prop · GP0350 · 2001-11-12 00:00:00 — Kommittén som antagit namnet skall ägna särskilt intresse åt följande frågor: Tillämpningen av allmänna hänsynsregler hos domstolar och myndigheter. Frågan hur 3 och 4 kap. skall integreras med hänsynsreglerna och andra regler om markanvändning i . Miljökvalitetsnormernas betydelse för miljöarbetet s amt normernas tillämpningsområden. Miljökonsekvensbeskrivningar, förfarandet och erfarenheter när det gäller frågan om hur regelverket fungerar samt kvaliteten på konsekvensbeskrivningarna. Prövningsordningen och andra regler för mål om tillstånd enl igt . Kostnadsmässiga konsekvenser av tillämpning för de tillståndssökande och andra inblandade. Tillsynens effektivitet samt dess förhållande till de standardiserade miljöledningssystemen EMAS och ISO 14001. Avgiftssystemet och gränsdragningen mellan skatt och avgift vid myndighetsutövning som rör ett kollektiv. Miljösanktionssystemet, dess effektivitet och samspel med andra myndighetsingripanden. Utformningen av bestämmelserna om miljöbrott m.m. i 29 kap. mi ljö- balken och behovet av andra åtgärder för ett effektivt och rättvist sanktionssystem. lämnade ett första delbetänkande Uppföljning av Vissa lagtekniska frågor (SOU 2000:116). I betänkandet som remissbehandlats lämnas bl.a. förslag till förändringar i de processuella bestämmelserna för miljödomstolarna. En proposition med anledning av betänkandet är planerad att lämnas till . skall dessutom lämna ett ytterligare delbetänkande samt lämna ett Skr. 2001/02:50 slutbetänkande med en redovisning av hur fått genomslag i den praktiska tillämpningen. Efter regeringsbeslut om tilläggsdirektiv (dir. 2001:25) skall dels gå igenom sådana vattendomar som kan ha betydelse för riskerna för översvämningar, dels lämna förslag på hur och rådets direktiv (2000/60/EG) om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område skall genomföras i svensk lagstiftning. Tilläggsuppdraget som avser ramdirektivet skall redovisas . Åtgärd M 2000:7 Uppdrag till att kartlägga hur kommunerna planerar att omhänderta sitt avfall har fått i uppdrag att redovisa hur kommunernas omhändertagande av avfall ser ut , vilken kapacitet som finns för olika behandlingsmetoder av avfall samt hur kommunerna planerar att omhänderta sitt avfall mot bakgrund av de åtgärder som vidtagits på avfallsområdet. redovisade sitt uppdrag till regeringen . Rapporten visar att det finns risk för en kapacitetsbrist för behandling av avfall då förbudet att deponera utsorterat brännbart avfall träder i kraft . Regeringen har beslutat om ett nytt uppdrag till . (Se åtgärd M 2001:1) Åtgärd M 2000:8 Uppdrag till angående avfallsdefinitionen har fått i uppdrag att lämna konkreta förslag till ändringar av tillämpning och utformning av den lagstiftning som har betydelse för återvinning av avfall. Utgångspunkten är en ökad kretsloppsanpassning av samhället där både ett miljömässigt go dtagbart omhändertagande av avfall och gynnsamma förhållanden att a nvända avfallet som en resurs åstadkommes. Rapporten har remitterats och behandlas inom . Åtgärd M 2000:9 Bildande av ett nytt forskningsråd för miljö, areella näringar och samhällsbyggande I regeringens proposition Forskning för framtiden en ny organisation för forskningsfinansieringen (prop. 1999/2000:81) föreslogs ett nytt forskningsråd för miljö, areella näringar och samhällsbyggande. Det nya forskningsrådet bildades och tog över ansvaret för forskningsfinansiering från Skogs- och jordbrukets forskningsråd () och () samt delar av och forskningsrådsnämndens ansvar. Genom att samla stora delar av forskningen till stöd för ett ekologiskt hållbart sa mhälle skapas bättre förutsättningar för kraftfulla och allsidiga forskning ssatsningar med ett helhetsperspektiv. I regeringens ekonomiska vårproposition för föreslog regeringen att forskningen vid forskningsrådet förstärks med för samt 90 miljoner för . Förstärkningen skall användas till forskning om biologisk mångfald och forskning till stöd för