prop · GP031d15 · 2001-09-20 00:00:00 — Tillsynen har i ökad utsträckning inriktats mot offentlig förvaltning, hälso- och sjukvårdssektor samt äldre- och handikappomsorg. Samverkan med har utvecklats successivt. Ett antal projekt har genomförts avseende arbetsmiljön vid kretsloppsarbeten för att underlätta utvecklingen mot ett ekologiskt hållbart samhälle. har aktivt deltagit i internationellt standardiseringsarbete, EU- och ILO-arbetet och annat internationellt arbetsmiljöarbete. AV har genomfört ett antal projekt som huvudsakligen avsett kunskapsöverföring i de baltiska länderna och . En arbetsgrupp inom med uppgift att analysera utvecklingen av den arbetsrelaterade ohälsan som har samband med stress och andra organisatoriska och sociala faktorer har lagt fram sin slutrapport (Ds 2001:28). I rapporten lämnas en handlingsplan för förnyelse av arbetsmiljöarbetet. Handlingsplanen innehåller två delar, dels förslaget att regeringen tar initiativet till en trepartsdialog mellan regeringen och arbetsmarknadens parter, dels förslag till åtgärder som kan vidtas av regeringen oberoende av trepartsdialogen. Regeringen har uppdragit åt Statskontoret att utreda hur ett mer effektivt utnyttjande av företagshälsovård skall kunna medverka till att förebygga ohälsa på arbetsplatserna. En analys skall göras av det faktiska utnyttjandet av företagshälsovård. Även innehållet i det befintliga utbudet skall analyseras. Utifrån analysen skall Statskontoret skissera vilka olika åtgärder som kan vara möjliga för att uppnå ett bättre utnyttjande av företagshälsovård. Statskontoret skall överlämna ett underlag för (Handlingsplan för ökad hälsa i arbetslivet) fortsatta arbete. Slutredovisning av Statskontorets uppdrag skall ske . Regeringen kommer därefter att överväga behovet av vidare åt- gärder med avseende på företagshälsovårdens framtida roll. Verksamhetsområde kunskap och kompetens har avslutat ett fyraårigt projekt på temat Work Life 2000. Konferenser och rapporter som producerats under projektets gång bildade utgångspunkten för en sammanfattande ordförandekonferens i . Konferensdeltagarna var beslutsfattare, arbetsmarknadens parter och arbetslivspraktiker från EU-länderna. Projekten har varit inriktade på näringslivets möjligheter att effektivt integrera arbetsmiljö och produktion. Frågeställningar kopplade till utvidgningen kommer att hanteras vidare i särskild regi av . Framsteg har gjorts när det gäller att klarlägga mekanismerna bakom belastningssjukdomarna. Det har lett till en ökad kunskap om under vilka betingelser som belastning och stress i arbetet leder till sjukdom. Kunskapsförmedlingen har bidragit till en intensiv debatt om arbetsskadelagen och om praxis vid handläggning av belastningsskadesjukdomar. I handlingsplanen för att förnya arbetsmiljöarbetet, se vidare under 4.5.1 verksamhetsområdet arbetsmiljö, föreslås bl.a. att regeringen initierar trepartssamtal mellan regeringen och arbetsmarknadens parter. Målet skall vara att främja lokal aktivitet på företag och förvaltningar för att förebygga negativ stress, motverka långtidssjukskrivningar och arbetsskador samt minska utslagningen från arbetslivet. ALI:s forskning om utvecklingsprocesser och lärande i företag har bidragit till förnyelse i arbetslivet. Utvecklingsverksamheter i bl.a. Bergslagen och Gnosjöregionen har betonat framväxten av utvecklingskompetens genom kommunikation och nya tankemönster. Nya modeller för arbetsplatsintegrerat lärande har bidragit till utvecklingen. Regeringen har tillsatt en parlamentarisk kommitté med uppdrag att se över arbetstidslagen, semesterlagen och övrig ledighetslagstiftning (dir. 2000:97). Arbetsmarknadens parter har knutits till kommittén. Kommittén skall lämna förslag till en ny reglering som ger den enskilda arbetstagaren ett större inflytande över arbetsti- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 dens förläggning men ger en god flexibilitet i produktionen. Regelverket skall också ses över i förenklingssyfte, framför allt för att underlätta