prop · GO03136 · 2001-01-01 00:00:00 — För pensionär som har sin bostad i särskild boendeform skall detsamma gälla i fråga om värdet av privatbostadsfastighet eller privatbostad som utgör permanentbostad för pensionärens make. I fråga om makar skall årsinkomsten för envar av dem beräknas utgöra hälften av deras sammanlagda årsinkomst. Vid tillämpning av sjunde stycket skall i sådant fall värdet av förmögenhet beräknas utgöra hälften av deras sammanlagda förmögenhet. Årsinkomsten avrundas för envar pensionsberättigad till närmast hela tiotal kronor. Beräkning av särskilt bostadstillägg 7 § Rätten till särskilt bostadstillägg prövas utan ansökan. Särskilt bostadstillägg lämnas med skillnadsbeloppet, om den pensionsberättigades inkomster efter avdrag för skälig bostadskostnad understiger en skälig levnadsnivå, allt räknat . Vid tillämpning av första stycket beaktas följande inkomster, nämligen 1.folkpension enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, dock inte handikappersättning, 2. pensionstillskott enligt lagen (1969:205) om pensionstillskott och tilläggspension enligt lagen om allmän försäkring till den del pensionen föranleder minskning av pensionstillskott, det sammanlagda beloppet dock minskat av basbeloppet när fråga är om förtidspension, 3. särskilt pensionstillägg enligt lagen (1990:773) om särskilt pensionstilllägg till folkpension för långvarig vård av sjukt eller handikappat barn, 4. bostadstillägg enligt denna lag, 5. hälften av den inkomst som medräknas vid bestämmande av årsinkomst enligt 5 §. 4. äldreförsörjningsstöd enligt lagen (1999:00) om äldreförsörjningsstöd, 5. bostadstillägg enligt denna lag, 6. hälften av den inkomst som medräknas vid bestämmande av årsinkomst enligt 5 §. En skälig levnadsnivå enligt första stycket skall alltid anses utgöra lägst 1,22 gånger basbeloppet för den som är ogift och lägst 1,01 gånger basbeloppet för den som är gift. Inkomsterna enligt andra stycket 1 och 2 skall sammanlagda alltid anses utgöra lägst 1,515 gånger basbeloppet för den som är ogift och lägst 1,34 gånger basbeloppet för den som är gift. Som skälig bostadskostnad enligt första stycket skall anses en bostadskostnad som uppgår till högst . Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången i fråga om beslut om rätt till bostadstillägg som avser tid efter . Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs att 7 kap. 4 och 7 §§ sekretesslagen (1980:100) i stället för dess lydelse enligt lagen (1998:709) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 7 kap. 4 §1 Sekretess gäller inom för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon honom närstående lider men. Sekretessen gäller dock inte beslut om omhändertagande, beslut om vård utan samtycke eller beslut om sluten ungdomsvård. Utan hinder av sekretessen får uppgift lämnas till enskild som uppnått myndig ålder om förhållanden av betydelse för att denne skall få vetskap om vilka hans biologiska föräldrar är. Inom familjerådgivning gäller sekretess för uppgift som enskild har lämnat i förtroende eller som har inhämtats i samband med rådgivningen. Med socialtjänst förstås verksamhet enligt lagstiftningen om socialtjänst och den särskilda lagstiftningen om vård av unga och av missbrukare utan samtycke samt verksamhet som i annat fall enligt lag handhas av socialnämnd eller av . Till socialtjänst räknas också verksamhet hos annan myndighet som innefattar omprövning av socialnämnds beslut eller särskild tillsyn över nämndens verksamhet samt verksamhet hos invandrarbyrå. Med socialtjänst jämställs ärenden om bistånd åt asylsökande och andra utlänningar, ärenden om introduktionsersättning för flyktingar och vissa andra utlänningar, ärenden om tillstånd till parkering för rörelsehindrade, ärenden om allmän omvårdnad hos nämnd med uppgift att bedriva patientnämndsverksamhet samt verksamhet enligt lagstiftningen om stöd och service till vissa funktionshindrade. Med socialtjänst förstås verksamhet