas framöver för integrering i europeiska institutioner, en fråga som aktualiseras genom att flera blivande EU-medlemmar har gemensamma gränser med . Det säkerhetsfrämjande samarbetet inom icke-spridning, nedrustning och kärnsäkerhet bedöms vara fortsatt viktigt. Särskild uppmärksamhet bör ges åt att integrera , som gränsar till och , i ett regionalt samarbete. Regionen gränsar också till flera kandidatländer och bör ges uppmärksamhet i detta hänseende. Gräns- och tullsamarbeten i är viktiga även för att underlätta och EU:s handel med . På det migrationspolitiska området har betydelsefulla program för kunskapsöverföring genomförts för att en migrationspolitisk rättsordning skall skapas. Mot bakgrund av existerande migrationsproblem bör fortsatta insatser inom området vara motiverade. En genomgående jämställdhetsprägel har inte fått fullt genomslag i samarbetet med . Vissa insatser görs, som t.ex. ledarskapsutbildning för kvinnor, kriscentra och könsuppdelad statistik men mer ansträngningar bör göras för att uppfylla kravet på ett jämställdhetsperspektiv. Särskilda insatser bör kunna göras för kvinnors deltagande i bl.a. det politiska livet. 6.6 blev självständigt , och redan från början deklarerade den nya statens ledning att utveckling framöver skulle gå i den europeiska integrationens riktning. Den deklarerade reformviljan var tämligen omfattande, och syntes den också i verkligheten vara stor. Dessvärre har dock det reformpaket som president presenterade bromsats upp betydligt, och är ett land som tycks ha drabbats av något som liknar dödläge såväl vad gäller ekonomiska reformer som den demokratiska utvecklingen. Landet är splittrat av inrikespolitiska problem. De mänskliga rättigheterna respekteras officiellt av regering och myndigheter, men mångfalden brott mot dessa rättigheter talar för att lagar och förordningar inte följs. Inte minst inom mediaområdet har brott mot de mänskliga rättigheterna kunnat konstateras. Ukrainska myndigheters svårigheter att acceptera normala demokratiska spelregler som pressfrihet, yttrandefrihet och demonstrationsfrihet har medfört att landets ledning rönt stark kritik, inte minst från EU:s sida. Mot denna bakgrund framstår behovet av fortsatta insatser inte minst på demokratiområdet påkallade. Dock har den ekonomiska utvecklingen på länge nu visat positiva resultat, vilket om trenden fortsätter kan leda till ökade utländska investeringar i landet. Det finns emellertid fortfarande ett starkt motstånd i vissa kretsar mot en snabbare privatisering och genomgripande strukturreformer. har förlorat en del av sina nyckelindustrier till , som genom att ta över aktiemajoriteten i vissa av dem inkasserar delar av den omfattande ukrainska energiskulden. förblir också den största handelspartnern för . Den sociala situationen är fortfarande prekär för ett stort antal människor, och först har innestående löner och pensioner börjat betalas ut. Stora klyftor finns mellan ett fåtal rika och ett flertal fattiga. Även i har - liksom i flertalet forna sovjetrepubliker - en "oligark- och maffiakultur" brett ut sig vilken inte minst drabbar den generation som växer upp i . Även på jämställdhetsområdet finns påtagliga problem. har räknats bland de prioriterade länderna i det svenska utvecklingssamarbetet. Valet av som ett prioriterat land har sin bakgrund dels i dess geografiska belägenhet, dels i de behov , liksom andra forna sovjetrepubliker, har av utländskt stöd för att på ett konstruktivt sätt kunna gå vidare med att utveckla ett nytt samhälle byggt på demokratiska reformer, marknadsekonomiska och rättsstatliga principer. ligger dessutom i relativ geografisk närhet till . I det vidare perspektivet är genom sitt geopolitiska läge också ett land som anses spela en nyckelroll; ett stabilt ger ett stabilt . För del är handelsutbytet med ringa även om det långsamt ökar. De flesta stora svenska företag finns representerade i , men trögheten i systemet gör att svensk industri hellre söker efter handelspartners med färre byråkratiska hinder i andra länder. Det svenska stödet uppgick till ca . Av svenska insatser inom utvecklingssamarbetet kan nämnas jämställdhetsprojekt för att öka det kvinnliga deltagandet i politiken, projekt för fortbildning av