prop · GO03140 · 2001-01-01 00:00:00 — En sådan omläggning kan såväl för de enskilda bidragstagarna som för administrationen få konsekvenser som inte kan överblickas. Därför måste frågan utredas grundligt innan ett förslag kan läggas fram om en förändring av de nuvarande samordningsbestämmelserna. Regeringen avser att återkomma med förslag i denna del . 7.4 Bostadstilläggets storlek Regeringens förslag: För en ensamstående bidragstagare skall bostadstillägg lämnas av bostadskostnaden till den del denna inte överstiger . En gift bidragstagare som sammanbor med sin make skall ha rätt till bostadstillägg av sin del av bostadskostnaden till den del denna inte överstiger . För en bidragsberättigad som bor i tvåbäddsrum i särskild boendeform skall bostadstillägg inte lämnas för bostadskostnad som överstiger . Utredningens förslag: Utredningen föreslog inte någon ändring av bostadstilläggets storlek, dvs. av bostadskostnaden mellan och skulle ersättas av bostadstillägg till pensionärer (). Dock påtalade utredningen att det fanns behov av justering av bostadskostnadsgränsen, men att utredningen enligt utredningsdirektiven var förhindrad att lämna förslag som innebar ökade kostnader för bostadstilläggssystemet. Utredningen föreslog inte någon höjning av bostadskostnadstaket för bidragsberättigad boende i tvåbäddsrum i särskild boendeform. Remissinstanserna: Många remissinstanser har särskilt yttrat sig över förslaget i denna del. I princip samtliga påtalar att bostadskostnadsgränsen bör ses över. () anser att om en översyn skall ske av reglerna för bostadskostnadsberäkningen, bör samråd med SCB ske i syfte att skapa möjligheter till jämförelse med den statistik som beskriver bostadskostnaderna. Majoriteten av remissinstanserna ger även egna förslag till hur bostadskostnadsgränsen bör bestämmas. () anser att samma gräns bör gälla för BTP som för det särskilda bostadstillägget för pensionärer (). () anser att bostadskostnadsgränsen till att börja med bör höjas till och därefter till . Skälet till detta är enligt SKPF att pensionärerna skall ges möjlighet att efterfråga nyare boendeformer. Andra remissinstanser har framfört liknande synpunkter. och änkemän motsätter sig att inkomstprövning av änkepension fortsätter att kopplas ihop med BTP-beräkningen. Om denna sammankoppling skall bestå anser att samma gräns för boendekostnad bör gälla för BTP och SBTP. () tar särskilt upp frågan om hur hyrans fastställs i särskild boendeform. Även framför att det föreligger behov av höjning av bostadskostnadsgränsen såvitt avser pensionärer boende i särskild boendeform. Skälen för regeringens förslag: lämnas bostadstillägg av bostadskostnaden . Regeringen har ekonomiska vårproposition (prop. 2000/01:100) aviserat en höjning av ersättningsnivån för . Vi lämnar dock inte i denna proposition något förslag om höjning av ersättniningsnivån i den nu gällande lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer. Förslag om en sådan höjning kommer i stället att lämnas i budgetpropositionen . Som framgått ovan i avsnitt 5.2 föreslår regeringen att den nya lagen om bostadstillägg till pensionärer m.fl. skall träda i kraft . Från och med denna tidpunkt föreslår vi att bostadstillägg skall kunna lämnas till dels en ensamstående bidragstagare av bostadskostnaden till den del denna inte överstiger , dels en gift bidragstagare som sammanbor med sin make för dennes del av bostadskostnaden till den del denna inte överstiger . Sistnämnda kommer då att gälla även för personer som likställs med sammanlevande makar. När det gäller makar och därmed likställda som lever tillsammans, har regeringen i avsnitt 7.2 föreslagit att bostadskostnaden skall delas lika mellan dem. Redan med hänsyn till detta framstår det naturligt att endast hälften av bostadskostnadstaket skall tillgodoräknas en make som är kvalificerad för bostadstillägg, om han eller hon delar bostad med den andre maken. Detta ligger även i linje med den allmänna principen att vardera maken, efter sin