prop · GP031d18 · 2001-09-20 00:00:00 — Den svenska ungdomspolitiken är sektorsövergripande och omfattar alla de samhälleliga beslut och åtgärder som påverkar villkoren för ungdomar. Ungdomspolitiken berör och berörs av en lång rad politikområden. Tabell 6.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet Uppföljningen av ungdomspolitiken samordnas av . Inom det ungdomspolitiska området finns anslagen och Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet. 29:2 Bidrag till nationell och internationell ung- Totalt för politikområde Ungdomspolitik 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen . har beslutat om följande mål för den nationella ungdomspolitiken (prop. 1998/99:115, bet. 1999/2000:KrU4, rskr. 1999/2000:53). Ungdomar skall ha goda förutsättningar att leva ett självständigt liv, ungdomar skall ha verklig möjlighet till inflytande och delaktighet och ungdomars engagemang, skapande förmåga och kritiska tänkande skall tas till vara som en resurs. Dessa mål ingår i en målstruktur som även består av delmål som beslutas av regeringen. Dessutom finns goda exempel som skall illustrera olika former av konkret verksamhet som bidrar till att ungdomspolitikens mål uppnås. /2001 fanns i drygt en miljon ungdomar i åldrarna . Av dessa var cirka 525 000 män och 501 000 kvinnor. Ungdomsgruppen kommer att minska något för att därefter öka kraftigt. Att ha arbete, en egen bostad och en egen ekonomi leder till självständighet gentemot 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 föräldrar, andra vuxna och samhällets institutioner. Alltför många ungdomars liv präglas dock av att de har svårt att etablera sig i samhället. Politiken bör underlätta för ungdomar att successivt uppnå den självständighet som kännetecknar vuxnas liv. Ungdomars hälsotillstånd har utvecklats både positivt och negativt . Regeringen har tillfört särskilda medel för att förbättra landstingens stöd till barn och ungdomar som visar tecken på psykisk ohälsa. Ungdomstiden är en sökande period i livet då olika livsstilar testas. Ungdomar kan därför löpa risk för att hamna i missbruk och kriminalitet. Regeringen anser att det är angeläget att satsningar på meningsfulla fritidsverksamheter ökar liksom att det brotts- och drogförebyggande arbetet stärks. Ett allt mer föränderligt samhälle ställer högre och delvis nya krav på kompetens. Skolan måste utveckla elevernas förmåga att lära sig och kunna skaffa nya kunskaper vid behov. Regeringen verkar för ökad kvalitet i skolverksamheten, bl.a. genom ett riktat statsbidrag till skolsektorn med syftet att öka personaltätheten. Utvecklingen i arbetslivet och den ökande internationaliseringen innebär ett stort behov av högskoleutbildad arbetskraft. Antalet studenter under har ökat även om strävan varit att i än högre grad öka antalet unga studerande vid högskolorna. Efterfrågan på utbildad arbetskraft förväntas bli större än utbudet under det innevarande decenniet. För att förbättra ungdomars möjligheter till högskolestudier har regeringen inrättat ett investeringsbidag för studentbostäder samt infört ett nytt studiebidragssystem med högre bidragsdel, pensionsgrundande studiebidrag och högre fribelopp för de som vill kombinera studier och arbete. Att vara ung är inte bara en väg till att bli vuxen utan också i sig en del av livet. Därför skall ungdomar ha möjlighet till inflytande över såväl den generella samhällsutvecklingen som över beslut som rör ungdomarnas egna liv. Ungdomarna är en viktig målgrupp i det arbete som regeringen bedriver för att stärka demokratin. Det är viktigt att öka ungdomars möjligheter till delaktighet och engagemang i det politiska systemet och att främja ett högre valdeltagande bland ungdomar. angeläget att skapa nya mer direkta former för inflytande och delaktighet. Ungdomarnas demokratiska engagemang bör också på olika sätt uppmuntras av skolan. Det statliga stödet till ungdomsorganisationerna utgör en viktig del av ungdomspolitiken då det är ett konkret sätt att stödja ungdomars eget engagemang