prop · GO03100 · 2001-01-01 00:00:00 — Budgetens inkomster har i beräkningen reducerats med till följd av den aviserade förändringen av skattereglerna. Reformer 2002-2004 I de senaste årens ekonomiska vår- och budgetpropositionerna har en rad åtgärder för ökad rättvisa och tillväxt föreslagits . De starka offentliga finanserna har möjliggjort betydande reformer på såväl utgifts- som på inkomstsidan. Stora satsningar görs inom områdena vård, skola och omsorg som barnfamiljer och pensionärer får ökade resurser. I tabell 4.8 redovisas budgeteffekterna i förhållande till föregående budgetår av större tidigare beslutade eller aviserade reformer och utgiftsminskningar samt de nu föreslagna reformerna på budgetens utgifts- inkomstsida. De reformer som visas i tabellen innebär att statens utgifter är ca 40 miljarder högre jämfört med . genomförs också utgiftsminskningar på totalt ca till följd av finansiering av vissa utgiftsreformer och av att vissa temporära utgiftsprogram upphör. Inkomsterna beräknas minska med till följd av nya skatteregler och andra beslut. Därtill kommer förändringar av budgetens inkomster och utgifter till följd av bland annat den makroekonomiska utvecklingen, pris- och löneomräkning m.m. Tabell 4.8 beslutade och föreslagna eller aviserade inkomst- och utgiftsförändringar Miljarder kronor. Budgeteffekt i förhållande till föregående år. 2002 2003 2004 Utgiftsreformer UO 1 0,16 0,08 0,10 UO 3 , skattekontroll 0,19 UO 4 Rättsväsendet 0,50 0,10 0,60 UO 7 Internationellt bistånd 0,22 1,90 1,43 varav Höjt biståndsmål 0,22 1,60 1,43 Samarbete med UO 8 Asylsökande, regional diskrimineringsombudsman 0,14 0,01 UO 9 Hälso- och sjukvård 2,03 1,21 0,90 Varav Läkemedelsreform 1,66 0,90 0,90 Tandvård 0,30 0,30 UO 10 Arbetsskadeförsäkring m.m. 0,60 0,52 -0,01 UO 11 Pensioner m.m. 0,16 2,00 UO 12 Familjer och barn 0,30 1,22 0,10 varav Föräldraförsäkring: mamma-/pappamånad UO 13 Arbetslöshet 0,60 UO 15 Studiestöd 3,49 0,90 varav Studiemedelsreform 2,70 0,60 UO 16 Utbildning och forskning 6,56 3,30 Varav Maxtaxa m.m. 4,20 Skola och förskola 1,00 2,20 Utbyggnad av högskolan 0,90 0,50 UO 17 Kultur 0,12 UO 18 Bostäder inkl.klimatinvesteringsprogram 0,11 0,51 0,40 UO 19 IT-infrastruktur UO 20 Miljösatsningar, sanering, biologisk mångfald m.m. 0,41 -0,05 2,04 UO 22 Infrastrukturförändringar exkl. sjöfartstöd -0,10 0,50 -0,20 UO 23 Jord- och skogsbruk 0,46 0,12 0,02 varav Återföring av gödselskatt 0,38 UO 24 Ekologi/företagande 0,02 0,01 0,01 UO 25 Allmänna bidrag till kommuner 2,65 2,20 1,00 varav Vårdsatsningar 1,00 2,00 1,00 Pensionärer, förbehållsbelopp 0,65 Summa utgiftsreformer 19,25 14,73 6,38 Inkomstreformer Summa utgifts- och inkomstreformer 20,55 14,73 6,38 Tabell 4.8 (fortsättning) beslutade och föreslagna eller aviserade inkomst- och utgiftsförändringar. Budgeteffekt i förhållande till föregående år. 2002 2003 2004 Finansiering, m.m. UO 1 , minskning efter ordförandeskap -0,47 UO 1 Delfinansiering av kultur -0,02 UO 6 Försvarsomställning -1,00 -2,00 -1,00 UO 6 Fredsfrämjande insatser -0,25 UO 7 Samarbete med -0,50 UO 8 Storstadssatsning upphör efter 2003 -0,45 -0,23 UO 8 Delfinansiering av diskrimineringsombudsman, antirasistiskt arbete från -0,01 UO 8 Delfinansiering av äldreförsörjningsstöd -0,02 -0,31 UO 9 Bidrag hälso- och sjukvård till bl.a. UO 25 -0,45 UO 16 IT i skolan -0,50 -0,20 UO 18 Investeringsbidrag för studentbostäder -0,15 -0,13 UO 18 Lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet -0,24 -0,30 -0,83 UO 19 Tillfälliga medel för försvarsomställning upphör -0,10 UO 19 Nedsättning av sociala avgifter i vissa områden upphör -0,20 UO 21 Vissa energieffektiviseringsprogram upphör -0,74 UO 22 Bidrag till sjöfarten -0,40 -0,10 UO 25 Delfinansiering av äldreförsörjningsstöd -0,64 0,33 UO 25 Särskilda insatser, finansiering av bl.a. vård -1,56 -0,45 0,61 Summa finansiering, m.m. -5,80 -4,45 -2,05 Utgiftsreformer inkl. finansiering, m.m. 13,45 10,25 4,35 Reformer inkl. finansiering, m.m. 14,75 10,25 4,35 4.4 Statsbudgetens utveckling Statsbudgetens saldo överensstämmer med statens lånebehov. Ett budgetöverskott innebär följdaktligen ett lika stort negativt lånebehov och att staten har möjlighet att amortera på statsskulden. Diagram 4.1 Statsbudgetens utveckling Anm. statens lånebehov med omvänt tecken Som framgår av diagram 4.1 belastades statsbudgeten av ett underskott . växte budgetunderskottet kraftigt , då kulmen nåddes med ett lånebehov på . Konsolideringsprogrammet och den ekonomiska återhämtningen innebar att underskotten reducerades markant . uppvisade statsbudgeten ett positivt saldo och staten amorterade nära på statsskulden, som då uppgick till . Statsbudgetens saldo förbättrades ytterligare 1999 till , främst till följd av engångseffekter i form av överföringar från AP-fonden och inbetalningar av premiepensionsmedel (se vidare avsnitt 4.4.4). uppgick budgetöverskottet till . Även fjolårets goda utfall var till stor del en följd av engångseffekter i form av överföringar från AP-fonden samt försäljning av statligt aktieinnehav. beräknas överskottet minska till . är engångseffekterna betydande. beräknas statens budgetsaldo bli negativt. har fastslagit att saldomålet för den offentliga sektorns finansiella sparande skall vara av BNP . Regeringen föreslår att målet skall vara även . Givet saldomålet och det förväntade finansiella sparandet inom ålderspensionssystemet och kommunsektorn antas statens finansiella sparande och statens budgetsaldo anpassas för att nå det uppsatta saldomålet. Detta sker genom att det överskjutande överskottet, dvs. det belopp som överstiger av BNP, beräkningstekniskt används till förändringar på budgetens inkomst- eller utgiftsida som försämrar statens finansiella sparande i motsvarande grad. På vilket sätt de överskjutande medlen kommer att användas, kommer regeringen att återkomma till. Om överskottsmålen överträffas kommer statsbudgetens saldo att förbättras i förhållande till de redovisade beräkningarna. 4.4.1 Statsbudgetens utfall Uppföljningen av sker i regeringens skrivelse Årsredovisning för staten 2000 (skr. 2000/2001:101) som lämnas som den ekonomiska vårpropositionen. Denna uppföljning visar sammanfattningsvis följande. Utgiftstaket för staten 2000 klarades med bred marginal. fastställde utgiftstaket till . Budgeteringsmarginalen beräknades till . har därefter höjt utgiftstaket till , med anledning av tekniska justeringar och beslut om sänkt fastighetsskatt . ekonomiska vårproposition gjorde regeringen bedömningen att utgiftstaket för staten var hotat. Regeringen genomförde därför ett antal utgiftsbegränsande åtgärder för att undvika ett överskridande. I budgetpropositionen beräknades de takbegränsade utgifterna till . Budgeteringsmarginalen beräknades därmed till . Statsbudgetens utfall visar att de takbegränsade utgifterna uppgick till . Därmed underskreds utgiftstaket med . Statens utgifter, exklusive