prop · GO03112 · 2001-03-27 00:00:00 — Försöket har främst inriktats på att förbättra målbalansens åldersstruktur och därmed förkorta handläggningstiderna. Under den fortsatta försökstiden är avsikten att ytterligare vidareutveckla organisation och arbetsformer, alltjämt med inriktning i första hand på att förbättra målbalansens åldersstruktur. Enligt planerna skall försöksverksamheten pågå till utgången av . Enligt hovrätten framstår försöket som mycket lovande, bl.a. har åldersstrukturen på förnyelseavdelningens tvistemålsbalans förbättrats avsevärt. före utgången av avser hovrätten att besluta om i vilken omfattning den organisation och de arbetsformer som utvecklats inom förnyelseavdelningen skall införas i hovrätten i övrigt. Även i de båda Norrlandshovrätterna förbereds förändringar av arbetsformerna. pågår i Kammarrätten i en försöksverksamhet där det sker en ökad satsning vad gäller socialförsäkringsmål och skattemål. I försöksverksamheten har det skapats en storavdelning med kraftigt förstärkt bemanning i förening med bl.a. en storrotel för att få fram underlag för en bedömning om det på detta sätt åstadkoms en effektivare resursanvändning. Försöksverksamheterna är planerade att fortgå även , dvs. att en säkrare utvärdering kan göras av insatserna. Redan nu har det emellertid visat sig att antalet äldre genomströmningstakten ökat för dessa målgrupper. Likaså kan redan nu noteras att storavdelningen har uppnått en högre målavverkning med därtill hörande effekter vad gäller genomströmning av målen än en konventionellt sammansatt avdelning. Visst underlag för att bättre kunna bedöma bemanningsläget har också vuxit fram. Det är dock ännu för tidigt att dra längre gående slutsatser av storavdelningens verksamhet enligt kammarrätten. Vidare har har en extern konsult tillsammans med en projektgrupp bestående av företrädare för olika personalkategorier i kammarrätten genomfört en genomlysning av delar av verksamheten. En rapport med ett antal olika förändringsförslag har överlämnats till kammarrätten. Rapporten har enligt kammarrätten visat att arbetet i kammarrätten bedrivs i ändamålsenliga former som det finns utrymme för förbättringar. Bl.a. kan nämnas en ökad samordning vad gäller målens förberedande såsom mer enhetliga rutiner på kanslierna m.m. Förslagen övervägs och kommer att ligga till grund för ett fortsatt förändringsarbete . Kammarrätten planerar att parallellt med överrättsnotarier även börja anställa särskilda föredragande med specialkunskaper på skatte- och socialförsäkringsområdena. I Kammarrätten i pågår en försöksverksamhet som innebär att en rotel på varje avdelning utgör skatterotel, på vilken större och komplicerade mål . En aktiv processledning förutsätts redan när målet kommer in till kammarrätten. En av skatterotlarna utgör storrotel med en bemanning av en vice ordförande, ett kammarrättsråd och tre assessorer. Vidare har en avdelning fått socialförsäkringsprofil genom att specialkompetens på området tagits tillvara. Därutöver bedrivs en försöksverksamhet där en avdelning i princip utgör en storrotel. Ledamöterna är indelade i två grupper där den ena gruppen handlägger inhibitioner, preliminära frågor eller motsvarande mål och ärenden som inte kan vänta, utan som måste avgöras direkt. Den andra gruppen handlägger vanliga mål. Även i Kammarrätten i genomför en extern konsult tillsammans med en projektgrupp bestående av företrädare för olika personalkategorier i kammarrätten en genomlysning av delar av verksamheten. Vid Kammarrätten i pågår olika former av försök med ändrade arbetsformer. Försöken avser bl.a. en storavdelning för avverkning av skattemål och ett försök att arbeta med fast anställda beredningsjurister. Regeringens bedömning: Arbetsuppgifter som inte kräver domares medverkan bör delegeras i syfte att renodla domarrollen och skapa stimulerande arbetsuppgifter för andra anställda vid domstolarna. Regeringen gör bedömningen att det bör vara domstolarnas chefer som inom