och möjligheter till inflytande. får inte de ungdomar som befinner sig utanför föreningslivet glömmas bort. Antalet fritidsgårdar har minskat kraftigt . Oorganiserade ungdomars behov av fritidsverksamhet med möjligheter till inflytande bör i högre grad tillgodoses genom insatser på olika nivåer. Dagens ungdomar är samhällsengagerade även om allt färre ungdomar engagerar sig partipolitiskt. tas ungdomar i alltför liten utsträckning till vara som en resurs. Medelåldern har ökat både i kommunala beslutsorgan och i statliga styrelser och kommittéer. Det är viktigt ur såväl kvalitetssom demokratisynpunkt att unga finns representerade där beslut fattas. Det är också viktigt för den offentliga sektorns framtida behov av kompetens att fler unga anställs och ges möjlighet till utveckling. Många ungdomar har såväl vilja som förmåga att initiera och driva verksamheter av olika slag. Regeringen avser att verka för att ungdomars kreativitet, initiativkraft och företagsamhet tas till vara på olika håll i samhället. Det är av stor vikt att ungdomar ges möjligheter att bidra med sina erfarenheter, perspektiv och idéer i såväl politiken som i arbets- och föreningsliv. De flesta av myndigheterna har behov av en ökad mångfald bland sina anställda, bl.a. genom en ökad andel yngre bland de anställda. I samband med att ett stort antal statsanställda födda börjar gå i pension finns det utrymme för myndigheterna att öka antalet yngre anställda. Ungdomar är en viktig resurs i det lokala samhällets utveckling. Särskilt glesbygdskommunerna har behov av att på olika sätt attrahera ungdomar, vilka kan bidra till att stärka den lokala resursutvecklingen och därmed kommunens livskraft. har medverkat till att utveckla det internationella samarbetet på ungdomsområdet inom såväl EU och som och Östersjö- och Barentsområdena. övergripande ungdomspolitiska prioriteringar inom EU-samarbetet är frågor om ungdomars arbetsmarknad och ungdoms-- utbyten, bl.a. genom det nya programmet Ungdom. Vidare betonar vikten av ungdomars delaktighet och inflytande inom unionen samt tillvaratagandet av ungdomars egna initiativ som en resurs. har varit drivande för att stärka samarbetet mellan ungdomar i och har verkat för ett ökat ungdomspolitiskt samarbete inom . Styrning och uppföljning av ungdomspolitiken Regeringen överlämnade propositionen På ungdomars villkor Ungdomspolitik för demokrati, rättvisa och framtidstro (prop. 1998/99:115) till . fattade beslut i enlighet med propositionen och därmed om en nationell ungdomspolitik som bygger på tre övergripande mål för ungdomspolitiken samt en sammanhållen målstruktur för denna (bet. 1999/2000:KrU4, rskr. 1999/2000:53). Därmed fastställdes en ny sektorsövergripande och målstyrd ungdomspolitik. Effekterna av de insatser som genomförs med anknytning till ungdomspolitiken skall kontinuerligt följas upp och analyseras. I syfte att systematisera uppföljning och analys av ungdomspolitiken beslutade regeringen om 41 delmål kopplade till en lång rad politikområden. Berörda myndigheter har återrapporterat resultatet till . skall till regeringen redovisa en sammanställning av hur ungdomars levnadsvillkor utvecklats i relation till mål och delmål utifrån de redovisningar m.m. som myndigheten samlat in. Dessutom skall till regeringen lämna en fördjupad analys av ungas levnadsförhållanden i förhållande till målen för den nationella ungdomspolitiken. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 har lagt grunden för ett system för kontinuerlig uppföljning av målen för den nationella ungdomspolitiken liksom ett system för uppföljning av ungdomspolitiken i kommunerna. redovisade också ett uppdrag avseende en metod för att identifiera, presentera och sprida goda exempel. rapporterade den första sektorsövergripande uppföljningen av hur ungdomspolitikens mål och delmål uppnås. Uppföljningen utgör ett viktigt underlag för prioriteringar inom ungdomspolitiken samt för särskilda åtgärder. Uppföljningen ger också ett viktigt underlag för revidering av