prop · GP031d18 · 2001-09-20 00:00:00 — Samverkan inom ramen för samarbetsnämnden och rådet bidrar till att öka respekten och förståelsen för olika trosuppfattningar. Myndigheten är representerad i Regeringens råd för kontakt med trossamfunden (se avsnitt 4.5). Verksamheten vid till trossamfund har fungerat på ett tillfredsställande sätt. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Tabell 4.94 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 4.13.38 28:39 Stöd till trossamfund 1 Inklusive en minskning med 2 150 tkr på tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition. Målet för det statliga stödet till trossamfund är att bidra till att skapa förutsättningar för trossamfunden att bedriva en aktiv och långsiktigt inriktad religiös verksamhet i form av gudstjänst, själavård, undervisning och omsorg, se 2 § lagen (1999:932) om stöd till trossamfund. Förutsättningarna för att ett trossamfund skall få statligt stöd är att det bidrar till att upprätthålla och stärka de grundläggande värderingar som samhället vilar på och att samfundet är stabilt och har egen livskraft. Statligt stöd till trossamfund kan lämnas i form av statsbidrag och avgiftshjälp till registrerade trossamfund. I förordningen (1999:974) om statsbidrag till trossamfund anges vilka samfund som är statsbidragsberättigade. () omfattas 19 trossamfund och två samverkansorgan av bidragssystemet. Statsbidraget fördelas av till trossamfund och kan lämnas i form av organisationsbidrag, verksamhetsbidrag och projektbidrag. Regeringen beslutar, efter ansökan, vilka registrerade trossamfund som skall få statlig avgiftshjälp, dvs. hjälp av staten med att bestämma, debitera och redovisa avgifter samt med att ta in avgifter. () har sju trossamfund beviljats sådan hjälp, nämligen , , , , Nybygget samverkan, och i . När ett trossamfund utnyttjar möjligheten till avgiftshjälp skall kostnaden för denna hjälp avräknas från organisationsbidraget och motsvarande belopp skall föras till anslaget till skattemyndigheterna från anslaget stöd till trossamfund. I enlighet härmed har beslutats att ett belopp om innevarande år skall föras från nuvarande anslaget 28:38 Stöd till trossamfund till det under utgiftsområde 3 uppförda anslaget 3:2 Skattemyndigheterna (prop. 2000/01:100, bet. 2000/01:FiU27, rskr. 2000/01:279). Statsbidraget till trossamfund bidrar till att skapa förutsättningar för olika samfund att behålla och utveckla ett eget samfundsliv och därmed främjas den religiösa mångfalden. Genom organisationsbidraget, som fördelats till totalt ca 1 150 församlingar runtom i landet, ges de bidragsberättigade samfunden förutsättningar för att kunna bedriva en aktiv verksamhet. Bidragsgivningen till andlig vård inom sjukvården bidrar till att möjliggöra för personer som tillhör andra trossamfund än att få tillgång till andlig vård i samband med exempelvis en sjukhusvistelse. Förutom bidrag till sjukhuskyrkoverksamheten, pågår ett projekt som innebär att bidrag lämnas till imamers besök hos muslimska trosbekännare vid sjukhus. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Genom etableringsbidraget stöds bl.a. etablering av samfund och församlingar som huvudsakligen betjänar invandrade trosbekännare på nya platser i landet. Tillgängligheten till gudstjänstlokaler har ökat genom bidrag till bl.a. handikappanpassning. Det antal personer som betjänas av de statsbidragsberättigade samfunden uppgick vid ingången av 2000 till ca 873 000. Enligt regeringens bedömning har resurserna använts på ett ändamålsenligt sätt. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Tabell 4.96 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 5 Politikområde 27 Mediepolitik Politikområde mediepolitik omfattar dagspress, radio och television samt skydd av barn och ungdom från skadligt innehåll i massmedierna. Till området hör , Taltid- ningsnämnden, Radio- och , och TV och samt , , och . Tabell 5.