socialarbetare, modernisering av arbetsmarknadsutbildningen i , utbildning för ukrainska miljöjournalister, ett forsknings- och informationscentrum för försäkringsfrågor samt satsningar på utsatta barn. Insatser på lantmäteriområdet har också varit betydelsefulla. Inte minst i samband med EU:s kommande utvidgning är det viktigt att finns kvar bland de länder som kan åtnjuta svenskt stöd i form av fortsatt utvecklingssamarbete. gränsar till fyra länder som ingår i kretsen av kandidatländer. kommer därmed om också att gränsa direkt till fyra av EU:s medlemsstater. Det är inte minst viktigt att svenska insatser fortsatt kan erbjudas ett land som genomgår en omfattande omvälvning och ett systemskifte. Den ukrainska reformtakten har som sagts varit påfallande långsam. Trots detta ligger det i liksom i övriga EU-länders intresse att kommer närmare och det är därför motiverat med ett fortsatt svenskt stöd. är det av vikt att noga följa den demokratiska utvecklingen. I det framtida samarbetet bör större insatser göras på demokratiområdet, genom ytterligare stöd till icke-statliga organisationer och medier samt stöd till ökad politisk öppenhet. Samarbetet på lokal och regional nivå bör utvecklas. Det sociala området bör ha fortsatt hög prioritet. Det näringslivsfrämjande samarbetet och insatser på förvaltningsområdet bör vara fortsatt betydelsefulla. Även insatser på miljö - och energiområdet är angelägna. Det svenska migrationspolitiska samarbetet för att stärka uppbyggnaden av asyl- och migrationsrätten är unikt i EU-medlemskretsen och insatser bör kunna genomföras även framgent. 6.7 Den politiska situationen i har präglats av president auktoritära maktutövning. Genom hot om repressalier dämpas den politiska aktiviteten hos de medborgare som är missnöjda med dagens situation i landet. Medierna är i princip statsstyrda, med undantag för ett mindre antal oberoende tidningar. Det är inte ovanligt att oppositionella, enskilda organisationer och oberoende medier utsätts för olika typer av diskriminerande behandling av myndigheterna. Flera kända politiker som i olika grad stått i opposition till Lukasjenka har spårlöst försvunnit . Det parlamentsval som ägde rum har inte erkänts som demokratiskt av det internationella samfundet. Den vitryska ekonomin är svag. Några genomgående reformer har inte genomförts. Inflationen uppskattas ligga på och BNP-tillväxten vara . Den positiva tillväxten kan delvis förklaras av generösa statliga krediter som stimulerar efterfrågan. Utländska direktinvesteringar är mycket begränsade i , bl.a. till följd av stor politisk risk och oförmånlig lagstiftning. Privatiseringsprocessen har avstannat, och den privata sektorns andel av BNP uppgår till . Levnadsstandarden är låg och andelen av befolkningen som lever under existensminimum är ökande, vilket ökat kritiken mot landets president. Ett positivt tecken är att vitryska myndigheter visat ökad vilja till samarbete med IMF om reformer. Det vitryska folket är fortfarande relativt isolerat från omvärlden. Det har mycket begränsad tillgång till oberoende nyhetsrapportering och har få kontakter med utlandet. En tanke med EU:s och utvecklingssamarbete är att minska befolkningens isolering genom att uppmuntra kontakter mellan enskilda organisationer i länderna. är fortfarande viktigaste handelspartner, men EU:s andel av handeln har ökat . Relationerna till EU är annars mycket ansträngda. antog ett antal rådsslutsatser, som bl.a. uppmanar medlemsstaterna att frysa allt tekniskt bistånd till med undantag av humanitärt och regionalt bistånd samt sådant bistånd som direkt stödjer demokratiseringsprocessen. Rådsslutsatserna tillkom efter de misslyckade trepartssamtalen mellan EU, regimen och oppositionen i . Samtalen var tänkta att lösa det konstitutionella dödläge som hade uppkommit 1996, som trots sin rådgivande karaktär och klara demokratiska brister ledde till att parlamentet upplöstes och att en vertikal maktstruktur under en närmast enväldig president upprättades. utvecklingssamarbete är begränsat till humanitära och regionala åtgärder samt åtgärder för att bygga upp demokratin. uppgick Sidas bistånd till . Insatser till stöd för demokrati och mänskliga rättigheter, samt inom miljöområdet prioriteras.