statsskuldsräntor, blev lägre än vad som beräknades i statsbudgeten . Den främsta anledningen är att utgifterna för anslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder blev ca lägre än budgeterat, vilket främst förklaras av låga åtgärdsvolymer till följd av det goda arbetsmarknadsläget. Utfallet för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten blev högre än beräknat i budgetpropositionen . Statsbudgetens saldo 2000 uppvisade ett överskott på och möjliggjorde därmed en amortering av statsskulden. I förhållande till budgeten innebar utfallet en förbättring med . Det högre budgetsaldot beror främst på högre skatteinkomster än beräknat i statsbudgeten. Budgetöverskottet beror till stor del på engångseffekter på sammantaget i form av överföringar från AP-fonden (), försäljning av statliga bolag m.m. () samt in- och utbetalningar av premiepensionsmedel till (netto -). Justerat för dessa extraordinära budgeteffekter uppgick det underliggande saldot på statsbudgeten till . Statsbudgetens inkomster beräknades i statsbudgeten till . Utfallet blev , vilket är högre än beräknat. Skillnaden förklaras främst av att skatteinkomsterna blev högre än beräknat, medan inkomster av försåld egendom blev lägre än beräknat. Statsbudgetens utgifter m.m., inklusive nettoutlåning och överföring från AP-fonden, blev lägre än vad som tidigare beräknats i statsbudgeten. Denna utgiftsminskning hänför sig till större och mindre avvikelser på ett stort antal olika poster på statsbudgeten. Tabell 4.9 Statsbudgetens utfall SB TB SB+ TB1) Utfall Skillnad mot SB Inkomster 782,3 782,3 800,0 17,7 Varav skatteinkomster 617,1 617,1 672,8 55,7 Utgifter m.m. 699,8 9,0 708,8 698,1 -1,7 Varav utgifter exkl. statsskuldsräntor 623,52) 9,0 632,5 619,4 -4,1 Varav RKG:s nettoutlåning m.m. 3) -5,5 -5,5 -11,5 -6,0 Budgetsaldo 82,5 -9,0 73,5 101,9 19,4 1) SB = Statsbudget, TB = Tilläggsbudget 2) Inkl. posten Minskning av anslagsbehållningar med 3) Inkl. kassamässig korrigering och finansiell överföring från AP-fonden till 4.4.2 Statsbudgetens inkomster Statsbudgetens inkomster kan delas upp i skatter och avgifter samt övriga inkomster. Av statsbudgetens totala inkomster utgör skatter och avgifter normalt och övriga inkomster . Statsbudgetens skatteinkomster redovisas kassamässigt. Skatteinbetalningarna avser i många fall skatter på inkomster som intjänats föregående år eller . Detta gör att de kassamässiga skatteinkomsterna är särskilt svåra att prognostisera och analysera. Av tabell 4.10 framgår att de totala inkomsterna beräknas minska med ca . Inkomstminskningen förklaras till stor del av de extraordinärt stora försäljningsinkomster som uppkom till följd av försäljning av statligt aktieinnehav i . antas skatteinkomsterna öka med ca . beräknas dock skatteinkomsterna att minska, vilket bl.a. förklaras av det andra steg i inkomstskattereformen som genomförs . Tabell 4.10 Statsbudgetens inkomster Miljarder kronor 2000 2001 2002 2003 2004 Skatteinkomster 672,8 660,8 661,7 682,4 715,2 Övriga inkomster 127,2 74,5 66,0 66,3 66,0 Totala inkomster 800,0 735,3 727,7 748,7 781,1 Procent av BNP Skatteinkomster1 32,3 30,5 29,3 28,9 29,0 Totala inkomster 38,4 34,0 32,2 31,7 31,7 Skatteinkomster 19,5 9,6 -3,9 -9,2 Övriga inkomster -1,1 8,5 -0,2 1,6 Totala inkomster 18,4 18,1 -4,1 -7,6 Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför . 1Denna kvot skall inte förväxlas med skattekvoten för hela offentliga sektorn. I förhållande till beräkningen i budgetpropositionen beräknas nu statsbudgetens skatteinkomster bli högre 2001 men 4 respektive lägre 2002 och 2003. En snabbare ökning av lönesumman, jämfört med bedömningen i budgetpropositionen , ökar de statliga skatteinkomsterna samtliga år. förklaras även de uppreviderade skatteinkomsterna av större beräknade reavinstskatter. förklaras nedrevideringen i huvudsak av lägre mervärdeskatt till följd av en nedrevidering av hushållens konsumtionsutgifter samt lägre skatteinkomster från juridiska personer. Förklaringen till att övriga inkomster ökar med 2001 jämfört med beräkningen i budgetpropositionen är att Riksbanksfullmäktige föreslog en extra utdelning på till följd av bankens överkapitalisering. Hälften av överföringen antas i beräkningen bestå av likvida medel som inlevereras på inkomsttitel medan den andra hälften antas bestå av statspapper som skrivs av mot statsskulden (se skulddispositioner, avsnitt 4.4.4). Beslut om extrautdelningens sammansättning och storlek fattas av . En utförlig redovisning av statsbudgetens och den offentliga sektorns inkomster görs i kapitel 5. 4.4.3 Statsbudgetens utgifter Statsbudgetens utgiftssida indelas i 27 utgiftsområden, minskning av anslagsbehållningar11, myndigheters m.fl. in- och utlåning i samt överföring från AP-fonden. De primära utgifterna på statsbudgeten, dvs. utgifterna exklusive statsskuldsräntor, beräknas öka med . I relation till BNP minskar dock de primära utgifterna från . Ränteutgifterna minskar kraftigt . stabiliseras statsskuldsräntorna på nivån . Som en följd av lägre statsskuldsräntor ökar de totala utgifterna för statsbudgetens samtliga 27 utgiftsområden (summa utgifter) med endast . I relation till BNP beräknas summa utgifter minska från 2000 till 2004. På statsbudgetens utgiftssida redovisas även myndigheters m.fl. in- och utlåning i och överföring från AP-fonden. Under dessa poster redovisas bl.a. Centrala studiestödsnämdens nettoutlåning till studerande samt de extraordinära effekter på statsbudgeten som sammanhänger med infasningen av det reformerade ålderspensionssystemet. Tabell 4.11 Statsbudgetens utgifter 2000 2001 2002 2003 2004 Utgifter exkl. statsskuldsräntor1 619,4 641,1 661,2 687,4 700,7 Statsskuldsräntor2 90,2 66,0 60,4 53,8 56,7 Summa utgifter 709,6 707,1 721,6 741,2 757,4 nettoutlåning m.m.3 -11,5 -40,9 -3,1 -5,7 4,3 Summa utgifter m.m. 698,1 666,2 718,5 735,5 761,8 Procent av BNP Utgifter exkl. statsskuldsräntor 29,7 29,6 29,3 29,1 28,4 Statsskuldsräntor2 4,3 3,0 2,7 2,3 2,3 1 Inklusive minskning av anslagsbehållningar. 2 Avser utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. 3 Inklusive kassamässig korrigering och finansiell överföring från AP-fonden till . Takbegränsade utgifter I tabellen 4.12 redovisas de beräknade utgifterna för 2001-2004 och utfallet . Ålderspensionssystemets utgifter beräknas öka med ca . Tillsammans med ökningen av statsbudgetens primära utgifter på uppgår den beräknade ökningen av de takbegränsade utgifterna till , vilket motsvarar en genomsnittlig ökning på . Tabell 4.12 Utgifter som omfattas av utgiftstaket för staten 2000 Utfall 2001 Prognos 2002 Beräknat1 2003 Beräknat1 2004 Beräknat1 Summa utgifter exkl. statsskuldsräntor1 619,4 641,1 661,2 687,4 700,7 Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten 140,7 144,7 150,5 152,5 160,5 Takbegränsade utgifter 760,0 785, 8 811,7 839,9 861,2 Budgeteringsmarginal 5,0 3, 2 2,3 4 ,1 15,8 Utgiftstak för staten2 765 789 814 844 877 Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför . 1 Inklusive beräknad förbrukning av anslagsbehållningar och utnyttjande av anslagskredit 2 är utgiftstaket fastställt av . Utgiftstaket avser regeringens förslag till utgiftstak De takbegränsade utgifterna beräknas bli ca högre än 2000. Ungefär hälften av denna ökning förklaras av utgiftsreformer som träder i kraft , bl.a. höjda barnbidrag, en studiemedelsreform, satsningar på de sämst ställda pensionärerna samt vård, skola och omsorg. Eftersom de takbegränsade utgifterna ökar något mer än taket beräknas budgeteringsmarginalen bli något mindre än den marginal på som erhölls 2000. beräknas de takbegränsade utgifterna öka från 2001 till 2004 eller med sammantaget . Utgifterna under taket beräknas öka med 2002, 2003 och 2004. Utgiftstakets årliga ökning uppgår till 2002 och 2003. föreslår regeringen att utgiftstaket ökar med jämfört med . Eftersom de beräknade utgifterna ökar nästan lika snabbt som utgiftstaket beräknas budgeteringsmarginalen bli relativt liten även , vilket föranleder regeringen att noga följa utgiftsutvecklingen. beräknas budgeteringsmarginalen till . I tabell 4.13 redovisas en uppskattning av de huvudsakliga faktorerna bakom utgiftsutvecklingen . Tabell 4.13 Budgeteringsmarginalen och förändring av takbegränsade utgifter jämfört med föregående år Miljarder kronor 2002 2003 2004 2001-2004 Utgiftstak 814 844 877 88 Takbegränsade utgifter 812 840 861 75 Budgeteringsmarginal 2 4 16 13 Förändring av takbegränsade utgifter 26 28 21 75 varav Pris- och löneomräkning (PLO) 4 4 4 11 Effekter av övriga makroekonomiska förutsättningar på statsbudgetens utgifter 4 6 6 16 Reformer 19 15 6 40 Finansiering/utfasning av tidsbegränsade program -6 -4 -2 -12 Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten 6 9 8 23 Övrigt (volymer, förändring av förbrukning av anslagsbehållningar m.m.) -1 -1 -1 -3 Anm. Beloppen är avrundade och summerar därför . Pris- och löneomräkning av berörda anslag höjer utgifterna med under perioden 2001-2004.12 Makroekonomiska effekter på statsbudgetens utgifter såsom lägre volymer inom arbetsmarknadspolitiska program, högre prisbasbelopp, högre timlön och högre bruttonationalinkomst (BNI) förklarar ca av ökningen av utgifterna på statsbudgeten . Beslutade och aviserade reformer höjer utgifterna med (de enskilda reformernas budgeteffekter redovisas i tabell 4.8, avsnitt 4.3). Besparingar inom bl.a. totalförsvaret och utfasning av olika tidsbegränsade program innebär en utgiftsminskning på . Utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten ökar med ca . Överföringen av bosättningsbaserade folkpensioner från ålderspensionssystemet till statsbudgeten uppgår till ca 2003. Justerat för denna överföring uppgår ökningen till . Denna utgiftsökning kan till hälften förklaras av indexeringen av pensionerna och till resterande del av ökningen av genomsnittliga ATP-poäng. övergår indexeringen successivt från att pensionerna räknas upp med prisutvecklingen till att dessa i princip följer inkomstutvecklingen. 