prop · GO031D17 · 2001-01-01 00:00:00 — Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet vid ålderdom 1 Förslag till riksdagsbeslut 5 2 Lagförslag 7 2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer 7 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (2000:000) om ändring i lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer 8 3 Ekonomisk trygghet vid ålderdom 9 3.1 Omfattning 9 3.2 Utgiftsutveckling 9 3.3 Mål 10 3.4 Politikens inriktning 10 3.5 Insatser 10 3.5.1 Statliga insatser inom politikområdet 10 3.5.2 Statliga insatser utanför politikområdet 13 3.6 Resultatbedömning 14 3.6.1 Resultat 14 3.6.2 Analys och slutsatser 15 3.7 Förslag till vissa regeländringar 16 3.7.1 Bostadstillägg och särskilt bostadstillägg till pensionärer 16 3.7.2 Förlängning av möjligheterna för kommunerna att betala ut kompletterande bostadstillägg 16 3.8 Budgetförslag 17 3.8.1 20:1 Ålderspensioner 17 3.8.2 20:2 Efterlevandepensioner till vuxna 17 3.8.3 20:3 Bostadstillägg till pensionärer 18 3.8.4 20:4 Delpension 19 Anslagsbelopp 5 3.1 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet 9 3.2 Kunskap om pensionssystemet 12 3.3 Skatteavvikelser 13 3.4 Anslagsutveckling 20:1 Ålderspensioner 17 3.5 Anslagsutveckling 20:2 Efterlevandepensioner till vuxna 17 3.6 Anslagsutveckling 20:3 Bostadstillägg till pensionärer 18 3.7 Anslagsutveckling 20:4 Delpension 19 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. godkänner det föreslagna målet för politikområdet Ekonomisk äldrepolitik (avsnitt 3.3) samt att det tidigare målet för utgiftsområdet (avsnitt 3.6) upphör att gälla, 2. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer, 3. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2000:000) om ändring i lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer, 4. för anvisar anslagen under utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom enligt följande uppställning: Anslagsbelopp Tusental kronor Anslag Anslagstyp 20:1 Ålderspensioner ramanslag 10 197 000 20:2 Efterlevandepensioner till vuxna ramanslag 13 141 000 20:3 Bostadstillägg till pensionärer ramanslag 10 264 000 20:4 Delpension ramanslag 177 600 Summa 2 Lagförslag Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer föreskrivs att 4 § lagen (1994:308) om bostadstillägg till pen- sionärer och punkt 4 i övergångsbestämmelserna till lagen skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4 § Bostadstillägg lämnas med 90 pro- cent av bostadskostnaden av den del som överstiger men inte . Bostadstillägg lämnas med 90 pro- cent av bostadskostnaden av den del som inte överstiger . För pensionär boende i tvåbäddsrum i särskild boendeform lämnas inte bo- stadstillägg för bostadskostnad som överstiger . I fråga om makar tillämpas dock första stycket. 2000 får en kommun med egna medel lämna kompletterande bostadstillägg utöver vad som anges i 4 §. För sådant bo- stadstillägg gäller i övrigt vad som anges i denna lag. 2002 får en kommun med egna medel lämna kompletterande bostadstillägg utöver vad som anges i 4 §. För sådant bo- stadstillägg gäller i övrigt vad som anges i denna lag. Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller fort- farande för tid före ikraftträdandet. 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (2000:000) om ändring i lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer föreskrivs i fråga om lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer dels att 7 § i stället för dess lydelse enligt lagen (2000:000) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse, dels att övergångsbestämmelserna till lagen (2000:000) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse. Lydelse enligt prop. 1999/2000:138 Föreslagen lydelse 7 § Rätten till särskilt bostadstillägg prövas utan ansökan. lämnas med skillnadsbeloppet, om den pensionsberättigades inkomster efter avdrag för skälig bostadskostnad understiger en skälig levnadsnivå, allt räknat . Vid tillämpning av första stycket beaktas följande