prop · GO03100 · 2001-01-01 00:00:00 — Tabell 4.3 Av beslutade budgetpolitiska mål Miljarder kronor 2000 2001 2002 2003 Utgiftstak för staten 765 789 814 844 Offentliga sektorns finansiella sparande, procent av BNP 2,0 2,5 2,0 2,0 4.1.1 Utgiftstak för staten Regeringens förslag: fastställs utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten till . Regeringen föreslår att utgiftstaket fastställs till . Utgiftstak innebär en avvägning mellan behovet av skattesänkningar och utrymmet för utgiftsreformer detta år. Utrymme skapas för både utgiftsökningar och skattesänkningar som den offentliga sektorns nettoskuld kan minska. Enligt regeringens bedömning bör nivån på utgiftstaket sättas på en sådan nivå att en real ökning av utgifterna under taket möjliggörs och att ett utrymme ges för de reformer för utveckling och rättvisa som presenteras i avsnitt 4.3. Dessutom bör utrymme finnas för en återstående budgeteringsmarginal som syftar till att möta osäkerhet i utgiftsutvecklingen, främst till följd av osäkerhet i den makroekonomiska utvecklingen. Utgiftstaket bör inte sättas på en nivå som befrämjar en utveckling med en trendmässigt växande utgiftskvot för den offentliga sektorn. Ett viktigt skäl för detta är att konsekvensberäkningar av den offentliga sektorns utgifter visar att den demografiska utvecklingen, med en åldrande befolkning, kan komma att leda till en växande utgiftskvot . Utrymmet för utgiftsreformer kommer därför att vara begränsat under den senare delen av innevarande decennium, om inte skatterna åter höjs eller omfattande besparingar genomförs för att undvika underskott när det demografiska utgiftstrycket ökar. Detta bör avspeglas i den framtida nivån på de statliga utgiftstaken. Regeringens förslag till utgiftstak innebär att detta ökar med i förhållande till nivån (se tabell 4.4). Därmed ökar nivån på utgiftstaket något mer än åren . Utgiftstaket ökar i fasta priser , vilket är marginellt högre än ökningen 2002-2003. Förslaget till utgiftstak innebär vidare att utgiftskvoten för den offentliga sektorn och utgiftstaket som andel av BNP i princip är oförändrade , vid en trendmässig nivå på tillväxten. beräknas utgiftstakets andel av BNP minska från 2004 eller med . Betydande förändringar i förutsättningarna sedan utgiftstaket fastställdes , kan föranleda tekniska justeringar av utgiftstaket. Efter den tekniska justeringen bör utgiftstaket utgöra en lika stram restriktion för den offentliga sektorns konsoliderade utgifter som före de förändrade förutsättningar som föranledde justeringen. Utgiftstaket har tekniskt justerats . I samband med ekonomiska vårproposition höjdes utgiftstaket dels till följd av ett ökat EU-återflöde, dels till följd av införandet av pensionsrätt för studier och totalförsvarsplikt. I budgetpropositionen sänktes sedan utgiftstaket när statsbidraget till kommunsektorn minskade som en effekt av vissa skatteförändringar. tekniska justeringar av utgiftstaket har orsakats av förändringar som inte har någon effekt på utgifterna för den offentliga sektorn, men som ändå påverkar storleken på de takbegränsade utgifterna. Regeringen föreslår i denna proposition att de tidigare fastställda nivåerna på utgiftstaken kvarstår. Det kommunala utjämningssystemet omfattas av det statliga utgiftstaket. Utjämningssystemet innebär att en omfördelning sker mellan kommuner respektive landsting genom avgifter till och bidrag från staten. Under förutsättning