en ekologisk hållbar utveckling. beslutade i enlighet med förslaget. Åtgärd M 2000:10 Bildande av byggsektorns kvalitetsråd Som ett led i strävandena att få effektiva system för säkring av under ett byggnadsverks hela förvaltning och därmed effektiviteten i resursanvändningen har regeringen gett fem statliga myndigheter i uppdrag att tillsammans leda kompetensutvecklingen hos byggherrar, beställare och förvaltare och ta initiativ till att bilda ett byggsektorns kvalitetsråd bestående av representanter för alla berörda aktörer. För ändamålet kompetensutveckling har som ett första steg de statliga byggherrarna, beställarna och förvaltarna bildat ett byggherreforum. För kvalitets- säkring m.m. har ett Råd för byggkvalitet bildats av sektorn. Åtgärd M 2000:11 Bättre genomslagskraft av den obligatoriska ventilationskontrollen har fått möjlighet att medge undantag från den obligatoriska ventilationskontrollen i de fall byggnadsägare utarbetat sätt som säkrar t.ex. att ventilationen fungerar kontinuerligt. Syftet med verksamheten är bl.a. att ta tillvara alla sätt att få en bättre genomslags- kraft av det obligatoriska kontrollsystemet. Arbetet pågår och har redovisat omfattningen av försöksverksamheten till regeringen. Slutredovisning skall lämnas till regeringen . Åtgärd M 2000:12 Försöksverksamhet med faktadeklaration av bostäder m.m. har fått i uppdrag att genomföra en försöksverksamhet med deklaration av bostäder, skolor och förskolor i huvudsak enligt ett förslag redovisat (tidigare redovisat som åtgärd M 99:26) dvs. med de krav som samhället ställer i bygglagstiftning och byggregler som bas. Uppgifter som avses ingå är bl.a. el-, värme- och vattenanvändning, uppgifter om ventilation samt radon. Åtgärd M 2000:13 Uppdrag till om lågfrekvent buller uppdrag redovisades och föranledde inga förändringar i regelverket. Nya åtgärder som har föreslagits Åtgärd M 2001:1 Uppdrag om ett ekologiskt hållbart omhändertagande av avfall Som en följd av slutsatserna i det tidigare uppdraget om omhändertagande av avfall (se åtgärd M 2000:7) har regeringen uppdragit åt att redovisa hur avfallshanteringen inom kommunerna och i industrin har utvecklats samt att redovisa en handlingsplan för att uppnå ett ekologiskt hållbart omhändertagande av avfall. Uppdraget skall redovisas senast den 1 Skr. 2001/02:50 december 2001. Åtgärd M 2001:2 Uppdrag till om kommissionens beslut att ändra avfallsförteckningen Regeringen har uppdragit åt att utreda och redovisa konsekvenserna av Europeiska kommissionens beslut /532/EG, K(2001)108 slutlig samt K(2001)106 slutlig om ändring av avfalls- förteckningen. skall också föreslå hur besluten kan genomföras i svensk lagstiftning. Åtgärd M 2001:3 Uppdrag till om vidare utveckling av den miljöorienterade produktpolitiken Regeringen har uppdragit åt att ta fram underlag till grund för vidare utveckling av den miljöorienterade produktpolitiken i enlighet med regeringens skrivelse 1999/2000:114. Verket skall bl.a. analysera behovet av styrmedel och verktyg för att uppnå målen med den miljöorienterade produktpolitiken. Slutrapportering av uppdraget skall ske . Åtgärd M 2001:4 Slutförvaring av kvicksilver Utredningen om slutförvaring av kvicksilver lämnade sitt betänkande SOU 2001:58 Kvicksilver i säkert förvar. Åtgärd M 2001:5 Erfarenhetsåterföring beträffande fukt- och mögelskador Fonden för fukt- och mögelskador har i regleringsbrev fått i uppdrag att redovisa kunskaper och erfarenheter som framkommit under fondens verksamhetstid. Syftet är att öka den ekol ogiska hållbarheten inom byggområdet genom en erfarenhetsåterföring till byggsektorns aktörer som ger ku nskap om felaktiga tekniska lösningar som orsakar fukt- och mögelpr oblem. Informationen skall även riktas till konsumenter för att öka deras kunskap om ri sker vid byggande och köp av hus. Uppdraget skall redovisas . Information om resultaten skall spridas i samarbete med , och branschorganisationer inom byggande och förval tning. Åtgärd M 2001:6 Uppdrag