inkomster, nämligen 1. folkpension enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring och tilläggs- pension enligt 6 kap. 2 § 2 lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension, 2. pensionstillskott enligt lagen (1969:205) om pensionstillskott och tilläggspension enligt lagen om allmän försäkring eller sådan tilläggspension enligt lagen om inkomstgrundad ålderspension som anges i 3 § lagen om pen- sionstillskott, allt till den del pensionen föranleder minskning av pensionstill- skott, det sammanlagda beloppet dock minskat av prisbasbe- loppet när fråga är om förtidspension, 3. särskilt pensionstillägg enligt lagen (1990:773) om särskilt pensionstillägg till ålderspension för långvarig vård av sjukt eller handikappat barn, 4. vårdbidrag enligt lagen (1998:703) om handikappersättning och vårdbidrag, 5. bostadstillägg enligt denna lag, 6. hälften av den inkomst som medräknas vid bestämmande av årsinkomst enligt 5 §. En skälig levnadsnivå enligt första stycket skall alltid anses utgöra lägst 1,234 gånger prisbasbeloppet för den som är ogift och lägst 1,024 gånger prisbasbeloppet för den som är gift. Inkomsterna enligt andra stycket 1 och 2 skall sammanlagda alltid an- ses utgöra lägst 1,529 gånger prisbas- beloppet för den som är ogift och lägst 1,354 gånger prisbasbeloppet för den som är gift. Som skälig bostadskostnad enligt första stycket skall anses en bostads- kostnad som uppgår till högst . En skälig levnadsnivå enligt första stycket skall alltid anses utgöra lägst 1,294 gånger prisbasbeloppet för den som är ogift och lägst 1,084 gånger prisbasbeloppet för den som är gift. Inkomsterna enligt andra stycket 1, 2 och 4 skall sammanlagda alltid anses utgöra lägst 1,529 gånger pris- basbeloppet för den som är ogift och lägst 1,354 gånger prisbasbeloppet för den som är gift. Som skälig bostadskostnad enligt första stycket skall anses en bostads- kostnad som uppgår till högst . Denna lag träder i kraft . Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller fortfarande för tid före ikraft- trädandet. 3 Ekonomisk trygghet vid ålderdom 3.1 Omfattning Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom omfattar politikområdet Ekonomisk äldrepolitik. I politikområdet ingår samtliga anslag inom utgiftsområdet. Anslagen innefattar folkpension till ålderspensionärer som inte har rätt till tilläggspension, folkpension och tilläggspension i form av efterlevandepension, pensionstillskott såväl till ålderspension som till efterlevandepen- sion, bostadstillägg till pensionärer samt delpen- sion. 3.2 Utgiftsutveckling Karaktären på politikomådet gör att det inte sker några dramatiska förändringar från det ena året till det andra. Såvitt avser utgifternas storlek är politikområdet således förhållandevis stabilt. Det som i första hand är utgiftsstyrande för politik- området är prisbasbeloppets utveckling och an- talet pensionärer. uppgår anvisade medel till . Därav svarar ålderspension för , efterlevandepension till vuxna för samt bostads- tillägg till pensionärer för . Utfallet blev ca högre än anvisade medel . En faktor, som verkar i utgiftsminskande rikt- ning för politikområdet, är att andelen pensionä- rer med ATP ökar och att färre pensionärer där- med är berättigade till pensionstillskott. De höjda genomsnittliga ATP-nivåerna har dock den omvända effekten på efterlevandepensio- nerna till vuxna vilket innebär att utgifterna för detta anslag förväntas öka framöver. I denna proposition föreslås vissa förbätt- ringar av bostadsstödet vilka beräknas medföra ökade utgifter för politikområdet med 2001 och 0,8 miljarder . Det skall också nämnas att politikområdet kommer att påföras ökade utgifter på grund av att en beskattad garantipension för såväl ålderspension som efterlevandepension det året ersätter nuvarande folkpension, pensionstillskott och det särskilda grundavdraget för pensionärer. Tabell 3.1 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet Miljoner kronor Utfall 1999 Anslag 2000 1 