förmåga, skall bidra till det underhåll som behövs för att deras gemensamma och personliga behov skall tillgodoses. Enligt nuvarande bestämmelser finns en begränsning när det gäller beräkningen av bostadstillägget. För pensionärer som bor i tvåbäddsrum i särskild boendeform beräknas bostadstillägget på en övre gräns om . Begränsningen gäller inte för makar. När det gäller boende i särskild boendeform anser regeringen det vara skäligt att höja bostadskostnadstaket till per person. Härigenom kommer bostadskostnadstaket för boende i särskild boendeform att motsvara hälften av det bostadskostnadstak om som gäller för övriga boendeformer. Vi föreslår således att för bidragsberättigade boende i tvåbäddsrum i särskild boendeform skall bostadstillägg inte lämnas för bostadskostnad som överstiger per person. Denna begränsning föreslås gälla för var och en av de boende i särskilt boende, vilket innebär att den också gäller för en gift person som bor i sådan boendeform. Taket för bostadskostnaden kommer då att vara detsamma för den som är gift, oavsett boendeform. Även med hänsyn till de nu lämnade förslagen är det dock, enligt vår uppfattning, viktigt att även fortsättningsvis kontinuerligt följa den ekonomiska utvecklingen för såväl pensionärer som aktivitets- eller sjukersättningsberättigade, så att bl.a. bostadstilläggets storlek anpassas till förändringar i den ekonomiska situationen för dessa grupper. 8 Inkomstberäkning för bostadstillägg 8.1 Inkomstbegreppet Regeringens förslag: Inkomstprövningen av bostadstillägget skall utgå från sådana förvärvs- och kapitalinkomster som är skattepliktiga enligt inkomstskattelagstiftningen, med tillägg av vissa typer av ersättningar som är undantagna från beskattning i . Även bidragstagarens förmögenhet, beräknad på visst sätt med utgångspunkt i den förmögenhetsskatterättsliga lagstiftningen, skall vid inkomstprövningen påverka rätten till bostadstillägg. Utredningens förslag: Stämmer överens med regeringens förslag. Remissinstanserna: Flertalet av de remissinstanser som yttrat sig tillstyrker utredningens förslag. Skälen för regeringens förslag: De nuvarande reglerna om beräkning av inkomstunderlaget för att fastställa bostadstillägg till pensionärer () innebär att i princip alla inkomster räknas med oavsett om de är skattepliktiga eller inte. Från denna grundprincip finns dock ett flertal i lagen uppräknade undantag, varav de viktigaste är folkpension och pensionstillskott. Vidare finns undantag för bl.a. barnbidrag och socialbidrag. I betänkande anges att försäkringskassorna samfällt anser att de nuvarande inkomstprövningsreglerna är både svåröverskådliga och komplicerade och svåra att förklara för pensionärerna. Mot denna bakgrund är det angeläget att finna ett inkomstbegrepp som underlättar förståelsen för regelverket och som är enklare att administrera. En lösning är att knyta inkomstberäkningen för bostadstillägget till skattesystemets bestämmelser om skattepliktig inkomst på liknande sätt som gäller för bostadsbidrag. Även om regeringen inte anser att det finns tillräckliga skäl att ha ett gemensamt system för statligt bostadsstöd till alla grupper av personer, kan det vara lämpligt att använda i princip samma regelverk för beräkningen av inkomsten i båda bostadsstödssystemen. Genom ett sådant förfarande kan man uppnå de eftersträvade fördelarna. Med hänsyn till detta föreslår regeringen att man vid inkomstprövningen av bostadstillägget skall utgå från en inkomstskatterättsligt beräknad inkomst. Det innebär att utgångspunkten för inkomstberäkningen kommer att vara de inkomster av tjänst, näringsverksamhet och kapital som är skattepliktiga enligt inkomstskattelagstiftningen. Eftersom bostadstillägget skall vara ett individinriktat bidrag av grundskyddskaraktär, är det dock bidragstagarens samlade ekonomi som bör vara avgörande för rätten till bostadstillägg. Det innebär att även bidragstagarens förmögenhet bör påverka rätten till bostadstillägget. Vidare är det rimligt att också vissa typer av inkomster som inte är föremål för inkomstbeskattning i skall ingå i inkomstberäkningen och därmed påverka bostadstillägget. En närmare redogörelse för förslag i sistnämnda hänseende lämnas i avsnitt 8.2. Utgångspunkten för hur förmögenhet skall påverka inkomstprövningen för bostadstillägget bör vara hur förmögenheten beräknas enligt förmögenhetsskattelagstiftningen. De närmare övervägandena och förslagen till hur förmögenheten skall påverka bostadstillägget lämnas i avsnitt 8.3. 