prop · GO031D22 · 2001-01-01 00:00:00 — 11:1 Förstärkning av utbildning i storstadsregionerna ramanslag 220 000 25:1 ramanslag 305 737 25:2 Utveckling av skolväsende och barnomsorg ramanslag 449 206 25:3 Forskning inom skolväsendet ramanslag 30 000 25:4 Program för IT i skolan ramanslag 652 856 25:5 i skolan ramanslag 125 292 25:6 Skolutveckling och produktion av läromedel för elever med handikapp ramanslag 21 788 25:7 och resurscenter ramanslag 411 774 25:8 Särskilda insatser på skolområdet ramanslag 278 526 25:9 Sameskolstyrelsen ramanslag 29 666 25:10 Maxtaxa i barnomsorgen m.m. ramanslag 150 000 25:11 Bidrag till personalförstärkningar i skola och fritidshem ramanslag 500 000 25:12 Bidrag till viss verksamhet motsvarande grundskola och gymnasieskola ramanslag 114 540 25:13 Bidrag till svensk undervisning i utlandet ramanslag 74 195 25:14 Statens skolor för vuxna ramanslag 40 427 25:15 Bidrag till viss verksamhet inom vuxenutbildning ramanslag 163 535 25:16 Särskilda utbildningsinsatser för vuxna ramanslag 4 156 379 25:17 : Grundutbildning ramanslag 860 073 25:18 : Forskning och forskarutbildning ramanslag 1 011 513 25:19 : Grundutbildning ramanslag 1 086 137 25:20 : Forskning och forskarutbildning ramanslag 1 018 384 25:21 : Grundutbildning ramanslag 1 059 240 25:22 : Forskning och forskarutbildning ramanslag 827 059 25:23 : Grundutbildning ramanslag 724 666 25:24 : Forskning och forskarutbildning ramanslag 842 831 25:25 : Grundutbildning ramanslag 795 773 25:26 : Forskning och forskarutbildning ramanslag 576 946 25:27 : Grundutbildning ramanslag 788 230 25:28 : Forskning och forskarutbildning ramanslag 391 052 25:29 : Grundutbildning ramanslag 276 092 25:30 : Forskning och forskarutbildning ramanslag 641 421 25:31 Kungl. Tekniska högskolan: Grundutbildning ramanslag 804 754 25:32 Kungl. Tekniska högskolan: Forskning och forskarutbildning ramanslag 559 400 25:33 : Grundutbildning ramanslag 437 315 25:34 : Forskning och forskarutbildning ramanslag 199 590 25:35 : Grundutbildning ramanslag 340 190 25:36 : Forskning och forskarutbildning ramanslag 97 246 25:37 : Grundutbildning ramanslag 295 088 25:38 : Forskning och forskarutbildning ramanslag 97 361 25:39 : Grundutbildning ramanslag 349 346 25:40 : Forskning och forskarutbildning ramanslag 97 476 25:41 : Grundutbildning ramanslag 477 412 25:42 : Forskning ramanslag 86 761 25:43 /: Grundutbildning ramanslag 187 386 25:44 /: Forskning och forskarutbildning ramanslag 34 228 25:45 : Grundutbildning ramanslag 479 430 25:46 : Forskning och forskarutbildning ramanslag 54 380 25:47 : Grundutbildning ramanslag 274 773 25:48 : Forskning och forskarutbildning ramanslag 34 156 25:49 : Grundutbildning ramanslag 347 694 25:50 : Forskning och forskarutbildning ramanslag 2 000 25:51 : Grundutbildning ramanslag 24 404 25:52 : Grundutbildning ramanslag 61 784 25:53 : Grundutbildning ramanslag 224 312 25:54 : Grundutbildning ramanslag 255 661 25:55 Högskolan på : Grundutbildning ramanslag 86 301 25:56 : Grundutbildning ramanslag 246 202 25:57 : Grundutbildning ramanslag 180 680 25:58 : Grundutbildning ramanslag 198 585 25:59 : Grundutbildning ramanslag 183 721 25:60 /: Grundutbildning ramanslag 163 603 25:61 i : Grundutbildning ramanslag 35 888 25:62 : Grundutbildning ramanslag 102 912 25:63 Kungl. : Grundutbildning ramanslag 48 817 25:64 Kungl. i : Grundutbildning ramanslag 93 235 25:65 i : Grundutbildning ramanslag 337 852 25:66 i : Grundutbildning ramanslag 15 142 25:67 : Grundutbildning ramanslag 211 604 25:68 i : Grundutbildning ramanslag 23 994 25:69 Enskilda och kommunala högskoleutbildningar m.m. ramanslag 1 845 764 25:70 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. ramanslag 362 066 25:71 Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor ramanslag 199 887 25:72 Ersättningar för klinisk utbildning och forskning ramanslag 1 631 811 25:73 Universitets och högskolors för de statliga avtalsförsäkringarna ramanslag 1 164 969 