prop · GO033 · 2001-01-01 00:00:00 — Arbetet bör inledas med en kartläggning av de arbetsformer på området som redan utvecklats av lärosäten, forskningsfinansierande myndigheter, m.fl. Denna kan sedan tjäna som utgångspunkt för de egna aktiviteterna. 7.3 för arbetsliv och socialvetenskap Regeringens bedömning: Av de nya resurser som anvisat för forskning och forskarutbildning 2003 bör totalt fördelas till för arbetsliv och socialvetenskap för att prioritera ämnesövergripande frågor inom ansvarsområdet. Av de nya resurserna föreslås i budgetpropositionen för att fördelas för budgetåret. En planeringsförutsättning bör vara att ytterligare fördelas för . I budgetpropositionen för föreslås att den successiva resursförstärkningen för äldreforskning som påbörjades fullföljs genom att ytterligare tillförs rådet. För handikappforskning föreslås i budgetpropositionen att fördelas . Härutöver bör ytterligare fördelas (jfr avsnitt 10.5). Skälen för regeringens bedömning för arbetsliv och socialvetenskap skall från det kommande årsskiftet överta hela ansvarsområdet för SFR och delar av de ansvarsområden som handhafts av (). för arbetsliv och socialvetenskap skall främja såväl grundläggande forskning som behovsstyrd forskning rörande välfärd, folkhälsa, omsorg, arbetsmarknad, arbetsorganisation och arbetsmiljö. Rådet övertar även det särskilda samordningsansvar som åvilat SFR för forskning om äldre, handikapp, internationell migration och etniska relationer samt för socialvetenskaplig alkoholforskning. Detta samordningsansvar bör bl.a. manifesteras i att rådet regelbundet sammanför berörda finansiärer och andra tyngre intressenter. Rådet får även ett brett och framtidsinriktat uppdrag att bidra till kunskapsuppbyggnaden i frågor som rör arbetsliv. Rådet bör bl.a. främja forskning om arbetsmarknaden och dess mekanismer samt forskning om arbetsmiljö och arbetsorganisation vilket bidrar till ett arbetsliv som är öppet för alla och präglas av jämställdhet, mångfald och möjligheter till inflytande och delaktighet. Regeringen vill betona vikten av att genom den nya organisationen av forskningsfinansieringen förstärker sin redan starka ställning inom arbetslivsforskningen. Det blir av största vikt att för arbetsliv och socialvetenskap och Verket för innovationssystem etablerar ett väl fungerande samarbete i gränsområdet mellan sina delar av arbetslivsforskningen. föreslår arbets- och ansvarsuppdelning mellan för arbetsliv och socialvetenskap och Verket för innovationssystem, där knappt hälften av RALF:s anslag förs till för arbetsliv och socialvetenskap och drygt hälften till Verket för innovationssystem. bör RALF:s anslag för forskning och utveckling fördelas lika mellan de båda myndigheterna. Strukturellt kan arbetslivsforskningen delas upp på tre forskningsområden arbetsmiljö, arbetsorganisation och arbetsmarknad. Frågor inom dessa områden går dock ofta in i varandra och problem måste förstås, förklaras och åtgärdas utifrån ett bredare perspektiv. Därför kommer alla tre forskningsområdena att återfinnas både vid för arbetsliv och socialvetenskap och vid Verket för innovationssystem. Inför övergången till den nya myndighetsstrukturen från det kommande årsskiftet har pågående projekt som har en huvudinriktning mot individperspektiv och samhällsrelevans förts till för arbetsliv och socialvetenskap och projekt som har ett organisationsperspektiv och med verksamhetsrelevans, dit även utvecklingsprojekt och projekt vid industriforskningsinstituten räknas, har förts till Verkets för innovationssystem ansvarsområde. Dessa principer avses gälla även fortsättningsvis. Denna uppdelning möjliggör också ett brobyggande mellan de två myndigheterna där forskningsprojekt som vill belysa frågeställningar som är gränsöverskridande finner en hemvist hos båda myndigheterna. För sådana gränsöverskridande projekt kan en gemensam finansiering ske av de två myndigheterna och av andra berörda finansiärer. för arbetsliv och socialvetenskap och Verket för