Utgifts- prognos 2000 Förslag anslag 2001 Beräknat anslag 2002 Beräknat anslag 2003 20:1 Ålderspensioner 11 552 10 826 10 900 10 197 9 573 26 336 20:2 Efterlevandepensioner till vuxna 12 659 12 885 12 879 13 141 13 481 14 834 20:3 Bostadstillägg till pensionärer 9 940 9 682 9 638 10 264 9 967 9 667 20:4 Delpension 299 226 198 178 129 67 Totalt för utgiftsområde 11 34 450 33 619 33 615 33 780 33 150 50 904 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. Regeringens förslag: Personer med låg eller ingen inkomstrelaterad pension skall garanteras ett värdesäkrat grundskydd. Målet som angavs i budgetpropositionen var att ge ekonomiskt stöd till äldre och efterlevande. Resultatbedömningen i avsnitt 3.6 baseras på detta mål. 3.4 Politikens inriktning Den ekonomiska äldrepolitiken ska tillsammans med god hälso- och sjukvård och omsorg för äldre ge ett tryggt och värdigt åldrande. Männi- skor ska inte behöva känna oro inför sin pen- sionering. För regeringen är pensionärernas eko- nomiska standard prioriterad. har alla grupper bidragit till att sanera statens finanser, däribland pensionärerna. De sämst ställda pensionärerna har dock skyddats genom återkommande höjningar av pensionstillskottet samt genom det särskilda bostadstillägget. I takt med att samhällsekonomin förbättrats har rege- ringen därefter kunnat återställa och förbättra de ekonomiska villkoren för stora grupper, även för alla pensionärer. I föreliggande budget prioriterar regeringen återigen de sämst ställda pensionä- rerna. har ett reformerat ålderspensions- system. Detta är en styrka för oss som land. Vi vet att kommande generationer också kommer att få pension som det är anpassat till vad ekonomin och demografin tillåter. Rege- ringens ambition är att genom omfattande in- formationsinsatser ge allt fler människor bättre kunskaper om hur pensionssystemet fungerar och därmed bättre möjligheter att planera för sin pensionering redan tidigt i livet. Det nya ålders- pensionssystemet bygger på livsinkomsten men har ett grundskydd som ger god ekonomisk trygghet för alla. 3.5 Insatser 3.5.1 Statliga insatser inom politikområdet Nytt reformerat ålderspensionssystem fattade beslut om att införa ett nytt system för ålderspensionering (prop. 1997/98:151 och prop. 1997/98:152, bet. 1997/98:SfU13 och SfU14, rskr. 1997/98:315 och 320). Den nya pensionen införs successivt och de första utbetalningarna av in- komstrelaterad pension sker 2001. Första utbe- talningarna av garantipension från det nya sys- temet sker 2003. Grundläggande för det nya ålderspensionssystemet är den s.k. livsinkomst- principen; storleken på pensionen från det all- männa avgörs av hur mycket pengar man tjänar under hela livet och inte enbart under de femton bästa åren, som var fallet i det gamla systemet. finns i systemet ett grundskydd i form av garantipension. Det nya systemet som rönt stort internationellt intresse har flera egenskaper som gör att det till skillnad från det gamla ATP-systemet har förutsättningar att vara långsiktigt stabilt och hållbart. kom de fem partierna bakom pen- sionsöverenskommelsen överens i fem av de återstående frågorna i pensionsöverenskom- melsen. Dessa är den automatiska balanseringen av pensionssystemet, överföringen av medel från AP-fonden till statsbudgeten (s.k. finansiell infasning), rätt att kvarstå i arbete upp till , avgiftsväxlingen och AP-fondens organisation och placeringsregler. Förslaget till balanseringen presenterades i de- partementspromemorian Automatisk balanse- ring av ålderspensionssystemet (Ds 1999:43). Förslaget syftar till att säkerställa pensionssys- temets långsiktiga finansiella stabilitet. Detta sker genom att det beräknas den maximala pensionsskuld som kan finansieras vid den givna avgiftsprocentsatsen för inkomstpen- sion () utan risk för varaktiga under- skott. Balanseringen aktiveras om systemets fak- tiska pensionsskuld skulle komma att överstiga summan av den maximala skulden och till- gångarna i buffertfonden. En proposition