25:74 ramanslag 168 899 25:75 Verket för högskoleservice ramanslag 12 790 25:76 ramanslag 351 995 25:77 ramanslag 5 000 25:78 Internationella programkontoret för utbildningsområdet ramanslag 39 711 25:79 ramanslag 60 843 25:80 Kostnader för medlemskap i m.m. ramanslag 37 129 25:81 Utvecklingsarbete inom område m.m. ramanslag 17 432 26:1 : Forskning och forskningsinformation ramanslag 1 777 101 26:2 : Förvaltning ramanslag 100 722 26:3 Rymdforskning ramanslag 144 817 26:4 ramanslag 41 710 26:5 Kungl. ramanslag 228 004 26:6 ramanslag 23 170 26:7 Rådet för forsknings- och utvecklingssamarbete inom EU ramanslag 12 154 26:8 Sunet ramanslag 128 592 26:9 Särskilda utgifter för forskningsändamål ramanslag 116 931 Summa 2 Lagförslag Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1 Förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100) Härigenom föreskrivs att 5 kap. 4 d § skollagen (1985:1100) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 5 kap. 4 d § Elever på det estetiska programmet, naturvetenskapsprogrammet och samhällsvetenskapsprogrammet har rätt till minst och elever på övriga nationella program har rätt (garanterad undervisningstid). Elever på det estetiska programmet, naturvetenskapsprogrammet och samhällsvetenskapsprogrammet har rätt till minst och elever på övriga nationella program har rätt (garanterad undervisningstid). Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om garanterad undervisningstid för specialutformade program samt om avsteg från den garanterade undervisningstiden enligt första stycket. Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om utbildning som har påbörjats före . 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1999:1402) om ändring i skollagen (1985:1100) Härigenom föreskrivs att 5 kap. 33 § skollagen (1985:1100) i stället för dess lydelse enligt lagen (1999:1402) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 5 kap. 33 § Till elever i gymnasieskolan som behöver inackordering till följd av skolgången skall hemkommunen lämna ekonomiskt stöd. Skyldigheten gäller till och med det första kalenderhalvåret det år då ungdomarna fyller . Stödet skall avse boende, fördyrat uppehälle och resor till och från hemmet. Stödet skall ges kontant eller på annat lämpligt sätt enligt kommunens bestämmande. Om stödet ges kontant, skall det utgå med lägst 1/30 av basbeloppet enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring för varje hel kalendermånad under vilken eleven bor inackorderad. Beloppet får avjämnas till närmast lägre hela tiotal kronor. Första stycket gäller dock inte de elever som avses i 27 § och som genom statens försorg får särskilda omvårdnadsinsatser. Första stycket gäller inte heller i fråga om utlandssvenska elever som erhåller inackorderingstillägg enligt studie- stödslagen (1999:1395). Första stycket gäller dock inte de elever som avses i 27 §. Första stycket gäller inte heller i fråga om utlandssvenska elever som får inackorderingstillägg enligt studiestödslagen (1999:1395). I 31 a § finns bestämmelser om hemkommunens skyldighet att utge ersättning för vissa kostnader för elever som genomgår Rh-anpassad utbildning. 2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:1108) om statens skolor för vuxna Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (1991:1108) om statens skolor för vuxna skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 § För varje skola skall finnas en styrelse. Regeringen får föreskriva att den kommun där en skola ligger skall utse en sådan styrelse som kommunen har för sin kommunala vuxenutbildning att också vara styrelse för skolan. För skolorna skall det finnas en gemensam styrelse som utses av regeringen. Denna lag träder i kraft . 