innovationssystem måste gemensamt överblicka kunskapsutvecklingen i frågor som rör arbetslivets utveckling och fortlöpande fånga upp nya kunskapsbehov och nya forskningsfält. för arbetsliv och socialvetenskap förutsätts tillämpa ett tvärvetenskapligt synsätt på de forskningsuppgifter som hänförs till myndigheten. för arbetsliv och socialvetenskap skall i första hand stödja forskning vid universitet och högskolor samt forskningsinstitut. Rådet skall medverka i ämnesövergripande forskningsprogram i samverkan med andra forskningsfinansiärer. En angelägen uppgift är att identifiera behov av och ta initiativ till mång- eller tvärvetenskapliga satsningar där arbetslivsforskning och socialvetenskap är centrala frågor. Detta är viktigt såväl för att sätta frågor i ny belysning som för att möjliggöra kraftsamling kring centrala frågeställningar och kunna få till stånd starka forskningsmiljöer. Vidare är det viktigt att rådet fortsätter att utveckla samverkan med myndigheter under och som inom ramen för sina förvaltningsanslag skall finansiera forskning till stöd för den egna verksamheten. Denna samverkan är viktig såväl för att olika forskningssatsningar skall kunna samordnas som för att rådet skall kunna ge metodstöd, sprida information om forskning av intresse, etc. Inom den forskning som rådet skall stödja är jämförande internationella perspektiv i ökad utsträckning önskvärda. Det är därför viktigt att stimulera ökat svenskt deltagande i olika internationella sammanhang, bl.a. inom ramen för EU:s ramprogram för forskning. Rådet bör också samverka med andra länder inom ramen för . Det är också önskvärt att rådet kan vara rådgivande till (Sida) när det gäller Sida:s stöd till forskning kring folkhälsa och social utveckling av särskild betydelse för utvecklingsländerna. Prioriterade områden Nästan all den forskning som för arbetsliv och socialvetenskap bör ansvara för kommer att vara strategisk i den meningen att den i princip omfattar de flesta individers och gruppers vardagsvillkor och är väsentlig som kunskapsgrund för en socialt och ekonomiskt hållbar utveckling vid sidan av den ekologiskt hållbara utvecklingen som kommenteras i avsnitt 6.3.8. Forskning om migrationspolitiska frågor har tidigare fått stöd från bl.a. SFR. Området bör uppmärksammas även i för arbetsliv och socialvetenskap. Regeringen anser att ansvaret för ungdomsforskning som tidigare legat under bör överförs till för arbetsliv och socialvetenskap. Rådet tillförs för detta från . Under avsnitt 10.5 kommenteras kortfattat läget för en del av forskningen kring sociala frågor, hälso- och sjukvård och folkhälsa m.m. och under avsnitt 10.10.3 ges en kortfattad beskrivning av arbetslivsforskningen. På vissa områden, t.ex. forskning om äldre respektive om handikapp, pågår eller förestår redan finansiell förstärkning av forskningen efter tidigare ställningstaganden. Inom flera andra områden pågår förstärkning inom ramen för befintliga resurser genom ökad koncentration, tillskapande av centrumbildningar, etc. Det gäller bl.a. forskning om folkhälsofrågor som genom för arbetsliv och socialvetenskap även kan få en förstärkt koppling till arbetslivsfrågorna. I sammanhanget bör uppmärksammas att den presenterade utredningen till arbete en reform med individen i centrum (SOU 2000:78) anser att det behövs kraftigt ökade resurser och insatser inom rehabiliteringsforskning, bl.a. i form av nya centrumbildningar. Skapandet av för arbetsliv och socialvetenskap innebär att nya intressanta tvärvetenskapliga ansatser kan stimuleras på olika sätt. Regeringen bedömer att en sådan ansats bör bestå i att prioritera forskning om samspelet mellan arbete, människors livslopp både barn och vuxna och försörjningsstrategier i mångfaldens . Mer generellt handlar det om att studera samspelet mellan produktion och reproduktion i ett långsiktigt och mångvetenskapligt perspektiv varvid longitudinella studier sannolikt behöver genomföras. Satsningen på sådana tvärvetenskapliga ansatser bör