till angående strandskydd har fått i uppdrag att kartlägga tillämpningen av strandskyddsbestämmelserna samt att utreda förutsättningarna för och konsekvenserna av ett stärkt strandskydd i tätortsnära områden med högt bebyggelsetryck respektive vissa lättnader i strandskyddsbestämmelserna i glesbygdsområden med lågt bebyggelsetryck i syfte att underlätta regional utveckling såsom turism och friluftsliv. Uppdraget skall redovisas till . Uppdrag till med anledning av propositionen Sammanhållen rovdjurspolitik (prop. 2000/01:57) Regeringen har givit i uppdrag att bl.a. utforma inventeringsarbetet av stora rovdjur som en del av miljöövervakningen, att visa hur arbetet med att förebygga jaktbrott kan kopplas till inventeringsverksamheten, att inrätta en nationell databas för stora Uppdragen skall redovisas till senast den 1 Åtgärd M 2001:8 Uppdrag till om miljö- och hälsoskyddskrav angående avloppsslam samt återföring av fosfor Regeringen gav i uppdrag att utreda frågorna om miljö- och hälsoskyddskrav för avloppsslam och dess användning samt om återföring av fosfor. undersöka om de nuvarande gränsvärdena för skadliga ämnen i avloppsslam behöver skärpas och om gränsvärden även behövs för ytterligare ämnen samt om gränsvärdena bör skärpas beträffande metaller när avloppsslam används i jordbruket. Verket skall föreslå behövliga åtgärder för att slamanvändningen inte skall medföra några negativa hälso- eller miljöeffekter . behandla den nuvarande återföringen av fosfor i avloppsslam, hinder för återföringen och möjligheterna att öka återföringen samt föreslå en aktionsplan för återföring av fosfor i avloppsslam, som hälsa och miljö skyddas. har slutredovisat sitt uppdrag att följa och utveckla arbetet med att genomföra Habitatagendan slutredovisade sitt uppdrag (M1999/5239/Hs) att följa och utveckla arbetet med att genomföra Habitatagendan. I en exempelsamling beskrivs hur ett femtiotal kommuner arbetar med sin planering för hållbara städer och samhällen. Rapporten innehåller också en lägesredovisning och en översiktlig redogörelse för verkets aktiviteter för att följa och utveckla Habitatarbetet. Åtgärd M 2001:10 Förslag till strategi för integrerad syn på planering och hushållning med naturresurser har på regeringens uppdrag (M1999/5239/Hs) redovisat ett förslag till strategi för en integrerad syn på planering och hushållning med naturresurser. Strategin består av 13 utmaningar för den fysiska samhällsplaneringen. I anslutning till varje utmaning redovisar åtgärder för att möta respektive utmaning. Fysisk planering har en viktig roll i arbetet med en hållbar utveckling och förutsätter kunskap om såväl sakfrågor som hur man hanterar dessa i en planprocess. De 13 utmaningarna som redovisas handlar om utveckling av sakfrågor både i den fysiska samhällsplaneringen och i planprocessen. Några viktiga frågeställningar bland de 13 utmaningarna är: Öka möjligheterna till samverkan och delaktighet Utveckla helhetssynen i planeringssystemet Skapa en god livsmiljö Ta miljömålen som utgångspunkt i planeringen Avsikten är att vidareutveckla förslaget till strategi genom en dialog med bl.a. kommuner, länsstyrelser, centrala verk och forskare. Strategin utgör diskussionsunderlag vid denna dialog och som kommer att ske . Åtgärd M 2001:11 Uppdrag till att ta fram indikatorer för hållbar utveckling () har i samarbete med på uppdrag av tagit fram ett första set av indikatorer för hållbar utveckling. Rapporten for a first set 2001 publicerades . Åtgärd M 2001:12 Uppdrag till geologiska undersökningar om en nationell kartläggning av vissa förorenade områden Regeringen uppdrog åt geologiska undersökning (SGU) att göra en nationell kartläggning av områden som förorenats av eller misstänkts vara förorenade av statlig verksamhet och där den tidigare statliga organisationen inte längre finns kvar. Uppdraget omfattar områden där staten varit verksam i myndighets- eller bolagsform och där ingen ny verksamhetsutövare har övertagit ansvaret. Kartläggningen