enligt lagstiftningen om socialtjänst och den särskilda lagstiftningen om vård av unga och av missbrukare utan samtycke samt verksamhet som i annat fall enligt lag handhas av socialnämnd eller av . Till socialtjänst räknas också verksamhet hos annan myndighet som innefattar omprövning av socialnämnds beslut, särskild tillsyn över nämndens verksamhet eller uppföljning och utvärdering hos tillsynsmyndighet, samt verksamhet hos invandrarbyrå. Med socialtjänst jämställs ärenden om bistånd åt asylsökande och andra utlänningar, ärenden om introduktionsersättning för flyktingar och vissa andra utlänningar, ärenden om tillstånd till parkering för rörelsehindrade, ärenden om allmän omvårdnad hos nämnd med uppgift att bedriva patientnämndsverksamhet samt verksamhet enligt lagstiftningen om stöd och service till vissa funktionshindrade. Sekretess gäller i verksamhet som avser omhändertagande av personakt enligt 70 c § socialtjänstlagen (1980:620) för uppgift om enskilds personliga förhållanden. Utan hinder av sekretessen får uppgift lämnas till socialnämnd om uppgiften behövs för handläggning av ärende eller genomförande av beslut om stödinsatser, vård eller behandling och det är av synnerlig vikt att uppgiften lämnas. I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . Sekretess enligt första stycket gäller inte 1. Beslut i ärenden om ansvar eller behörighet för personal inom hälso- och sjukvård, eller 2. Beslut i fråga om omhändertagande eller återlämnande av personakt. Beträffande anmälan i ärende om ansvar eller behörighet för personal inom hälso- och sjukvård gäller sekretess om det kan antas att den som uppgiften rör eller någon honom närstående lider betydande men om uppgiften röjs. 7 §2 Sekretess gäller hos allmän försäkringskassa, , och domstol i ärende enligt lagstiftningen om allmän försäkring, allmän ålderspension, arbetsskadeförsäkring eller handikappersättning och vårdbidrag eller om annan jämförbar ekonomisk förmån för enskild, eller om läkarvårdsersättning eller ersättning för sjukgymnastik, för uppgift om någons hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden, om det kan antas att den som uppgiften rör eller någon honom närstående lider men om uppgiften röjs. Samma sekretess gäller hos annan myndighet på vilken det ankommer att handlägga ärende enligt lagstiftning som har nämnts. I fråga om myndighet som anges i 8 § gäller dock bestämmelserna där. Sekretess gäller hos allmän försäkringskassa, , och domstol i ärende enligt lagstiftningen om allmän försäkring, allmän ålderspension, äldreförsörjningsstöd, arbetsskadeförsäkring eller handikappersättning och vårdbidrag eller om annan jämförbar ekonomisk förmån för enskild, eller om läkarvårdsersättning eller ersättning för sjukgymnastik, för uppgift om någons hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden, om det kan antas att den som uppgiften rör eller någon honom närstående lider men om uppgiften röjs. Samma sekretess gäller hos annan myndighet på vilken det ankommer att handlägga ärende enligt lagstiftning som har nämnts. I fråga om myndighet som anges i 8 § gäller dock bestämmelserna där. Sekretess enligt första stycket gäller också i förhållande till en vård- eller behandlingsbehövande själv i fråga om uppgift om hans hälsotillstånd, om det med hänsyn till ändamålet med vården eller behandlingen är av synnerlig vikt att uppgiften inte lämnas till honom. Sekretess gäller hos myndighet som avses i första stycket för anmälan eller annan utsaga av enskild om någons hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden, om det kan antas att fara uppkommer för att den som har gjort anmälan eller avgivit utsagan eller någon honom närstående utsätts för våld eller annat allvarligt men om uppgiften röjs. Utan hinder av sekretessen får uppgift lämnas till enskild enligt vad som föreskrivs i lagstiftningen om allmän försäkring, lagstiftningen om allmän ålderspension, lagstiftningen om handikappersättning och vårdbidrag och lagstiftningen om sjuklön. I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst eller, i fall som avses i tredje stycket, i högst . Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Härigenom föreskrivs att punkt 1 av anvisningarna till 19 § kommunalskattelagen (1928:370) skall ha följande lydelse Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Anvisningar till 19 § 1.1 Socialbidrag, bistånd enligt lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl., begravningshjälp samt underhåll, som har lämnats intagen i kriminalvårdsanstalt eller patient på sjukhus, samt annan liknande ersättning utgör inte skattepliktig inkomst. Detsamma gäller i fråga om till föreningar influtna medlemsavgifter. Som begravningshjälp behandlas inte tjänstepension avseende tid efter den pensionsberättigades frånfälle. Socialbidrag, äldreförsörjningsstöd enligt lagen (1999:00) om äldreförsörjningsstöd, bistånd enligt lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl., begravningshjälp samt underhåll, som har lämnats intagen i kriminalvårdsanstalt eller patient på sjukhus, samt annan liknande ersättning utgör inte skattepliktig inkomst. Detsamma gäller i fråga om till föreningar influtna medlemsavgifter. Som begravningshjälp behandlas inte tjänstepension avseende tid efter den pensionsberättigades frånfälle. Med skadeståndsförsäkring förstås försäkring, enligt vilken den försäkrade äger utfå ersättning för skadestånd vartill han är berättigad på grund av personskada (överfallsskydd o.d.). Ersättning till följd av personskada som utgår i annan form än periodisk utbetalning (engångsbelopp) och avser förlorad inkomst av skattepliktig natur utgör skattepliktig intäkt såvida icke annat följer av övriga bestämmelser i denna lag. Om engångsbelopp, som utgår till följd av personskada, utgör ersättning för framtida förlust av skattepliktig inkomst, skall dock av beloppet avräknas såsom icke skattepliktig del. Uppbär skattskyldig två eller flera sådana engångsbelopp till följd av samma personskada, skall vad som har sagts gälla varje sådant belopp. Vad som avräknas från ett eller flera engångsbelopp under beskattningsåret får emellertid - förekommande fall tillsammans med vad som avräknats - för samma personskada sammanlagt icke överstiga femton basbelopp enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Härvid skall avräknad del av ett engångsbelopp uttryckas i det basbelopp, som har fastställts under vilket engångsbeloppet blivit tillgängligt för lyftning. Utbytes sådan livränta eller del därav, som utgår till följd av personskada och utgör skattepliktig intäkt enligt 32 § 1 mom., mot engångsbelopp, gälla bestämmelserna i föregående stycke beträffande sådant engångsbelopp. Utbytes annan livränta eller del därav, som utgör skattepliktig intäkt enligt 32 § 1 mom., mot engångsbelopp, skall hela engångsbeloppet upptagas såsom skattepliktig intäkt. Sker utbyte, helt eller delvis, av annan livränta än nu sagts mot engångsbelopp, skall beloppet anses utgöra icke skattepliktig intäkt. Lön, som utgår från arbetsgivare i sådana fall, då denne på grund av 3 kap. 16 § andra eller tredje stycket lagen om allmän försäkring äger uppbära arbetstagaren tillkommande ersättning från allmän försäkringskassa, är skattepliktig intäkt. För arbetsgivaren är den av honom i nämnda fall uppburna ersättningen från ävensom annan därifrån uppburen ersättning i anledning av kostnad för den anställdes räkning att betrakta som skattepliktig inkomst, dock att ersättningen icke är skattepliktig för arbetsgivaren, därest den till den anställde utbetalda lönen eller den för honom havda kostnaden utgör för arbetsgivaren icke avdragsgill utgift i förvärvskälla. Ersättning, som annorledes än i form av pension eller annan livränta utbetalas av arbetsgivare vid yrkesskada eller arbetsskada i de fall, då arbetsgivaren står s.k. självrisk enligt lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring eller lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring, räknas till skattepliktig inkomst enligt de grunder som skulle hava gällt vid försäkring enligt sistnämnda lag. Skatteplikt föreligger inte för bidrag från stat eller kommun, som utgår enligt av regeringen eller av statlig myndighet meddelade bestämmelser, i samband med utbildning eller omskolning, till arbetslösa och partiellt arbetsföra samt med dem i fråga om sådana bidrag likställda i den mån bidragen avser traktamente och särskilt bidrag. Flyttningsbidrag som lämnas av en arbetsmarknadsmyndighet utgör inte skattepliktig intäkt i följd varav avdrag inte medges för den kostnad som sådant bidrag eller stöd är avsett att täcka. Skatteplikt föreligger inte heller för bidrag från en allmän försäkringskassa till handikappade eller föräldrar till handikappade barn för anskaffning eller anpassning av motorfordon. Utgår bidraget till en näringsidkare för näringsverksamheten tillämpas bestämmelserna om näringsbidrag i punkt 9 av anvisningarna till 22 §. Skatteplikt föreligger icke för engångsbidrag som utgår i samband med arbetsplacering som utgör led i omhändertagande av flyktingar. Skatteplikt föreligger inte för bidrag som stiftelsen minnesfond till fullföljande av sitt ändamål lämnar för mottagarens utbildning. Inte heller föreligger skatteplikt för stipendium som lämnas enligt förordningen (1998:52) om stipendium efter genomfört basår inom gymnasial vuxenutbildning eller bidrag enligt förordningen (1995:667) om bidrag till vissa funktionshindrade elever i gymnasieskolan. Skatteplikt föreligger inte för sådant avdrag på ordinarie hyra som en hyresgäst får för att utföra förvaltningsuppgifter av enklare beskaffenhet på hyresfastighet inom ett öppet system för självförvaltning som bestämts i en förhandlingsöverenskommelse enligt hyresförhandlingslagen (1978:304) eller i ett annat avtal mellan en hyresvärd och en eller flera hyresgäster. Detta gäller endast till den del hyresavdraget inte överstiger den egna lägenhetens andel av den totala kostnaden för den eller de aktuella förvaltningsuppgifterna och under förutsättning att samtliga hyresgäster som deltar i självförvaltningen får avdrag på hyran med samma belopp. Vad som har sagts gäller i motsvarande utsträckning i fråga om avdrag på avgift i bostadsrättsförening, bostadsförening, bostadsaktiebolag och annan därmed jämförbar sammanslutning. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången i fråga om beslut om rätt till äldreförsörjningsstöd som avser tid efter . Remissinstanser till betänkandet Socialtjänst i utveckling (SOU 1999:97) ombudsmän (), Kammarrätten i , Kammarrätten i , Kammarrätten i , Länsrätten i , Länsrätten i , Länsrätten i län, , , , , , , , , , , , , , , , i , i län, i , i , i län, i , i , , , , i , i län, i län, i , , kommun, kommun, , , kommun, kommun, , kommun, , , kommun, , , kommun, , kommun, , , kommun, , , kommun, , , , , kommun, kommun, kommun, Sala kommun, , , kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, , Handikappförbundens Samarbetsorgan, , , , , , , Akademikers , i , , , Föreningen , , i , i län, i , i , , Neurologiskt , , , åt Narkotika- och Läkemedelsberoende, , och Ungdomar, , , , Samarbetsorgan för invandrarorganisationer, , , , , samt . Lagrådsremissens lagförslag Regeringen har följande förslag till lagtext. Förslag till lag om äldreförsörjningsstöd Rätten till äldreförsörjningsstöd 1 § I socialförsäkringslagen (1999:799) finns bestämmelser om vem som omfattas av denna lag. Socialförsäkringslagen innehåller också bestämmelser om förmåner vid utlandsvistelse och om handläggning av ärenden, m.m. 2 § Äldreförsörjningsstöd enligt denna lag utges från och med den månad då den stödberättigade fyller . Rätten till äldreförsörjningsstöd respektive stödets storlek är beroende av den stödberättigades, och om han eller hon är gift, även makens inkomster. Med inkomst avses i denna lag den inkomst, för år räknat, som en stödberättigad kan antas komma att få . 