2.4 Förslag till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434) Härigenom föreskrivs i fråga om högskolelagen (1992:1434) dels att 1 kap. 11 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 1 kap. 11 a §, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 kap. 11 § Regeringen föreskriver vilka examina inom grundläggande högskoleutbildning som får avläggas. beslutar vid vilka högskolor dessa examina får avläggas. Regeringen föreskriver dock vilka examina som får avläggas vid . Ett tillstånd att utfärda examina får lämnas bara om utbildningen uppfyller de krav som ställs på grundläggande högskoleutbildning enligt detta kapitel och de särskilda krav som regeringen föreskriver. Dessutom skall det i ett rikstäckande perspektiv finnas ett allmänt intresse av att examina får utfärdas. 11 a § Om det inte längre finns förutsättningar enligt 11 § andra stycket första meningen att utfärda en generell examen i ett visst huvudämne eller med en viss inriktning eller en yrkesexamen, skall anmoda högskolan att avhjälpa bristerna. Finns bristerna helt eller till väsentlig del kvar som sägs i första stycket, får besluta att högskolan inte längre får utfärda en sådan examen som bristerna avser. Om det meddelas ett sådant beslut, får dock högskolan också därefter utfärda examen för de studenter som har påbörjat sin grundläggande högskoleutbildning vid den högskolan före beslutet. Detta gäller dock bara om utbildningen omfattar ett program eller en kurs som kan leda fram till en sådan examen som beslutet avser. Frågor som avses i andra stycket skall avgöras av regeringen, om de avser . Därvid får regeringen ta hänsyn också till om det i ett rikstäckande perspektiv finns ett allmänt intresse av att examina får utfärdas vid . Denna lag träder i kraft . 2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina Härigenom föreskrivs att 5 7 §§ lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 5 § En enskild utbildningsanordnare som fått tillstånd att utfärda examina är skyldig att medverka i uppföljningar och utvärderingar av utbildningen. En enskild utbildningsanordnare som har fått tillstånd att utfärda examina är skyldig att medverka i uppföljningar och utvärderingar av utbildningen. Utbildningsanordnaren är skyldig också att upprätta en skriftlig kvalitetsredovisning. Regeringen får meddela ytterligare föreskrifter om sådan kvalitetsredovisning 6 § Tillstånd att utfärda examina lämnas av regeringen. Innan beslut fattas i tillståndsfrågor skall yttrande begäras in från 7 § Ett tillstånd att utfärda examina får återkallas, om de krav som uppställs i 2 eller 3 § inte är uppfyllda. Detsamma gäller om sådana villkor som har ställts upp med stöd av 4 § inte iakttas eller om utbildningsanordnaren inte iakttar sin skyldighet enligt 5 § att medverka i uppföljning och utvärdering av utbildningen. Ett tillstånd att utfärda examina får återkallas, om de krav som uppställs i 2 eller 3 § inte är uppfyllda. Detsamma gäller om sådana villkor som har ställts upp med stöd av 4 § inte iakttas eller om utbildningsanordnaren i väsentlig utsträckning åsidosätter sina skyldigheter enligt 5 §. Beslut om återkallelse av tillstånd fattas av regeringen efter framställning av . Innan gör en sådan framställning skall utbildningsanordnaren ha getts tillfälle till rättelse. Denna lag träder i kraft . Förslaget till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434) Andra stycket är nytt. Innebörden av bestämmelsen är att ett tillstånd att utfärda examina kan lämnas bara om utbildningen uppfyller de krav som ställs på grundläggande högskoleutbildning enligt 1 kap. denna lag och de särskilda krav som regeringen föreskriver. På detta sätt klargörs att de allmänna kvalitetskrav som anges i 1 kap. med avseende på grundutbildning skall vara uppfyllda. Vidare skall de särskilda kvalitetskrav som anges i examensordningen för varje särskild examen vara uppfyllda. Regeringen kan enligt det föreslagna bemyndigandet också föreskriva om andra särskilda krav som skall vara uppfyllda. Det skall dessutom finnas ett i ett riks- täckande perspektiv allmänt intresse av att ett examenstillstånd skall utökas. Detta motsvarar vad som i tidigare sammanhang har beskrivits