prop · GO031D28 · 2001-01-01 00:00:00 — Regeringen anser att det är viktigt att det finns tillgång på fartygsförlagda utbildningsplatser så att inte en brist leder till att antalet utexamine- rade från sjöbefälsutbildningen av detta skäl be- gränsas. Regeringen anser därför att det behövs ett statligt bidrag för att stimulera fram fler praktikplatser. Bidraget bör utgå till den som ställer utbild- ningsplats till förfogande utöver vad som gäller enligt förordningen. Bidrag bör även utgå för ut- bildningsplats ombord på fartyg med svensk an- knytning men som inte omfattas av förord- ningen. Även fortsättningsvis bör dock gälla att bidrag inte skall utgå för den första praktikplat- sen under vår- respektive höstterminen. Regeringen föreslår att ett statligt bidrag skall utgå med högst och hög- skolestuderande. En praktikperiod omfattar normalt , varför den totala kostna- den uppgår till sammanlagt . För gymnasieskolans elever utgår redan viss ersätt- ning från respektive skolas kommun. Regeringen anser inte att ytterligare ersättning behövs för gymnasieskolans elever. Stödet bör utgå enbart i de fall som studenten fullföljt praktikperioden. Ansökan om stöd bör ske i efterhand. Bidragets storlek per studerande är ett högstbelopp som ytterst blir beroende av antalet studerande för vilka bidrag utgår. Bidra- get, som föreslås administreras av , bör utgå vårterminen och för att därefter utvärderas. Kostnaden beräknas till . Regeringen föreslår att riks- dagen anvisar . 4.13 Delområde Luftfart 4.13.1 Omfattning Verksamheten omfattar statens flygplatssystem, civil luftfart, flygtrafiktjänst och haveriutred- ningar. Ansvarig sektorsmyndighet inom delom- rådet är affärsverket . Inom delområdet verkar också Statens haverikommis- sion. har i uppdrag att skapa för- utsättningar för ett säkert, effektivt och miljöan- passat flyg som kan tillgodose människors och näringslivets behov av resor och godstransporter. huvuduppgifter är att främja ut- vecklingen av den civila luftfarten, att tillhanda- hålla, driva och utveckla statens 19 flygplatser för civil luftfart, att utöva tillsyn över flygsäkerheten för den civila luftfarten, att svara för skyddet av miljön mot föroreningar från den civila luftfar- ten, att ansvara för flygtrafiktjänst i fred för civil och militär luftfart och att ombesörja bered- skapsplanläggning för civila flygtransporter. är ansvarig myndighet för del- funktionen Flygtransporter inom det civila för- svaret (redovisas under utgiftsområde 6 Total- försvaret). utreder från sam- hällssynpunkt allvarliga olyckor inom luftfarten, sjöfarten, järnvägstrafiken och i annan verksam- het i enlighet med lagen (1990:712) om under- sökning av olyckor. skall följa den internationella utvecklingen på de olika områden som omfattas av kommissionens verk- samhet samt samarbeta med berörda säker- hetsmyndigheter i deras olycksförebyggande verksamhet. 4.13.2 Utgiftsutveckling I nedanstående tabell redovisas utgiftsutveck- lingen för den anslagsfinansierade delen av sta- tens verksamhet inom delområdet. Det bidrag till kommunala och privata flyg- platser som beslutade om 1998 förde- lades . Beloppet som var totalt belastade hela anslaget på och med . har totalt fördelats, varav från anslaget, till 26 flygplatser. har inget eget anslag. Regeringen anger i stället en ram för förvaltningskostnader. Dessa finansieras av Försvarsmakten, , , och Statens rädd- ningsverk. Varje enskild haveriutredning föran- leder dessutom särskilda utredningskostnader som bekostas av den tillsynsmyndighet inom vars ansvarsområde respektive utredning faller. Enligt regleringsbrevet för fick förvaltningskostnader uppgå till högst . Det faktiska utfallet blev . De särskilda ut- redningskostnaderna uppgick till 2 642 039 kro- nor. I budgetunderlaget 2003 har begärt att ramen för förvaltningskostnader höjs till 10 500 000 kro- nor. De ökade kostnaderna beror till största de- len på ökade lönekostnader. Utfall 1999 Anslag 20001 Utgiftsprognos 2000 Förslag anslag 2001 Beräknat anslag 2002 Beräknat anslag 2003 Anslag 36:9 Driftbidrag till kommunala flygplatser 105 000 105 000 102 443 101 000 105 000 105 000 Totalt för delområde Luftfart 105 000 105 000 102 443 101 000 105 000 105 000 1Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. 