prop · GO031D22 · 2001-01-01 00:00:00 — Vidare framhölls betydelsen av att på nationell nivå bevaka och främja allmänhetens och enskilda individers intressen och rättssäkerhet. En särskild uppgift blev att i det decentraliserade utbildningssystemet granska och utvärdera kvaliteten i högskolornas verksamhet. revisorer har som en del av granskningen av högskolan skrivit rapporten och främjande roll (Rapport 1999/2000:3). Revisorernas slutsats är att det finns behov av ett klargörande från regeringens sida på förväntningarna på och att verket behöver en tydligare profil. Genom propositionen Studentinflytande och kvalitetsutveckling i högskolan (prop. 1999/2000:28, bet. 1999/2000:UbU12, rskr. 1999/2000:1434) får en tydligare roll som den myndighet som ansvarar för att granska och främja kvaliteten vid den svenska högskolan. I propositionen framhåller regeringen att kvalitetsarbetet behöver förnyas, fördjupas och intensifieras i betydande grad på alla nivåer och utifrån olika perspektiv för att möta nya krav. Högskolorna skall själva ha huvudansvaret för att kvaliteten stärks, bl.a. genom självvärdering av kvalitetsarbetet, men uppgift som den myndighet som skall granska och främja kvaliteten i högskolornas verksamhet lyfts särskilt fram i denna proposition. kommer att få en nyckelroll i arbetet med att granska och stärka kvaliteten i det svenska högskolesystemet. Därmed införs ett av de mest ambitiösa kvalitetsutvärderingssystemen i . Det är enligt regeringens mening viktigt att får en resursförstärkning för att uppgiften skall få hög trovärdighet hos de självständiga högskolorna och i en internationell omvärld. För att skall kunna fullgöra sina nya uppgifter föreslår regeringen att ytterligare skall tillföras anslaget. Av dessa medel avser en förstärkning av de medel som fördelas av Rådet för högskoleutbildning för förnyelse av forskarutbildningen. För att verksamheten skall kunna få det fulla genomslag som har fattat beslut om blir det nödvändigt att vissa andra av verkets nuvarande arbetsuppgifter begränsas i omfattning. Detta gäller bl.a. vissa verksamheter under verksamhetsgrenarna Nationella utvärderingar och Beskrivning och analys av högskolan. Här måste dock beaktas att har ett nationellt ansvar för statistiken för högskoleväsendet. Det är viktigt att denna verksamhet kan bedrivas så att det finns en kontinuitet i de statistiska uppgifterna om högskolan. Regeringen vill också peka på möjligheten till ökad avgiftsfinansiering av bl.a. konferenser och kurser. Flera av verkets övriga uppgifter styrs av särskilda lagar eller bestämmelser och regeringen bedömer inte att några besparingar är möjliga inom dessa verksamheter. Detta gäller också verksamhetsgrenen Rättssäkerheten inom högskolan. övergår ansvaret för det svenska universitetsdatornätet Sunet samt databasen om forskning, Safari, från till den nya myndigheten . Anslaget för Sunet redovisas fr.o.m. under anslaget 26:08 Sunet. Tabell 4.25:74 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 131 775 Pris- och löneomräkning 7 858 Överföring till anslaget 25:9 -500 Överföring från anslaget 25:69 5 000 Överföring från anslaget 25:70 27 000 Överföring till anslaget 25:78 -2 234 Förslag 2001 168 899 4.8.75 25:75 Verket för högskoleservice Tabell 4.25:75 Anslagsutvecklingen Verket för högskoleservice Tusental kronor 12 321 2001 Förslag 12 790 2002 Beräknat 13 033 1 2003 Beräknat 13 304 2 1 Motsvarar 12 790 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 12 790 tkr prisnivå. Verket för högskoleservice (VHS) ansvarar för den samordnade antagningen till grundläggande högskoleutbildning. Utöver detta biträder , högskolor och andra myndigheter vid upphandling. Budget för avgiftsbelagd verksamhet har VHS genomfört upphandlingar motsvarande . VHS har genomfört 20 upphandlingar över EU:s tröskelvärde, vilket är 29 upphandlingar färre än . Omsättningen för dessa upphandlingar är . Upphandling som VHS utfört på uppdrag av universitet och högskolor uppgår till , vilket är mer än 1998. Upphandling åt övriga myndigheter uppgår till 1999. var motsvarande belopp . Minskningen av upphandlingsomsättningen är en följd av att VHS haft personalbrist och tvingats tacka nej till uppdrag. En stor del av VHS kunder vill säkerställa att de själva genomför korrekta upphandlingar. Därför köper de utbildning i upphandling av VHS. Uppdrag från universitet och högskolor i anslutning till nybyggnation är en viktig plattform för VHS. VHS har börjat bredda verksamheten genom att söka nya kunder utanför den traditionella marknaden och har detta gett resultat. Verksamheten utvecklas positivt. Tabell 4.25:75 Uppdragsverksamhet Tusental kronor Uppdragsverksamhet Intäkter Kostnader Resultat (Intäkt - kostnad) Utfall 1999 Antagning 41 953 48 649 - 6 696 Upphandling 10 156 11 039 - 883 Prognos 2000 Antagning 44 500 51 200 - 6 700 Upphandling 11 000 10 500 500 Budget 