ha ett klart fokus men ge möjlighet till både öppen tävlan och samverkan mellan olika forskningsmiljöer. Inslaget av internationell komparativ forskning bör ha en framträdande roll. Medlen bör dels användas för att ge stöd till tillämpad forskning, dels för att förstärka och/eller bygga upp en internationellt konkurrenskraftigt och ledande forskning inom området. Aktiv samverkan och dialog både med arbetsmarknadens parter och företrädare för hälso- och omsorgssektorn bör ingå i satsningen. Av de nya resurser anvisat för forskning och forskarutbildning för åren 2001 2003 bör totalt fördelas för arbetsliv och socialvetenskap för att prioritera ämnesövergripande frågor, t.ex. ovan skisserade ansats, inom sitt ansvarsområde. I budgetpropositionen föreslås att fördelas för rådets verksamhet . Därefter bör ytterligare fördelas . I budgetpropositionen för föreslås dessutom att den successiva resursförstärkningen för äldreforskning som påbörjades fullföljs genom att ytterligare tillförs rådet. För handikappforskning föreslås i budgetpropositionen att fördelas . Härutöver bör ytterligare fördelas (avsnitt 10.5). Inom rådets budget bör ca användas för ungdomsforskning. De nya satsningarna på för arbetsliv och socialvetenskap ger tillsammans med de ingående resurserna från och en total budget för om . Rådets arbetsformer för arbetsliv och socialvetenskap skall stödja forskning som uppfyller höga krav på vetenskaplig kvalitet och har tydlig relevans för problem och utvecklingstendenser inom de samhällssektorer som berörs av rådets verksamhet. Regeringen finner det därför angeläget att rådet utvecklar former för en fortsatt dialog där rådets intressenter inklusive arbetsmarknadens parter kan bidra till att identifiera sektorsrelevanta forskningsbehov. För att forskningen skall ha hög relevans är det nödvändigt att den har hög vetenskaplig kvalitet och bedöms angelägen ur sektorns perspektiv. Rådet måste därför ha interna arbetsformer som underlättar en samlad bedömning och sammanvägning av vetenskaplig kvalitet och sektorsrelevans. En sådan samlad bedömning förutsätter att forskare och intressenter inom sektorn gemensamt och i ett sammanhang kan värdera forskningsproblem och bereda ansökningar om forskningsprojekt. Ansvaret för bedömning av ansökningar bör åvila rådets prioriteringskommittéer. Det nya rådets styrelse liksom dess prioriteringskommittéer skall därför utgöras av både forskare och intressenter inom sektorn. Det nya för arbetsliv och socialvetenskap skall ha god överblick över hur forskningen utvecklas, fortlöpande utvärdera kvalitet och identifiera brister i olika avseenden samt på olika sätt initiera och stödja angelägen forskning inom sitt ansvarsområde. Viktiga inslag är därvid att i samråd med andra berörda forskningsfinansiärer, initiera utvärderingar samt utarbeta forskningsprogram som speglar angelägna forsknings- och utvecklingsbehov och som möjliggör slagkraftiga insatser. De forskningsetiska frågorna är mycket viktiga inom rådets ansvarsområde och måste kunna hanteras på ett planerat och förtroendeingivande sätt. Rådet skall verka för att genusperspektivet, får ett relevant genomslag i forskningen. Rådet skall även verka för jämställdhet mellan kvinnor och män inom forskningen. Satsningen på yngre forskare måste ges hög prioritet för att det kommande generationsskiftet i forskarvärlden skall kunna överbryggas och forskning av tillräcklig omfattning skall kunna bedrivas. Stora krav på kunskapskommunikation bör ställas på det nya för arbetsliv och socialvetenskap. Det handlar dock inte bara om att kunskaperna skall göras tillgängliga utan även om att resultat sprids, prövas och diskuteras i olika sammanhang för att de skall kunna påverka samhällsutvecklingen. Rådet bör därvid aktivt sammanställa resultat från forskningen och föra ut dessa kunskaper till olika målgrupper i samhället. Det är därvid särskilt angeläget att rådet utvecklar formerna för samverkan inte minst med kommunsektorn. När det gäller att skapa överblick över vilken forskning som bedrivs är det viktigt att en god samordning med s.k. SAFARI- projekt uppnås. Rådet skall även vara rådgivande åt Regeringen i forskningsfrågor inom arbetsliv, socialvetenskap och folkhälsofrågor. 