tillämpningen för små företag. Kommittén skall pröva olika vägar till förkortning av arbetstiden och ge förslag på hur dessa skulle kunna genomföras samt se över genomförandet av EG:s arbetstidsdirektiv. lämnade kommittén ett delbetänkande om förläggning av semester överstigande och sparad semester som del av dag. Kommittén konstaterar att det är möjligt att inom ramen för dagens regelverk införa en rätt för arbetstagaren att få semester överstigande och sparad semester förlagd som del av dag. Kommittén skall lämna ett omfattande delbetänkande och ett slutbetänkande . Regeringen har tillsatt en särskild utredare (dir. 1999:73) för att se över behovet av lagstiftning och andra åtgärder för att stärka skyddet av den enskildes personliga integritet i arbetslivet. I översynen ingår i första hand frågan om användning av drogtester och andra medicinska kontroller samt frågor om användning av persondatorer, elektronisk post (E-post) och Internet. Utredaren skall ha avslutat sitt arbete . Regeringen har gett i uppdrag att se över den arbetsrättsliga lagstiftningen. Uppdraget syftar till att se över den arbetsrättsliga lagstiftningen så att den uppfyller kraven på trygghet och inflytande för de anställda inom ramen för en flexibel och effektiv arbetsmarknad. Regeringen har haft kontakt med arbetsmarknadens parter angående verksamheten i bemanningsföretagen. Vidare finns på delar av arbetsmarknaden kollektivavtal som syftar till att underlätta omställningar vid omstruktureringar. På den privata tjänstemannasidan finns och inom den statliga sektorn . Regeringen har fattat beslut om utredningsdirektiv (Omställningsavtal dir. 2000:55) och gett en särskild utredare i uppdrag att i nära samråd med arbetsmarknadens parter försöka finna former för att omställningsavtal sluts som täcker hela arbetsmarknaden. I uppdraget ingår därutöver bl.a. att analysera sambandet mellan lagen (1982:80) om anställningsskydd (LAS) och befintliga omställningsavtal, samt överväga vilka effekter omställningsavtal som täcker hela arbetsmarknaden kan ha på LAS. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Inom verksamhetsområdet verkar Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO), som inrättades . HomO:s huvuduppgift är att se till att lagen (1999:133) om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning efterföljs. HomO skall också verka för att diskriminering på grund av sexuell läggning inte förekommer på andra områden i samhällslivet. Ombudsmannen skall genom information och rådgivning öka kunskaperna hos arbetsgivare och arbetstagare om diskriminering på grund av sexuell läggning. har HomO:s anslag förstärkts med i syfte att stärka myndighetens kontakter med arbetsmarknadens parter. HomO prioriterade arbetet med information och rådgivning. Verksamhetsområde medling och lönebildning har byggt upp sin verksamhet. Bland annat har vidtagit åtgärder för att säkerställa en väl fungerande medlingsverksamhet. En väsentlig åtgärd har varit att vidga kretsen av lämpliga personer som är villiga att åta sig medlingsuppdrag. Under avtalsrörelsen har förordnat medlare i ett stort antal förhandlingar på avtalsområden som inte omfattas av samarbetsavtal liknande det så kallade . budget ökade till 2001 som en följd av att institutet övertog beställaransvaret för den officiella lönestatistiken från . Internationella arbetsorganisationen () Ärenden som rör förhållandet till handläggs inom . För beredning av vissa ärenden som rör samarbetet med finns den trepartiskt sammansatta . Arbetet har bl.a. avsett konventionen (nr 183)och rekommendationen (nr 191) om skydd vid havandeskap och barnsbörd, som antogs av arbetskonferensen , samt konventionen (nr 184)och rekommendationen (nr 192) om arbetarskydd inom lantbruket, som antogs av arbetskonferensen . finansieras mötes-, norm-, utrednings-, forsknings- och publikationsverksamhet, ILO- sekretariatet i (), de regionala och lokala kontoren och ett antal s.k. multidisciplinära team runt om i världen. tekniska biståndsverksamhet