att avgifter och bidrag balanserar påverkas den konsoliderade offentliga sektorns utgifter, enligt nationalräkenskapernas definition, inte av förändringar i systemet. Väsentliga förändringar av det kommunala utjämningssystemet skulle därför kunna motivera en beräkningsteknisk justering av utgiftstaket. Aktuella prognoser pekar på en ökning med . Prognosen är dock förnärvarande osäker. Det kan vidare finnas skäl att föreslå beräkningstekniska förändringar av utgiftstaket med anledning av regeringens förslag i skattepolitiska frågor i samband med budgetpropositionen . Regeringen vill behandla eventuella beräkningstekniska justeringar i ett sammanhang och återkommer därför med en samlad bedömning i budgetpropositionen. Svensk ekonomi har haft en tillväxt som överstiger den trendmässiga på . Även under innevarande år och 2002 förutses en sådan utveckling. Att utgiftstaket minskar i relation till BNP bidrar till en successivt minskande utgiftskvot i den offentliga sektorn. De offentliga utgifterna som andel av BNP beräknas minska från 2004. Genom att minska den offentliga sektorns utgifter som andel av BNP när ekonomin växer snabbt, skapas förutsättningar för en långsiktigt stabil tillväxt och en bibehållen statsfinansiell styrka vid konjunkturnedgångar. Jämfört med beräkningen i budgetpropositionen har utgiftstakets andel av BNP innevarande år ökat något till följd av det sämre konjunkturläge som förutses. Även är utgiftstakets andel av BNP något högre jämfört med beräkningarna i budgetpropositionen. Tabell 4.4 Utgiftstak för staten kronor 2000 2001 2002 2003 2004 Utgiftstak för staten1 765 789 814 844 877 Procent av BNP 36,7 36,5 36,0 35,7 35,6 Takbegränsade utgifter 760,0 785,8 811,7 839,9 861,2 Budgeteringsmarginal 5,0 3,2 2,3 4,1 15,8 1I enlighet med tidigare praxis avrundas utgiftstaket till hela miljarder kronor. Budgeteringsmarginalerna har varit små. Även är budgeteringsmarginalerna knappa. Om det visar sig bli nödvändigt för att klara utgiftstaket, kommer regeringen därför i ett senare skede att besluta om eller föreslå utgiftsbegränsade åtgärder . överlämnades betänkandet Utvärdering och vidareutveckling av budgetprocessen (SOU 2000:61) till regeringen. Utredaren konstaterar att den nya budgetprocessen på det hela taget fungerat väl, men att systemet med budgeteringsmarginal fungerat mindre väl. Betänkandet har remissbehandlats. Regeringen avser att återkomma till med förslag till hur budgetprocessen kan förbättras ytterligare. Utgångspunkten för regeringens fortsatta arbete med utvecklingen av budgetprocessen är att budgetdisciplinen och de offentliga finanserna inte skall försämras. 4.1.2 Beräkning av den offentliga sektorns utgifter Regeringens förslag: Den offentliga sektorns utgifter beräknas till 2002, 2003 och 2004. I tabell 4.5 redovisas beräkningen av utgiftstaket för den offentliga sektorn. Principen om kommunalt självstyre innebär att kommuner och landsting själva fattar beslut om sina utgifter. Detta medför att inte fastställer ett utgiftstak för den offentliga sektorn utan endast godkänner en beräkning. Nivån på utgiftstaket för den offentliga sektorn är avgörande för skatteuttaget. Utgiftstaket för den offentliga sektorn utgörs av utgiftstaket för staten samt beräknade utgifter i kommunsektorn. Räntor på statsskulden ingår därmed inte i beräkningen. Eliminering görs även för interna transaktioner mellan staten och kommunsektorn och mellan