de ramar som respektive domstolsinstruktion föreskriver i huvudsak bör ansvara för och fatta beslut om vilka uppgifter som kan delegeras. Sammanfattning av handlingsplanen: I handlingsplanen (avsnitt 5.5) redogörs för strävandena att fördela arbetsuppgifterna i domstolarna så att personal med tillräcklig kompetens utför respektive uppgift. I handlingsplanen framhålls särskilt att det är viktigt att en domare får möjlighet att använda sin tid för de arbetsmoment som kräver domarens speciella kompetens. kan andra arbetsuppgifter delegeras och skapa stimulerande arbetsuppgifter för andra anställda. Uppföljning av handlingsplanen: infördes möjlighet för samtliga tingsrätter att tillämpa den särskilda försöksförordningen för tingsrätter, förordning (1997:139) om försöksverksamhet med förändrad beredningsorganisation vid tingsrätterna (se även avsnitt 3.2). Förordningen möjliggör en längre driven renodling av domarnas arbetsuppgifter genom att arbetsuppgifter som inte kräver domarmedverkan övertas av annan personal. har en särskild arbetsgrupp tillsatts på initiativ av . I gruppen finns både domare och kanslipersonal från de tre största tingsrätterna (, och ), och företrädare för och . Gruppens uppgift är att undersöka vad som ytterligare kan delegeras från domarna. Arbetsgruppen räknar med att presentera förslag till förändringar. Som nämnts pågår parallellt ett arbete med att ta fram permanenta regler i tingsrättsinstruktionen i vilka försöksförordningens regler och eventuella tillägg så långt möjligt arbetas in. Det arbete som bedrivs i olika arbetsgrupper och som syftar till att få en mer ändamålsenlig arbetsfördelning i domstolarna är enligt regeringens mening välkommen och nödvändig. En viktig utgångspunkt är att de nya reglerna i domstolsinstruktionerna ger domstolarnas chefer ansvaret för vilka arbetsuppgifter som kan delegeras och till vem de olika arbetsuppgifterna överförs. I detta sammanhang vill regeringen betona vikten av att den dömande verksamheten så långt möjligt utförs av ordinarie domare och att de ordinarie domarna i huvudsak svarar för arbetet med att leda muntliga förberedelser i tvistemål. I det förberedande arbetet med målen bör beslut om tvångsmedel och andra uppgifter som kräver domarens särskilda erfarenhet behandlas på motsvarande sätt. Ett dömande i utbildningssyfte kan anförtros jurister under utbildning motsvarande vad dagens fiskaler och assessorer utför. Därutöver kan ett visst dömande utföras av annan lagfaren personal. När det gäller merparten av beredningsarbetet bör det i första hand anförtros andra anställda än de ordinarie domarna. Hur fördelningen bör vara bör i hög grad utgå från de anställdas yrkeskunnande. 4 De anställda i domstolsväsendet Regeringens bedömning: För att även framtidens domstolar skall vara en stimulerande och attraktiv miljö att arbeta i för alla domstolsanställda bör medarbetarnas kompetens tas till vara på bästa sätt, utbildning och kompetensutveckling prioriteras, arbetet i domstolarna utvecklas och stödjas av moderna tekniska hjälpmedel, ledarskap ges än större utrymme i domstolarna, domstolarna vara säkra och trygga arbetsplatser. Regeringen konstaterar att de flesta medarbetare, enligt genomförd medarbetarenkät, trivs med att arbeta i våra domstolar. Det är viktigt att resultatet av medarbetarenkäten leder till önskvärda förbättringar och att de domstolsanställda och de fackliga organisationerna även fortsättningsvis ges en aktiv roll i arbetet. Sammanfattning av handlingsplanen: (avsnitt 6) En viktig fråga för domstolarna är att även attrahera skicklig personal med olika inriktningar och inte minst också att kunna behålla den rekryterade personalen. Förändringar av organisation och arbetsformer skapar under föränd- ringsarbetet en oro hos många anställda. Det är därför viktigt att de anställda ges god information om förändringarna och att personalen ges möjlighet att påverka förändringsarbetet. Reformarbetet skall leda till att det gör det mer