finansieras till över den reguljära budgeten, i övrigt genom frivilliga bidrag från medlemsländerna. beslutade regeringen om direktiv (dir. 2000:92) till en särskild utredare att göra en handlingsplan för ökad hälsa i arbetslivet. Utredningen (S 2000:07) har antagit namnet Handlingsplan för ökad hälsa i arbetslivet (HpH). Den utreder frågor med anknytning till rehabilitering och förebyggande av ohälsa i arbetslivet. Två delrapporter har avlämnats respektive . Slutliga förslag skall avlämnas . Förslag i delrapporten har beaktats i regeringens program för hälsa i arbetslivet (se under 4.4). Insatser inom området icke-diskriminering finns bl.a. beskrivna under utgiftsområde 14, politikområdet Jämställdhetspolitik (könsdiskriminering), utgiftsområde 8, politikområdet Integrationspolitik (etnisk diskriminering) och utgiftsområde 9, politikområdet Handikappolitik (diskriminering på grund av funktionshinder). Nedan redogörs för några av de insatser som vidtagits utanför politikområdet. antog ett handlingsprogram mot diskriminering. Handlingsprogrammet skall på olika sätt komplettera EU:s antidiskrimineringsdirektiv, bl.a. genom stöd till internationella nätverk och projekt kring de olika diskrimineringsgrunderna. Med anledning av handlingsprogrammet mot diskriminering har regeringen uppdragit åt Svenska ESF- rådet att informera och bistå frivilligorganisationer och andra som vill ansöka om ekonomiskt stöd från kommissionen inom ramen för programmet. Regeringen har tillsatt en särskild utredare () som skall lämna förslag på hur antidiskrimineringsdirektiven skall genomföras i . Utredaren skall redovisa sitt uppdrag . Regeringen avser att ge denna utredning i uppdrag att bl.a. studera möjligheterna till en generell lagstiftning mot diskriminering som omfattar alla eller flertalet samhällsområden och diskrimineringsgrunder. överlämnade regeringen nationell handlingsplan mot rasism, främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering till . I skrivelsen redovisar regeringen bl.a. tidigare insatser mot rasism, främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering, internationella åtaganden och gällande lagstiftning på området. I ett avslutande avsnitt presenteras en nationell handlingsplan för det vidare arbetet. Homofobi är en grundläggande beståndsdel i den nationalsocialistiska och rasideologiska föreställningsvärlden. Det är därför både angeläget och naturligt att insatser i syfte att motverka homofobi ingår som en del av handlingsplanen. För en närmare redogörelse för innehållet i handlingsplanen hänvisas till Utgiftsområde 8 avsnitt 4.5. beslutade att starta ett projekt med uppgift att i ett sammanhang och ur ett tillväxtperspektiv kartlägga och analysera hur kön, klass, etnisk tillhörighet, ålder, sexuell läggning och funktionshinder påverkar enskildas möjligheter på arbetsmarknaden och till företagande samt hur mångfald i näringslivet kan påverka tillväxten. lämnade sin slutrapport . I rapporten föreslås bl.a. att skyddet mot diskriminering förstärks. Inom har det upprättats en departementspromemoria Åtgärder mot diskriminering i högskolan (Ds 2000:72), i vilken föreslås en lag om likabehandling i högskolan, som skall ha till ändamål att främja lika rättigheter och att motverka diskriminering i högskolan på grund av könstillhörighet, etnisk tillhörighet, sexuell läggning och funktionshinder. Promemorian har remissbehandlats och regeringen avser återkomma i frågan i en proposition . I promemorian föreslås att (JämO), Om- budsmannen mot etnisk diskriminering (DO), () och Om- budsmannen mot diskriminering på grund av 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 sexuell läggning (HomO) skall utöva tillsynen över lagens efterlevnad. Den parlamentariska , som lämnade sitt slutbetänkande , anser att antidiskrimineringsklausuler vid offentlig upphandling kan användas för att motverka diskriminering. Regeringen har i den nationella handlingsplanen mot rasism, främlingsfientligt, homofobi och diskriminering angett att