staten och ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. Den största delen av de interna transaktionerna utgörs av det generella statsbidraget och de specialriktade statsbidragen till kommunsektorn samt statliga ålderspensionsavgifter. godkände senast en beräkning av utgiftstaket för den offentliga sektorn i samband med förslaget i budgetpropositionen . I förhållande till denna beräkning blev utfallet högre, vilket främst förklaras av att kommunsektorns konsumtion blev högre än beräknat. beräknas utgiftstaket för den offentliga sektorn bli 8, 7 respektive högre än beräkningen i budgetpropositionen . Ökningen av utgifterna förklaras av högre konsumtion i kommunsektorn. Som andel av BNP minskar utgiftstaket för den offentliga sektorn . Tabell 4.5 Utgiftstak för offentlig sektor Miljarder kronor 2000 2001 2002 2003 2004 Staten inkl. ålderspensionssystemet 765 789 814 844 877 Kommunsektorn 483 501 524 544 564 Interna transaktioner -173 -175 -184 -177 -181 Summa 1075 1115 1154 1211 1260 Procent av BNP 51,6 51,5 51,1 51,3 51,1 Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför . 4.1.3 Överskott i offentliga sektorns finanser Regeringens förslag: Målet för det finansiella sparandet i den offentliga sektorn fastställs till av bruttonationalprodukten för . har beslutat att de offentliga finanserna skall visa ett samlat överskott på av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. Överskottet är av central betydelse för att minska den offentliga räntebördan och därigenom öka möjligheterna att bibehålla de offentliga välfärdsystemen, trots den förväntade demografiska utvecklingen under de närmaste decennierna med allt fler äldre och allt färre i yrkesverksamma åldrar. Dessutom krävs en säkerhetsmarginal för att de offentliga budgetarnas stabiliserande effekter skall kunna verka fullt ut i en lågkonjunktur, utan att underskottsgränsen på av BNP i Stabilitets- och tillväxtpakten överskrids. Vilka överskott som är lämpliga varje enskilt år är framför allt beroende av konjunkturläget. I en högkonjunktur, när BNP överstiger den långsiktigt hållbara produktionsnivån, skall överskotten överstiga av BNP. Det motsatta bör gälla i en lågkonjunktur. I budgetpropositionen föreslogs ett överskottsmål på av BNP. Ett mål för det enskilda året som är högre än överskottsmålet över konjunkturcykeln på av BNP motiverades i budgetpropositionen med att en alltför stor nedgång av överskottet skulle kunna leda till en alltför kraftig stimulans av ekonomin och en risk för överhettning och press på priserna. I budgetpropositionen bedömdes också att utfallet av lönerörelsen föranledde en viss försiktighet. har tidigare beslutat om ett överskottsmål på av BNP . Regeringen föreslår att överskottsmålet även 2004 fastställs till av BNP. redovisas nu ingen konjunkturprognos, utan BNP antas sammanfalla med den långsiktigt hållbara produktionsnivån. Målet om ett överskott på i genomsnitt under en konjunkturcykel innebär därmed att överskottet bör uppgå till . Den framtida konjunktursituationen kan medföra att dessa mål behöver omprövas, vilket i sådant fall sker i budgetpropositionen . Aktuella beräkningar visar att överskottsmålet sannolikt överträffas . Kalkylerna är emellertid osäkra. Regeringen avser därför att i budgetpropositionen återkomma till frågan om överskottsmålet och hur överskottet skall disponeras. 