attraktivt att arbeta i en De anställda bör ha tillgång till moderna tekniska hjälpmedel liksom goda möjligheter till vidareutveckling. De bör också ha konkurrenskraftiga lönevillkor och arbetstidsvillkor. det finnas gott ledarskap och kollegor med varierande erfarenheter. Domstolarna skall vara säkra och trygga arbetsplatser och arbeta med så långsiktiga ekonomiska ramar som är möjligt med hänsyn till Uppföljning av handlingsplanen: har tillsammans med de fackliga organisationerna genomfört en omfattande I enkäten har frågor ställts angående trivsel, kompetens/kompetensutveckling, stress, fysisk arbetsmiljö, information, mål och resultat. Resultatet av enkäten var relativt gott t.ex. när det gäller kvalitetsfaktorerna trivsel, mål, information och resultat. resultat har uppnåtts när det gäller faktorerna stöd, kompetensutveckling När det gäller stress framgår av enkätsvaren att många anställda upplever sin arbetssituation som mindre tillfredsställande. Sämst resultat har uppnåtts när det gäller frågan om ersättning för Vissa faktorer har större betydelse än andra när det gäller Om man ser till domstolsväsendet i dess helhet är Skr. 2000/01:112 resultatet bra. Variationerna mellan domstolarna är stora och flera domstolar har faktorer som bör prioriteras. Trivsel, stress och resultatet har stor effekt på arbetssituationen i sin helhet och dessa faktorer har fått relativt högt betygsindex om man ser till domstolsväsendet totalt. Även i detta avseende finns det variationer mellan domstolarna. Det är viktigt att de brister som har pekats på i enkätsvaren följs upp och åtgärdas av respektive domstol. Domstolarna har uppmanats att skicka in handlingsplaner till när de anser sig behöva ekonomiskt eller personellt stöd och hjälp. Det kan på många håll finnas behov av insatser i form av utbildning på grupp- och individnivå, chefstöd och rehabiliteringsåtgärder. Det finns även behov av förebyggande åtgärder för att möta den oro som många anställda känner inför pågående förändringar inom domstolsväsendet. Avsikten är att enkäten skall återkomma vartannat eller för att det skall bli möjligt att fortlöpande följa utvecklingen. Regeringen gör den bedömningen att insatser kommer att behövas för att förbättra domstolspersonalens arbetssituation. Det arbete som har inletts av och de fackliga organisationerna har enligt regeringen förutsättningar att bilda en bra utgångspunkt för att förbättra arbetsvillkoren för de anställda i våra domstolar. Regeringens bedömning: Domstolssekreterarna bör kunna erbjudas mer kvalificerade och stimulerande arbetsuppgifter. Den ökade och förändrade utbildning av domstolssekreterare som redan påbörjats skapar enligt regeringen goda möjligheter att nå målet att åstadkomma en mer attraktiv arbetssituation för domstolssekreterarna. Sammanfattning av handlingsplanen: I handlingsplanen (avsnitt 6.1) redovisar regeringen den utveckling som inneburit att antalet domstolssekreterare minskat . som domstolsekreterarnas antal har minskat har de fått alltmer kvalificerade arbetsuppgifter och ett ökat ansvar. Tidigt har delegering av beslutanderätten skett i förhållandevis enkla ärenden och har sedan successivt byggts ut. Regeringen konstaterar i handlingsplanen att den tekniska utvecklingen vid våra domstolar minskar behoven av traditionella sekreteraruppgifter. Å andra sidan innebär utvecklingen att de som vid sidan av juristerna tjänstgör vid domstolarna bör kunna erbjudas betydligt mer kvalificerade och stimulerande arbetsuppgifter. Uppföljning av handlingsplanen: De nya arbetsformer som försöksvis prövats vid ett antal tingsrätter dvs. någon form av beredningsorganisation, har inneburit ökade krav på kompetens hos kanslipersonalen. En särskild s.k. beredningssekreterarutbildning har utbildningen går i huvudsak ut på att utbilda domstolssekreterarna i Skr. 2000/01:112 arbetsmoment de tidigare inte utfört. beräknas ett hundratal domstolssekreterare få utbildning till beredningssekreterare. år beräknas ett ökande antal domstolssekreterare få ta del av denna utbildning. Regeringen konstaterar att utbildningsarbete skapar goda förutsättningar för att domstolssekreterarrollen skall utvecklas och bli ännu mer stimulerande och till nytta för verksamheten vid domstolarna. 