4.13.3 Mål och resultatbedömning Med utgångspunkt i de transportpolitiska del- målen har regeringen i regleringsbrev fastställt verksamhetsmål för och Haveri- kommissionen. För har även fastställts ekonomiska mål. Resultatet i förhållande till dessa mål framgår av den följande redovisningen. Flygsäkerhet Verksamhetsmål: Målet är att för den tunga kommersiella luftfarten, med hänsyn tagen till den förväntade trafikökningen, halvera haveri- frekvensen 2007. Vidare bör antalet haverier inom privatflyget halveras 2007. Resultat: Totalt omkom 16 personer i luft- fartssystemet jämfört med 9 perso- ner 1998, samtliga inom privatflyget. Målet för den tunga kommersiella luftfarten uppfylldes. Inom privatflyget har en försämring skett jäm- fört med 1998. Skydd mot brottsliga handlingar Verksamhetsmål: Målet är att skyddet mot brottsliga handlingar som äventyrar säkerheten för den civila luftfarten skall vara i nivå med det som finns i övriga välutvecklade luftfartsnatio- ner. Resultat: Inga allvarliga händelser har inträffat i . Målet kan anses uppfyllt. har säkerhetsföreskrifter rörande ca- teringverksamheten införts. Tillsyn av flygplatser och flygföretag samt medverkan i det securityar- bete () driver har prioriterats. Luftfartspolitik Verksamhetsmål: Målet är att bidra till att luftfartspolitiken nationellt och internationellt bedrivs och utvecklas på ett kompetent och för- troendeingivande sätt. Resultat: har bidragit till mål- uppfyllnaden genom sin medverkan vid bilaterala förhandlingar om luftfartsavtal med bl.a. och om vilkoren för trafiken. Luftfarts- verket har vidare deltagit i EU:s arbete med bl.a. koordinering av ankomst- och avgångstider och anslutning av flera länder till på luft- fartsområdet. har medverkat vid upphandling av olönsam trafik mellan och . Vidare har deltagit i den Europeiska luftfartkonferensens arbete rö- rande kraven på flygbolagens försäkringar. Målet kan anses vara uppfyllt. Miljö Verksamhetsmål: Målet är att vissa angivna rikt- värden för trafikbuller normalt inte bör över- skridas vid nybyggnation av bostadsbebyggelse eller vid nybyggnation eller vid väsentlig om- byggnad av infrastruktur. Vidare finns mål för ett åtgärdsprogram i syfte att uppnå rikt- värdena i befintlig bebyggelse. Resultat: Riktvärdena vid nybyggnation har i praktiken tillämpats . Luftfartsver- ket har investerat i ett beräknings- och uppfölj- ningssystem för buller- och avgaser som är värdefullt i dialogen med kommuner och flygoperatörer. Ett långsiktigt planunderlag har tagits fram i samarbete med i . En första etapp av bullerbegränsande åtgärder i befintlig miljö be- slutades . Detta arbete skall vara av- slutat . har återrapporterat samt- liga mål som finns uppställda i regleringsbrevet. Den främsta uppgiften för är att bidra till det långsiktiga målet att ingen skall dödas eller skadas allvarligt i trafiken. Så- lunda skall fastställa olycksorsaken i varje undersökning, något man lyckades med . har vidare i de flesta fall kunnat ge rekommen- dationer till tillsynsmyndigheterna syftande till att öka säkerheten. har, förutom inom verksamhetsgrenen civil luftfart, haft problem med att uppfylla målet för den ge- nomsnittliga handläggningstiden av ärenden. Antalet utredningar inom dessa verksamhetsgre- nar är dock lågt varför en enskild utredning får stort genomslag i statistiken. Målet har därför omformulerats och skall numera vid varje enskild utredning (utom för ci- vila luftfartsärenden) som överskridit målet för handläggningstiden redovisa orsakerna till detta. ekonomiska resultat Verksamhetsmål: Det långsiktiga målet för rän- tabiliteten är att resultatet efter skattemotsvarig- het