4.2 Makroekonomiska förutsättningar De offentliga finanserna påverkas av hur makroekonomin utvecklar sig i och i utlandet. En högre BNP-nivå leder normalt till ökade skatteinkomster, eftersom viktiga skattebaser såsom utbetald lönesumma och hushållens konsumtionsutgifter är relaterade till BNP. De totala utgifterna påverkas i mindre utsträckning och reduceras vanligen av en högre BNP, eftersom exempelvis utgifterna för arbetslöshetsersättning minskar vid en högre aktivitet i ekonomin. Om BNP-nivån däremot blir lägre minskar skatteinkomsterna som transfereringsutgifterna tenderar att öka. En tumregel är att högre BNP medför att den offentliga sektorns finansiella sparande som andel av BNP förbättras eller med i storleksordningen . Det motsatta gäller vid en lägre BNP. De statliga utgifterna är känsliga för förändringar av arbetslöshet och priser. En höjning av den öppna arbetslösheten ökar utgifterna under det statliga utgiftstaket med . Utgifterna för transfereringar och förvaltningsändamål är också känsliga för förändrade priser och löner. En ökning av pris- och lönenivån med en procent medför att utgifterna under utgiftstaket ökar med minst en halv procent eller motsvarande ca . I tabell 4.6 framgår de centrala makroekonomiska förutsättningarna för budgetberäkningarna. De makroekonomiska förutsättningarna finns i sin helhet återgivna i bilaga 1 Svensk ekonomi. Som framgår av tabellen fortsätter ekonomin att växa relativt starkt . I förhållande till bedömningen i budgetpropositionen revideras BNP-tillväxten ner . Åren därefter revideras dock BNP-tillväxten upp i förhållande till beräkningen i budgetpropositionen . I förhållande till bedömningen i budgetpropositionen ser arbetsmarknadsläget ljusare ut. Sysselsättningsgraden ökar som volymerna för arbetsmarknadspolitiska program minskar (se not 9 till tabell 4.6). Den svagare tillväxtprognosen bidrar till att såväl korta som långa marknadsräntor bedöms bli lägre än vad som beräknades i budgetpropositionen . Tabell 4.6 Makroekonomiska förutsättningar Värden från budgetpropositionen anges inom parentes 2000 2001 2002 2003 2004 BNP1 3,6 (3,9) 2,7 (3,5) 2,6 (2,1) 2,3 (2,1) 2,1 BNP i nivå2 2 083 (2 067) 2 164 (2 183) 2 260 (2 271) 2 362 (2 365) 2 465 BNI i nivå2 2057 (2 032) 2 143 (2 150) 2 243 (2 243) 2 345 (2 339) 2 451 Prisbas-belopp3 36,6 (36,6) 36,9 (36,9) 37,4 (37,4) 37,9 (38,0) 38,5 KPI4 1,3 (1,2) 1,5 (1,4) 1,6 (1,9) 1,9 (2,0) 2,0 Hushållens konsumtionsutgifter5 3,0 (3,7) 2,5 (3,4) 2,4 (2,1) 2,3 (2,1) 2,1 Timlön6 3,8 (3,5) 3,5 (3,5) 3,5 (3,5) 3,5 (3,5) 3,5 Utbetald lönesumma6 6,5 (6,0) 4,9 (4,7) 4,2 (3,9) 3,9 (3,9) 3,8 Sysselsättningsgrad7 77,2 (77,0) 78,1 (77,7) 78,4 (77,8) 78,5 (78,0) 78,5 Öppen arbetslöshet8 4,7 (4,6) 3,9 (3,8) 3,7 (3,9) 3,9 (4,0) 4,0 Arbetsmarknadspolitiska program9 2,6 (2,6) 2,4 (2,6) 2,2 (2,3) 2,0 (2,0) 1,7 Ränta 5 år10 5,2 (5,4) 4,6 (5,3) 4,9 (5,1) 5,0 (5,0) 5,0 Ränta 6 månader10 4,1 (4,2) 4,2 (4,6) 4,3 (4,7) 4,5 (4,6) 4,6 1 Årlig procentuell förändring i fasta priser. i löpande priser. BNI avser definition enligt ENS 95. 3 Tusental kronor. 4 Procentuell förändring, årsgenomsnitt. 5 Årlig procentuell förändring i fasta priser. Förändring är korrigerad för att institutionellt överfördes till hushållssektorn . Utan nämnda korrigering är ökningen 2000. 6 Årlig procentuell förändring i löpande priser. 7 Andel av befolkningen i reguljär sysselsättning. 8 Andel av arbetskraften. 