3 § Äldreförsörjningsstöd till den som har rätt till inkomstgrundad ålderspension enligt lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension, till garantipension enligt lagen (1998:702) om garantipension eller till bostadstillägg eller särskilt bostadstillägg enligt lagen (2001:000) om bostadstillägg för pensionärer m.fl., utges endast om den stödberättigade gör uttag av sådan förmån . Beräkning av äldreförsörjningsstödets storlek 4 § Den stödberättigade skall genom äldreförsörjningsstödet dels tillförsäkras en skälig levnadsnivå, dels tillförsäkras medel för att täcka en skälig bostadskostnad. Den skäliga levnadsnivån skall motsvara en tolftedel av 1,294 gånger prisbasbeloppet för den som är ogift och en tolftedel av 1,084 gånger prisbasbeloppet för den som är gift. En bostadskostnad som uppgår till högst för den som är ogift och för den som är gift skall anses som en skälig bostadskostnad. För var och en av makarna skall bostadskostnaden beräknas till hälften av deras sammanlagda bostadskostnad. 5 § I denna lag avses med prisbasbelopp det enligt 1 kap. 6 § lagen (1962:381) om allmän försäkring fastställda prisbasbeloppet. 6 § Vid beräkning av bostadskostnaderna skall 7 och 8 §§ och 9 § andra stycket lagen (2001:000) om bostadstillägg för pensionärer m.fl. tillämpas. 7 § Den stödberättigades inkomster skall beräknas enligt 22 § första stycket lagen (2001:000) om bostadstillägg för pensionärer m.fl. När rätten till äldreförsörjningsstöd beräknas skall även det särskilda bostadstillägget enligt 21 § samma lag räknas som inkomst. I fråga om makar skall inkomsten respektive värdet av förmögenhet för var och en av dem beräknas utgöra hälften av deras sammanlagda inkomst och förmögenhet. Utbetalning 8 § Äldreförsörjningsstöd utges med det belopp som den stödberättigades inkomster efter avdrag för skälig bostadskostnad understiger den skäliga levnadsnivå som anges i 4 § andra stycket. 9 § Äldreförsörjningsstöd utges från och med den månad då rätt till förmånen inträtt, dock tidigast från och med ansökningsmånaden. Stödet kan utges under högst tolv sammanhängande månader på grundval av de uppgifter som den stödberättigade har lämnat i sin ansökan. För stöd under tid därefter skall den stödberättigade lämna en ny ansökan. 10 § Äldreförsörjningsstöd utges till och med den månad då den berättigade avlidit eller rätten till förmånen annars har upphört. Anmälningsskyldighet 11 § Den stödberättigade är skyldig att anmäla sådant som kan påverka rätten till och storleken av stödet. Anmälan skall göras till så snart den stödberättigade får veta att förhållandena har ändrats eller kommer att ändras. Övriga bestämmelser 12 § Följande bestämmelser i lagen (2001:000) om bostadstillägg till pensionärer m.fl. gäller i fråga om äldreförsörjningsstöd enligt denna lag. 5 § om vem som är att anse som gift eller likställd med gift person m.m., 23 och24 §§ om ansökan m.m., 26 § första stycket om utbetalning av bostadstillägg, 27 § om utbetalning av bostadstillägg för förfluten tid, 29 och 30 §§ om omprövning och ändring av bostadstillägg, 31 § om uppgiftsskyldighet för banker och andra penninginrättningar, 32§ om återbetalningsskyldighet, och 33 § om avdrag på bostadstillägg. 13 § Följande bestämmelser i lagen (1962:381) om allmän försäkring skall tillämpas i ärenden enligt denna lag. 17 kap. 1 § om sammanträffande av förmåner, 18 kap. 46 och 47 §§ om tillsyn, 20 kap. 2 a § om provisoriska beslut, 20 kap. 3 § tredje stycket om indragning eller nedsättning, 20 kap. 5 § om preskription, 20 kap. 6 § första stycket andra meningen om förbud mot överlåtelse, 20 kap. 8 § fjärde stycket om utredningsåtgärder, 20 kap. 9 § om uppgiftsskyldighet, och 20 kap. 10-13 §§ om överklagande m.m. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i lagen (1992:1068) om introduktionsersättning för flyktingar och vissa andra utlänningar föreskrivs att 1-5 §§ lagen (1992:1068) om introduktionsersättning för flyktingar och vissa andra utlänningar skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 § En kommun får bevilja introduktionsersättning till flyktingar och vissa andra utlänningar som har tagits emot i kommunen inom ramen för det kommunala flyktingmottagandet. Kommunen bestämmer introduktionsersättningens storlek. Flyktingar och vissa andra utlänningar som har tagits emot i en kommun inom ramen för det kommunala flyktingmottagandet och som har fyllt 20 men inte har rätt till introduktionsersättning på de villkor som anges i 3 och 4 §§. Den enskilde skall genom ersättningen garanteras en skälig levnadsnivå motsvarande försörjningsstödet i 4 kap. 3 § socialtjänstlagen (2001:000). Kommunen får därutöver bestämma introduktionsersättningens storlek och i vilken mån avdrag skall göras för inkomster förvärvade . 2 §1 Introduktionsersättning får beviljas 1. utlänningar som överförts till med stöd av ett särskilt regeringsbeslut, 2. utlänningar som har fått uppehållstillstånd efter att ha varit registrerade vid en förläggning för asylsökande, 3. andra utlänningar som har fått uppehållstillstånd med tillämpning av 2 kap. 3 § eller 4 § första tycket 5 utlänningslagen (1989:529) eller motsvarande äldre bestämmelser, 4. utlänningar som har fått uppehållstillstånd på grund av sin anknytning till en utlänning som avses under 1-3. Ersättning enligt 4 får lämnas endast för en utlänning som ansökt om uppehållstillstånd från det att den person som han eller hon har anknytning till först togs emot i en kommun. Rätten till introduktionsersättning gäller för 1. utlänningar som överförts till med stöd av ett särskilt regeringsbeslut, 2. utlänningar som har fått uppehållstillstånd efter att ha varit registrerade vid en förläggning för asylsökande, 3. andra utlänningar som har fått uppehållstillstånd med tillämpning av 2 kap. 3 § eller 4 § första stycket 5 utlänningslagen (1989:529) eller motsvarande äldre bestämmelser, 4. utlänningar som har fått uppehållstillstånd på grund av sin anknytning till en utlänning som avses under 1-3. Rätten till ersättning enligt 4 avser endast en utlänning som ansökt om uppehållstillstånd från det att den person som han eller hon har anknytning till först togs emot i en kommun. 2 a §2 En kommun får, om det finns särskilda skäl till det, bevilja introduktionsersättning till andra nyanlända invandrare än vad som föreskrivs i 2 §. En kommun får, om det finns särskilda skäl till det, bevilja introduktionsersättning till andra nyanlända invandrare än dem som har rätt till ersättning enligt 1 och 2 §§. 3 § Ett villkor för att introduktionsersättning skall få beviljas är att utlänningen förbinder sig att följa en introduktionsplan som fastställts av kommunen efter samråd med utlänningen. Ett villkor för att en utlänning skall få introduktionsersättning är att han eller hon förbinder sig att följa en introduktionsplan som fastställts av kommunen i samråd med honom eller henne. 4 § Om utlänningen inte följer den upprättade introduktionsplanen får kommunen bestämma att introduktionsersättning inte skall betalas ut eller att introduktionsersättning helt skall utgå. Om utlänningen inte följer den upprättade introduktionsplanen får kommunen bestämma att introduktionsersättning inte skall betalas ut eller att rätten till introduktionsersättning helt skall upphöra. Om utlänningen önskar flytta till en annan kommun, kan han eller hon få göra det utan avdrag från introduktionsersättningen, om det finns godtagbara skäl för flytten och utflyttnings- och inflyttningskommunen är överens om detta. 5 §3 Kommunens beslut att inte betala ut introduktionsersättning får överklagas hos allmän beslut i fråga om introduktionsersättning får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Beslut om introduktionsersättningens storlek får inte överklagas.. Denna lag träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter gäller fortfarande för beslut av en kommun som har fattats före ikraftträdandet.