delmålen. Regeringen inrättade 1999 en Ungdomsdelegation, vars syfte är att utgöra ett stöd för regeringen i genomförandet och uppföljningen av den nationella ungdomspolitiken. Inom ramen för verksamhet tillsattes en arbetsgrupp med uppgiften att arbeta med frågan om säkerhet vid musikarrangemang. Arbetsgruppen har tagit fram ett informationsmaterial som riktar sig till myndigheter och arrangörer. Materialet skickades ut till cirka 3 000 berörda . Regeringen avser att ta initiativ till att arbetet för att främja festivalsäkerheten fortsätter inom ramen för den verksamhet som bedriver. För att skapa möjligheter till dialog mellan regeringen och unga har det under såväl 1999 som 2000 genomförts ett Ungdomsforum. I Ungdomsforum får unga möjlighet att diskutera viktiga ungdomsområden med ansvarig minister. Syftet med Ungdomsforum är såväl att ungdomar skall få en plattform att påverka från som att ungdomars idéer skall kunna tas till vara i ungdomspolitiken. Ett Ungdomsforum kommer att genomföras med inriktning på utbildning, inflytande i ett internationellt pespektiv och kultur/hälsa. I syfte att stimulera kommunernas planering och genomförande av en genomtänkt ungdomspolitik utser Årets Ungdomskommun. fick kommun denna utmärkelse. Arbetsmarknadssituationen för ungdomar har förbättrats . Alltför många unga har dock fortfarande svårt att få 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Den kommunala utvecklingsgarantin är en insats gentemot arbetslösa ungdomar som syftar till att kommunerna skall erbjuda långtidsarbetslösa ungdomar i åldern en aktiverande och kompetensutvecklande verksamhet. För att förbättra ungdomars möjligheter på arbetsmarknaden har på regeringens uppdrag bistått kommunerna i arbetet med att utveckla former och innehåll i den kommunala utvecklingsgarantin. Vid sidan av den utbildning som sker i skolan förekommer en rad andra aktiviteter som bidrar till ungdomars kompetensutveckling, t.ex. aktiviteter inom föreningslivet och i olika ungdomsprojekt. presenterade på regeringens uppdrag en rapport i vilken diskuteras olika metoder för att synliggöra det informella lärandet och den icke-formella utbildning som sker genom föreningsliv och ungdomsutbyten. För att belysa ungdomars kunskaper och attityder i demokratifrågor genomförs projektet i demokratin, som leds av () med stöd av Statskontoret. Syftet är även att belysa skolans roll i att fostra barn och ungdomar i demokratisk anda. Projektet, som avslutas , ingår i en omfattande internationell utvärdering av ungdomars demokratiska kompetens (IEA Civic Education Study). En delstudie inom projektet visar att eleverna med undantag för valdeltagande är skeptiska till traditionella former av politiskt engagamang. Den svenska delen av projektet kompletteras med en särskild studie av ungdomar som befinner sig utanför skolan, vilken genomförs av . har tagit initiativ till projektet demokratistöd med Internet, vilket bl.a. syftar till att med utgångspunkt i valet öka intresset för demokratifrågor bland landets elever. Avsikten är bl.a. att webbplats Ungdomskanalen skall utnyttjas för ungdomars lärande och diskussion om demokrati. Projektet bedrivs i samarbete mellan , och . Regeringen fortsätter sitt arbete att förbättra åldersspridningen samt ungdomars represen- tation i centrala myndigheters styrelser och de statliga kommittéerna. har på regeringens uppdrag lyft fram myndigheter vars styrelser särskilt bör ses över vad gäller ålderssammansättningen; bl.a. , , och . Regeringen kommer att beakta ålderssammansättningen vid tillsättningen av nya styrelseledamöter. Den s.k. upplevelseindustrin utgör en växande sektor i samhället. Mycket av innehållet i upplevelseindustrin bygger på ungdomars initiativ och uttrycksformer. redovisade på regeringens uppdrag en analys av utvecklingen av upplevelseindustrin samt lämnade förslag till insatser som kan uppmuntra ungdomars initiativ på detta område. I redovisningen föreslås bl.a. att utbildningen bör stärkas inom musikområdet. Regeringen har i egenskap