prop · GO0335 · 2001-01-01 00:00:00 — Försvarsdepartementet föreslår att uppdrag lämnas till Försvarsmakten och att utarbeta ett underlag om samordningsfunktionen, innefattande bl.a. lokaliseringen av funktionen och kostnaderna för den. I avsnitt 4.3 diskuteras exportstödsfrågor. I avsnittet erinras om att export av JAS 39 är angeläget för och de stater samarbetar med avseende utveckling av Gripensystemet. Det finns goda förutsättningar för att Gripen skall kunna exporteras till ett antal stater förutom . En export ställer krav på faciliteter för utbildning av Gripenpiloter. Även om sådan utbildning genomförs hos Försvarsmakten är det försvarsindustrin som ekonomiskt och praktiskt skall svara för dessa frågor gentemot den köpande staten. Industrin får således köpa utbildningen från Försvarsmakten. Försvarsdepartementet anser att följande etablissement för militär flygverksamhet tills vidare bör finnas i Försvarsmaktens grundorganisation för att tillförsäkra erforderlig kapacitet för eventuella exportstödsåtaganden : fyra flygflottiljer för de åtta stridsflygdivisionerna och transportflyget, en organisatorisk enhet med kapacitet för flygverksamhet för specialflyget och ytterligare en organisatorisk enhet för den samlade GFU- och GTU-verksamheten. Avsnitt 4.4 behandlar den internationella samverkan avseende militär flygutbildning. I avsnittet gör Försvarsdepartementet bedömningen att den enda möjliga samverkansgrunden är det arbete som bedrivs av de europeiska flygvapencheferna. Även om det ännu inte finns underlag för ett svenskt beslut om medverkan i detta samarbete bör Försvarsmakten delta i det fortsatta arbetet. Ett statligt huvudansvar där Försvarsmakten har ett direkt inflytande förordas när det gäller den framtida verksamheten, men detta bör inte hindra att det skulle kunna finnas kommersiella eller civila inslag. Som exempel anges att det vore en fördel om ett gemensamt skolflygplan utvecklades och om kunde medverka i ett sådant arbete. En del i flygvapenchefernas samarbete är att en gemensam utbildning organiseras på tre-fyra platser i . Försvarsdepartementet anser att borde ha goda naturliga förutsättningar för att kunna tillhandahålla en av dessa platser. I avsnitt 4.5 behandlar Försvarsdepartementet den militära flygut- bildningen . Inledningsvis refereras vad regeringen anförde i prop. 1999/2000:30 om att den militära flygskolan (FlygS/GFU) skulle omlokaliseras från i till F 16 i och därvid samlokaliseras med GTU. I avsnittet görs en grundlig värdering av tre alternativa lokaliseringar för en samlad GFU- och GTU- verksamhet. Det är , F 16 och F 21. Alternativen värderas utifrån faktorerna produktionsförutsättningar, ekonomi, luftrums- och miljöfrågor, synergieffekter, exportstöds- möjligheter och övrigt. Utgångspunkter i värderingen är att verksamheten omfattar drygt 160 anställda och elever. I denna värdering refereras det underlag i lokaliseringsfrågan som redovisat. I värderingen konstaterar att även om alternativet F 21 har mycket goda miljö- och luftrumsförut- sättningar, bedöms det vara minst lämpligt för en lokalisering av den samlade GFU- och GTU-verksamheten. Huvudargumenten mot en lokalisering till F 21 är de stora investeringar som behövs - bl.a. en kompletterande rullbana - och de otillräckliga dagsljusförhållandena under det mörka halvåret. Värderingen visar att F 16 har de bästa produktionsförutsättningarna. Luftrums- och miljöförutsättningarna är godtagbara för både och , men något bättre för . Fördelar i fråga om synergieffekter finns vid alla orter, men tungt i sammanhanget väger en samlokalisering av GFU och GTU med Flygvapnets flygbefälsskola i . I värderingen belyses också flyglärarefrågan. När det gäller exportstödsmöjligheterna konstateras att endast en lokalisering till ger tillräckliga möjligheter att lämna det utbildningsstöd som behövs vid export av JAS 39 . Härutöver