om automatisk balansering är planerad . I departementspromemorian Höjd ålder för avgångsskyldighet till (Ds 1999:39) pre- senteras ett förslag som innebär att åldern för av- gångsskyldighet höjs. Enligt förslaget skall de avtal som har en avgångsskyldighet ändras så att åldersgränsen i stället blir . Någon överenskommelse om förändring av aktuella avtal har ännu inte kom- mit till stånd. Med anledning härav har rege- ringen för avsikt att lagstifta i frågan. beslutade om s.k. finansiell infasning vilket innebär att 155 miljar- der kronor överförs från AP-fonden till stats- budgeten , se regeringens pro- position AP-fonden i det reformerade systemet (prop. 1999/2000:46). Överföringarna från AP- fonden uppgår därmed, inklusive tidigare över- fört belopp, till . Skälet till medelsöverföringen är bl.a. att betalnings- ansvaret för förtidspensioner och efterlevande- pensioner i och med pensionsreformen förts över från AP-fonden till statsbudgeten. En ny bedömning av ålderspensionssystemets finan- siella ställning kommer att göras 2004. Om det då bedöms rimligt skall ytterligare medel föras från fonden till statsbudgeten . I nämnda proposition redogörs också för regler för AP-fondernas organisation och placerings- regler. De nuvarande första-femte fondernas till- gångar delas upp på fyra lika stora, av varandra oberoende, AP-fonder med lika placeringsregler. Målet för placeringsreglerna för de nya första- fjärde AP-fonderna är att få maximal avkastning vid en låg risknivå. Följsamhetsindexering av ATP I propositionen Anpassningar i ålderspensions- systemet , m.m. (prop. 1999/2000:138) föreslår regeringen att ålders- pension i form av ATP ska följsamhetsindexeras fr.o.m. årsskiftet 2001/2002. De prognoser som har gjorts tyder på en positiv reallöneutveckling 2001. Det är därför sannolikt att följsamhetsindexeringen leder till en viss real uppskrivning av pensionen. En sådan utveckling påverkar politikområdet såtillvida att behovet av pensionstillskott och bostadstillägg kan bli mindre. För en närmare beskrivning av följsam- hetsindexeringen hänvisas till bilagan Ålderspen- sionssystemet vid sidan av statsbudgeten. Garantipension för personer födda eller tidigare överlämnades propositionen Garantipension för personer födda eller tidigare (prop. 1999/2000:127), till . De föreslagna reglerna innebär att grundskyddet inom ålderspensioneringen, som utgörs av folkpension, pensionstillskott och särskilt grundavdrag vid beskattning, skall ersättas med en garantipension. Garantipensionen är kon- struerad på ett sådant sätt att flertalet av berörda pensionärer kommer att få en högre nettopen- sion. Garantipensionen skall beskattas enligt samma regler som gäller för ålderspensionärer födda eller . Information om det reformerade ålderspensionssystemet I det nya pensionssystemet har den enskilde stora möjligheter att påverka sin framtida pen- sion. Detta beror bl.a. på den s.k. livsinkomst- principen. Även inom ramen för premiepen- sionssystemet finns det möjlighet att påverka sin framtida pension. Kunskaper om det nya syste- met är en förutsättning för att den enskilde skall kunna göra ett medvetet val om pensionen. Eftersom systemet är baserat på livsinkomstprin- cipen borde ökade kunskaper leda till att den en- skilde väljer att arbeta mer och i högre åldrar. Förutom att detta ger den enskilde högre pen- sion är det gynnsamt för samhällsekonomin i stort. Vidare torde en ökad kunskap om syste- met ha förutsättningar att minska förekomsten av svart arbete. För att uppnå nämnda effekter anser rege- ringen det vara en angelägen uppgift att öka all- mänhetens kunskaper om pensionssystemet. I tabellen 3.2 nedan redovisas kunskapsutveck- lingen för åren 1998 2000. är andelen som upplever sig känna till det nya pensionssystemet mycket eller ganska väl av den vuxna befolkningen . var den andelen och . Kunskapen om det nya syste- met synes således öka stadigt. och de allmänna för- säkringskassorna har tillsammans med