skall uppgå till av eget kapital. Det långsiktiga målet för soliditeten är att denna skall uppgå till lägst . Som restriktion för prishöjningar gäller att trafikavgifterna, exklusive undervägsavgifter, securityavgifter och bulleravgifter, i genomsnitt över åren får öka med högst nettoprisindex, mätt . Resultat: Räntabiliteten sjönk till till följd av att jämförelsestörande poster försäm- rade resultatet. Soliditeten sjönk till till följd av jämförelsestörande poster och av att redovisades som anläggningstill- gång vilket ökade balansomslutningen. Arlanda- banan står för en sänkning av soliditeten . Före jämförelsestörande poster var soliditeten och resultatet var . Målen om räntabilitet och soliditet nåddes således inte. Prishöjningen upp- gick till och rymdes under pristaket. resultat efter finansiella pos- ter uppgick till . Detta är en resultatförsämring med jämfört med . I resultatet ingår jämförelsestörande poster på sammanlagt -. säkringar har beslutat om sänkt diskonterings- ränta för beräkning av pensionsskulden. Pen- sionskostnaden ökar därmed med ett engångsbelopp om . Vidare har gjort avsättningar om för utslag i tingsrätten avseende en avtalstvist mellan SAS och rö- rande hyresavtal för terminal 2 på . har överklagat domen. Luftfarts- verket inlevererar till staten i utdelning och skattemotsvarighet. Rörelseintäkterna ökade jäm- fört med 1998 och uppgick till ca . Ökningen bestod dels av ökad volym, dels prisjustering av intäkter för infrastruktur. Intäkter från parkering, hyror och tjänster ökade medan intäkter från taxfree-försäljning mins- kade. Rörelsekostnaderna, exkl. jämförelsestörande poster, ökade till ca . Personalkostnaderna ökade med varav lönekostnaderna stod för . Sociala kostnader inklusive pensionskostnader ökade med 113 miljoner kro- nor. Övriga rörelsekostnader ökade, framförallt till följd av större volym och ökade avskriv- ningar, och uppgick till ca . treårsplan bedömer att konjunkturen kommer att vara fortsatt stark under planperio- den. Antalet passagerare i inrikes- respektive ut- rikes luftfart beräknas öka respektive jämfört med föregående år. Lågprisflyget ökar kraftigt och globala allianser förväntas bildas även mellan lågprisbolag. För planeringsperioden beräknas passagerarökningen till i genomsnitt . bedömer att miljöfrågorna inom luftfarten blir de viktigaste i ett internatio- nellt perspektiv. bedömer att SAS ställning på inrikesmarknaden kommer att vara fortsatt mycket stark. Genom att bli delägare i har SAS fått en än mer dominerande ställning. svårigheter att få lönsamhet i sin verk- samhet i har bl.a. lett till nedläggning av deras inrikestrafik på . konstaterar att avregleringen av flygmarknaden inte inneburit någon större priseffekt. förutspår att konkurrensen mellan de globala allianserna kommer att skärpas betydligt förutsatt att den internationella flyg- marknaden fortsätter att liberaliseras. En gemen- sam europeisk och amerikansk flygmarknad skulle ge möjlighet till transfertrafik inom och . Luftrumskapaciteten bedöms öka i , men på grund av den starka trafikökningen är det tveksamt om ökningen kommer att förbättra situationen . I och motsvarar den tillgängliga ka- paciteten efterfrågan . Investeringarna 2003 beräknas uppgå till . Luftfarts- verket räknar med att självfinansiera investering- arna med . Upplåningen be- räknas till medan utgörs av bidrag. upp- går lånen till . Av treårsplan framgår att det ekonomiska resultatet efter finansnetto för perioden 2003 blir 650, 620, 570 respektive . Den ekonomiska planen har tagit hänsyn till beräknade bortfall om ca för minskad taxfree- försäljning. I planen har beräknats prishöjning på infrastrukturtjänster från . Ge- nomförandet av taxehöjningen har senarelagts till , vilket innebär lägre intäkter än som beräknats i treårsplanen. Detta kan komma att påverka resultatet . Orsaken till taxehöjningen är beslut om miljö- relaterade avgifter, minskade intäkter med an- ledning av tingsrättens