8.2 Inkomst av tjänst och näringsverksamhet samt utlandsinkomster, m.m. Regeringens förslag: Förvärvsinkomst skall beräknas med utgångspunkt i de bestämmelser som gäller för inkomstslagen tjänst respektive näringsverksamhet enligt 10 kap. 16 § respektive 14 kap. 21 § inkomstskattelagen (1999:1229). Vid beräkning av inkomst av näringsverksamhet skall korrigeringar göras på så sätt att inkomsten av näringsverksamhet skall ökas med avdrag underskott i förvärvskällan och för avdrag för kostnader för näringsidkarens egen pension till den del den inte överstiger ett halvt prisbasbelopp. All utländsk inkomst som inte beskattas i , studiemedel i form av studiebidrag och skattefria stipendier till den del de överstiger skall också ingå i den bidragsgrundande inkomsten. Detsamma skall gälla ersättning från avtalsgruppsjukförsäkringar (AGS) oavsett när försäkringsfallet har inträffat. Utredningens förslag: Stämmer överens med regeringens förslag. Remissinstanserna: Ett stort antal remissinstanser har yttrat sig över förslaget. Majoriteten av de remissinstanser som yttrat sig instämmer i utredningens förslag. Några remissinstanser anser dock att ersättning från avtalsgruppsjukförsäkringar (AGS-ersättningar) inte bör ingå i inkomstunderlaget eller ifrågasätter varför AGS-ersättningar och skattefri yrkesskadelivränta inte behandlas på samma sätt i bostadstilläggssammanhang. Vidare påtalar några remissinstanser att det finns svårigheter med att kontrollera förekomsten av utländska pensioner och inkomster. () avstyrker förslaget såvitt avser inkomst av näringsverksamhet. LRF har bl.a. hävdat att det är fel att tidigare års underskott i näringsverksamhet inte skall få påverka den bidragsgrundande inkomsten. läns allmänna försäkringskassa påpekar att de som har vårdbidrag och får bostadstillägg kommer att få en försämring av bostadstillägget då skattepliktig inkomst skall ligga till grund för inkomstberäkningen. Skälen för regeringens förslag: Det är bidragstagarens samlade ekonomiska situation som bör vara avgörande för rätten till det reformerade bostadstillägget. Utgångspunkten för inkomstberäkningen bör vara en skatterättsligt beräknad inkomst. Till detta bör läggas sådana inkomster eller ersättningar som visserligen inte är skattepliktiga, men som ändå måste bedömas påverka bidragstagarens samlade ekonomiska situation. Inkomst av tjänst, m.m. Enligt inkomstskattelagen (1999:1229) räknas till inkomstslaget tjänst inkomster och utgifter på grund av tjänst till den del de inte skall räknas till inkomstslaget näringsverksamhet eller kapital. Som inkomst av tjänst behandlas även vissa typer av ersättningar som t.ex. pension, sjukpenning, livränta och i vissa fall vårdbidrag enligt lagen (1998:703) om handikappersättning och vårdbidrag. Vissa andra ersättningar är däremot undantagna från beskattning, exempelvis vissa typer av stipendier, studiemedel i form av studiebidrag och avtalsgruppsjukförsäkringar (AGS-ersättningar). Dessa skattefria ersättningar kan, enligt regeringens uppfattning, i det nu aktuella sammanhanget likställas med skattepliktiga ersättningar. Regeringen föreslår att den bidragsberättigades förvärvsinkomst skall beräknas enligt reglerna om inkomst av tjänst enligt 10 kap. 16 § inkomstskattelagen, med vissa tillägg. De tillägg som skall göras är inkomst i form av skattefria stipendier till den del de överstiger , studiemedel i form av studiebidrag, och AGS-ersättningar. Genom att låta dessa inkomster ingå i beräkningsunderlaget