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet Anslag inom utgiftsområde 17: 27:2 Utbyte av TV-sändningar mellan och 27:3 Bidrag till dokumentation om den mediepolitiska utvecklingen och till europeiskt samarbete 27:4 Forskning och dokumentation om medie- Totalt utgiftsområde 17: Anslag inom utgiftsområde 1: 27:3 Stöd till radio- och kassettidningar Totalt utgiftsområde 1: Totalt för politikområde 27 Mediepolitik 1Inklusive ev. anslagssparande eller anslagskredit. 2Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 har beslutat om målet för mediepolitiken (prop. 2000/2001:1, utg. omr. 17, bet. 2000/2001:KrU1, rskr. 2000/01:59). Målet för mediepolitiken är att stödja yttrandefrihet, mångfald, massmediernas oberoende och tillgänglighet samt att motverka skadliga inslag i massmedierna. I detta avsnitt redogör regeringen för de reformer som presenteras i årets budgetproposition samt för planerat och pågående arbete inom politikområdet. Dagspressen spelar en viktig roll för mångfalden på medieområdet och är central i det demokratiska systemet. Riksdag och regering har därför tydligt markerat betydelsen av att dagspressen även i fortsättningen har en stark ställning som nyhetsförmedlare och opinionsbildare. För att värna om dagspressens viktiga roll och bidra till en positiv utveckling när det gäller förekomsten av konkurrerande dagstidningar har driftsstödet höjts kraftigt . Höjningen är den största sedan stödet fick sin nuvarande utformning. I vissa fall är det höjda presstödet ett mycket viktigt bidrag för att utgivningen överhuvudtaget skall kunna fortsätta. Det statliga presstödet syftar också till att främja en bred spridning av dagstidningar och distributionsstödet har höjts i syfte att slå vakt om samdistributionssystemet. Statliga insatser inriktas också på att göra det möjligt för synskadade och andra med särskilda behov att ta del av innehållet i dagstidningar. har fattat beslut om höjningar av driftsstödet med totalt respektive en höjning av distributionsstödet fr.o.m. . För att värna den publicistiska mångfalden höjdes stödbeloppen för driftsstödet efter förslag i budgetpropositionen (prop. 2000/01:1, utg. omr. 1, bet. 2000/01:KU1, rskr. 2000/01:65). Efter en översyn av dagspressens ekonomiska situation gjorde regeringen i tilläggsbudgeten i vårpropositionen bedömningen att det behövs ytterligare statliga insatser för att bibehålla mångfalden på dagstidningsmarknaden. Mot denna bakgrund höjdes stödbeloppen för driftsstödet med fr.o.m. . Det ökade stödet minskar risken för att många tidningar tvingas lägga ner eller minska utgivningen. höjdes distributionsstödet (prop. 2000/01:100, utg. omr. 1, bet. 2000/01:FiU27, rskr. 2000/01:279). Höjningen av distributionsstödet genomfördes mot bakgrund av att distributionsstödets andel av de totala distributionskostnaderna har minskat under en följd av år. Om denna andel minskar ytterligare finns en risk för att stora tidningsföretag väljer att avstå från distributionsstödet. De kan då överge den s.k. likaprisprincipen och ta ut ett högre pris av de mindre tidningarna för distributionen. Med utgångspunkt från ett oförändrat antal stödberättigade tidningar beräknas insatserna för presstödet öka med ca . Höjningen av driftsstödet motsvarar ca och höjningen av distributionsstödet ca . Regeringen avser att ge i uppdrag att följa upp vilka effekter höjningarna får för tidningarnas ekonomi. Utökat stöd till lördagsutdelning av dagstidningar har tidningsföretagens kostnader för viss utdelning av dagstidningar ökat kraftigt, framför allt i gles- och landsbygdsområden. Som en följd av detta har många tidningsföretag valt att dela ut lördagstidningen till en del hushåll först . Även andra lösningar har prövats. Mot denna bakgrund gav regeringen i uppdrag att bl.a. kartlägga och analysera lördagsutdelningen av dagstidningar. redovisade uppdraget till regeringen (dnr Ku2001/1556/Me). Av rapporten framgår att i stort sett hela landet berörs av problematiken. Rapporten har remissbehandlats. Regeringen föreslår