4.2IT-personal och andra specialister Regeringens bedömning: Domstolarna bör i ökad utsträckning få tillgång till specialistkompetens bl.a. i administrativa frågor och inom IT- området. Förändringarna av domstolsorganisationen kommer att skapa domstolar där det kommer att finnas arbetsunderlag och behov för specialister av olika slag. Sammanfattning av handlingsplanen: (avsnitt 6.2) För att bevara och utveckla domstolarnas verksamhet behöver kompetens av annat slag än den som finns tillföras domstolarna. Den omständigheten att domstolar har eget budgetansvar och att det finns ett större behov av verksamhets- och måluppföljning innebär att det också kan finnas behov av personalkategorier som normalt sett inte har varit anställda vid domstolarna. Ett annat område gäller IT-kompetens. Domstolarna bör även fortsättningsvis utrustas med lämplig teknisk utrustning och system som stödjer verksamheten. I takt med att utrustning och system blir mer komplexa och mer integrerade ökar behovet av medarbetare som kan ge kvalificerat användarstöd. Uppföljning av handlingsplanen: Regeringen gör alltjämt bedömningen att domstolarna i allt högre grad kommer att ha behov av specialistutbildad personal vid sidan av den traditionella domstolspersonalen. Förändringar av tingsrättsorganisationen och samordningen av tingsrätter och länsrätter kommer att skapa underlag för att anställa personal med specialkompetens. I vissa regioner kommer det kunna lösas genom att specialistpersonal anställs och verkar i mer än en domstol. Regeringens bedömning: Notarierna är en värdefull resurs i den förändrade beredningsorganisationen. Notariesystemet bör därför bevaras och utvecklas. Detsamma gäller föredragande i länsrätterna. I framtidens domstolar kommer det också finnas behov av andra beredningsjurister. Bakgrund: (avsnitt 6.3 i handlingsplanen) Den som har genomgått Skr. 2000/01:112 juristutbildningen kan söka en tvåårig notarieanställning vid tingsrätt Vid bedömningen av vilka jurister som skall erhålla det begränsade antal notarieplatser utgör betygen från juristutbildningen jämte vissa meritgrundade anställningar urvalskriterierna. Tjänstgöringens omfattning m.m. regleras i ett antal förordningar. Det har från studerandehåll påpekats att det begränsade antalet notarieplatser ger upphov till s.k. betygshets. I länsrätterna finns det föredragande (tills vidare anställningar) som har arbetsuppgifter som påminner om notariernas (beredningsjurister). Uppföljning av handlingsplanen: har bl.a. mot bakgrund av att dagens notariesystem skulle ge upphov till betygshets i rapporten juristutbildning? Utvärde ring av juristutbildningar (rapportserie 2000:1 R) behandlat frågan om notarietjänstgöringens betydelse för juristutbildningens uppläggning och inriktning. I redovisning framhålls det bl.a. att juristutbildningarna präglas av betygshets vilket enligt hänger samman med reglerna för antagning till notarietjänstgöring. har därför tillsatt en arbetsgrupp som efter samråd med företrädarna för de juridiska fakulteterna skall belysa om de nuvarande urvalskriterierna vid rekryteringen av notarier behöver ändras och i så fall på vilket sätt. Arbetsgruppen skall redovisa sitt uppdrag till . Regeringen bedömer att den översyn av antagningssystemet för notarieanställning som tillsammans med genomför är angelägen. Regeringen anser att innehållet i notarietjänstgöringen bör utformas så att de bästa juristerna även skall se notarietjänstgöringen som ett attraktivt alternativ. Den utbildning som notarier i tingsrätt och länsrätt erbjuds är, för att peka på ett område, inte tillräcklig. har därför inlett en översyn av utbildningen av notarier. Regeringen välkomnar också utvecklingen att det för vissa beredningsändamål, framför allt i domstolar med viss grad av specialisering, t.ex. miljödomstolar, nu anställs juristpersonal vid sidan av notarier, beredningsjurister. För att kunna rekrytera goda medarbetare till en beredningsjuristroll är det enligt regeringen viktigt att arbetsinnehållet blir intressant och utvecklande. 