kommer den enskilde bidragstagarens sammantagna ekonomiska situation att ligga till grund för rätten till det nya bostadstillägget. Inom bostadsbidragssystemet gäller motsvarande. Det valda inkomstmåttet betyder att allmänna avdrag inte kommer att påverka inkomsten. Härigenom upprätthålls även den likhet, vad gäller beräkningen av den bidragsgrundande inkomsten i bostadsstödssystemen, som regeringen, inte minst av administrativa och förklaringsmässiga skäl, anser eftersträvansvärd. Förslaget innebär att vårdbidrag , till skillnad mot , skall påverka bostadstillägget till den del bidraget utgör skattepliktig inkomst av tjänst. Vårdbidrag utgör dock endast skattepliktig inkomst av tjänst i de fall eller till den del bidraget utgör kompensation för inkomstbortfall som barnets omvårdnad kan medföra om förälder måste avstå från förvärvsarbete. Därmed behandlas inkomst i form av vårdbidrag på samma sätt som inkomst av förvärvsarbete. Till den del vårdbidraget utgör ersätttning för merutgifter är bidraget skattefritt och skall således inte påverka bostadstillägget. Denna ordning motiveras av, som vi anfört i avsnitt 8.1, att inkomstprövningen av bostadstillägget skall bygga på det skatterättsliga inkomstbegreppet. Inkomst av näringsverksamhet Inkomstberäkningen för det nuvarande bostadstillägget utgår från den beräknade nettointäkten av näringsverksamhet. Som underlag för beräkningen används underlaget för preliminär skatt eller de inkomstuppgifter som lagts till grund för den senaste taxeringen. För förståelsen för systemet, och av administrativa skäl, är det lämpligt att även här ha samma regler för inkomstberäkningen i de båda bostadsstödssystemen. Regeringen föreslår därför att bidragstagarens inkomst av näringsverksamhet skall beräknas enligt 14 kap. 21 § inkomstskattelagen (1999:1229). Det är dock endast överskott som skall ingå i den bidragsgrundande inkomsten. Enligt skattereglerna skall underskott i förvärvskällan kunna sparas till påföljande år för att kunna kvittas mot det innevarande årets överskott. Om ett sådant underskott tillåts reducera inkomsten skulle det inte ge en rättvisande bild av de aktuella inkomstförhållandena. Regeringen anser därför att ett sådant sparat underskott inte bör medföra att den bidragsgrundande inkomsten för beräkningen av bostadstillägget reduceras ett senare år. Motsvarande gäller inom bostadsbidragssystemet. Avdrag för kostnader för egen pension bör begränsas. Utgift för egen pension har mer karaktären av frivillig disposition än nödvändig omkostnad och bör liksom allmänna avdrag inte minska den bidragsgrundande inkomsten. Genom en sådan begränsning av avdragsrätten får man dessutom en likabehandling mellan inkomstslagen inkomst av tjänst och inkomst av näringsverksamhet. Regeringen föreslår därför att den beräknade inkomsten av näringsverksamhet skall korrigeras på så sätt att avdrag underskott, och avdrag för kostnader för egen pension till den del det inte överstiger ett halvt prisbasbelopp, skall öka den beräknade inkomsten av näringsverksamhet. Detta innebär att ett eventuellt överskott i en näringsverksamhet kommer att öka genom återläggning av ovan angivna avdrag, medan ett eventuellt underskott kommer att minska genom återläggning av ovan angivna avdrag. Utländska inkomster Inom skattelagstiftningen använder , i likhet med många andra länder, hemvistprincipen som huvudmetod vid beskattningen. Detta innebär att den som är bosatt eller stadigvarande vistas i är oinskränkt skattskyldig här, dvs. skattskyldighet föreligger för all inkomst oavsett om inkomsten förvärvats inom eller utom . För att undvika att inkomster beskattas både i utbetalarlandet och hemvistlandet har tecknat dubbelbeskattningsavtal med ett stort antal andra länder. Som anförts ovan anser regeringen att det är bidragstagarens samlade ekonomi som skall vara avgörande för rätten till bostadstillägg. Det är då också rimligt att utländsk pension och invaliditetsförmån som betalas ut till bidragstagaren ingår i inkomstberäkningen, oavsett om ersättningen beskattas i eller inte. Motsvarande bör även gälla för andra utlandsinkomster som inte beskattas här. Regeringen föreslår således att inkomstunderlaget för bostadstillägg skall innefatta all utländsk inkomst som, bl.a. på grund av dubbelbeskattningsavtal, inte beskattas i . 