att ett särskilt distributionsstöd för utdelning av dagstidningar införs 2002. Stödet får uppgå till högst . Stödet skall utvärderas av . har på uppdrag av regeringen undersökt förutsättningarna för dagstidningar att utvecklas till medieföretag med en bredare inriktning mot t.ex. Internet och etermedier. Uppdraget redovisades (dnr Ku2001/1182/Me). Nämnden har kartlagt situationen beträffande publicering på Internet samt delägande i radio- och TV-bolag. drar i rapporten bl.a. slutsatsen att förstatidningarna gärna satsar på nya medier, men ofta minskar engagemanget om lönsamhet uteblir. föreslår att ett statligt stöd för internetverksamhet inrättas för tidningar som uppbär driftsstöd för utgivning av dagstidningar. Rapporten har remissbehandlats. Flertalet remissinstanser motsätter sig att ett stöd till internetsatsningar införs. Mot bakgrund av vad som framkommit under beredningen av förslaget kommer regeringen inte att vidta några åtgärder med anledning av . Enligt regeringens bedömning finns dock ett behov av utvecklings- och investeringsstöd inom delar av den driftsstödsberättigade dagspressen. För att dessa tidningar långsiktigt skall kunna stärka sin ställning på marknaden avser regeringen att ta initiativ till ett tillfälligt utvecklingsstöd. Stödet får uppgå till högst . Regeringen avser att ge i uppdrag att lämna förslag till riktlinjer för hur stödet skall fördelas. Som en del av det svenska medielandskapet finns en rad tryckta publikationer som främst riktar sig till olika invandrar- och minoritetsgrupper. Flera närradiostationer och lokal-TV- kanaler i kabelnäten riktar sig också till dessa grupper och erbjuder program på olika språk. Public service-företagen sänder program på vissa utländska språk och DTU7, en kanal som riktar sig till olika etniska grupper i , har tillstånd att sända i det digitala marknätet för TV. Det finns också publicistisk verksamhet på Internet som riktar sig till olika invandrar- och minoritetsgrupper. saknas en samlad bild av de medier som främst riktar sig till invandrare och minoriteter. I syfte att öka kunskapen om området gav regeringen i uppdrag att kartlägga och analysera situationen för medier som riktar sig främst till invandrare och nationella 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 minoriteter i (dnr Ku2001/1542/Me). Arbetet skall utföras i nära samverkan med och Radio- och . Uppdraget skall redovisas . Det är viktigt för demokratin att alla medborgare ges möjlighet att ta del av information, nyheter och debatt av det slag som dagstidningar innehåller. Ersättningen till tidningsföretag som ger ut radio- och kassettidningar bidrar till att göra innehållet i dagspressen tillgängligt för synskadade och andra funktionshindrade som inte kan hålla i eller bläddra i en tidning eller som är afatiker eller dyslektiker. Med hänsyn till de snabba tekniska förändringarna på området har regeringen i regleringsbrevet gett i uppdrag att ägna särskild uppmärksamhet åt frågan om hur taltidningar kan distribueras och tas emot . Uppdraget skall redovisas . Radio och TV i allmänhetens tjänst har fattat beslut om riktlinjer för de tre public service-företagen (), () och () under kommande tillståndsperiod (prop. 2000/01:94, bet. 2000/01:KrU8, rskr. 2000/01:268). Av beslutet framgår bl.a. att radio och TV i allmänhetens tjänst skall ges en stark ställning under kommande tillståndsperiod. På några punkter förtydligas och förstärks uppdraget. Det gäller bl.a. mångfald i nyhets- och samhällsbevakning, fördjupat kulturansvar, insatser för nationella minoriteter och andra språkliga och etniska grupper samt insatser för att göra program tillgängliga för funktionshindrade. UR skall i större utsträckning än koncentrera sina insatser på utbildningsprogram. Kraven på redovisning och revision förtydligas och skärps. Regeringen avser att ge en kommitté i uppdrag att utvärdera den försöksverksamhet med digital ljudradio som pågått . Kommittén bör också få i uppdrag