skall omfatta ett antal områden; deras karaktär och statens roll som verksamhetsutövare. SGU skall även analysera och ta ställning till hur myndigheten i sin nuvarande verksamhet kan integrera en uppgift att vara stöd åt kommuner och länsstyrelser vid deras upphandling och genomförande av efterbehandlingsprojekt. Uppdraget skall genomföras i samråd med och länsstyrelserna och redovisas . Åtgärd M 2001:13 Uppdrag till om hållbar hantering av gruvavfall har fått i uppdrag att föreslå åtgärder för att få till stånd en hållbar hantering av gruvavfall. Redovisningen skall innehålla förslag om hur gruvavfallshantering kan regleras inom EU. Verket skall vidare redovisa hur tillsynen och kunskapen i fråga om hantering av gruvavfall ser ut och hur den kan förbättras. Uppdraget skall redovisas . Åtgärd M 2001:14 Uppdrag till Kemikalieinspektionen om prioriteringslista avseende vissa kemikalier Kemikalieinspektionen har fått i uppdrag att tillsammans med ta fram en prioriteringslista på kemikalier som uppfyller kriterierna för att kunna föreslås inkluderas i LRTAP- protokollet respektive den globala konventionen om långlivade organiska föroreningar. Uppdraget skall delredovisas . 5Lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet 5.1Stöd till lokala invest eringsprogram åren 1998, 1999, 2000 och 2001 beslutade efter förslag i budgetpropositionen (prop. 1997/98:1, utg. omr. 18, bet. 1997/98:BoU1, rskr. 1997/98:81) att inrätta ett stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet (LIP). Enligt regeringens förslag i budgetpropositionen (prop. 2001/01:1) kommer anslaget att omfatta totalt för perioden 19982003. Med stöd av förordningen (1998:23) om statliga bidrag till lokala investeringsprogram som ökar den ekologiska hållbarheten i samhället får regeringen besluta om bidrag till program som uppfyller vissa kriterier. Bidrag skall fördelas till de kommuner, vars investeringsprogram på bästa sätt bidrar till ekologisk omställning. De kriterier som anges är att minska belastningen på miljön, att öka effektiviteten i användningen av energi och andra naturresurser, att gynna användningen av förnybara råvaror, att öka återbruk, återanvändning och återvinning, att bidra till att bevara och förstärka den biologiska mångfalden samt att tillvarata kulturmiljövärden eller att bidra till att förbättra cirkulationen av växtnäringsämnen i ett kretslopp. Programmen skall också bidra till ökad sysselsättning. Därutöver kan kommunen få stöd till informations- och folkbildningsinsatser knutna till programmet. Regeringen fattade samlade beslut om stöd till 145 program . har den fasta ansökningstiden slopats och man har övergått till löpande behandling av ansökningarna. hade fram till ytterligare 20 beslut om bidrag till investeringsprogram fattats. Det totala bidraget till dessa program är . Vid genomförandet av programmen kommer totalt cirka 1,4 miljarder att investeras och enligt kommunernas uppskattning skapas 890 årsarbeten. Totalt hade 166 program beviljats stöd med sammanlagt . Detta innebär att 136 kommuner och ett kommunalförbund har beviljats bidrag varav 29 fått bidrag mer än en gång. Tillsammans med de pengar som bidragsmottagarna själva satsar ger detta en total investeringsvolym på varav den direkt miljörelaterade investeringen utgör . Enligt kommunernas beräkningar kommer cirka 17 600 årsarbeten att skapas . Samlade miljöeffekter av pågående program För varje åtgärd som får bidrag har kommunerna beräknat miljöeffekterna. De investeringsmedel som beviljats fram till beräknas ge följande utfall om åtgärderna genomförs enligt planerna: ·En energibesparing motsvarande . ·Fossila bränslen motsvarande ersätts med förnybara energislag, vilket motsvarar energianvändningen i 100 000 villor. ·Koldioxidutsläppen minskar med vilket motsvarar av de totala svenska utsläppen. Minskningen motsvarar en halvering av den tunga lastbilstrafiken i . ·Utsläppen av närsalter till hav och vattendrag beräknas minska med över kväve vilket motsvarar av nuvarande svenska utsläpp till havet. Motsvarande siffra för fosfor är vilket motsvarar av utsläppen till havet. ·Deponeringen av avfall beräknas minska med till följd av pågående investeringsprogram vilket motsvarar av den mängd som deponeras . ·Under perioderna 19992001, 20002002 och 20012003 kommer naturmiljöer som är värdefulla för den biologiska mångfalden att bevaras eller återskapas (inga säkra uppgifter finns för perioden 19982000). 