prop · GP031d7 · 2001-09-20 00:00:00 — I fråga om att ta tillvara den kompetens som de som fullgjort värnplikt har återkommer regeringen i försvarsbeslutspropositionen. Enligt regeringens mening är det väsentligt att Försvarsmakten i den rådande ekonomiska situationen strävar efter att bevara den rekryteringskraft som finns bland unga män och avdelar de resurser som krävs för att förbättra den hos unga kvinnor. har Försvarsmakten rekryterat 550 av planerade 580 yrkesofficersaspiranter. Skillnaden beror på vissa rekryteringsproblem inom flygstridskrafterna enligt ett kompletterande underlag från Försvarsmakten. har ca 17 000 totalförsvarspliktiga som fullgör värnplikt ryckt in för grundutbildning. Andelen som inte fullföljer grundutbildningen, , har ökat något jämfört med . I bl.a. har Försvarsmakten tillsammans med genomfört ett projekt i syfte att minska avgångarna. Arbetet har bestått i att samverka med personal vid granskningsnämnderna samt genomföra stödsamtal med totalförsvarspliktiga som fullgör värnplikt. Försvarsmakten har gjort särskilda satsningar på att öka kvinnors kunskap om och intresse för Försvarsmaktens verksamhet. Ett sätt har varit att erbjuda gymnasieungdomar, företrädesvis kvinnor, att genomföra den s.k. Minilumpen. Minilumpen innehåller såväl försvarsupplysning som praktiska övningar, oftast under ett intensivt veckoslut, och genomförs vid ett antal förband. har 270 kvinnor fullgjort sin värnpliktsutbildning. Jämställdhet, trakasserier och mångfald För att ge kvinnor och män lika förutsättningar för att använda materielen har en satsning genomförts inom utrustningsområdet. Denna satsning består i att aktivt arbeta för att kvinnliga totalförsvarspliktiga som fullgör värnplikt och officerare skall ha tillgång till uniformer i rätt storlek samt att deras särskilda behov blir tillgodosedda. har ett nätverk för kvinnliga värnpliktiga skapats. Syftet är att uppmuntra och möjliggöra att kvinnliga värnpliktiga samarbetar för att kunna påverka sin egen arbetsmiljö samt att vara ett stöd till varandra. har det genomförts utbildning för förbands- och skolchefer, dessutom har ett stort antal rådgivare utbildats för att kunna stödja förbandscheferna i arbetet mot sexuella trakasserier. Rådgivarnas närvaro har i många fall bidragit till en mer öppen dialog om problemet och att flera fall av trakasserier har kommit fram så att åtgärder kunnat vidtas. Rådgivarna är starkt bidragande till en bättre arbetsmiljö. har ett utbildningspaket i etik, ledarskap och folkrätt arbetats fram. Syftet med paketet är att förmedla kunskap om brott begångna mot mänskligheten och lyfta fram den demokratiska grund och den humanistiska människosyn som Försvarsmakten vilar på. Utbildningspaketet har distribuerats till samtliga förband för att användas i utbildningen av såväl totalförsvarspliktiga som fullgör värnplikt som anställd personal. Försvarsmakten har regeringens uppdrag att införa ett miljöledningssystem i hela organisationen under innevarande år. Även om detta arbete har försenats något med anledning av den pågående omstruktureringen bedömer Försvarsmakten att systemet skall vara infört senast . Miljöutbildningen inom Försvarsmakten har fortsatt. genomfördes ytterligare en miljöhandläggarkurs vid /. slutfördes också den särskilda miljöutbildningen inom ramen för övning Syd 2000. Avsikten med denna utbildning var att ge kunskap om hur miljö- och markskador skall kunna undvikas vid större militära övningar. Arbetet med att begränsa utsläppen efter förbränning av fossila bränslen har fortsatt, liksom arbetet med att begränsa användningen och spridningen av miljöskadliga ämnen. Även utvecklingen av blyfri ammunition har fortsatt och kalibern är godkänd för användning i utbildningen. Försvarsmakten bedömer att ett försöksparti i kaliber kommer att kunna levereras under innevarande år. Försvarsmakten har fortsatt kartläggningen och undersökningen av farliga lämningar efter 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Sanering av områden pågår i enlighet