av ordförande i fokuserat dels på att stödja förberedelserna av om ungdomspolitik, dels på nationellt prioriterade frågor. Vid ungdomsministerrådsmötet beslutade medlemsstaterna att anta dels en resolution om främjandet av ungdomars initiativförmåga, företagsamhet och kreativitet, dels en deklaration om kampen mot rasism och främlingsfientlighet på Internet. Vid rådsmötet behandlades även frågan om EU:s framtida samarbete på ungdomsområdet. arrangerade en konferens om ungdomars situation i , vilken utgjorde den slutliga etappen i förberedelserna inför vitboken, som kommissionen förväntas lägga fram . Konferensen samlade nyckelaktörer inom ungdomsområdet och gav ett viktigt bidrag till vitboken. bekostar regeringen en nationell expert på ungdomsfrågor vid EG-kom- missionen, GD Utbildning och kultur. Re- geringen beslutade att förlänga finansieringen till och med . har för vidkommande intensifierats . I och med att tog över ordförandeskapet i fick också ansvar för den ad hoc-arbetsgrupp för ungdomsfrågor som är knuten till . Regeringen avser att under ordförandeskapet lyfta fram ungdomssamarbetet inom regionen genom att bl.a. uppmärksamma ungdomsforskningen inom området, följa visumfrågorna samt öka samarbetet med , . Ett seminarium på ett aktuellt tema planeras i den svenska delen av regionen eller . har behandlat ett förslag om en tvärsektoriell handlingsplan för det barn- och ungdomspolitiska samarbetet som utarbetat och som har antagit på dess session . Av stor betydelse för politikområdet är insatser som görs inom andra politikområden och de insatser som görs av kommuner och landsting. Kommunerna har en viktig roll i ungdomspolitiken och påverkar bl.a. ungdomars möjligheter till eget boende samt till meningsfulla fritidsaktiviteter och träffpunkter. Bostadsmarknaden är fortsatt besvärlig för ungdomar. Huvudansvaret för bostadsförsörjningen ligger på de enskilda kommunerna. Re- geringen har föreslagit ett tidsbegränsat investeringsbidrag på . Syftet är att uppnå en ökad produktion av främst små och medelstora hyresbostäder som kan efterfrågas av bredare hushållsgrupper, inte minst ungdomar. För att möjliggöra för studenter att få möjlighet till eget boende på studieorten har regeringen tagit beslut om ett särskilt investeringsbidrag om totalt för studentlägenheter. Per har bidrag beviljats för 7 600 studentbostäder. Regeringen beräknar att investeringsbidraget skall medverka till tillkomsten av minst 10 000 nya studentbostäder. Regeringen presenterade en nationell handlingsplan för att förebygga alkoholskador som innebär att totalt avsätts . På ungdomsområdet prioriteras insatser som syftar till att skjuta upp alkoholdebuten samt 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 förhindra hög alkoholkonsumtion i ungdomsåren. En kommitté med uppgiften att genomföra handlingsplanen har även tillsatts. Re- geringen har vidare tillsatt en kommitté med uppgifterna att kartlägga förekomsten av alkohol i samband med idrottsevenemang och andra evenemang där många ungdomar deltar. Till båda kommittéerna har knutits en referensgrupp bestående av ungdomar. Inom utbildningspolitiken prioriteras frågor om skolans kvalitet. Ett kontinuerligt arbete pågår för att förbättra skolans kvalitet samt minska antalet avhopp från gymnasieskolan. I syfte att ge eleverna i gymnasieskolan bättre möjligheter att nå utbildningsmålen har antalet undervisningstimmar utökats, dels generellt för alla nationella och specialutformade program , dels med för program med yrkesämnen. Bl.a. skall inlärningen av basfärdigheter främjas. Antalet antagningsplatser i högskolan har byggts ut i syfte att fler unga skall beredas plats inom högskolan. Flera studier har visat att ungdomar upplever brist på inflytande i skolans verksamhet. Re- geringen verkar för att öka ungas möjlighet att påverka i skolan. Den försöksverksamhet med lokala styrelser med elevmajoritet inom gymnasieskolan som initierades 1997 har förlängts till och med utgången av . Skolval och elevrådsarbete uppmuntras