att analysera den digitala radions framtidsförutsättningar. beslut om villkoren för radio och TV i allmänhetens tjänst 20022005 innebär 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 ökade ekonomiska resurser till de tre public service-företagen. Programföretagens ordinarie medelsnivå skall räknas upp . Prisuppräkningen skall dock reduceras i den mån TV-avgiftsskolket inte minskar, dock med högst . Programföretagen tillförs ett reformutrymme på sammanlagt , varav ca tidigare utgjort s.k. särskilda medel. De ökade resurserna kommer att kunna användas bl.a. för kvalificerad programproduktion och för att leva upp till övriga krav i beslut. Vidare får programföretagen möjlighet att utveckla programverksamheten i digital teknik samt i nya medier, bl.a. Internet. Ett särskilt distributionskonto inrättas för kostnader för TV-distribution i samband med övergången till digital sändningsteknik. kommer SR, SVT och UR att tilldelas sammanlagt . TV-avgiften kommer att höjas med fr.o.m. . Den nya avgiften blir . skall regeringen fatta beslut om nya sändningstillstånd för de tre public service-företagen. De kommer att utformas i enlighet med de riktlinjer som beslutat om. De markbundna digitala TV-sändningarna har gått framåt . Efter att beslutade att digitala TV-sändningar får förekomma i hela landet har sändarnätet byggts ut så att , , av befolkningen nås av sändningarna. Antalet hushåll som har skaffat mottagarutrustning för marksänd digital-TV uppgick till ca 80 000. beslut om radio och TV i allmänhetens tjänst 20022005 innebär att ett särskilt distributionskonto inrättas för finansiering av programföretagens kostnader för TV-distri- bution. Härigenom säkerställs finansieringen av parallella analoga och digitala TV-sändningar då de digitala sändningarna byggs upp och innan de analoga sändningarna upphör. Regeringen har beslutat att ytterligare två frekvenskanaler får tas i anspråk för digitala TV- sändningar och har uppdragit åt att koordinera de frekvenser som behövs för ett femte och sjätte rikstäckande sän- darnät för digital marksänd TV. När Radio- och utlyste de nya sändningstillstånden kom ansökningar för 41 olika programkanaler in. Radio- och har avgett förslag om hur de nya tillstånden skall fördelas. Regeringen avser att meddela beslut om nya sändningstillstånd. har i uppgift att inledningsvis följa skiftet från analoga till digitala TV- sändningar i marknätet. Kommittén avslutar sitt arbete . I dagens och framtidens medielandskap har olika grupper med en uttalad icke-kommersiell målsättning och inriktning en mycket viktig funktion. , bl.a. , har till uppgift att låta olika åsikter och intressen komma till tals, att låta människor, vars röster kanske inte kan göra sig hörda någon annanstans, delta i samhällsdebatten. I Öppna kanalens programverksamhet ingår bl.a. sändningar från och . I syfte att öka kunskapen om den lokala TV- verksamheten och dess förutsättningar när det gäller både produktion och distribution kommer att ta initiativ till en hearing. Till denna hearing ska ett bakgrundsmaterial tas fram så att en meningsfull och framåtsyftande dialog kring dessa frågor kan ske. En viktig utgångspunkt bör vara att belysa hur dessa verksamheter bidrar till att värna viktiga demokratiska värden. Hearingen skall ses som ett steg mot en fördjupad dialog om framtiden för och andra lokala kabelsändarföretag. Lagstiftning om radio och TV Inom har en promemoria om ändrade regler om annonser i TV-sändningar upprättats (Ds 2001:18). Förslaget innebär att reglerna för annonsavbrott i TV-sändningar ändras. Promemorian har remissbehandlats och ärendet bereds i . Den särskilde utredaren med uppdrag att göra en översyn av radio- och TV-lagen m.m. (dir. 2000:43) skall bl.a. se över delar av reglerna för TV-avgiftsskyldighet samt överväga olika sätt att förbättra möjligheten att skydda barn från olämpligt programinnehåll. Uppdraget skall beträffande skydd av barn redovisas före utgången av och i övrigt