med den av myndigheten upprättade efterbehandlingsplanen. Runt flottiljflygplatserna pågår bullerisolering av bostäder i enlighet med vad som bestämts i miljöprövningarna. För att minska bullerpåverkan vidtas också andra dämpande åtgärder, såsom att ändra in- och utflygningsvägarna från flottiljflygplatserna. Myndigheter inom försvarssektorn har lämnat vissa redovisningar som har bäring på Försvarsmaktens miljöarbete. Så redovisade dåvarande frågor om försvarets indirekta miljöpåverkan. Arbetet, som bedrivs inom ramen för forskning för regeringens behov, har fortsatt under innevarande år genom Totalförsvarets forskningsinstituts försorg. redovisade Försvarsmakten det fortsatta arbetet med att införa riktlinjer för miljöanpassad försörjning av försvarsmateriel. Av redovisningen framgår att Försvarsmakten och har inlett arbetet med att genomföra de åtgärder som behövs för att riktlinjerna skall kunna tillämpas. Försvarsmakten är fortsatt aktiv i det internationella försvarsmiljöarbetet. Inom ramen för myndighetens miljösamarbete med har ett system för databaserad distansutbildning utvecklats. Systemet skall kunna användas såväl nationellt som internationellt och det är särskilt anpassat för stater med begränsade ekonomiska resurser. På regeringens uppdrag fortsätter Försvarsmakten försvarsmiljöprojekten i , och . beslutade regeringen, inom ramen för det säkerhetsfrämjande stödet, om nya projekt i , och samt . Tillsammans med genomförde Försvarsmakten en () om miljöhänsyn i materielanskaffningen. Konferensen samlade ett stort antal deltagare och kommer att leda till fortsatt arbete för att utveckla den aktuella frågan. bemyndigade regeringen att ingå ett försvarsmiljöavtal med den ryska försvarsmakten. Med detta ramavtal som grund skall de två parterna enas om och genomföra konkreta försvarsmiljöprojekt om t.ex. miljöutbildning eller metoder för att återställa skadad mark och skydda naturliga miljöer. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 har verksamhet som avser införandet av ett miljöledningssystem, tillämpningen av riktlinjerna för miljöanpassad försörjning med försvarsmateriel och viss utbildning prioriterats. Regeringen konstaterar att Försvarsmaktens miljöarbete fortsätter att utvecklas på en god ambitionsnivå. Huvudpunkter i arbetet är myndighetens sektorsansvar, som har sin grund i det nationella miljökvalitetsmålsarbetet, och införandet av miljöledningssystem. Även Försvarsmaktens internationella försvarsmiljöarbete utvecklas mycket positivt. Myndigheten har goda kunskaper och erfarenheter som på olika sätt bör föras vidare till andra staters militära organisationer. Avvecklingen av krigsförband i enlighet med försvarsbeslut och andra beslut åren därefter är i allt väsentligt genomförd inom alla förbandstyper utom fördelningsförbanden och försvarsområdesförbanden. Dessa förband beräknas kunna vara avvecklade vid utgången av 2004. Samma tidsperspektiv gäller för de förband som skall avvecklas i enlighet med beslut . För stridsfartygsförbanden gäller dock att vissa patrullbåtsförband kommer att avvecklas först 2006- 2010. Merparten av de förband som skall avvecklas inom flygvapnets lednings- och underhållsförband och övriga stridsflygförband kommer att avvecklas redan 2002-2003. beslut innebär omfattande grundorganisatoriska förändringar. Ett stort antal organisationsenheter lades ned . De nya organisationsenheterna inrättades . genomfördes de beslutade omorganisationerna. Försvarsmakten beräknar att avvecklingen av de organisationsenheter som lades ned i enlighet med riksdagsbesluten kommer att vara genomförd vid utgången av 2001, dvs. i enlighet med regeringens beslut. Samma tidsförhållanden gäller de beslutade omlokaliseringarna. Omlokaliseringen av Försvarsmaktens centrum för internationell verksamhet, , från till kommer dock inte att kunna genomföras förrän . Regeringen återkommer till denna fråga i avsnitt 3.8.4 om inriktning avseende grundorganisationen. Försvarsmakten bedömer vidare att avvecklingen av fastigheter kommer