7.4 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande Regeringens bedömning: Av de nya resurser som anvisat för forskning och forskarutbildning 2003 bör totalt fördelas till för miljö, areella näringar och samhällsbyggande för att prioritera ämnesövergripande frågor inom sitt ansvarsområde. Av de nya resurserna föreslås i budgetpropositionen för att tillförs för budgetåret. En planeringsförutsättning bör vara att ytterligare fördelas för och ytterligare för . I budgetpropositionen för föreslås en tillfällig förstärkning med för forskning och utveckling om ekologisk produktion för och 2003, som bör fördelas till för miljö, areella näringar och samhällsbyggande för forskning inom området. Skälen för regeringens bedömning beslut enligt propositionen Forskning för framtiden en ny organisation för forskningsfinansiering (prop 1999/2000:81) innebär bl.a. att för miljö, areella näringar och samhällsbyggande skall inrättas. Den forskning som stöds av Skogs- och jordbrukets forskningsråd (), (), samt delvis av FRN har många och viktiga beröringspunkter genom inriktningen mot ett hållbart samhälle. Detta förhållande motiverar att denna forskning förs samman i ett nytt områdesinriktat forskningsråd som övertar ansvaret för dessa forskningsområden. På detta sätt samlas stora delar av forskningen till stöd för ett ekologiskt hållbart samhälle i en myndighet. Enligt regeringens mening skapas därmed bättre förutsättningar för kraftfulla och allsidiga forskningsinsatser till stöd för en ekologiskt hållbar utveckling. Forskningen kommer också att vara av stor betydelse för internationellt samarbete inom området. Rådet skall stödja forskning vid universitet, högskolor och forskningsinstitut som uppfyller höga krav på vetenskaplig kvalitet och har relevans för de berörda samhällssektorerna. Det innebär att rådet skall svara för grundläggande forskning på initiativ av forskare och för program där samhällsrelevansen står i centrum. Rådet skall främja forskning för en ekologiskt hållbar utveckling och utveckla kunskaperna om de biologiska naturresurserna, mark- och vattenresurserna samt samhällets hållbara nyttjande av dessa resurser. Rådet skall även stödja forskning kring miljövård, miljökonsekvenser, samhällsplanering, bygg- och förvaltningsfrågor, arkitektur och kulturvärden, boendefrågor samt samhällets riskhantering i dessa frågor. Forskningen skall bidra till att sektoriella utvecklingsmål kan uppnås, skapa samband och samarbete mellan forskningsutförare och användare av forskningsresultat samt främja internationellt samarbete inom området. Genom att få ansvaret för lantbruksvetenskaplig forskning, miljöforskning och forskning om samhällsbyggande blir rådet väl lämpat att hantera den ofta mång- och tvärvetenskapliga forskning som behövs till stöd för en hållbar utveckling. Rådet skall också verka för ökad konkurrenskraft inom de areella näringarna och tillhörande förädlingsindustrier. Forskningen skall främja en utveckling som är förenlig med högt ställda miljökrav och krav på säkra livsmedel inom ovanstående områden. Enligt regeringens mening skall för miljö, areella näringar och samhällsbyggande ha en samlande och pådrivande roll för att främja och stödja forskning av betydelse för hela samhällets omställning till en hållbar utveckling. I regeringens ovan nämnda proposition redogörs utförligt för det nya rådets ansvarsområden, uppgifter, arbetsformer och styrelse. Prioriterade områden Forskning om miljö och hållbar utveckling är ett högt prioriterat område där det ställs höga krav på koncentrerade insatser kring viktiga frågor och därmed skapa möjlighet till omprioriteringar. Snabba förändringar i omvärlden och nya uppkommande problemställningar skapar ett ökat behov av flexibilitet. Genom