8.3 Förmögenhetens inverkan på bostadstillägget 8.3.1 Kapitalinkomster Regeringens förslag: Sådana inkomster som utgör kapitalinkomster enligt inkomstskattelagen (1999:1229) skall efter det att gjorda avdrag har återlagts ingå i den bidragsgrundande inkomsten. Dock skall inte uppskovsavdrag vid byte av bostad, avdrag för negativ räntefördelning och realisationsförlust som minskat realisationsvinst under beskattningsåret återläggas vid bestämmandet av den bidragsgrundande inkomsten såvitt avser inkomst av kapital. Utredningens förslag: Stämmer överens med regeringens förslag. Remissinstanserna: I princip samtliga remissinstanser som yttrat sig över förslaget tillstyrker detsamma. Skälen för regeringens förslag: Enligt nuvarande bestämmelser om bostadstillägg till pensionärer görs en schablonberäkning som innebär att man beräknar en ränteavkastning om på all förmögenhet. Denna schablonberäkning har i olika sammanhang kritiserats. Det framhålls att det inte är ovanligt att den faktiska avkastningen på förmögenheten inte överensstämmer med schablonen. Regeringen anser att inkomstprövningen i huvudsak skall grundas på de inkomster som tas upp till beskattning. När det gäller kapitalinkomster innebär detta att den faktiska avkastningen såsom räntor och utdelningar på aktieinnehav etc. bör beaktas vid inkomstprövningen, i stället för en fiktiv avkastning. Det är dock endast överskott som skall ingå i den bidragsgrundande inkomsten. Regeringen anser vidare att det bör göras undantag för sådana avdrag som faktiskt minskar den egentliga förmögenheten eller direkt påverkar boendekostnaden. Uppskovsavdrag vid byte av bostad, eller avdrag för negativ räntefördelning, bör av detta skäl inte återläggas vid beräkningen av den bidragsgrundande inkomsten av kapital. Detsamma bör också gälla om realisationsvinst har minskats med realisationsförlust uppkommen under beskattningsåret. Det föreslagna innebär att ett eventuellt överskott i inkomstslaget kapital kommer att öka genom återläggning av andra än nu nämnda gjorda avdrag, medan ett eventuellt underskott kommer att minska genom återläggning av sådana gjorda avdrag. 8.3.2 Inkomsttillägg för förmögenhet, m.m. Regeringens förslag: Beräkningen av förmögenhet skall ske enligt reglerna för skattepliktig förmögenhet i lagen (1997:323) om statlig förmögenhetsskatt. Vid beräkningen av den bidragsgrundande inkomsten skall, utöver den på inkomstskatterättsliga grunder bestämda kapitalinkomsten, räknas in ett tillägg om av nettoförmögenheten för en ensamstående bidragsberättigad och för makar. För makar delas förmögenheten över detta belopp lika mellan dem. Det framräknade förmögenhetsbeloppet skall avrundas nedåt till helt tusental kronor. Vid beräkningen av inkomsttillägget för förmögenhet i den bidragsgrundande inkomsten skall bortses från privatbostadsfastighet eller bostadsrättslägenhet för vilken bidrag söks. Detsamma skall gälla för skulder med säkerhet i sådan egendom. För en sökande som har sitt boende i särskild boendeform skall vad som ovan angetts gälla även för värdet av privatbostadsfastighet eller bostadsrättslägenhet som utgör permanentbostad för den sökandes make. Utredningens förslag: Stämmer delvis överens med regeringens förslag. Utredningen föreslog att endast pensionärer som vid ikraftträdandet av de nya bestämmelserna får bostadstillägg, vid förmögenhetsberäkningen skulle få bortse från privatbostadsfastighet eller bostadsrättslägenhet för vilket bostadstillägg söks och från skulder för vilka sådan egendom utgör säkerhet. För nya bidragstagare föreslog utredningen att privatbostadsfastighet eller bostadsrättslägenhet, för vilken bostadstillägg söks, skulle