att vara genomförd senast vid utgången av 2001. Detta gäller dock inte bl.a. vid , dvs. , och en del kustartillerianläggningar. Försvarsmakten framhåller i årsredovisningen att en del lokaler och övningsfält har bibehållits för den nya militärdistriktsorganisationen. redovisade regeringen ytterligare grundorganisatoriska förslag för (prop. 2000/01:113). Det gällde vissa ledningsfrågor inom det militära försvaret. Regeringen föreslog i propositionen att Operativa insatsledningen skulle lokaliseras till /. Regeringen lämnade vidare förslag till inriktning av utformningen av den nya organisationsenheten för Försvarsmaktens underhållstjänst och stödverksamhet. godkände regeringens förslag (bet. 2000/01:FöU9, rskr. 2000/01:214). På grundval härav lämnade regeringen genom en regleringsbrevsändring uppdrag åt Försvarsmakten i dessa avseenden. har omstruktureringen av Försvarsmakten fortsatt. I allt väsentligt fortlöper den i enlighet med planeringen. Regeringen konstaterar att omstruktureringen av krigsorganisationen/insatsorganisationen i huvudsak har kunnat genomföras enligt planeringen. Även omstruktureringen av grundorganisationen genomförs, med något undantag, i enlighet med den av regeringen bestämda grundläggande tidsplaneringen. Regeringen har i avsnitt 3.8.3 Anställd personal behandlat vissa personalfrågor vid omstruktureringen. Ammunitions- och minröjning m.m. har och i olika sammanhang aktivt verkat för att minska den globala användningen av främst antipersonella minor. Vidare har tagit initiativ i internationella samarbetsforum i syfte att begränsa användningen av andra typer av minor och ammunitionseffekter som kan förorsaka allvarliga skador på tredje man. Som en del av ambition att ytterligare begränsa risken för skador på tredje man bidrar till internationell s.k. humanitär minröjning. har bidrag i en internationell jämförel- se blivit ett av de största inom humanitär minröjning på land. Till sjöss har bland annat genomförts omfattande minröjningsoperationer i estniska, lettiska och litauiska hamnar och farvatten samt medverkat i den övningsverksamhet som bedrivs framför allt inom ramen för Partnerskap för fred (PFF). har Försvarsmakten fortsatt arbetet med att destruera antipersonella minor enligt den så kallade . Försvarsmaktens innehav är i princip förstört. Arbetet har genomförts i enlighet med de regler som gäller inom EU för upphandling och miljöhänsyn. I enlighet med konventionen kommer en mindre del av de antipersonella minorna att behållas för utbildning samt forskning- och teknikutveckling inom ammunitions- och minröjningsområdet. I detta hänseende bör utvecklingen av maskinell minröjning särskilt nämnas. är dessutom anslutet till International Test and Evaluation Program (ITEP) och har bemannat sekretariatet vid i Ispra, . För att underlätta samordningen av dels de nationella satsningarna inom minröjningsområdet såväl på land som till sjöss, dels det svenska deltagandet i olika internationella sammanhang pågår ett arbete för att skapa en allmän inriktning och tydliga mål för agerande på kort och på lång sikt. Arbetet har initierats av Försvarsdepartementet under en särskild koordinator som skall utarbeta en policy för svenska insatser på minområdet. Arbetet sker i nära samråd med övriga berörda aktörer. har beslutat godkänna regeringens förslag till inriktning av Försvarsmaktens framtida fartygsunderhåll (prop.2000/01:53, bet. 2000/01:FöU3, rskr. 2000/01:180) Beslutet innebär att inriktningen skall vara att verksamheten vid örlogsvarv överförs till i första hand civil industri och, om detta inte är möjligt, i andra hand till annan verksamhetsform. Inriktningen skall vidare vara att Försvarsmaktens upphandling av marint fartygsunderhåll så långt möjligt skall ske på affärsmässiga grunder. Hänsyn skall därvid tas till behovet av att nyproduktions- och utvecklingskompetens hos civil varvsindustri kan bi- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 behållas och utvecklas samt av en rationell förbandsproduktion. Regeringen