man avser att arbeta med inriktning mot att verkligen utnyttja de möjligheter att använda antidiskrimineringsklausuler vid offentlig upphandling som finns. I budgetpropositionen angavs följande mål för politikområdet Arbetsliv: Ett bra arbetsliv med väl fungerande arbetsvillkor. Förslaget innebär inte någon förändring i arbetslivspolitikens inriktning. Verksamhetsmålen som bidrar till uppfyllelse av politikområdesmålet är: en bra och utvecklande arbetsmiljö (verksamhetsområde arbetsmiljö), en ökad kunskap om och i arbetslivet (verksamhetsområde kunskap och kompetens), en arbetsrätt som skapar trygghet, flexibilitet och delaktighet (verksamhetsområde arbetsrätt), att diskriminering i arbetslivet och i samhället i övrigt ej skall förekomma (verksamhetsområde icke-diskriminering), arbetsfred och en lönebildning i samhällsekonomisk balans (verksamhetsområde medling och lönebildning) samt att deltaga i internationellt samarbete på arbetslivsområdet som syftar till att främja sysselsättning, att förbättra arbets- och levnadsvillkor och att värna om fackliga fri- och rättigheter. Det angavs vidare som mål för politikområdet att bidra till tillväxt, sysselsättning och ett konkurrenskraftigt näringsliv, att verka för jämställdhet i arbetslivet mellan kvinnor och män, jämlikhet mellan invandrare och infödda samt insatser för att motverka diskriminering och utestängning på grund av t.ex. funktionshinder eller etnisk bakgrund. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Målet en bra och utvecklande arbetsmiljö (verksamhetsområde arbetsmiljö) Tillsynsåtgärder på arbetsplatserna har bidragit till att säkra företagens och förvaltningarnas interna styrning av hälso- och säkerhetsfrågorna. AV har intensifierat sina insatser framförallt när det gäller belastningsskador, psyklogiska och sociala förhållanden, överkänslighet, farliga maskiner och allvarliga olycksfall. Andelen av AV:s krav som gällt belastningsergonomiska eller psykosociala problem ökade från . En utvärdering har gjorts av AV när det gäller tillsynsinsatsernas resultat på arbetsgivarnas systematiska arbetsmiljöarbete . Bland företag med mer än 500 anställda uppnådde ett systematiskt arbetsmiljöarbete som var inordnat i verksamheten. I gruppen med 50 500 anställda hade cirka hälften nått lika långt. Bland företag med mindre än 50 anställda i riskfyllda branscher har flertalet () kommit igång med det systematiska arbetsmiljöarbetet med riskbedömning, handlingsplaner och genomförande av åtgärder. De små företagen har fortfarande betydligt sämre systematiskt arbetsmiljöarbete jämfört med de större. När det gäller större arbetsgivare särskilt inom offentlig förvaltning, har det systematiska arbetsmiljöarbetet inte utvecklats som förväntat. har bedrivit ett aktivt informationsarbete, bl.a. i form av ett flertal informationskampanjer. Enligt gjorda enkät- och intervjuundersökningar har informationen nått målgrupperna. Informationen har av majoriteten uppfattats ha en god kvalitet. Regelverket på arbetsmiljöområdet har förenklats. Trots införande av en rad EU-regler har antalet paragrafer eller punkter i AV:s regelmassa minskat med . Marknadskontroll av maskiner och andra produkter som saluförs har lett till väsentliga förbättringar när det gäller antalet brister. minskade andelen maskiner som avviker från reglerna om CE-märkning från . AV:s övertagande av ansvaret för den officiella statistiken om arbetsmiljö och arbetsskador har lett till att statistiken har blivit mer relevant och fått ökad användning. Ett mål enligt regleringsbrevet är att intäkterna i den avgiftsfinansierade delen av den särskilda informationsverksamheten skall täcka kostnaderna sett över perioden - 2000. uppvisar verksamheten ett överskott på . Med hänsyn till att AV:s föreskrifter finns gratis tillgängliga via datamedium kan överskottet betraktas som tillfälligt. AV har tillförts en nivåhöjning av anslaget med avsett för personalförstärkning inom tillsynsverksamheten samt metod- och kompetensförstärkning, främst med