tas upp av taxeringsvärdet till den del det överstiger , efter det att skulder med säkerhet i bostaden räknats av. Vid beräkning av förmögenhet föreslog utredningen att även andra noterade aktier än de som är noterade på Stockholmsbörsens A-lista skulle tas upp . För näringsverksamhet eller i fråga om delägare i fåmansföretag föreslog utredningen att värdet av innehavda andelar eller aktiernas värde av företagets eget kapital enligt balansräkning eller enligt självdeklaration skulle tas upp som förmögenhetsvärde. Vidare föreslog utredningen att hemmavarande barns kapitalinkomster och förmögenhet skulle beaktas vid inkomstprövningen. Remissinstanserna: Ett tjugotal remissinstanser har yttrat sig över förslaget. En stor majoritet av de remissinstanser som uttalar sig avstyrker förslaget, särskilt när det gäller att privatbostadsfastighet skall ingå i den förmögenhet som skall påverka bostadstillägget. Vissa remissinstanser vänder sig mot att de som redan har bostadstillägg skall behandlas förmånligare än de som efter ikraftträdandet kommer att beviljas bostadstillägg. Flertalet av remissinstanserna anser att den procentsats varmed förmögenhetstillägget skall beräknas är för hög. Många remissinstanser anser att den bör bestämmas till . Vidare riktas omfattande kritik mot fribeloppsgränsen för förmögenhet som anses vara för låg. () påtalar att det är önskvärt att det införs en allmän regel om värderingstidpunkten för förmögenheten. påtalar att beräkningsmetoden får betydande konsekvenser för kommunernas möjligheter att ta ut avgifter för vård och omsorg. förutsätter att staten kompenserar kommunsektorn för det intäktsbortfall som blir följden av att det införs ett inkomsttillägg för förmögenhet. Skälen för regeringens förslag: Utgångspunkten för beräkning av förmögenhet bör vara reglerna för skattepliktig förmögenhet i lagen (1997:323) om statlig förmögenhetsskatt. Vid beräkningen av inkomsttillägg för förmögenhet i det nuvarande systemet gäller föreskrifter (RFFS 1998:18) om inkomstberäkning enligt lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer. Där anges att en förmögenhetsavkastning om schablonmässigt beräknas för all förmögenhet. För förmögenhet för ensamstående och för makar gemensamt beräknas enligt nuvarande bestämmelser i lagen om bostadstillägg till pensionärer ytterligare 10 procents avkastning. Den på så sätt beräknade årsinkomsten av kapital läggs till den övriga årsinkomsten som ligger till grund för inkomstprövningen av bostadstillägget. Enligt regeringens uppfattning är det rimligt att det inte enbart är kapitalavkastningen utan även själva förmögenhetsinnehavet som får påverka den bidragsberättigades behov av ett individinriktat grundskydd av sådan karaktär som det reformerade bostadstillägget. Vi anser här att det är lämpligt att samma procentsats som gäller för beräkning av tillägg för förmögenhet i bostadsbidragssystemet, även skall gälla vid förmögenhetsberäkningen i det reformerade bostadstilläggssystemet. Regeringen föreslår därför att den bidragsgrundande inkomsten skall påföras ett tillägg om av förmögenhet som överstiger för en ensamstående bidragstagare och med för makar, utöver den på inkomstskatterättsliga grunder bestämda kapitalinkomsten. För makar skall den sammanlagda förmögenhet som överstiger delas lika mellan dem när tillägget beräknas. Vi föreslår även att det framräknade förmögenhetsbeloppet skall avrundas nedåt till helt tusental kronor. Privata pensionsförsäkringar som bidragstagaren personligen tecknat och individuellt pensionssparande (IPS) Genom att den inkomst, som skall ligga till grund för beräkningen av bostadstillägget, beräknas på sätt som vi föreslagit ovan, kommer inte avsättningar till privata, personligt tecknade pensionsförsäkringar och IPS att i bostadstilläggssammanhang påverka den beräknade inkomsten av förvärvsarbete. Det har tidigare i detta avsnitt föreslagits att förmögenheten skall beräknas enligt bestämmelserna i lagen om statlig förmögenhetsskatt.