Premie- pensionsmyndigheten, PPM, ansvaret för infor- mationen kring pensionssystemet. Riksförsäk- ringsverket har beräknat utgifterna för informa- tion 2003 till ca . Tabell 3.2 Kunskap om pensionssystemet Kunskap om pensionssystemet 1998 1999 2000 Mycket/ganska väl Ganska dåligt Känner inte alls till Känner inte till nytt system Prisbasbeloppet minskas inte vid beräkning av pensionsförmåner Som ett led i budgetsaneringsprogrammet minskades prisbasbeloppet vid beräkning av pensionsför- måner. skall inte någon mot- svarande minskning göras. Därigenom har det reala värdet av ålderspensionerna förstärkts. I be- sparingssyfte har dock även andra åtgärder vidtagits som har inneburit att hela förändringen av konsumentprisindex inte fått fullt genomslag på pensionerna. Pensionärer med de lägsta inkomsterna har emellertid som kompensation för detta erhållit förbättringar i form av bl.a. högre pensionstillskott och bo- stadstillägg. Förbättringar av bostadsstödet höjdes ersättningsnivån till av bostadskostnader mellan och . För en enskild pensionär med- förde höjning att ersättningen från BTP-systemet maximalt steg med . I denna proposition föreslår rege- ringen ytterligare förbättringar av bostadsstödet, se vidare under avsnitt 3.7.1. Översyn av schablonberäkning av bostadskostnader gav regeringen i uppdrag att göra en översyn av reglerna avseende schablonberäkning av bostadstillägg till pensio- närer. I uppdraget ingick att undersöka rimlighet och ändamålsenlighet. redovisade sitt uppdrag . Verket anser att det även fort- sättningsvis finns behov av schablonberäknade bostadskostnader. Det skulle bli administrativt mycket betungande för försäkringskassorna och även för pensionärerna om faktiska bostads- kostnader skulle uppges, styrkas och kontrolleras i varje enskilt fall. RFV avser dock att utreda vidare om det är motiverat att ha det antal scha- bloner som finns. RFV anser vidare bl.a. att uppvärmningsscha- blonen bör beräknas annorlunda än . Schablonen baseras på elpriser. Den bör enligt verkets mening i stället beräknas uti- från underlag som bygger på officiell statistik över såväl elpriser som oljepriser. Pensionstillskottet och det särskilda bostadstillägget har höjts Regeringen konstaterade i propositionen Vissa ändringar i läkemedelsförmånen m.m. (prop. 1998/99:106) att samhällets kostnader för läke- medel ökar i en takt som inte är acceptabel. För att motverka detta höjdes gränsen för högkost- nadsskyddet på läkemedel. För den enskilda konsumenten innebar detta en höjning av läke- medelsutgifterna med högst . Regeringens uppfattning var dock att pensionärer med de lägsta pensionerna borde skyddas från den nämnda utgiftsökningen. Med anledning av detta höjdes pensionstillskottet och det särskilda bostadstillägget till pensionärerna . Det särskilda grund- avdraget till folkpensionärer anpassades till änd- ringen av pensionstillskottet. Höjningen var en- ligt beslutet tillfällig och skulle upphöra . I proposition Anpassningar i ålderspensionssystemet , m.m. (prop. 1999/2000:138) konstaterades emellertid att de skäl som låg bakom höjningen kvarstod. Med anledning av detta har regeringen i samma pro- position föreslagit att höjningen skall perma- nentas. Förmåner som angränsar till det reformerade ålderspensionssystemet beslutade om nya regler för efterlevandepension enligt propositio- nen Efterlevandepensioner och efterlevandestöd till barn (1999/2000:91). De nya reglerna innebär att ett efterlevandepensionsunderlag som an- knyts till det reformerade ålderspensionssyste- met skall användas vid beräkning av inkomst- grundade efterlevandepensioner. Vidare skall tiden för omställningspension förlängas från alternativt till 22 måna- der om den avlidne efterlämnar barn mellan . I propositionen aviseras vidare om en ytterligare förlängning av omställningspensionen till 2005. Förmånen särskild efterlevandepension skall avvecklas. har under berednings- arbetet meddelat att tiden krävs för nödvändiga systemanpassningar. De nya reglerna om efterlevandepension träder med anledning härav i kraft . presenterade sitt betänkande Inkomstprövning av bostads- tillägg till pensionärer (1999:52). Utred- ningen lämnar bland annat förslag till hur in- komst skall beräknas och hur inkomst skall reducera bostadstillägget. Proposition om nytt system för bostadsstöd är planerad . 