bildandet av det nya för miljö, areella näringar och samhällsbyggande skapas en stark aktör som kan hålla samman och samordna forskningen om och för ett ekologiskt hållbart samhälle. Rådet bör även prioritera forskning om möjligheter och risker med den moderna biologin samt samspel och konflikter mellan ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar utveckling. Av de nya resurser anvisat för forskning och forskarutbildning bör för åren 2001 2003 totalt fördelas till för miljö, areella näringar och samhällsbyggande för att prioritera ämnesövergripande frågor inom sitt ansvarsområde. I budgetpropositionen för föreslås att tillförs för budgetåret. Därefter bör som en planeringsförutsättning ytterligare fördelas och härutöver ytterligare . I budgetpropositionen för föreslås en tillfällig förstärkning med för forskning och utveckling inom ekologisk produktion 2003, som bör fördelas till för miljö, areella näringar och samhällsbyggande för forskning inom området. Rådet bör vidare delta i finansieringen av de verksamheter i Kirunaområdet som samlats inom Miljö- och rymdforskningsinstitutets verksamheter. De nya satsningarna på för miljö, areella näringar och samhällsbyggande ger tillsammans med de ingående resurserna från BFR, FRN, och en total budget för om . Rådets arbetsformer Stora krav på kunskapskommunikation ställs på det nya forskningsrådet. Det handlar inte bara om att kunskaperna skall göras tillgängliga utan även att resultaten sammanställs, sprids, prövas och diskuteras i olika sammanhang för att de skall kunna påverka samhällsutvecklingen. Rådet skall därför aktivt sammanställa resultaten från forskningen och föra ut kunskaper till olika grupper i samhället. Rådet skall verka för att nysatsningar och omprövningar vidtas inom rådets verksamhetsområden. Rådet skall också stödja större koncentrerade satsningar på forskning inom angelägna områden på universitet, högskolor och institut. Rådets ansvarsområden är till sin karaktär mångvetenskaplig och det är därför viktigt att samverka med andra finansiärer. Rådet skall verka för att genusperspektivet får ett stort genomslag i forskningen samt verka för jämställdhet mellan kvinnor och män inom forskningen. skall stödja kritiskt granskande och oberoende forskning som ger vetenskaplig grund och handlingsalternativ för politik avseende jord- och skogsbruk, livsmedel, viltvård, fiske, vattenbruk, rennäring samt miljö- och naturvård. skall även stödja forskning för att tillgodose samhällets behov av kunskap för att främja den byggda miljöns kvalitet, säkerhet och långsiktiga hållbarhet. bör sträva efter ett nära samarbete mellan olika discipliner med speciell uppmärksamhet riktad mot möjligheterna att öka mång- och tvärvetenskapliga forskningsinsatser. En dialog måste föras med olika forskningsråd, forskningsfinansierande myndigheter och andra forskningsfinansiärer för att möjliggöra kraftfulla gemensamma satsningar och undvika att forskningsansatser hamnar i ett vakuum mellan olika finansiärer. Vissa delar av den problemorienterade forskningen kan med fördel organiseras i form av särskilda programområden. Ett exempel på nära samverkan mellan statliga forskningsfinansiärer och näringsliv samt andra aktörer är den samverkan i finansieringsfrågor som skett inom ramen för BFR:s arbete. Det är angeläget att denna typ av samverkan kan fortsätta och utvecklas. Utifrån ovan beskrivna behov och målsättningen om hållbar utveckling följer dels ett behov av att säkerställa kunskaps- och kompetensförsörjningen inom hela detta forskningsfält, dels ett behov att kunna göra särskilda satsningar inom vissa prioriterade områden. skall tillsammans med andra berörda aktörer ha ett särskilt ansvar för kompetensförsörjningen inom rådets hela ansvarsområde. Högskolan står inför ett antal strategiska strukturella problem som kräver särskilda insatser. Det gäller främst generationsskiftet, men även behovet av kraftsamling och tillskapande av mångvetenskapliga forskningsmiljöer, främjandet av jämställdhet inom forskningen etc. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande skall liksom övriga statliga forskningsfinansiärer beakta dessa frågor vid tilldelning av bidrag. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande bör samverka med Sida i dess uppgift att främja forskning och kompetensuppbyggnad kring försörjnings- och miljöproblem. Forskningen skall också erbjuda en vetenskaplig grund för internationella förhandlingar och överenskommelser, bl.a. inom EU. En målsättning bör vara att det svenska agerandet i internationella sammanhang skall kunna stödja sig på forskningsresultat och inhemsk expertis. Rådet bör vidare stimulera ökat svenskt deltagande i olika internationella sammanhang, bl.a. inom ramen för EU:s ramprogram för forskning. Det bör också samarbeta med andra länder inom ramen för . Rådet skall även vara rådgivande åt regeringen i frågor inom rådets ansvarsområde. 7.5 Verket för innovationssystem Regeringens bedömning: Av de nya resurser som anvisat för forskning och forskarutbildning 2003 bör totalt fördelas till Verket för innovationssystem för forskning och utvecklingsarbete inom strategiska områden. Av de nya resurserna föreslås i budgetpropositionen för att fördelas för budgetåret. En planeringsförutsättning bör vara att ytterligare fördelas för och ytterligare för . Beträffande användningsområdet för de nya resurserna bör gälla att forskningen inom bioteknik och informationsteknik får stöd med för vardera området. Skälen för regeringens bedömning I propositionen Forskning för framtiden en ny organisation för forskningsfinansiering (prop. 1999/2000:81) föreslog regeringen att en myndighet inrättas med uppgift att initiera och finansiera behovsstyrd forskning och utveckling till stöd för innovationssystemet och en hållbar utveckling och tillväxt. har beslutat i enlighet med regeringens förslag. Verksamheten skall omfatta stöd till forskning och utvecklingsarbete (FoU) inom bl. a. teknik, transporter, kommunikation, arbetsliv och arbetsmarknad liksom till uppgiften att verka för att ny kunskap tas till vara och omsätts i produkter, processer, tjänster, utvecklande arbetsorganisation, arbetsmiljö och i regelverk. Teknisk utveckling är av grundläggande betydelse för innovationssystemet och utgör en stor del i myndighetens verksamhet. Arbetslivet är en annan viktig del av innovationssystemet. och lärande i arbetet skall därför ges en framträdande roll i verket, liksom utvecklingen av en bättre incitamentsstruktur på marknaden för nyföretagande och avknoppningar. Effektiva transport- och kommunikationssystem är förutsättningar för ett effektivt innovationssystem bl.a. för att innovationer inom infrastrukturhållning och transportmedelsindustri har stor ekonomisk potential och kan bidra till en hållbar tillväxt. Verksamheten inom Verket för innovationssystem skall svara såväl mot näringslivets som mot delar av det övriga samhällets behov. Det nya verket kommer i stora drag att överta de ansvarsområden och resurser som handhas av Kommunikationsforskningsberedningen (KFB) samt de FoU-finansierande delarna av Närings- och teknikutvecklingsverkets () verksamhet. Även delar av förs till det nya Verket för innovationssystem. Principerna för uppdelning av framgår i avsnitt 7.3 i beskrivningen av för arbetsliv och socialvetenskap. Detta innebär att Verket för innovationssystem ges ett ansvarsområde som sträcker sig över flera delsektorer med stora möjligheter att arbeta över disciplin- och sektorsgränser och att göra koncentrerade insatser inom viktiga områden. Verket för innovationssystem skall även svara för att resultaten från projektet tas tillvara och att denna process utvecklas vidare. Den nya organisationen ger större utrymme att arbeta flexibelt över tiden, liksom bättre förutsättningar att utnyttja synergier mellan skilda verksamheter. Potentialen illustreras av att det finns många och breda samarbetsytor mellan de myndigheter som hanterar motsvarande verksamhet.