i skolorna. Regeringen initierade 2000 ett utvecklingsarbete för att stärka demokratin, Tid för demokrati, där bl.a. ungdomsgruppen är en prioriterad grupp att nå. I arbetet ingår att ekonomiskt stödja olika demokratiprojekt runt om i landet. Totalt 101 olika projekt har beviljats bidrag varav 27 riktar sig till ungdomar. För att stärka den kommunala demokratin beslutade regeringen att den s.k. skulle tillsättas. Kommittén lämnade sitt betänkande, Att vara med på riktigt demokratiutveckling i kommuner och landsting (SOU 2001:48), . I betänkandet föreslås bl.a. åtgärder som kan göra barn och ungdomar mer delaktiga i den kommunala demokratin. Kommittén har även studerat erfarenheterna i de försök som gjorts med kommunala ungdoms- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 råd och andra former för ungdomsinflytande. Betänkandet utgör en del av underlaget för den proposition om demokratifrågor som regeringen förbereder. stod som värd för som ägde rum i . Som ett led i förberedelserna anordnades ett internationellt ungdomsmöte , i vilket 67 ungdomar från 36 europeiska länder deltog. Syftet med mötet var att ge unga människor tillfälle att diskutera de förslag som skulle tas upp för beslut på konferensen. Ungdomarna enades kring ett meddelande till ministrarna på konferensen och valde 20 ungdomar som skulle representera ungdomsmötet på konferensen, varav några utsågs till huvudtalare. Projekt som får stöd genom Allmänna arvsfonden Regeringen har avsatt särskilda medel ur Allmänna arvsfonden till förfogande för stöd till en rad olika utvecklingsprojekt. Bland dessa kan särskilt nämnas stöd till projekt som skall stödja utvecklingen av nya lokala lösningar för ungdomars fritidsverksamhet, stöd till projekt som syftar till att utveckla ungdomars egen organisering samt stöd till projekt för att stimulera utvecklingen av ungdomars egna kulturverksamheter. utvärderas det av samordnade , som syftat till att få till stånd förebyggande och främjande verksamhet för ungdomar i utsatta miljöer. har också på regeringens uppdrag fördelat stöd ur Allmänna arvsfonden till ungdomars utbytes- och samarbetsprojekt i och och framåt även projekt i . Regeringen har vidare avsatt särskilda medel ur Allmänna arvsfonden för utveckling av ungdomsföreningars lokala insatser mot rasism, främlingsfientlighet och diskriminering. Förstärkning av det statliga bidraget till ungdomsorganisationerna En viktig förstärkning av det statliga bidraget till ungdomsorganisationerna utgörs av medel från AB Svenska Spels värdeautomatspel. Svenska Spels överskott från värde- automatspel har fått att dela ut till barn- och ungdomsorganisationernas lokala verksamheter. kommer att få av överskottet från AB Svenska Spels värdeautomatspel. Dessa medel kommer att fördelas till ungdomsorganisationerna för deras lokala verksamhet. De tre inriktningsmålen för den nationella ungdomspolitiken gäller och är följande 1.Ungdomar skall ha goda förutsättningar att leva ett självständigt liv. 2.Ungdomar skall ha verklig möjlighet till inflytande och delaktighet. 3.Ungdomars engagemang, skapande förmåga och kritiska tänkande skall tas till vara som en resurs. presenterade sin första uppföljning av utvecklingen av ungdomars villkor i förhållande till målen för den nationella ungdomspolitiken. Uppföljningsrapporten innehåller också goda exempel på konkret lokal verksamhet samt förslag på hur uppföljningen av ungdomspolitiken skall förbättras. I detta första års uppföljningsarbete har 15 olika statliga myndigheter bidragit genom att själva följa upp de olika delmål som faller under deras ansvarsområde. har även bidragit med underlag och synpunkter. Utifrån myndigheternas underlag har gjort en samlad uppföljning. Den första uppföljningen pekar på ett antal faktorer som har försvårat uppföljningen av delmålen. Många av delmålen upplevs på olika sätt som otydliga. I andra fall kan delmålen behöva anpassas till specifika ungdomsgrupper, kön eller geografiska områden, eftersom ungdomar har olika