9 Andel av arbetskraften. En definitionsändring gör att denna och kommande beräkningar även omfattar arbetsinriktad rehabilitering, vilket höjer andelen i arbetsmarknadspolitiska program eller 7000 platser/år. 4.3 Politiska prioriteringar har regeringen föreslagit en rad åtgärder för tillväxt, sysselsättning och rättvisa samt ökad jämställdhet och förbättrad miljö. Såväl utgiftsökningar som skattesänkningar har genomförts och ytterligare reformer kommer att realiseras . Dessa insatser har kunnat ske inom ramen för de budgetpolitiska målen. Svensk ekonomi utvecklas väl. Tillväxten är hög och arbetslösheten har reducerats väsentligt som sysselsättningen väntas stiga ytterligare framöver. De offentliga finanserna beräknas visa fortsatta överskott . Regeringen föreslår nu ytterligare satsningar för utveckling och rättvisa, utan att de långsiktiga målen om sunda statsfinanser och en ekonomi i balans hotas. Regeringens förslag omfattar nya reformer både på budgetens utgifts- och inkomstsida (nytt sjöfartsstöd). För en närmare beskrivning av förslagen på utgiftssidan hänvisas till texterna under respektive utgiftsområde i kapitel 6. Större välfärdsreformer föreslås inom områdena vård och hälsa, arbetsliv, familjepolitik samt för pensionärer. Fortsatta betydande reformer föreslås på miljöområdet liksom för biståndet. Nödvändiga satsningar på bostäder läggs också fram, som resursförstärkningar föreslås för vissa delar av statsförvaltningen. Det gäller skatteförvaltning, polisväsendet och . Staten och är överens om en ny modell för statens ersättning för läkemedel till landstingen. Modellen innebär att landstingens incitament att motverka kostnadsutvecklingen i läkemedelsförmånen förbättras avsevärt. åtar sig staten att ge landstingen ett större inflytande över läkemedelsförmånen så att de har möjlighet att påverka kostnadsutvecklingen. Till följd av läkemedelsreformen utökas ramarna under utgiftsområde 9 med 2002, 2003 samt 2004. Tillgängligheten i sjukvården skall förbättras. För att detta mål skall kunna nås tillförs landstingen . Tandvården tillförs ytterligare . Den totala ramen för arbetsskadeförsäkringen höjs gradvis . Reformen är inte beslutad, men den tar sikte på att förändra reglerna för arbetsskadeförsäkringen. Bakgrunden till reformen är att omfattande kritik har framförts mot dagens bevisregler, som leder till att det är svårt att i det enskilda fallet bevisa att en viss sjukdom eller skada är arbetsskada. Regeringen har också för avsikt att föreslå att tillförs utgiftsområde 10 för försöksverksamhet i syfte att motverka långtidssjukskrivningar. Regeringen avser att höja den högsta dagpenningen i A-kassan med under det första . kommer golvet i A-kassan att höjas från till . Regeringen föreslår nu att medel skjuts till för att delvis täcka kostnaderna för höjningen av arbetslöshetsersättningen. Den huvudsakliga finansieringen av höjningen skall ske genom de av redan beslutade förändringarna i försäkringen. skall ersättningen i A-kassan höjas ytterligare under förutsättning att det statsfinansiella läget tillåter det. Regeringen avser att följa upp effekterna av förslagen i prop. 1999/2000:139 inför en eventuell förändring. Regeringen föreslår också reformer inom det familjepolitiska området. Totalt uppgår satsningarna till 2004. Garantinivån i föräldraförsäkringen, som varit oförändrad , föreslås nu successivt höjas från per dag till 2004. Föräldrapenning enligt garantinivå utges till föräldrar som saknar eller har en låg inkomst eller inte uppfyller