4.4.4 Statsbudgetens saldo, statens finansiella sparande och statsskulden Statsbudgetens saldo Enligt lagen (1996:1059) om statsbudgeten skall statsbudgeten omfatta alla inkomster och utgifter samt andra betalningar som påverkar statens lånebehov. Statsbudgetens saldo visade ett överskott på 2000. beräknas statsbudgetens saldo uppgå till . Vid oförändrad politik beräknas statsbudgetens saldo minska till 2002 för att sedan öka till . Vid en oförändrad politik kommer emellertid det beräknade överskottsmålet i de offentliga finanserna för att överstiga de årsvisa målen för överskottet i de offentliga finanserna. Målet för den offentliga sektorns finansiella sparande uppgår till av BNP . Även föreslår regeringen ett överskottsmål på av BNP. Den framtida konjunktursituationen kan medföra att dessa mål behöver omprövas, vilket sker i budgetpropositionen . beräknas det finansiella sparandet i ålderspensionssystemet uppgå till av BNP som kommunsektorn beräknas vara i balans. Mer än hela överskottsmålet för de offentliga finanserna kommer således att ligga i pensionssystemet. Det höga finansiella sparandet i ålderspensionssystemet innebär att statens budgetsaldo kommer att uppvisa ett underskott på under förutsättning att överskottsmålet uppnås exakt. I beräkningen av statsbudgetens saldo och statsskulden har det överskjutande överskottet på samt , beräkningstekniskt använts till förändringar på statsbudgetens inkomst- eller utgiftssida så att målet om ett överskott i de offentliga finanserna på av BNP uppnås exakt. På vilket sätt de överskjutande medlen kommer att användas kommer regeringen att återkomma till. Om överskottsmålet överträffas kommer statsskulden bli lägre än i de redovisade beräkningarna. Tabell 4.14 Statsbudgetens saldo och statsskulden Miljarder kronor 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 Inkomster 706,3 725,1 800,0 735,3 727,7 748,7 781,1 Utgifter exkl. statsskuldsräntor1 585,7 615,3 619,4 641,1 661,2 687,4 700,7 Statsskuldsräntor m.m.2 113,4 89,9 90,2 66,0 60,4 53,8 56,7 nettoutlåning -2,8 -17,9 23,9 5,5 5,6 8,0 8,2 varav Kommunmomssystemet 1,5 1,2 -3,8 In-/utlåning från myndigheter (räntekonto) 3 2,6 -3,0 -8,7 Inbetalning av premiepensionsmedel inkl. ränta -13,7 -26,1 -24,9 -21,2 -24,0 -24,8 -25,6 Utbetalning av premiepensionsmedel 56,0 19,6 20,9 23,0 24,0 Lönegarantifonden, inkl. ränta -0,9 -0,4 CSN, studielån 10,1 11,0 11,3 11,2 10,7 10,7 10,7 Insättningsgaranti -2,1 -2,3 -2,3 -0,7 -0,7 -0,8 -0,8 Övrigt, netto4 -0,3 1,6 -3,7 -3,4 -1,3 -0,1 0,0 Kassamässig korrigering 0,4 -44,15 -35,45 0,0 0,0 0,0 0,0 Överföring från AP-fonden -46,4 -8,7 -13,7 -3,9 Statsbudgetens saldo före beräkningsteknisk överföring 9,7 82,0 101,9 69,1 9,2 13,1 19,4 Beräkningsteknisk överföring 25,9 25,6 39,9 Statsbudgetens saldo efter beräkningsteknisk överföring 9,7 82,0 101,9 69,1 -16,7 -12,5 -20,5 Skulddispositioner m.m. 26,4 7,3 7,0 -104,46 -8,3 -5,6 -1,1 Statsskuldsförändring 16,8 -74,7 -95,0 -173,5 8,4 6,9 19,4 Statsskuld efter beräkningsteknisk överföring 1 448,9 1374,2 1 279,2 1105,7 1 114,1 1121,0 1 140,4 Procent av BNP 76,1 68,9 61,4 51,1 49,3 47,5 46,3 Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför . 1 Inklusive minskning av anslagsbehållningar. 2 Avser hela utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. 3 Normalt görs inga prognoser på in/utlåning från myndigheter (räntekonto) utan här redovisas endast utfallet. 4 Varav individuellt kompetenssparande -1,35 mdkr 2000 och -1,15 mdkr 2001. 5 Varav -45 mdkr överföring från AP-fonden. 