som ett "nationellt intresse" av att examenstillståndet utvidgas dvs. det allmänna samhällsintresset av att vissa utbildningar finns i landet och kan leda till examen. Paragrafen är ny och det förutsätts att den skall tillämpas restriktivt i fråga om återkallelse av examenstillstånd. När de allmänna eller de särskilda kvalitetskraven är uppfyllda aktualiseras ett förfarande som syftar till att bristerna skall avhjälpas. Ytterst kan det dock bli fråga om ett beslut som innebär att en högskola inte längre får utfärda en viss examen. De examina som berörs är dels generella examina i ett visst huvudämne eller med en viss inriktning, dels yrkesexamina. Ett beslut om återkallelse av tillstånd är av en så ingripande natur att högskolan måste beredas tillfälle att inom rätta till de påtalade bristerna. Detta regleras i första stycket. I normalfallet måste det förutsättas att en sådan rättelse kommer att kunna ske. En anmodan om att vissa brister måste avhjälpas inom skall innehålla tydlig information till högskolan om bristerna, vilka krav som ställs på högskolan och hur bristerna skall kunna avhjälpas. Av anmodan skall framgå att om bristerna inte avhjälps kan frågan uppkomma om att beslut skall fattas om att högskolan inte längre får utfärda en viss examen. En högskola som har anmodats att avhjälpa vissa brister kan behöva samråda med . Sådant samråd kan ske inom ramen för vad som sägs om samverkan mellan myndigheter i 6 § förvaltningslagen (1986:223). Om efter en förnyad granskning finner att bristerna inte avhjälpts inom den angivna tiden måste det likväl enligt andra stycket finnas en möjlighet att besluta att en högskola inte kan behålla ett examenstillstånd som inte längre har fog för sig. I förslaget används uttrycket får beslut meddelas, inte att det skall meddelas. Uttrycket har valts med hänsyn till att ett lärosäte kan komma att åtgärda flera påpekade brister men kanske inte alla inom den stipulerade tiden. Om viktiga brister hinner avhjälpas kommer återkallelsefrågan i ett nytt läge och får göra bedömningen om skäl för återkallelse föreligger i den nya situationen eller om det inte gör det. Även om det meddelas ett beslut om att examenstillståndet återkallas, får högskolan fortsätta att examinera studenter som redan före tidpunkten för beslutet har påbörjat sin grundläggande högskoleutbildning vid högskolan. En förutsättning för detta är dock att studenten redan har påbörjat en utbildning vid den som kan läggas till grund för den examen som återkallelsebeslutet avser. I tredje stycket ges vissa särbestämmelser i fråga om . skall handlägga kvalitetsfrågor även beträffande . Beslut om återkallelse av examenstillstånd skall dock fattas av regeringen och inte av . Dessutom får regeringen i sin prövning inte bara väga in kvalitetsfrågorna utan också om det i ett rikstäckande perspektiv finns ett allmänt intresse av att examen får utfärdas vid . Någon motsvarande prövning av allmänintresset skall inte göras av , när en fråga om indragning blir aktuell vid en annan högskola. Av 1 kap. 1 § andra stycket framgår att det som sägs i bl.a. 11 a § om högskolor avser också universitet. Förslaget till lag om ändring i lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina Förutom en språklig ändring i första stycket görs ett tillägg som innebär att en enskild utbildningsanordnare är skyldig att upprätta en skriftlig kvalitetsredovisning. Vidare ges regeringen ett bemyndigande att meddela ytterligare föreskrifter om kvalitetsredovisning. Ändringen består av att andra stycket tas bort. Av 7 kap. 2 § regeringsformen framgår att vid beredningen av regeringsärenden skall behövliga upplysningar och yttranden inhämtas från berörda myndigheter. I ärenden om tillstånd för enskilda utbildningsanordnare att utfärda examina behöver regeringen vanligtvis inhämta yttrande från för att få verkets bedömning av i vad mån den aktuella utbildningen uppfyller de stipulerade kvalitetskraven. I den