dom om terminal 2 på samt EU:s krav om likabehandling av in- och utrikesavgifter. Av treårsplanen framgår att soliditetsmålet inte kommer att nås bl.a. till följd av att redovisades som anläggningstillgång i balansräk- ning. En annan bidragande orsak är att resultatet reduceras till följd av tingsrättens dom rörande terminal 2 på . har i sin treårsplan för perio- den 2003 hemställt att - verkets förslag till inriktning av verksam- heten för perioden 2003 godkänns, - till bidrag till kommunala flygplatser anvisas ett ramanslag på för , - låneramen tas bort och ersätts av en prog- nos på lånebehovet till . Analys och slutsatser De verksamhetsmål som formulerats inom del- området Luftfart har i huvudsak uppfyllts. soliditet och räntabilitet nådde inte de uppsatta målen. Prishöjningen uppgick till och rymdes inom prista- ket. är inne i en period av kost- samma investeringar vilket bidrar till verkets låga soliditet och räntabilitet. Investeringsbehovet har bl.a. uppstått som en följd av den starka utvecklingen på flygmarknaden. uttalade i samband med regeringens budgetproposition (prop. 1999/00:100, bet. 1999/00:TU1, rskr. 1999/00:85) att miljöarbete är ambitiöst men att det är lång väg kvar innan luftfartens andel av skadliga utsläpp och emissioner kan anses acceptabla. Mot denna bakgrund borde överväga en generell höjning av avgiftsnivån. har därefter sett över och höjt de miljörelaterade luftfartsavgifterna. har reserverat för tvisten med SAS angående terminal 2 på . Det innebär att den framtida resultatpåverkan blir obetydlig även om förlorar i högre instans. I kapitel 4.13.5 lägger regeringen fram förslag rörande ekonomiska mål, investeringar och anslag. Tabell 4.55 Prognos över resultat m.m. Miljoner kronor 2000 2001 2002 2003 Årets vinst efter skattemotsva- righet 470 450 410 420 Räntabilitet på eget kapital efter skatt (%) 18 15 12 11 Soliditet 21 22 22 23 Beräknad skattemotsvarighet 100 154 135 151 Beräknad utdelning 3 150 157 196 4.13.4 Insatser Flygplatskapaciteten i På uppdrag av regeringen har gjort ett antal fördjupade analyser rörande flyg- platskapaciteten i på lång sikt. Ut- redningen har remitterats och frågan är för när- varande föremål för beredning. En ny snabbtågsförbindelse, Express, mellan och startade . började också SJ att trafikera med sina tåg. Flygledarutbildningen Regeringen har i samband med ekono- miska vårproposition på tilläggsbudget föreslagit att flygledarutbildningen skall finansieras inom ramen för studiestödssystemet. Bakgrunden är att flygledaraspiranterna får lön från som motsvarar studiebidrag och studielån. Den internationella utvecklingen av tillgången på flygledare har lett till att fler av de i utbildade flygledarna flyttar utomlands för att utöva yrket. Mot denna bakgrund har regering ansett det rimligt att den enskilde i större utsträckning tar ekonomiskt an- svar för sin utbildning. Bidraget till kommunala flygplatser m.fl. betalade ut driftbi- drag till kommunala och privata flygplatser enligt de principer som lades fast 1998. Totalt fördela- des till 26 kommunala och privata flygplatser. Verksamhetsöversynen Regeringen gjorde en översyn av verksamhetsstruktur med syfte att belysa rollkonflikter inom organisatio- nen, renodla verksamhetsstrukturen, utveckla verksamheten och därmed öka effektiviteten i luftfartssektorn. Utredningen har lett till diskus- sioner runt organisation. Rege- ringen har för avsikt att återkomma till dessa frå- gor. 4.13.5 Budgetförslag 36:9 Driftbidrag till kommunala flygplatser Tabell 4.56 Anslagsutveckling Tusental kronor 102 443 2001 Förslag 101 000 2002 Beräknat 105 000 2003 Beräknat 105 000 Anslaget är avsett att finansiera driftbidrag till kommunala flygplatser m.fl. Vad gäller trafikun- derlaget ingår de flygplatser som har en icke sä- songsbunden reguljär passagerartrafik och härut- över även de befintliga flygplatser som har en sådan reguljär passagerartrafik som kan anses ha särskild betydelse för uppfyllandet