kvalifikationskraven inom föräldraförsäkringen. Vidare föreslås att studiebidraget för gymnasieungdomar utökas mot nuvarande 9 månader. Dessutom föreslås att medel avsätts för kvalitetsfrämjande insatser inom vissa utbildningsområden inom högskolan. Regeringen föreslår att ett förbehållsbelopp införs i äldreomsorgen från . Förbehållsbelopp kommer att vara den lägsta summa som pensionären skall ha kvar när äldreomsorgsavgiften är betald. Äldre invandrare som ej uppfyller bosättningskravet i pensionssystemet är hänvisade till socialbidrag. Regeringen föreslår därför att ett nytt stöd införs för äldre invandrare som ej uppfyller bosättningskravet (äldreförsörjningsstöd). För att finansiera denna reform tillförs . Regeringen avser också att föreslå förbättringar av bostadstillägget till pensionärer. Utgiftsområde 20 Allmän miljö och naturvård tillförs ytterligare ca 2000-2003 och ca 2004 i förhållande till tidigare beslut. Förstärkningarna omfattar i första hand marksanering och åtgärder för att bevara den biologiska mångfalden. Regeringen föreslår att biståndet skall höjas till av BNI samt därutöver . Biståndet har redan höjts i ett antal omgångar. Regeringen har ambitionen att skall uppnå enprocentsmålet för biståndet när de statsfinansiella förutsättningarna finns. Programmet för samarbete med föreslås permanentas på en nivå på 2004. Sammantaget medför reformerna att ramen för utgiftsområde 7 Internationellt bistånd höjs med 2004 i förhållande till tidigare beslut. Ett tidsbegränsat investeringsbidrag på införs för byggande av hyreslägenheter i tillväxtregionerna. Efter förslag i budgetpropositionen tillfördes skatteförvaltningen ett resurstillskott om . Tillskottet är avsett att användas för att höja skattekontrollnivån i riktning mot nivå. Detta arbete har påbörjats men ytterligare resurser är nödvändiga för att arbetet skall kunna fullföljas och skattekontrollen återställas till den eftersträvade nivån. Ytterligare tillförs därför skatteförvaltningen . I budgetpropositionen föreslogs att polisorganisationen skulle tillföras 2001, 2002 samt 2003. Rättsväsendet tillförs nu ytterligare 2004 för att säkerställa att fler poliser kan anställas och målen för polisväsendets utveckling uppnås. Satsningen på den lokala polisen - närpolisreformen - och utvecklingen av det kunskapsbaserade polisarbetet skall fortsätta. Kvaliteten i brottsutredningarna skall höjas. Ytterligare en polishögskola startas. Med anledning av regeringens ställningstagande till rapporten om långsiktiga dimensionering Vad kostar det att regera? En studie av dimensionering nu - och (Ds 2000:27) föreslås förvaltningsanslag höjas med 2002, 2003 och 2004. Inom utgiftsområde 22, Kommunikationer, påverkas ramen av förslaget om en ny utformning av stödet till den svenska sjöfarten. Det nuvarande sjöfartstödet tas bort från utgiftsområdet som ett nytt stöd införs på budgetens inkomstsida. Området tillförs nya resurser varvid de totala resurserna inom andra verksamheter i stort är oförändrad. Skatterna på handelsgödsel och bekämpningsmedel skall återföras till jordbruket. Återföringen beräknas till ca . I tabell 4.7 återfinns en sammanställning av förslagens budgeteffekter i relation till oförändrade regler och anslagsnivåer. Totalt medför de i denna proposition föreslagna utgiftsreformerna inklusive finansiering en ökning av de takbegränsade utgifterna på 2002, på 2003 och på 2004, i förhållande till de utgifter