utsträckning ett ärende kan avgöras mot bakgrund av t.ex. om det finns statsfinansiella förutsättningar för ett nytt examenstillstånd eller om det ligger i linje med regeringens utbildningspolitiska bedömning behöver något yttrande från inte regelmässigt inhämtas. En ändring görs i första stycket med den innebörden att ett tillstånd att utfärda examina kan återkallas bl.a. om en utbildningsanordnare åsidosätter sina skyldigheter enligt 5 §. Den nya lydelsen innebär att en återkallelse kan bli aktuell också om utbildningsanordnaren inte har upprättat en årlig kvalitetsredovisning eller inte följt de ytterligare föreskrifter om kvalitetsredovisning som regeringen meddelat. När det är fråga om föreskrifterna i 5 § förutsätter en återkallelse att den enskilda utbildningsanordnaren har satt sina skyldigheter åt sidan i väsentlig utsträckning. 3 Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning 3.1 Omfattning Utgiftsområdet avser förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg och skola, vuxenutbildning, kvalificerad yrkesutbildning, högskoleutbildning och forskning samt centrala myndigheter inom Utbildningsdepartements område. Utgiftsområdet delas mellan politikområdena Utbildningspolitik och Forskningspolitik samt del av politikområdet Storstadspolitik. Tabell 3.1 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet Utbildning och universitetsforskning Miljoner kronor Utfall 1999 Anslag 20001 Utgifts- prognos 2000 Förslag anslag 2001 Beräknat anslag 2002 Beräknat anslag 2003 Politikområde Storstadspolitik2 35 265 70 220 185 0 Politikområde Utbildningspolitik 26 656 29 884 29 189 32 052 37 864 40 172 Politikområde Forskningspolitik 2 457 2 386 2 484 2 573 2 702 3 030 Totalt för utgiftsområde 16 29 148 32 535 31 743 34 846 40 751 43 202 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. 2 Politikområdet ligger under utgiftsområde 17. 4.1 Omfattning Politikområdet Utbildningspolitik omfattar: Förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg Förskoleklass Grundskola Gymnasieskola Specialskola Särskola Sameskola vuxenutbildning (komvux) Vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux) Svenskundervisning för invandrare (sfi) Folkbildning Viss kompletterande utbildning med enskilda huvudmän Försöksverksamhet med kvalificerad yrkes- utbildning Statens skolor för vuxna Universitet och högskolor inklusive Centrala myndigheter inom studiestöds-, skol- och högskoleområdet Medlemsavgiften till och verksamheten vid Svenska unescorådet Studiestöd Den samlade driftskostnaden/motsvarande in- om politikområdet uppgår till . Av detta täcker anslagen under politikområdet vilket sammanhänger med att huvudmannaskapet för den verksamhet som ingår i politikområdet delas mellan stat, kommun, landsting och enskilda huvudmän. av anslagna medel utgår till studiestöd, som är ett statligt åtagande. Staten är huvudman för flertalet universitet och högskolor men det finns inom politikområdet även ett antal enskilda högskolor samt högskolor med landsting som huvudman. Kommunerna är huvudmän för förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, skola och vuxenutbildning (komvux, särvux och sfi). Det finns dock ett växande inslag av enskild verksamhet på dessa områden. Inom folkbildningen (folkhögskolor och studieförbund) är den enskilda verksamheten av hävd helt dominerande. I övrigt är andelen enskild verksamhet relativt stor inom förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg och begränsad inom universitet och högskolor. Anslagen inom politikområdet finansierar helt och hållet studiestödet och nästan helt och hållet grundutbildningen vid universitet och högskolor medan den statliga finansieringsandelen är låg när det gäller förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg och skola. För- skoleverksamhet, skolbarnsomsorg, skola och vuxenutbildning finansieras främst med kommunalskattemedel men även med statliga bidrag till kommunerna. Avgifter svarar för en del av finansieringen när det gäller studiecirklar inom folkbildningen och förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen men har i övrigt en högst begränsad roll. Nedanstående figur ger en kvantitativ översikt över politikområdet. UTBILDNINGSVÄSENDE (Uppgifter avseende eller /99) Personal- och studerandeantal avser helårsekvivalenter (helårsstudenter m.m.) om inte annat anges. Andelen kvinnor avser tjänstgörande lärare på hel och deltid. 