före utgången av . Medielandskapet har dramatiskt ändrat karaktär . I den snabba tekniska utvecklingen, det ökade medieutbudet och det allt mer lättillgängliga och mer gränsöverskridande flödet av information finns ett behov av att noga beakta vilka konsekvenser utvecklingen får för barn och ungdomar. Den mediepolitiska målsättningen att skydda minderåriga från skadligt medieinnehåll handlar bl.a. om att ha en effektiv och ändamålsenlig lagstiftning som begränsar barns tillgång till exempelvis våldsskildringar och pornografi. Det handlar också om att uppmuntra och stödja mediebranscherna till att ta sitt ansvar för den yngre publiken. En central åtgärd är även att ta fram kunskap och sprida information om medieutvecklingens konsekvenser för barn och ungdomar till föräldrar, skolpersonal, beslutsfattare, massmedier etc. Regelverket som rör skadligt medieinnehåll och skydd av minderåriga ses över. En särskild utredare skall senast presentera förslag om hur möjligheterna att skydda barn från olämpligt programinnehåll i TV kan förbättras. Utredaren skall t.ex. överväga om det i radio- och TV-lagen kan ställas krav på att visst programinnehåll skall kunna blockeras av föräldrarna. Även regler som ställer krav på att föräldrar ges möjlighet att utesluta vissa typer av program från abonnemanget på en TV-kanal skall övervägas. En översyn av censurbestämmelsen i lagen om granskning och kontroll av filmer och videogram pågår. I departementspromemorian Förråande pornografiska filmer (Ds 2001:5) presenteras bl.a. överväganden om att lägga till grova sexuella kränkningar i exemplifieringen av vad som särskilt skall beaktas vid bedömningen av om en skildring kan ha en förråande inverkan på publiken. Avsikten med en sådan lagändring skulle vara att pornografiska skildringar där någon av de inblandade behandlas utan respekt för individens värdighet och egna känslor kan bli föremål för censuringripande även om inte ett tydligt våld eller tvång utövas. Promemorian har remitterats och ärendet bereds inom . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Rådet mot skadliga våldsskildringar (), som verkat som kommitté , fyller genom sitt arbete med kunskapsinhämtning, informationsspridning och branschkontakter i frågor som rör skadligt medieinnehåll en viktig funktion. Mediesituationen för barn och ungdomar har dock förändrats sedan rådets uppdrag formulerades (dir. 1990:40). Regeringen avser därför att, i likhet med vad rådet begärt i en skrivelse till (dnr Ku1999/262/Me), modernisera uppdraget så att det bättre anpassas efter dagens problembild. Det kan i sammanhanget finnas skäl att se över rådets sammansättning, vilket rådet begärt i ovan nämnda skrivelse. Behovet av att inom EU, samt i andra internationella fora, aktivt arbeta för uppmärksamhet kring frågor som rör barn och skadligt medieinnehåll, blir allt viktigare. Regeringen valde därför att prioritera dessa frågor under det svenska EU-ordförandeskapet. Bakgrunden till lagen (1992:72) om koncessionsavgift på televisionens och radions område är att ett programföretag med ensamrätt att sända TV-program med reklam i marksändningar har en stark ställning på TV-reklammark- naden. För att motverka effekterna av den bristfälliga konkurrensen infördes därför en skyldighet för ett sådant programföretag att betala koncessionsavgift till staten. Det företag som innehar denna sändningsrätt är . I enlighet med beslut (prop. 2000/01:132, bet. 2000/01:KU26, rskr. 2000/01:277) gäller skyldigheten att betala koncessionsavgift fr.o.m. det företag som har tillstånd att i hela landet sända TV-pro- gram med analog sändningsteknik under förutsättning att företaget har rätt att sända reklam och är ensamt om denna rätt. beslutade att den rörliga delen av koncessionsavgiften fr.o.m. skall beräknas för kalenderhalvår i stället för kalenderår. gav i samband med sitt beslut regeringen till känna att en grundlig översyn av koncessionsavgiftslagen bör göras samt att regeringen skyndsamt bör utreda frågan om koncessionsavgiften vid analog sändningsteknik. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Regeringen avser att uppdra åt en särskild utredare att se över reglerna för koncessionsavgift på televisionens område. betänkande Yttrandefriheten och konkurrensen (SOU 1999:30) innehåller bl.a. förslag till en ny mediekoncentrationslag och till bestämmelser som skall göra det klart att konkurrenslagens förbud mot konkurrensbegränsande samarbete mellan företag och mot missbruk av dominerande ställning är tillämpliga inom medieområdet. Beredning av betänkandet pågår inom och avsikten är att ett förslag skall kunna lämnas till . Reformer som rör vissa mediemyndigheter Radio- och har fått flera nya uppgifter, bl.a. handläggning av ansökningar om tillstånd att sända marksänd digital- TV. För arbetsuppgifter i samband med detta föreslås att anslaget engångsvis anvisas . Anslaget förslås vidare anvisas för arbete till följd av att nu antagit regeringens proposition om nya bestämmelser för den kommersiella lokalradion. De s.k. utbudsstudierna från och TV ger viktig information om mångfalden i radio- och TV-utbudet. Anslaget föreslås därför anvisas för detta ändamål. Av beslut om radio och TV i allmänhetens tjänst framgår att nämnden ges i uppdrag att särskilt följa och utvärdera hur gjorda förändringar i nyhetsorganisationen inom påverkat mångfalden i nyhetsutbudet. Regeringen föreslår därför att anslaget för detta ändamål anvisas (20022004). I detta avsnitt redovisar regeringen inriktningen på de insatser som gjorts inom medieområdet. De statliga uppgifterna på medieområdet omfattar bl.a. fastställande av regler, tillståndsgivning och registrering. I området ingar bl.a. radio och television i allmänhetens tjänst, presstöd, stöd till radio- och kassettidningar, utbyte av TV-sändningar mellan och , efterhandsgranskning av innehållet i radio och TV, förhandsgranskning av filmer och videogram som skall visas offentligt, dokumentation av och information om utvecklingen inom medieområdet samt europeiskt samarbete inom medieområdet. Presstödet uppgår till ca . För taltidningsverksamheten fördelas ca . Mot bakgrund av andratidningarnas svåra ekonomiska situation höjdes stödbeloppen för driftsstödet fr.o.m. . För att underlätta för lågfrekventa tidningar (12 nummer ) att fortsätta sin utgivning sänktes upplagetröskeln för dessa tidningar. De lågfrekventa tidningar vars upplaga hamnar under 2 000 exemplar, men över 1 500 exemplar, får ett oreducerat driftsstöd av högst . Gränsen för hushållstäckning för medel- och högfrekventa tidningar sänktes från för att de tidningar som i första hand är beroende av driftsstöd skall få del av stödet (prop. 1999/2000:1, utg. omr. 1, bet. 1999/2000:KU1, rskr. 1999/2000:60). För att värna den publicistiska mångfalden höjdes stödbeloppen för driftsstödet fr.o.m. . På grund av de ekonomiska svårigheter som många endagstidningar har och i syfte att stödja den mångfald som utgivningen av dessa tidningar medför gavs dessa tidningar rätt att ingå i samdistributionen enligt principen om s.k. lika pris (prop. 2000/01:1, utg. omr. 1, bet. 2000/01:KU1, rskr. 2000/01:65). Regeringen har i regleringsbrevet gett i uppdrag att följa upp effekterna av förslaget. Nämnden skall bl.a. uppmärksamma de ekonomiska konsekvenserna för tidnings- och distributionsföretagen. Uppdraget skall redovisas . Stödbeloppen för driftsstödet höjdes med fr.o.m. efter en översyn av dagstidningarnas ekonomiska situation. höjdes distributionsstödet (prop. 2000/01:100, utg. omr. 1, bet. 2000/01:FiU27, rskr. 2000/01:279). har fått i uppdrag att följa upp den nya ersättningsmodellen för taltidningsutgivning som innebär att ersättningen för taltidningar baseras på en schablonmodell i stället för, som tidigare, en nettokostnadsprincip. Övergången till den nya ersättningsprincipen kommer att ske och vara fullt genomförd efter utgången av 2002. har lämnat en första redovisning (dnr. Ku2001/1273/Me).