av de trans- portpolitiska målen som beslutats av regering och riksdag (prop. 1996/97:56, bet. 1997/98:TU10, rskr. 1997/98:266). Regeringens överväganden Regeringen föreslår ett anslag på . investeringsplan föreslår en investeringsnivå un- der perioden 2003 på sammanlagt . De största planerade och på- gående investeringarna sker på . På , och beräknas kostnader för om- och tillbyggnadsåtgärder till ca till följd av Schengenanpassningar. Tredje banan på färdigställs 2002. Den totala kostnaden blir ca . Förnyelsen av flygtrafikledningssystemet () pågår. Det beräknas kosta och börjar tas i drift . Tabell 4 57 Investeringsplan Miljarder kronor Total kostnad Utfall 1999 Prognos 2000 Budget 2001 Beräknat 2002 Beräknat 2003 Flygtrafikledningssystemet 1,1 0,3 0,3 0,3 0,1 0,1 Bana 3 2,1 0,4 0,8 0,7 0,2 0 2000 4,9 0,5 1,4 1,0 1,0 1,0 Övrigt 2,7 0,6 0,6 0,7 0,4 0,4 Summa investeringar 10,8 1,81 3,1 2,7 1,7 1,5 1 Exkl. Regeringens överväganden Regeringen konstaterar att in- vesteringar kommer att vara omfattande . Detta är en bidragande faktor till att soliditetsmålet inte kommer att nås. Det stora investeringsbehovet är huvudsakligen en följd av den starka utvecklingen inom flyget. Luftfarts- verket har visat att soliditeten trots allt kommer att vara stigande . För åren 2000- 2003 har soliditeten beräknats till 21, 22, . Mot denna bakgrund anser regeringen att investeringsplanen kan godkännas. Förslag rörande ekonomiska mål m.m. Regeringen föreslår följande ekonomiska mål 2003: Det långsiktiga målet för soliditet bör ligga fast på . Vad gäller räntabilitetsmålet anser regeringen att det bör ligga fast på nuva- rande nivå, dvs. av eget kapital efter skatt. Prisrestriktionen för trafikav- gifter bör vara oförändrad. har i sin treårsplan hemställt att låneramen tas bort och ersätts med en prog- nos på lånebehov till . Rege- ringen höjde genom beslut om regleringsbrev låneramen från till . Regeringen anser att denna låneram tillsvidare är tillräcklig och avslår därför hemställan i denna del. Beträffande utdelningskravet anser regeringen att det bör vara oförändrat, dvs. en tredjedel av vinsten, räknad som resultatet efter skattemot- svarighet. Utdelning och skattemotsvarighet bör även i fortsättningen fastställas slutligt av rege- ringen i samband med att bokslutet fastställs. har i en skrivelse hemställt om vissa ändringar i verkets befogenheter när det gäller bolagsbildning, förvärv av aktier m.m. Regeringen har för avsikt att återkomma till dessa frågor. Förvaltningskostnaderna skall enligt regleringsbrev fördelas enligt följande såvida myndigheterna inte kommer överens om något annat: Försvarsmakten Försvarsmakten har begärt att dess andel av förvaltningskostnader i ett första steg bör sänkas till . Som motiv anges att det framgångsrika säkerhetsar- betet inom Försvarsmakten har bidragit till att antalet olyckor med åtföljande utredningar har minskat jämfört med tidigare. Haverikommis- sionen förordar dock en oförändrad kostnads- fördelning. Anledningen är att Haverikommis- sionen har en särskild utredningschef med militär operativ kompetens anställd för att han- tera militära ärenden. Dessutom har en militär teknisk utredningschef anställts på arvodesbasis för att effektivisera de tekniska ut- redningarna av militära luftfartshändelser. Regeringens överväganden Mot bakgrund av vad anfört i bl.a. sitt budgetunderlag anser rege- ringen att förvaltningsutgifterna för budget- får uppgå till högst 10 500 000 kro- nor. Vad gäller Försvarsmaktens yrkande om fördelningen av förvaltningskostnaderna mel- lan tillsynsmyndigheterna finner regeringen inte tillräckliga skäl att ändra denna utan delar bedömning i frågan. Regeringen avser att i regleringsbrevet uppdra åt att i budgetunderlaget lämna ett förslag till en reviderad fördelning av förvaltnings- kostnaderna mellan de berörda myndighe- terna. 