har beslutat kommittédirektiv (dir. 2001:02) för en särskild utredare avseende överlåtelse av verksamheten vid örlogsvarv till civil industri m.m. Utredaren skall ta fram underlag för och genomföra förhandling avseende överlåtelse av den verksamhet som avser fartygsunderhåll vid örlogsvarv till civil industri. Inriktningen skall vara att avtal kan ingås . Enligt direktiven kan överlåtelse ske till en eller flera intressenter beroende på civil industris möjligheter och erbjudanden. En utgångspunkt för uppdraget är att allt fartygsunderhåll överförs till civil industri samt att överlåtelsen grundas på för staten affärsmässiga villkor. Utredaren bör i detta sammanhang beakta de principer som följer av EG- fördragets artikel 87, dvs. reglerna om statligt stöd till näringslivet. Om det inte går att finna en affärsmässig lösning skall utredaren pröva vilka andra verksamhetsformer som är möjliga. Regeringen avser i sådant fall besluta om tilläggsdirektiv. Beredskapen har generellt upprätthållits på samma nivå som . Antalet tillgängliga beredskapsstyrkor har som en följd av förbandsnedläggningar i samband med omstruktureringen minskat under slutet av året. Försvarsmakten redovisar att insatsberedskapen har upprätthållits i enlighet med de krav som regeringen har beslutat om i hemliga regeringsbeslut. Beredskapskontroller avseende grundberedskap har genomförts i begränsad omfattning med godtagbart resultat vid berörda förband. Beredskap för stöd till samhället Försvarsmakten anför i årsredovisningen att myndighetens insatsberedskap dimensioneras främst för behovet att kunna hävda territoriell integritet och försvara landet mot väpnat angrepp. Detta innebär att det finns delar av förband och funktioner med re- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 surser ur grundorganisationen som är tillgängliga för att kunna möta de nämnda situationerna. Denna insatsberedskap, framhåller Försvarsmakten, inrymmer också en beredskap för att kunna samverka med civila myndigheter och ställa resurser till förfogande för svåra påfrestningar på samhället i fred. Genomförandet av stöd till samhället redovisas under verksamhetsgrenen Stöd till samhället, avsnitt 3.8.3 Viktiga insatser har gjorts vid räddningstjänst bl.a. översvämningar och skogsbränder samt genom helikoptertransporter. Försvarsmakten har härutöver vidtagit åtgärder för att utveckla samverkan med andra myndigheter och för att kunna ställa resurser till förfogande på ett snabbt och smidigt sätt främst vid svåra påfrestningar på samhället i fred. Försvarsmakten har således medverkat i regelbundna samverkansmöten med bl.a. , , , , och So- cialstyrelsen för att utveckla samverkan och upprätthålla den beredskap och förmåga som behövs. Beredskapen har också förbättrats genom de särskilda överenskommelser som har träffats med och . Försvarsmakten har även fortsatt att utveckla sin förmåga att i övrigt kunna lämna stöd till samhället. Försvarsmakten och håller regelbundna möten för att utveckla samarbetet myndigheterna emellan. Tillsammans har de också genomfört en fjällräddningsövning. Samarbetet med sjukvården utvecklas på den regionala nivån mellan militärdistrikten och sjukvårdshuvudmännen och på den centrala nivån mellan Högkvarteret och . Frågor härvidlag avser bl.a. utnyttjandet av Försvarsmaktens helikoptrar samt utbildningsverksamhet rörande katastrof- och beredskapsmedicin. Av särskild betydelse i samarbetet är, framhåller Försvarsmakten, utvecklingen av ett gemensamt ledningssystem som skall fungera i fred och vid höjd beredskap. Regeringen konstaterar att Försvarsmakten kontinuerligt fortsätter att förbättra sin beredskap för att kunna lämna stöd till samhället i olika situationer undantaget helikopterverksamheten. Beredskap för internationella insatser Regeringen beslutade att anta ett antal partnerskapsmål inom ramen för PFF:s planerings- och översynsprocess (PARP) för . genomfördes en kapacitetskonferens inom ramen för EU:s krishanteringsförmåga vid vilken medlemsländerna anmälde sina bidrag till