5.1.2Fördelning av bidrag på åtgärdstyper Av de bidrag som beviljats 20012003 (fram till ) går till åtgärder inom kategorin energiomställning till förnybar energi. Detta kan jämföras av de totalt beviljade LIP-medlen. är andelen bidrag till kategorin energieffektivisering medan totalsiffran för hela LIP är . Bidragen till trafikrelaterade åtgärder uppgår till medan totalsiffran för hela LIP- satsningen är . går av bidragen till avfallsområdet som inkluderar bl.a. biogasanläggningar och annan storskalig behandling av organiskt avfall. Avfallsåtgärdernas andel av de totala LIP-bidragen är . Sammantaget kan siffrorna års fördelning av bidrag tolkas som att trenden mot att kommunerna alltmer betonar klimatrelaterade åtgärder i sina ansökningar håller i sig. Energi-, transport- och biogasåtgärder motsvarar här tillsammans av det beviljade bidraget. Andelen bidrag till vatten- och avloppssektorn () respektive naturvård och biologisk mångfald () överens- stämmer med den totala bidragsfördelningen inom LIP. Bidragsandelarna till flerdimensionella projekt i bostadsområden, turistanläggningar m.m. minskar därför att kommunerna i senare ansökningsomgångar i regel delar upp dessa på åtgärder inom flera sektorer. har inga medel lämnats till efterbehandling eller sanering av förorenade områden. Skälet till detta är dels att särskilda medel för ändamålet fördelas av och länsstyrelserna, dels att många av de bäst utredda Skr. 2001/02:50 saneringsobjekten redan beviljats bidrag i tidigare beslutsomgångar. Bidrag per huvudgrupp. Totalt alla år fram . 5.1.3Fördelningen av bidrag på huvudmän I samband med fördelningen av bidrag för perioden 20002002 ökade andelen som gick till åtgärder med ett privat företag som huvudman. Denna trend förstärks ytterligare i bidragsfördelningen för perioden 20012003 där av bidragen gick till projekt inom företag. Av de totalt fördelade LIP-medlen har gått till företagsprojekt. Bakgrunden till förändringen är att kravet på ny teknik eller ny arbetsmetod i åtgärder inom vinstdrivande verksamhet ströks ur förordningen . Detta medför att bidrag kan utgå till företag även för investeringar i tidigare prövad teknik inom t.ex. energieffektivisering, omställning till förnybara energislag, avfallshantering och återvinning. Relativt många privata företag, bl.a. byggherrar, fick bidrag inom ramen för Bo01 . Andelen bidrag till åtgärder med kommunala bolag som huvudmän motsvarar . Detta kan jämföras i den totala fördelningen. Kategorin kommunala bolag domineras av hel- eller delägda energibolag. Bidrag per huvudman. Totalt alla år fram till halvårskiftet 2001. 5.2.1Lokala investeringsprogram ersätts av klimatprogram I budgetpropositionen för (prop. 2001/02:1) har regeringen föreslagit att stödet till lokala investeringsprogram successivt avvecklas och ersätts med ett bidragssystem för åtgärder som minskar utsläppen av växthusgaser. Inga nya ansökningar tas emot efter och tillförs inga nya medel för LIP i statsbudgeten. Utbetalningar till beviljade projekt kommer dock att fortsätta åtminstone fram eftersom programmen löper över fyra kalenderår och den slutliga utbetalningen sker efter att programmet slutredovisats. Delar av LIP-anslaget föreslås föras över till utgiftsområde 20 anslag 34:15 Stöd till klimatinvesteringsprogram (prop. 2001/02:1) som inrättas . Regeringen har föreslagit att 200 respektive överförs 2002 respektive 2003 från stödet till lokala investeringsprogram till det nya klimatstödet. Dessutom föreslås ett anslag för information om klimatfrågor med