förutsättningar beroende på socio-ekonomisk grupptillhörighet eller geografisk hemvist. Uppföljningen blir därför ofullständig inom vissa områden. Uppföljningen ger ändå en värdefull bild av hur ungdomars situation är och utvecklas i relation till delmålen. En stor del av den följande resultatredovisningen är hämtad från rapporten. Arbetslösheten har minskat bland ungdomar. Ungas förbättrade situation på arbetsmarknaden beror delvis på adekvata sysselsättningsåtgärder. Den ekonomiska konjunkturuppgången har ockå påverkat ungdomars situation på arbetsmarknaden. Antalet arbetslösa uppgick till 41 000, vilket innebär en minskning av andelen arbetslösa från . Detsamma gäller för unga i åldern . Antalet arbetslösa i denna åldersgrupp har minskat från 15 000 till 11 000 . Bland kvinnor i åldern var genomsnittligt arbetslösa medan motsvarande andel var bland män i samma åldersgrupp. Det finns dock fortfarande registrerade långtidsarbetslösa unga som inte är föremål för någon åtgärd. Även om de har minskat i antal så är det mycket viktigt att tydliggöra att 100- dagarsmålet ännu inte är uppfyllt. Unga har ofta svårt att finna en egen bostad. Situationen på bostadsmarknaden varierar i hög grad mellan olika kommuner. uppgav av de tillfrågade kommunerna att det råder brist på bostäder som ungdomar efterfrågar. Utbudet av små lägenheter har totalt sett minskat. Särskilt svårt är det i storstadsområdena, där köerna är mycket långa. Även studenter har svårt att finna bostäder i storstadsområdena, vilket kan försvåra regeringens mål för sysselsättning och högre studier. Andelen elever som går ut grund- och gymnasieskolan med fullständiga betyg har minskat i stället för att öka. Elever som går årskurs 3 på yrkesinriktade nationella program skall få arbetsplatsförlagd utbildning . av eleverna erbjuds sådan utbildning i den omfattningen. En utförlig analys ges i avsnitt 5.1, politikområde Utbildningspolitik. Andelen unga som påbörjade högskolestudier /2000 var . Det finns skillnader mellan könen. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 samma läsår var andelen bland kvinnor och bland män. har unga fått större möjlighet till egen försörjning. Detta har lett till att ungdomars behov av socialbidrag har minskat. Socialbidragstagandet bland unga är dock högre än för andra grupper i samhället. Särskilt bland unga med utomeuropeisk bakgrund finns fortfarande ett stort behov av socialbidrag. Utvecklingen av ungdomars inflytande har gått långsamt på många områden. undersökningar visar bl.a. att unga anser sig ha större frihet att utrycka sin tankar och åsikter i hemmet och samhället i stort, jämfört med i skolan och på arbetsplatsen. Av Allt eller inget (2000) framgår det att allt färre ungdomar engagerar sig partipolitiskt , trots att samhällsengagemanget har ökat . Främsta orsaken till den nya trenden är att unga av har en mer kritisk syn både på röstande och partiengagemang än tidigare generationer. Antalet ungdomsråd och andra forum för ungdomsinflytande ökar stadigt. fanns 84 lokala eller regionala inflytandeforum jämfört med 2000. I de kommunala inflytandeforumen uppgick andelen flickor till och i de regionala till . Utöver de inflytandeforum som redan inrättats finns det i ytterligare 50 kommuner konkreta planer på att inrätta någon form av inflytandeforum. Dessutom arbetar 23 kommuner aktivt med inflytande för ungdomar på andra sätt. Generellt sett är ungdomar i stor omfattning engagerade i föreningslivet. Ungdomars engagemang i föreningslivet uppmuntras genom det statsbidrag som fördelar. delade ut grundbidrag till 61 ungdomsorganisationer samt särskilt bidrag till 27 ungdomsorganisationer. De grundbidragsberättigade ungdomsorganisa-tionerna redovisade inför totalt 565 374 medlemmar i åldersgruppen . Bland medlemmarna var pojkar och flickor. har även inom ramen för regeringsuppdraget Ungdomars egen organisering stöttat ut- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 vecklingen av ungdomars föreningsliv genom aktiv dialog och ett nära samarbete.