4.3.1Notarie i länsrätt och tingsrätt Regeringens bedömning: Försöksverksamheten med kombinerad notarietjänstgöring vid såväl länsrätt som tingsrätt bör utvärderas. De kombinerade anställningarna har varit uppskattade bland de notarier som fått denna möjlighet. Sammanfattning av handlingsplanen: (avsnitt 6.3.1) Vid och Länsrätten i samt vid och Länsrätten i pågår en försöksverksamhet med administrativ samverkan mellan tingsrätt och länsrätt. 2000/01:112 förordningen (1998:1375) om försöksverksamhet med notarie- tjänstgöring vid tingsrätt och länsrätt ges en möjlighet att vid dessa domstolar utbilda notarier genom en kombinerad notarietjänstgöring vid nämnda domstolar. Uppföljning av handlingsplanen: Den kombinerade notarietjänst- göringen i länsrätt/tingsrätt är längre än den vanliga notarieanställningen. Den har visat sig uppskattad och i avvaktan på att frågan om gemensam och gemensam administration utretts (se avsnitt 9.6) har regeringen förlängt försöksverksamheten att gälla . Regeringen avser att ge i uppdrag att utvärdera försöket (jfr även förslaget från den särskilde utredaren, se avsnitt 9.6). Regeringens bedömning: Domaryrket bör vara så attraktivt att framtidens domare kan rekryteras bland de bästa juristerna och från ett brett verksamhetsfält. Sammanfattning av handlingsplanen: (avsnitt 6.4) I handlingsplanen uttalar regeringen att domare även skall rekryteras bland de allra skickligaste juristerna och från ett brett verksamhetsfält. De domare som kommer att behövas bör därför ha sin bakgrund från olika slag av juridisk verksamhet. För att nå en mångfald där jurister med olika bakgrund rekryteras som domare behövs olika åtgärder. Bland annat fordras att domstolarna blir attraktiva arbetsplatser i än högre grad än . Uppföljning av handlingsplanen: har det visat sig svårt att få kompetenta sökande till vissa domarbefattningar. Regeringen har fått avstå från att utnämna domare och anställningarna har fått utlysas på nytt. har i det senaste budgetarbetet avsatt medel till överrätterna för att dessa skall ges möjlighet att erbjuda jurister från andra verksamhetsområden att tjänstgöra som adjungerad ledamot. En eller ett par sådana platser skall inrättas per överrätt. Syftet är bl.a. att bredda och fördjupa kunskapen om domaryrkets verkliga innebörd och på så sätt bredda rekryteringsbasen till ordinarie domaranställningar. Regeringen ser positivt på att det tillskapas utrymme för andra kvalificerade jurister än domare att få tjänstgöra i överrätt. Vidare gör regeringen fortsatt den bedömningen att rekryteringen av ordinarie domare bör breddas. Regeringens bedömning: Regeringen bedömer att det finns anledning att se över domarutbildningen i ett bredare perspektiv. Regeringen avser att tillsätta en utredning för att se över domarutbildningen. Det arbete som och överrätterna nu genomför för att säkra en god rekrytering till domstolarna är nödvändigt för att bibehålla kvaliteten i verksamheten. Adjunktionstjänstgöringen i överrätt bör förlängas från till . Sammanfattning av handlingsplanen: I handlingsplanen (avsnitt 6.4.1) redovisas hur den nuvarande domarbanan är uppbyggd samt den försöksverksamhet med överrättsnotarier som pågår. Försöket innebär att aspiranttjänstgöringen ersätts av en ettårig tidsbegränsad anställning som överrättsnotarie. Ur gruppen överrättsnotarier rekryteras personer för den fortsatta domarutbildningen. Vidare nämns det uppdrag som fått av regeringen att se över hur domarutbildningen bör utformas till följd av förlängningen av den s.k. underrättstjänstgöringen för fiskaler. I handlingsplanen betonar regeringen att utbildningen och villkoren under