inriktning mot arbetsmiljöproblem som hänger samman med arbetets organisation och arbetsbelastning. Dessa insatser kommer successivt att ge effekt på AV:s verksamhet. Målet en ökad kunskap om och i arbetslivet (verksamhetsområde kunskap och kompetens) De statliga insatserna i fråga om forskning och utveckling har verksamt bidragit till en utveckling mot effektiva arbetsorganisationer, en säker och utvecklande arbetsmiljö och en ökad tillgänglighet till arbetsmarknaden med lika villkor för kvinnor och män. Genom bland annat ett ökat fokus på forskning om arbetsorganisationsfrågor, ett effektivare tillsynsarbete och en ökad kunskapsåterföring har sammantaget förbättrade förutsättningar skapats för en positiv utveckling av arbetslivet. Det finns ökade kunskaper om arbetsmarknadens funktionssätt och villkor och vad som till exempel orsakar segregation på arbetsmarknaden. Sådan kunskap är även betydelsefull för att arbetslösheten skall kunna bekämpas och en hållbar samhällsutveckling främjas med säkra och utvecklande arbetsplatser och skapandet av nya jobb. Arbetslivsforskningen vid har blivit alltmer gränsöverskridande och sker utifrån helhetsperspektivet Ett hållbart arbetsliv. Fler större, gränsöverskridande verksamheter har återrapporterats . Inga förändringar av programstrukturen har emellertid skett jämfört med föregående år. Genom att utveckla hjälpmedel för planering av produktionssystem (IT-baserade metoder) möjliggörs att både tekniska och ergonomiska aspekter kan hanteras mycket tidigt i produktutvecklingsprocessen. Forskningen har bedrivits i nära samarbete med fordonsindustrin och resulterat i förändrade rutiner vid produktionsutveck- Kunskapsöverföringen till svensk industri har underlättats av att använder forskningsresultaten genom programmet Industrin och den mänskliga resursen. har arrangerat eller varit medarrangör vid 68 konferenser varav 20 var internationella. 20 konferenser var riktade mot målgruppen arbetsgivare inom näringslivet och av dessa var 3 internationella. har publicerat 155 böcker och 459 artiklar. Publiceringsvolymen ligger på likvärdig nivå . Det totala antalet lån vid har ökat medan antalet levererade artikelkopior minskat på grund av att de blivit tillgängliga i fulltext över Internet. Statistiken visar en fortsatt kraftig efterfrågan inom högskole- och universitetsvärlden av arbetslivslitteratur. Företagen använder i ökad utsträckning Internet eftersom kortare texter och artiklar finns tillgängliga via . En arbetsrätt som skapar trygghet, flexibilitet och delaktighet (verksamhetsområde arbetsrätt) Verksamheten i Arbetsdomstolen styrs i hög grad av processuella regler, parternas önskemål och målens karaktär. har målen tenderat att bli längre, kräva fler förhandlingar och längre förberedandetid. Den faktor som domstolen i viss mån kan påverka är handläggningstiderna men även här påverkar de processuella reglerna samt ärendet i sig (parternas önskemål och särskilda förhållanden) myndighetens möjligheter att på ett mera påtagligt sätt påverka målens handläggningstider. Genom att utnyttja anslagsbehållning till en tillfälligt utökad organisation minskade Arbetsdomstolen målbalansen . Målbalansen vid utgången av uppgick till 230 mål, en ökning med 58 i förhållande till 1999. Detta år gjordes dock en medveten resurssatsning för att minska målbalansen och jämförelsen kan därför vara missvisande. I förhållande till 1998 har målbalansen minskat . Ett av målen inom avtalsområdet är att skapa goda förutsättningar för en utveckling genom avtal. Här kan konstateras att det särskilt inom bemanningsbranschen och året skett en positiv avtalsutveckling. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Att diskriminering i arbetslivet och i samhället i övrigt ej skall förekomma (verksamhetsområde icke-diskriminering) prioriterade HomO arbetet med information och rådgivning och medverkade vid ett 60-tal utbildnings-, informations- och opinionsbildningsinsatser, samt i media vid ett 70-tal tillfällen. Målgruppen var såväl arbetsmarknadens parter, andra organisationer och myndigheter som kommuner och landsting. HomO skall vidare handlägga anmälningar som rör diskriminering på grund av sexuell läggning. fick ombudsmannen in 28 anmälningar om diskriminering och beslutade på eget initiativ att inleda granskning i 16 fall. Ett antal fall har resulterat i förlikning, inget fall har ännu prövats av domstol. Handläggningstiderna och balanserna ökade jämfört med , vilket bl.a. berodde på att andelen ärenden som snabbt kunde avskrivas minskade. 1999 överskred ombudsmannen sitt anslag inklusive anslagskredit med . höjdes anslaget betydligt. Tack vare detta och en stark medvetenhet om det tidigare anslagsöverskridandet har myndigheten förbättrat sitt ekonomiska läge. Resultat av andra insatser mot diskriminering finns bl.a. beskrivna under utgiftsområde 14, politikområdet Jämställdhetspolitik (könsdiskriminering), utgiftsområde 8, politikområdet Integrationspolitik (etnisk diskriminering) och utgiftsområde 9, politikområdet Handikappolitik (diskriminering på grund av funktionshinder). Arbetsfred och en lönebildning i samhällsekonomisk balans (verksamhetsområde medling och lönebildning) Antalet strejkdagar var ett av de lägsta sedan det statliga medlingsväsendet inrättades 1906. Endast gick förlorade på grund av konflikt. har i genomsnitt över förlorats på grund av arbetsmarknadskonflikter. Även under den avtalsrörelse som genomförts och som omfattat större delen av arbetsmarknaden har antalet konflikter varit begränsat. Sedan avtalsrörelsen har lönebildningen fungerat relativt väl. Förhållandevis måttliga nominella löneökningar har lett till på- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 tagliga ökningar av reallönerna. och efterföljande samarbetsavtal på andra områden har haft en positiv inverkan på utvecklingen. Verksamheten bedrevs i begränsad omfattning och med inriktning på uppbyggnad av myndigheten. Givet dessa förutsättningar har verksamheten fungerat väl i förhållande till de satta målen. Regeringen ser mycket allvarligt på utvecklingen inom ohälsoområdet. Den fortgående ökningen av antalet långtidssjukskrivna och nybeviljade förtidspensioner måste hejdas. Regeringen driver därför ett omfattande arbete för att förbättra hälsan i arbetslivet. Arbetet leds av berörda statsråd i finans-, närings- och socialdepartementen för att samordna åtgärderna på området. En strategi för hälsa i arbetslivet Ökningen av ohälsan i arbetslivet fortsätter. Det är i synnerhet de långa sjukskrivningarna som ökar. Drygt 100 000 personer, dvs. 65 000 kvinnor och 36 000 män, har varit sjukskrivna (). Ungefär en tredjedel av dem har varit sjukskrivna (24 000 kvinnor och 13 000 män). Av kartläggning av förhållanden framgår att sjukfrånvaron är relativt sett högre bland anställda i kommuner och landsting () jämfört med sjukfrånvaron bland anställda inom stat () och det privata näringslivet (). Enskilda individer drabbas av lidande och kostnader genom den ökade ohälsan. Samhällets kostnader för ohälsorelaterade förmåner ökar och dessutom motverkar ohälsan näringslivets utveckling . Det ökande antalet sjukskrivningar har medfört att utgifterna för sjukpenning har ökat dramatiskt. beräknas utgifterna uppgå till . Regeringen anser mot denna bakgrund att kraftfulla åtgärder behövs för att motverka den ogynnsamma utvecklingen. Ett brett spektrum av förslag till åtgärder har därför tagits fram. Dessa åtgärder ingår i en sammanhållen strate- gisk satsning för förbättrade arbetsvillkor och för hälsa i arbetslivet. Programmet i 11 punkter som presenteras nedan omfattar åtgärder för att förebygga ohälsa i arbetslivet, åtgärder för att rehabilitera dem som drabbats samt vissa åtgärder inom hälso- och sjukvården. Syftet med de föreslagna åtgärderna är att sätta den försäkrade i centrum och att göra arbetsgivarens ansvar för ohälsan tydligare. Den negativa utgiftsutvecklingen inom ohälsoförsäkringarna måste hejdas och den framtida utgiftsutvecklingen måste vara långsiktigt samhällsekonomiskt stabil.