6 Varav nedskrivning av statsskulden p.g.a. överföringen av statsobligationer från AP-fonden på 68,8 mdkr samt 10 mdkr (av totalt 20 mdkr) av den föreslagna extrautdelningen från . För att statsbudgetens saldo skall överensstämma med statens lånebehov redovisas nettoutlåning och en kassamässigkorrigering på statsbudgeten. nettoutlåning () nettoutlåning utgörs av förändringen av kontorets ut- och inlåning till myndigheter, affärsverk, statliga bolag och vissa fonder. De största delposterna utgörs av förändringar av myndigheternas räntekontobehållningar, in- och utbetalningar av premiepensionsmedel, insättningsgarantiavgifter samt Centrala () nettoupplåning för finansiering av studielån. har medel för premiepensionen tillfälligt placerats i RGK. beräknas de årliga inbetalningarna till . Inbetalningarna inklusive ränta överförs till () med fördröjning. Utbetalningen , som avsåg premiepensionsmedel , bidrog till att RGK:s nettoutlåning ökade med ca . RGK:s nettoutlåning till CSN beräknas uppgå till . Det ackumulerade underskottet i det kommunala momssystemet uppgick vid det senaste årsskiftet till . Staten skrev av denna fordran som annars skulle återbetalats av kommunsektorn via en högre momsavgift. Kassamässig korrigering och överföring från AP-fonden kassamässig korrigering är nödvändig för att budgetsaldot skall bli identiskt med lånebehovet (med omvänt tecken). En kassamässig korrigering kan dels uppstå om betalningen respektive anslagsavräkningen sker olika budgetår, dels kan det förekomma transaktioner över statsverkets checkräkning som inte har sin motsvarighet på anslag eller inkomsttitlar. Ett sådant exempel är de överföringar från AP-fonden som gjordes 1999 och 2000. Effekten av AP-fondsöverföringen 2001 på statsbudgetens saldo särredovisas i tabell 4.14. I statsbudgetens utfall redovisas dessa belopp under den kassamässiga korrigeringen. När pensionsreformen är fullt genomförd kommer statsfinanserna försvagas med ca . För att delvis motverka denna försvagning överfördes från AP-fonden till statsbudgeten . har ytterligare en överföring ägt rum bestående av stats- och bostadsobligationer till ett marknadsvärde på . Effekten på statsbudgetens saldo av överföringen 2001 är dock endast . Förklaringen är att den del av överföringen som består av statsobligationer skrivs av direkt mot statsskulden med obligationernas nominella värde (). Därigenom påverkar inte överföringen av statobligationerna lånebehovet mer än indirekt via de lägre ränteutgifter som följer av den lägre statsskulden. Den del av överföringen som består av bostadsobligationer kommer att påverka lånebehovet , dels genom att de olika obligationslånen genererar ränteavkastning, dels när obligationerna förfaller till betalning. Av tabell 4.14 och 4.15 framgår att budgetsaldot förstärks med 2001, 2002, 2003 och 2004 till följd av överföringen av bostadsobligationerna. Till skillnad från statsbudgetens saldo påverkas statens finansiella sparande fullt ut av hela överföringen på 2001. Statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande uppvisar därför en stor diskrepans 2001. Enligt pensionsöverenskommelsen skall det slutliga överföringsbeloppet fastställas vid en kontrollstation 2004 och den slutliga överföringen äga rum 2005. Obligationsportföljens sammansättning visade sig avvika från vad som antogs i budgetpropositionen , där statsobligationer till ett nominellt värde på förväntades överföras från AP-fonden . Även bostadsobligationernas sammansättning avseende löptid har förändrats i förhållande till antagandena i budgetpropositionen. Statsbudgetens saldo justerat för större engångseffekter I tabell 4.15 redovisas statsbudgetens saldo justerat för större engångseffekter.