som följer av en oförändrad politik. Flertalet satsningar innebär en permanent ökning av utgifterna i frånvaro av nya beslut. Sammantaget innebär de föreslagna förändringarna en permanent ökning av utgifterna på ca . Tabell 4.7 föreslagna utgifts- och inkomstförändringar . Nettoförsvagning av offentliga finanser och effekter på takbegränsade utgifter i förhållande till budgetpropositionen . Miljoner kronor 2002 2003 2004 Permanent effekt UO 1 160 240 340 340 UO 1 Finansiering -24 -24 -24 -24 UO 3 , skattekontroll 185 185 185 185 UO 4 Rättsväsendet 600 600 UO 7 Central - och 400 400 UO 7 Bistånd, 0,av BNI , samt därutöver . 1425 1425 UO 8 Antirasistiskt arbete 10 10 10 10 UO 8 Regional diskrimineringsombudsman 4 4 4 4 UO 8 Asylsökandes skolgång 40 50 50 50 UO 8 Finansiering integrationsverket -10 -10 -10 -10 UO 8 Finansiering av äldreförsörjningsstöd -20 -330 -330 UO 8 EU asylfond 32 32 32 32 UO 9 20 30 30 30 UO 9 Tobaksprevention 30 30 30 UO 9 Hemlösa 10 10 10 UO 9 Tandvård 200 200 200 200 UO 9 Alternativmedicin 3 3 3 UO 9 Läkemedelsreform 1 663 2 563 3 463 3 463 UO 9 Bidrag hälso- och sjukvård, överföring till bl.a. UO 25 -450 -450 -450 -450 UO 10 Arbetsskadeförsäkring 500 1 000 1 000 1 000 UO 10 Långtidssjuka 100 100 100 UO 10 Administration av äldreförsörjningsstödet 21 7 7 UO 11 Äldreförsörjningsstöd 710 710 710 UO 11 Pensionärer, höjt bostadstillägg 160 160 160 160 UO 12 Föräldraförsäkringen, höjd garantinivå till 200 300 400 400 UO 13 Höjda nivåer i A-kassan 500 500 500 500 UO 13 Deltidsarbetslösa 100 100 100 UO 13 , stärkt platsförmedling 700 700 700 700 UO 15 Studiebidrag 10 månader 300 300 300 UO 16 Kvalitetsfrämjanden inom vissa högskoleutbildningar 100 200 200 200 UO 16 Miljöforskningssatsningar 50 50 50 UO 17 Kultur 120 120 120 120 UO 18 Bostäder, investeringsbidrag 100 600 600 UO 18 Radon 13 26 26 26 UO 18 Klimatinvesteringsprogram 1480 1480 UO 20 Sanering 150 100 550 550 UO 20 Miljöforskningssatsningar 80 80 90 UO 20 Biologisk mångfald 175 175 275 275 UO 22 Infrastruktursatsningar 200 200 UO 22 Bidrag till sjöfart -400 -400 -400 -400 UO 23 Återföring av gödselskatter 380 380 380 380 UO 23 5 10 15 15 UO 23 Miljöforskningssatsningar 10 10 20 UO 23 13 20 20 20 UO 23 Biotopskydd 45 50 50 UO 23 5 5 5 5 UO 24 Företagande 9 14 19 19 UO 24 Ekologi, konsument ochlokala, kooperativa utvecklingscentra 10 15 20 20 UO 25 Tillgänglighet 1 250 1 250 1 250 1 250 UO 25 Pensionärer, förbehållsbelopp 650 650 650 650 UO 25 Finansiering, minskning av särskilda insatser -500 -500 UO 25 Finansiering av äldreförsörjningsstöd -635 -305 -305 UO 25 Befolkningsminskning UO 25 Tillförda medel från bidrag hälso- och sjukvård 400 400 400 400 Övrigt 50 50 50 50 Summa ökning av takbegränsade utgifter 7 Bidrag till sjöfart 1 300 1 300 1 300 1 300 Summa inkomstminskning, netto 1 300 1 300 1 300 1 300 Nettoförsvagning av den offentliga sektorns finanser 8 348 11 114 17 410 15 757 I en rapport som överlämnades till regeringen föreslås en ny utformning av stödet till den svenska sjöfarten i internationell trafik. Stödet föreslås utvidgas till att även omfatta svensk internationell färjetrafik. Modellen innebär att man till rederiernas skattekonton återför ett belopp som motsvarar skatteavdrag och arbetsgivaravgifter på sjömännens löner. Förslaget bereds inom och regeringen avser att lämna ett förslag till nytt sjöfartsstöd i samband med budgetpropositionen , vilket bör kunna tillämpas .