4.14 Delområde Forskning, analys, samhällsköpta tjänster m.m. 4.14.1 Omfattning Delområdet omfattar forskning och analys inom transport- och kommunikationsområdet. Vidare ingår statens upphandling av kollektivtrafik samt ett anslag för viss internationell verksamhet. Myndigheter inom delområdet är Rikstrafiken, (), Kommunikationsforskningsberedningen (KFB) och (). Rikstrafiken skall verka för utveckling och samordning av den interregionala kollektiva persontrafiken samt för att de transportpolitiska målen uppnås. Rikstrafiken skall vidare svara för statens upphandling av transportpolitiskt motiverad interregional kollektiv persontrafik som inte upprätthålls i trafikhuvudmännens regi och där det saknas förutsättningar för kommersiell drift. VTI utför kvalificerad tillämpad forskning och utveckling på uppdrag av myndigheter och andra beställare. VTI:s verksamhet syftar till att genom forskning och utveckling bidra till uppfyllandet av de transportpolitiska målen. VTI skall även granska trafikverkens miljörapporter och de beräkningsmodeller som använts för dessa. KFB är ett sektorsforskningsorgan inom kommunikationssektorn med uppgift att lämna stöd till långsiktig, kunskapsuppbyggande forskning med syfte att säkerställa tillgången till väl fungerande forskningsmiljöer och kompetenta forskare. KFB skall stödja samhällsmotiverad forskning, utveckling och demonstrationsverksamhet. KFB upphör som myndighet . Verksamheten kommer istället att övertas av en nybildad (se utgiftsområde 24). är statistikansvarig myndighet för officiell statistik inom samhällsområdet transporter och kommunikationer. Till detta räknas vägtransporter, flygverksamhet, järnvägstransporter, sjöfart samt statistik om post- och televerksamhet. I delområdet ingår slutligen anslaget D4 Viss internationell verksamhet. Anslaget disponeras av för kostnader för bl.a. medlemsavgifter och resor förenade med deltagande i internationella organisationer m.m. hör även att utveckla prognos- och planeringsmetoder inom transport- och kommunikationsområdet samt att vara utredningsorgan åt regeringen. Tabell 4.58 Utgiftsutveckling inom delområdet Tusental kronor Utfall 1999 Anslag 2000 Utgiftsprognos 2000 Förslag anslag 2001 Beräknat anslag 2002 Beräknat anslag 2003 36:11 Rikstrafiken: Administration 6 973 10 542 11 945 10 687 10 882 11 103 36:12 Rikstrafiken: Trafikupphandling 789 379 671 050 703 000 790 000 790 000 790 000 36:13 Viss internationell verksamhet 3 986 7 500 18 579 7 500 7 500 7 500 36:14 Statens väg- och transport- forskningsinstitut 32 050 32 099 31 000 32 680 33 343 34 062 E2 Kommunikations- forskningsberedningen 198 250 157 216 164 408 -1 - - 1997 E3 Bidrag till forskning om el- och hybridfordon 29 360 0 8 668 - - - 36:15 44 753 44 218 45 323 44 861 45 736 46 699 Totalt för delområde Forskning, analys, samhällsköpta tjänster m.m. inom utgiftsområde 22 1 104 751 922 625 982 923 885 728 887 461 889 364 1 Anslaget upphör . För anslaget 36:12 Rikstrafiken: trafikupphandling var anslagssparandet . Av detta disponerar Rikstrafiken . För anslaget 36:13 Viss internationell verksamhet förutser regeringen ett betydligt högre nyttjande av anslaget med anledning av det stundande ordförandeskapet i EU. 4.14.3 Mål och resultatbedömning Rikstrafiken Regeringen bedömer att Rikstrafikens resultat varit tillfredsställande. Verksamheten har till största delen gått ut på att bygga upp en väl fungerande myndighetsstruktur och etablera nödvändiga kontakter för det fortsatta arbetet. Ett exempel är bildandet av en grupp med uppgift att ta fram underlag för kommande trafikupphandlingar. Vidare genomför Rikstrafiken en analys av existerande brister i den interregionala kollektivtrafikförsörjningen. Bristanalysen är grundläggande för arbetet med att utveckla, samordna och upphandla kollektivtrafik. I regleringsbrevet fick Rikstrafiken i uppdrag att avlämna en lägesrapport avseende kartläggningen av brister i den interregionala kollektivtrafikförsörjningen. Rikstrafiken har lämnat en lägesrapport som kan utgöra en bra grund för myndighetens långsiktiga arbete.