för en treårsperiod finansieras ur LIP-anslaget. I budgetpropositionen har regeringen föreslagit att hanteringen av de lokala investeringsprogrammen inklusive granskning av ansökningar och slutrapporter, uppföljning, utvärdering och informationsinsatser förs över från till en myndighet. kan bidragsansökningarna lämnas in när som helst och regeringsbesluten om bidrag fattas löpande. Detta innebär också förändrade förutsättningar för stödet till kommunerna eftersom dessa ligger i olika faser i arbetet med ansökningarna. Därför har länsstyrelserna fått en ökad roll i att bedöma kommunernas stödbehov, att samordna dessa och att sammankalla regionala möten där i regel deltar. Länsstyrelsernas roll har också förstärkts genom att de fått regeringens uppdrag att granska kommunernas årliga verksamhetsrapporter om investeringsprogrammen. kommer dessutom arbetet med att yttra sig över kommunernas slutrapporter att öka. (f.d. om ekologisk hållbarhet) är en myndighet som inrättades bl.a. med syftet att stödja kommunernas arbete med lokala investeringsprogram. Myndigheten är placerad i och bland uppgifterna ingår att förmedla kontakter och kunskap mellan praktiker i kommunerna, forskare, sektorsmyndigheter och företag. Bland arbetsredskapen finns webbplatsen , register över forskare och företag m.m., ett elektroniskt nyhetsbrev, konferenser på olika teman samt temanätverk. kommer också att ha en viktig roll när det gäller att sprida resultat och erfarenheter från utvärderingen av LIP och som länk till forskarvärlden i detta sammanhang. har på regeringens uppdrag gett särskilt stöd till arbetet med att ta fram LIP-ansökningar i 25 glesbygdskommuner. Bakgrunden är att dessa kommuner haft svårt att ta fram konkurrenskraftiga ansökningar, bl.a. därför att de har små ekonomiska och personella resurser. Stödet har bestått i både besök i kommunerna och fortlöpande dialog om projekt och ansökningar, gemensamma seminarier och visst ekonomiskt stöd. Uppdraget har resulterat i en markant ökning av antalet ansökningar från glesbygdskommunerna. Regeringen har även givit i uppdrag att särskilt stödja arbetet inom området naturvård och biologisk mångfald. Skälet till detta är bl.a. det relativt låga antalet naturvårdsprojekt inom ramen för LIP. Det beror bl.a. på att många kommuner saknar egen kompetens på området, att naturvårdsåtgärder ställer höga krav på samverkan mellan olika aktörer samt att det krävs särskild kunskap för att överblicka möjliga finansieringsformer. lämnade de första sju kommunerna in slutrapporter för sina investeringsprogram (, , , , , , ). beräknas ett femtiotal program slutredovisas. Enligt en preliminär bedömning ligger de effekter på miljö och sysselsättning som redovisas i de första sju slutrapporterna i nivå med eller över de uppgifter som anges i ansökningarna om de sätts i relation Skr. 2001/02:50 till det förbrukade bidraget. Arbetet med att utveckla anvisningar, information och handläggningsrutiner pågår kontinuerligt i samarbete mellan , sektorsmyndigheter, länsstyrelser och kommuner. I IEH:s arbetsuppgifter ingår att sprida erfarenheter och resultat från slutrapporteringen. ( ) genomför på uppdrag av en förstudie till en samlad utvärdering av de lokala investeringsprogrammen. Förstudien, som skall redovisas , kommer att innehålla en nulägesbeskrivning, en kunskapsöversikt och en plan för den fortsatta utvärderingen. Den kommer att ställa frågor som blir utgångspunkter för den fortsatta utvärderingen och ge underlag för att gå vidare med olika delstudier. Den fortsatta utvärderingen kommer att bestå av både sektors- övergripande och sektorsvisa delstudier som hålls samman i ett gemensamt projekt. Troligen kommer både forskare, myndigheter, konsulter och andra aktörer att delta i utvärderingsprojektet. Ett forskningsprojekt kring LIP-åtgärder i bostadsområden pågår vid vid Kungliga Tekniska med ekonomiskt stöd från bl.a. . () har regeringens uppdrag att följa upp och utvärdera de lokala investeringsprogrammen.