3.5.2 Statliga insatser utanför politikområdet Skatteavvikelser Samhällets stöd inom utgiftsområde 11 redovisas i huvudsak som anslag på statsbudgetens utgifts- sida. Vid sidan av detta finns dock även stöd på statsbudgetens inkomstsida i form av olika sär- regler i skattelagstiftningen. Dessa stöd brukar betecknas som saldopåverkande skatteavvikelser. De kan t.ex. syfta till att påverka hushållens och företagens inkomster eller priser. Skatteför- månerna kan vara motiverade av fördelningspo- litiska eller andra skäl. Om en sådan förmån på budgetens inkomstsida slopas leder detta till en budgetförstärkning för den offentliga sektorn. En brist i den traditionella redovisningen av anslag är att den inte beaktar den samtidiga före- komsten av skattepliktiga och icke skattepliktiga transfereringar på budgetens utgiftssida. Bland- ningen av skattepliktiga och icke skattepliktiga transfereringar medför att kostnaden för dessa stöd inte är direkt jämförbara. I tabell 3.3 anges bl.a. hur mycket bostads- tilläggen till pensionärer skulle behöva höjas för att hushållens disponibla inkomster inte ska på- verkas av en skattebeläggning. Skattebefrielsen för olika offentliga transfereringar brukar be- tecknas som icke saldopåverkande skatteav- vikelser. Tabell 3.3 Skatteavvikelser Miljarder kronor Namn på skatteavvikelsen Skatteavvikelse brutto Skatteavvikelse brutto Skatteavvikelse netto 1999 Skatteavvikelse netto 2000 Saldopåverkande avvikelser Pensionskostnader för arbetstagare 8,24 8,02 4,64 4,57 Avdrag för pensionspremier 0,15 0,18 0,08 0,10 Avsättning för pensionalstiftelser Avkastningsskatt 13,79 16.63 9,66 11,64 saldopåverkande avvikelser 22,18 24,83 14,38 16,31 Icke saldopåverkande avvikelser Bostadstillägg till pensionärer () 5,85 5,75 0,00 0,00 Särskilt grundavdrag för pensionärer 15.87 15.52 0,00 0,00 icke saldopåverkande avvikelser 21,72 21,27 0,00 0,00 Saldopåverkande avvikelser Enligt inkomstskattelagen skall arbetsgivarens kostnader inte tas upp till beskattning hos ar- betstagaren om kostnaderna avser tryggande av pension genom avsättning eller pensionsförsäk- ring inom vissa ramar. Eftersom avsättningen ut- gör ersättning för utfört arbete ligger ersätt- ningen till grund för särskild löneskatt. Skatte- avvikelsen vad gäller inkomstskatten beror på skillnaden i marginalskatter vid avsättning och utbetalning av pension. Avdrag får göras för erlagda pensionspremier. Avdragen är begränsade beloppsmässigt och får i normalfallet ej överstiga ett halvt prisbasbelopp eller av inkomsten. Om marginal- skatten vid utbetalningen av pensionen är lägre än vid inbetalningen av premien uppstår en av- vikelse. Skatteavvikelsen avser inkomstskatt. Arbetsgivare har rätt att göra avdrag för medel som avsatts till personalstiftelse för tryggande av pensionsutfästelse. Visst undantag finns för fåmansföretag med mindre än 30 årsarbetskraf- ter. Stiftelsen är mer förmånligt beskattad än nä- ringsidkaren. Skatteavvikelsen avser inkomst- skatt. Avkastningen på medel reserverade för pen- sionsändamål beskattas lägre än annan avkast- ning på kapital. Avvikelsen uppkommer dels i näringsverksamhet, genom bolagens egna reser- veringar och fonderingar i försäkringsbolag, dels i kapital genom det individuella pensions- sparandet. Skattesatsen är satt till på en schablonberäknad avkastning. Icke saldopåverkande avvikelser Ersättning i form av bostadstillägg till pensionä- rer är skattefri. Skatteavvikelsen avser inkomst- skatt. Grundavdraget för skattskyldiga med folk- pension (ålderspension, förtidspension, änke- pension m.m.) avviker från det grundavdrag som aktiva skattskyldiga är berättigade till.