konstaterar att om den samlade militära flygutbildningen lokaliseras till , måste ett nytt fristående militärt etablissement eller ett detachement inrättas, vilket skulle vara tvärtemot strävandena att reducera och rationalisera Försvarsmaktens grundorganisation. Eftersom en lokalisering av den samlade militära flygverksamheten till F 21 skulle kräva omfattande investeringar, inriktas den ekonomiska analysen på de två andra alternativen. Tabellen visar Försvarsmaktens årliga merkostnader vid en lokalisering till alternativt . Kostnadsslag F 16 Hyreskostnad 11,35 7,5 Stödverksamhet 29 24 Totalt 40,35 31,5 Den årliga kostnaden för Försvarsmakten blir således högre om den samlade GFU- och GTU-verksamheten lokaliseras till än om den lokaliseras till . Försvarsdepartementet anser sammanfattningsvis att FlygS/GFU bör lokaliseras till F 16 i . Det tyngsta argumentet för detta ställningstagande är att ett nytt militärt etablisssement måste inrättas om verksamheten lokaliseras till . Andra viktiga argument för en lokalisering till F 16 är produktionsförutsättningarna i , merkostnaderna för Försvarsmakten vid en lokalisering till , flyglärarefrågan samt exportstödsmöjligheterna. I avsnittet konstaterar att en lokalisering av FlygS till inte behöver innebära att TFHS också skall lokaliseras dit. I stället pekas på fördelar med att TFHS förblir i med närheten till och samarbetet med bl.a. och Svenskt flygcentrum. Härigenom får den civila delen av den kvalificerade flygutbildningen sin bas i , medan den militära flygut- bildningen tillför den samlade kvalificerade flygutbildningen kompetens och kunskap från den mellansvenska regionens universitet, institutioner och flygverksamhet. Avslutningsvis belyses i avsnitt 4.5 den förordade lösningens betydelse, i och med att flygverksamhet bibehålls på F 16, för Försvarsmaktens möjlighet till anpassning. Avsnitt 4.6 behandlar kort- fattat den långsiktiga inriktningen. I avsnitt 4.7, slutligen, sammanfattas Försvarsdepartementets förslag. - FlygS flyttas till F 16 och GFU samlokaliseras med GTU i enlighet med inriktningen i prop. 1999/2000:30. - FlygS omlokaliseras i enlighet med den tidsplan som låg till grund för prop. 1999/2000:30. Detta kräver beslut före innevarande års slut. - En samordningsfunktion för militär och högkvalitativ civil flygutbildning dvs. Försvarsmakten och TFHS inrättas. - Samordningsfunktionen bör svara för frågor om uttagning av pilotelever, gemensam civil-militär teoriutbildning, sådan flygplans- utbildning som kan genomföras gemensamt civilt-militärt, flyglärareut- bildning samt flygmedicinfrågor. Samordningsfunktionen bör vidare svara för att samordna uppdragsutbildningen, t.ex. pilotutbildning för övrig statlig verksamhet. - Den praktiska flygutbildningen genomförs för Försvarsmaktens vidkommande, när det gäller GFU och GTU, vid F 16 i och för civila ändamål vid TFHS i . - Regeringen bör uppdra åt Försvarsmakten och /TFHS att pröva de samordningsmöjligheter som redovisas i avsnitt 4.2 i promemorian. - Regeringen bör uppdra åt Försvarsmakten och att utarbeta ett detaljerat underlag om samordningsfunktionen, dess organisatoriska hemvist och lokalisering, struktur och uppgifter samt om kostnaderna för funktionen. - Försvarsmakten och TFHS bör inom ramen för samordnings- funktionen pröva hur samarbetet mellan den militära och civila flygutbildningen kan utvecklas och stärkas på samtliga områden. - Försvarsmakten bör fortsätta att medverka i de europeiska flygvapenchefernas arbete om en gemensam europeisk flygutbildning. - Definitivt beslut om den internationella samverkan om militär flygutbildning bör avvakta intill dess ett fullgott underlag föreligger. Försvarsdepartementet Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition 2000/01:35 Samverkan mellan civil och militär flygutbildning, m.m. 2000/01:35 Bilaga 1 2000/01:35 Bilaga 2 2000/01:35 Bilaga 2