EU:s styrkeregister. har Försvarsmakten lagt ned ett omfattande arbete på att organisera de resurser och förbandstyper som skall ha förmåga att delta med i internationella insatser. En omfattande verksamhet har bedrivits för att rekrytera och utbilda personal samt för att tillföra förbanden materiel. Försvarsmakten har organiserat enheter från såväl armé-, marinsom flygstridskrafterna. Förbanden har 30 respektive 90 dagars beredskap. Försvarsmakten har bl.a. deltagit med förband i fyra PFF-övningar, samt med stabsofficerare i 13 PFF-övningar. var värd för övningen Baltic Link, som genomfördes i PFF-anda, och för delar av övningen Baltops. Försvarsmakten har inom ramen för utveckling av bilateralt samarbete genomfört stabssamtal med sammanlagt tolv länder. Incidentberedskap har upprätthållits med resurser ur grundorganisationen i enlighet med ställda krav. Sammantaget bedömer regeringen att Försvarsmakten har upprätthållit beredskap enligt de av regeringen ställda kraven. Sveriges sjöterritorium har övervakats dels av sjöcentraler med radarstationer och andra sensorer, dels av fartyg till sjöss. Beredskapsförband har funnits avdelade för att kunna öka vår förmåga att genomföra incidentinsatser till sjöss. Undervattensanalysberedskap och beredskap för spaningsföretag har upprätthållits. Försvarsmakten redovisar att en kränkning av svenskt territorium har skett med främmande ytfartyg. händelse utgör tillräcklig grund för att konstatera att främmande undervattensverksamhet pågått på svenskt sjöterritorium. Antalet rapporterade incidenter till sjöss har varit av samma låga omfattning som . har övervakats från luftförsvarscentraler med radarstationer och från flygplan. Försvarsmakten redovisar att har elva kränkningar av svenskt luftrum konstaterats. Samtliga utom en (okänd nationalitet) har gjorts av flyg tillhörande nationer inom Nato. Identifiering har skett av vår luftbevakning och beredskapsflyg samt i tre fall med hjälp av den civila flygledningskontrollen, ACC. I jämförelse med 1999 har antalet konstaterade incidenter i luften nedgått, från tretton till elva stycken. Inga incidenter till lands har rapporterats . Incidenter med svenska militära enheter kränkte svenska militära flygenheter utländskt territorium (1999 en gång). Sammantaget bedömer regeringen att Försvarsmakten har upptäckt och ingripit mot kränkningar i enlighet med ställda krav. Med stöd av räddningstjänstlagen (1986:1102) och förordningen (1986:1111) om militär medverkan i civil verksamhet har Försvarsmakten genomfört ett stort antal insatser som stöd till samhället. De största insatserna har gjorts i samband med översvämningarna i och södra . Försvarsmakten bidrog med personal, materiel och transportmedel. Insatserna i och var särskilt omfattande och ansträngande för Försvarsmakten i och med att tiden för insatserna blev lång. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 svarsmakten har i en rapport , utarbetad av Mellersta militärdistriktet, utvärderat dessa insatser. Myndigheten redovisar bl.a. att insatsen genomfördes väl och att den därför kan tjäna som exempel på hur Försvarsmakten bör organisera och leda verksamhet av detta slag. Insatsen varade för Försvarsmaktens del . I insatsen deltog 14 förband, varav sex hemvärnsförband, och sammanlagt 100 befäl, 1 100 värnpliktiga och 900 ur hemvärnet. Härutöver har Försvarsmakten medverkat i bl.a. räddning vid sjöolyckor, eftersökning av försvunna personer och vid skogsbrandsläckning. En betydande del av Försvarsmaktens stöd till samhället har avsett transport med helikopter. Sålunda har Försvarsmakten genomfört räddningsinsatser bl.a. i enlighet med avtalet med om helikopter i beredskap för räddning. Sjuktransporter har genomförts bl.a. i enlighet med avtalet med om helikopter i beredskap för sjuktransport. genomförde Försvarsmakten totalt 690 helikopteruppdrag inom ramen för stöd till samhället (846 uppdrag 1999). Av dessa var 340 sjuktransporter för (404 transporter 1999). Ungefär 170 transporter avsåg flyg- eller sjöräddning (ca 200 transporter 1999). utfördes sjuktransporter enligt det s.k. nödhelikoptersystemet (61 sådana transporter 1999). har ytterligare insatser som stöd till samhället gjorts bl.a. genom hemvärnet. Insatserna har avsett stöd vid främst översvämningar, snökaos och eftersökning av försvunna personer. Vidare har Försvarsmakten genom Södra militärdistriktet lämnat stöd till i i anslutning till i . Regeringen konstaterade i avsnittet om helikopterförband att stöd till samhället med helikopter har nått en sådan omfattning att det påverkar Försvarsmaktens möjlighet att genomföra sina uppgifter negativt. Regeringen anser att det är viktigt att skilja mellan Försvarsmaktens uppgift att kunna stärka samhället vid svåra påfrestningar på samhället i fred och verksamhetsgrenen stöd till samhället. Det förstnämnda är en uppgift för Försvarsmakten och den skall genomföras inom ramen för den ordinarie verksamheten. Uppgiften skall dock inte vara dimensionerande för Försvarsmak- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Det andra är en av de sex verksamhetsgrenar som Försvarsmaktens verksamhet är indelad i. Denna verksamhetsgren rymmer i sig principiellt olika komponenter såsom stöd vid räddningstjänstinsatser, stöd för att stärka samhället vid svåra påfrestningar på samhället i fred samt stöd enligt förordningen (1986:1111) om militär medverkan i civil verksamhet. Inom ramen för stöd enligt denna förordning lämnas stöd bl.a. till polisen och sjukvården. Här ingår stöd genom nödhelikoptersystemet och annan mer allmän stödverksamhet. Stöd vid räddningstjänstinsatser lämnas med utgångspunkt från räddningstjänstlagens bestämmelser. Räddningsledaren kan vid en räddningstjänstinsats begära stöd med personal och materiel från bl.a. statliga myndigheter. Myndigheterna är skyldig att bistå. Den hjälpande myndigheten skall i allmänhet svara för sina egna kostnader. Att kunna stärka samhället vid svåra påfrestningar i fred är en av Försvarsmaktens uppgifter. Stöd till samhället grundat på förordningen om militär medverkan i civil verksamhet ger Försvarsmakten möjlighet att lämna stöd till framförallt vissa angelägna ändamål i samhället. Myndigheten skall ta ut avgifter för stöd enligt den förordningen. Stöd till samhället med Försvarsmaktens resurser är av flera skäl angeläget. är det viktigt att detta stöd, om det inte är fråga om stöd vid räddningstjänst eller vid en svår påfrestning på samhället i fred, inte får en omfattning och inriktning så att stödet negativt påverkar verksamheten enligt de fyra uppgifter statsmakterna har bestämt för Försvarsmakten. Myndigheten måste genomföra stödet till samhället organisatoriskt och ekonomiskt så att verksamheten inte leder till men för verksamheten inom ramen för de fyra uppgifterna. Regeringen anser att det är olämpligt att stödet till samhället med helikopter blivit så omfattande att det begränsar myndighetens möjlighet att genomföra t.ex. den mer grundläggande förbandsverksamheten. Genom en ändring av regleringsbrevet för Försvarsmakten gjorde regeringen det därför möjligt för Försvarsmakten att vidta sådana åtgärder att stödet kan begränsas. Regeringen kan konstatera att Försvarsmaktens stöd till samhället generellt även 2000 har varit omfattande. Viktiga insatser gjordes bl.a. vid de stora översvämningarna. Regeringen gör den sammanfattande bedömningen att Försvarsmaktens insatser vid större olyckor eller naturhändelser är mycket betydelsefulla sett ur ett samhällsperspektiv. Likaså är myndighetens transportresurser, bl.a. med helikopter, en värdefull tillgång för angelägna ändamål. Nato har i enlighet med beslut av lett en multinationell fredsstyrka (SFOR) i . Enligt fredsavtalet för Bosnien- är SFOR:s uppgifter dels att genomföra militära uppgifter i syfte att avskräcka de före detta krigförande parterna från att ta till militära medel, dels att understödja genomförandet av avtalet i sin helhet. Regeringen beslutade att Försvarsmakten skulle ställa en väpnad styrka om ca 40 personer till förfogande inom SFOR.