1) avser antal elever inklusive deltid. 2) avser /00. Kostnadsuppgifterna är delvis preliminära bedömningar. Total driftskostnad för stat, kommuner och landsting är ca . I detta ingår medel från forskningsråden mfl, vilka ingår i politikområdet forskningspolitik. Utbildningar som inte finns med i uppställningen är bl.a.: , försvarsmaktens utbildningar, arbetsmarknads- och personalutbildning (varav personalutbildning omfattade uppskattningsvis 100 000 helårsekvivalenter ). Kommunernas kostnader för skolväsende och barnomsorg täcks till en del genom ett generellt statsbidrag via utgiftsområde 25. Folkbildningen redovisas inom utgiftsområde 17. Tabell 4.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet Utbildningspolitik Utfall 1999 Anslag 2000 1 Utgifts- prognos 2000 Förslag anslag 2001 Beräknat anslag 2002 Beräknat anslag 2003 Anslag under utgiftsområde 16 25:1 273 391 301 568 316 864 305 737 311 983 318 733 25:2 Utveckling av skolväsende och barnomsorg 197 675 313 799 317 576 449 206 476 488 201 321 25:3 Forskning inom skolväsendet 8 069 8 115 8 124 30 000 30 538 31 150 25:4 Program för IT i skolan 315 291 501 254 522 426 652 856 170 000 0 25:5 i skolan 119 724 123 098 129 019 125 292 127 991 130 852 25:6 Skolutveckling och produktion av läromedel för elever med handikapp 25 743 21 470 22 111 21 788 22 228 22 705 25:7 och resurscenter 436 069 453 129 463 061 411 774 371 510 379 749 25:8 Särskilda insatser på skolområdet 266 497 276 353 272 033 278 526 288 140 296 670 25:9 Sameskolstyrelsen 35 061 34 990 35 500 29 666 30 272 30 927 25:10 Maxtaxa i barnomsorgen m.m. Nytt anslag 150 000 4 400 000 5 600 000 25:11 Bidrag till personalförstärkningar i skola och fritidshem Nytt anslag 500 000 1 500 000 2 500 000 25:12 Bidrag till viss verksamhet motsvarande grundskola och gymnasieskola 99 124 123 793 109 977 114 540 117 759 120 510 25:13 Bidrag till svensk undervisning i utlandet 70 232 73 091 77 001 74 195 75 570 77 112 25:14 Statens skolor för vuxna 36 304 41 834 43 617 40 427 41 265 42 167 25:15 Bidrag till viss verksamhet inom vuxenutbildning 147 555 140 701 162 184 163 535 166 802 170 342 25:16 Särskilda utbildningsinsatser för vuxna 4 153 738 4 307 844 4 210 500 4 156 379 3 808 713 2 655 285 25:17 : Grundutbildning 762 942 802 766 799 153 860 073 909 892 946 179 25:18 : Forskning och forskarutbildning 971 152 976 369 976 369 1 011 513 1 042 379 1 075 387 25:19 : Grundutbildning 992 064 1 029 776 1 025 520 1 086 137 1 145 556 1 189 714 25:20 : Forskning och forskarutbildning 977 719 983 709 983 709 1 018 384 1 051 052 1 084 812 25:21 : Grundutbildning 931 726 984 972 975 390 1 059 240 1 116 192 1 158 517 25:22 : Forskning och forskarutbildning 795 590 799 136 799 136 827 059 854 724 883 509 25:23 : Grundutbildning 658 626 685 183 685 181 724 666 758 417 784 590 25:24 : Forskning och forskarutbildning 787 066 798 090 798 090 842 831 870 828 899 965 25:25 : Grundutbildning 696 244 742 064 738 083 795 773 841 484 874 824 25:26 : Forskning och forskarutbildning 551 157 553 758 553 758 576 946 599 222 624 387 25:27 : Grundutbildning 669 449 729 320 722 560 788 230 854 149 898 134 25:28 : Forskning och forskarutbildning 359 011 360 441 360 441 391 052 409 350 430 277 25:29 : Grundutbildning 259 895 259 942 259 942 276 092 291 956 303 519 25:30 : Forskning och forskarutbildning 612 081 624 371 624 371 641 421 660 067 679 856 25:31 Kungl. Tekniska högskolan: Grundutbildning 688 532 735 243 741 781 804 754 876 547 923 933 25:32 Kungl.