domarutbildningen behöver vara mer attraktiva för att domstolarna även skall intressera tillräckligt många av de bästa juristerna att söka sig till domarbanan. Faktorer för att åstadkomma detta är bl.a. ännu bättre utbildning, rimlig arbetsbörda samt en god löneutveckling. Regeringen pekar slutligen på att den har för avsikt att ta initiativ till en bredare utredning om den framtida domarutbildningen. Uppföljning av handlingsplanen: erhöll i uppdrag av regeringen att analysera och utvärdera erfarenheterna av försöksverksamheten enligt förordningen (1998:1238) om försöksverksamhet vid hovrätterna och kammarrätterna, dvs. försöket med överrättsnotarier (dnr Ju2000/2568). Enligt uppdraget skall också lämna förslag till de eventuella förändringar av systemet som verket finner nödvändiga för att säkerställa en god rekrytering till domstolarna. hade , , utsett en arbetsgrupp, den s.k. FIDA-gruppen, bestående av företrädare för domstolarna. Gruppens uppdrag var bl.a. att föreslå åtgärder för att öka intresset för tjänstgöring på domarbanan och minska antalet avhopp bland yngre jurister. Eftersom regeringsuppdraget om utvärdering av överrättsnotariesystemet hade många beröringspunkter med FIDA:s uppdrag utvidgades arbetsgruppens uppdrag till att även omfatta uppgiften att ta fram ett underlag för redovisning av regeringsuppdraget. I rapporten - underlag inför utvärderingen redovisade FIDA-gruppen sitt uppdrag till . Efter överväganden kring fem olika alternativ förordar FIDA-gruppen att överrättsnotariesystemet avvecklas och ersätts av en återgång till aspirantsystemet i kombination med fast anställda föredragande. har i sin rapport regeringen (dnr Ju2001/783) Skr. redovisat verkets överväganden. och överrätterna är överens om att förändringar av de yngre juristernas arbetsförhållanden och arbetsvillkor är nödvändiga för att säkerställa en god rekrytering till domstolarna. Enighet råder också om att överrättsnotariesystemet bör avvecklas, men att en återgång till aspirantsystemet i dess gamla form inte kan förordas. Eftersom det nya systemet bör vara flexibelt och ta hänsyn till olika regionala förhållanden krävs det ytterligare tid för att bearbeta förslaget. Överrätterna och har därför för avsikt att tillsammans ta fram och till regeringen redovisa ett förslag till nytt system för rekrytering av yngre jurister. Överrätterna och är även överens om att tillsammans, med bl.a. FIDA-gruppens slutrapport som underlag ta fram ett åtgärdspaket för att förbättra domarbanans attraktivitet. Det nya systemet bör enligt överrätterna och ersätta överrättsnotarie systemet. Systemet bör vara flexibelt och anpassat till moderna anställningsvillkor för att ge utrymme för olika lösningar med beaktande av t.ex. geografiska förhållanden samt behovet av anställningstrygghet. Åtgärdspaketet bör vara inriktat på förbättringar av de yngre juristernas arbetsförhållanden, anställningsvillkor och möjligheter till kompetens- utveckling. Ambitionen med åtgärdspaketet skall vara att förbättra arbetsförhållanden och anställningsvillkor i sådan utsträckning att domstolarna bättre kan hävda sig på arbetsmarknaden. Marknadsföringen och rekryteringsprocedurerna skall moderniseras och förfinas. De yngre jurister som redan finns i domstolarna avses också omfattas av de förbättrade villkoren. Regeringen ställer sig bakom den bedömning som gjorts av och överrätterna. Regeringen välkomnar de initiativ som tagits och som påbörjats. Parallellt med detta arbete bereds i till en utredning om den framtida domarutbildningen. Regeringen avser att besluta direktiv . Efter förordnandet som fiskal i överrätt fortsätter domarutbildningen med en underrättstjänstgöring som förlängts från till . Antalet utbildningsplatser för fiskalerna har i enlighet därmed kommit att minskas. Detta får i sin tur återverkningar på möjligheterna att besätta adjunktionsplatserna i överrätterna. Adjunktionstjänstgöringen, som efter godkännande leder till assessorsförordnande, är .