2001 Antagning 45 000 52 700 - 7 700 Upphandling 12 000 11 500 500 Regeringens överväganden Antalet sökande till högskolan via VHS var 170 500 personer, vilket är en liten nedgång då 172 000 sökte. Däremot har antalet antagna ökat med 4 500 till totalt 62 400 . Hanteringskostnaden per ansökan har ökat per sökande till , medan kostnaden per antagen minskat till . Det förstnämnda är en följd av att myndigheten är dimensionerad för 175 000 sökande och till övervägande del har fasta kostnader. Antalet överklagade antagningsbeslut har minskat från 460 till 222 . Detta förklaras av en bättre kontroll av produktionsflödet och en snabbare kommunikation med de sökande. Grunden för VHS antagningstjänster regleras i avtalen med universiteten och högskolorna. Regeringen bedömer att uppdragen har utförts i enlighet med avtalen. Av den årliga kvalitetsmätningen på de tjänster VHS tillhandahåller inom samordnad antagning framgår att de tre kundgrupperna (studenter, universitet och högskolor samt SYO- konsulenter) är mer nöjda med kvaliteten än 1998. I första hand har åtgärder på telefonisidan, Internet och ökad snabbhet i handläggningen bidragit till den positiva utvecklingen. Regeringen har uppdragit åt VHS att i samarbete med universiteten och högskolorna utveckla ett nytt flexibelt antagningssystem för såväl central som lokal antagning (U1999/4153/ST). Det nya systemet skall ersätta nuvarande centrala och lokala system och avses träda i kraft inför antagningen . Utvecklingskostnaderna skall rymmas inom VHS och universitetens och högskolornas befintliga medel. Tabell 4.25:75 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 12 171 Pris- och löneomräkning 619 Förslag 2001 12 790 4.8.76 25:76 Tabell 4.25:76 Tusental kronor 374 493 2001 Förslag 351 995 2002 Beräknat 359 115 2 2003 Beräknat 366 839 3 1 Varav 20 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2000. 2 Motsvarar 351 995 tkr prisnivå. 3 Motsvarar 351 995 tkr prisnivå. Anslaget belastas av utgifter för beviljning av studiestöd, och beviljning av lån för hemutrustning för flyktingar. Anslaget finansierar också delvis Centrala (CSN:s) studiesociala insatser som t.ex. det s.k. . En jämförelse mellan anvisade medel och utfall för budgetår 1999 visar att anslaget har underskridits med nästan . Anledningen till detta är att den resursförstärkning som beslutade på tilläggsbudget (prop 1999/2000:1, bet. 1999/2000:FiU11, rskr. 1999/2000:35) utbetalades först och på grund av bokföringstekniska omständigheter inte kunde minska myndighetens resultat . Av anslagssparandet får CSN behålla . Återstående har dragits in enligt regeringens beslut. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.25.76 Offentligrättslig verksamhet Tusental kronor Offentlig- rättslig verksamhet Intäkter till inkomsttitel (Som inte får disponeras) Intäkter som får disponeras Kostnader Resultat (intäkt - kostnad) Utfall 1999 83 -4 700 Prognos 2000 0 263 000 233 000 30 000 Budget 2001 0 267 000 237 000 30 000 Återbetalningsverksamheten skall täckas av intäkter från avgifter. Kostnaderna för beräknas till och intäkterna till . Av intäkterna förväntas att inflyta kassamässigt. Detta beror på att en del låntagare inte erlägger sina avgifter. Det bokföringsmässiga överskottet i den avgiftsbelagda verksamheten, som uppstår genom dessa obetalda avgifter, ligger som en utestående fordran. Kostnadsökningen beror i huvudsak på att ett nytt återbetalningssystem tagits i drift samt att ett tredje återbetalningssystem planeras i samband med att det nya studiemedelssystemet införs . () har februari genomfört en inspektion av CSN:s huvudkontor och Stockholmskontor. Regeringens överväganden CSN:s årsredovisning visar att myndigheten har lyckats uppfylla de för myndigheten fastställda målen bättre än med avseende på beviljningsverksamheten. Däremot har telefontillgängligheten varit sämre i jämförelse med föregående budgetår. Satsningen på nya platser inom högskolan och vuxenutbildningen medförde ingen ökad belastning på beviljningsverksamheten . Trots att antalet återbetalningsskyldiga personer ökar har antalet anståndsärenden minskat med 12 000 jämfört med föregående budgetår. Servicenivån, som redovisas enligt vissa nyckeltal, kan anges som följer: Tabell 4.25.76 Nyckeltal för CSN:s verksamhet Verksamhet 1997 1998 1999 Ärendeutveckling 1 147 014 1 186 454 1 199 916 Behandlingstid högst - studiemedel 66,70,73,Behandlingstid - utlandsstudier 42,50,53,Behandlingstid - särskilt utbildningsbidrag 44,64,Behandlingstid - SVUX 95,96,98,Behandlingstid - SVUXA 43,45,52,Antal besvarade telefonsamtal 68,85,77, Myndigheten har under budgetåret slutfört anpassningen av datorsystemen och i samband med detta utvecklat ett nytt återbetalningssystem. Under nuvarande och nästa budgetår kommer CSN att behöva utveckla ett nytt datasystem för handläggning av det nya studiemedelssystemet som träder i kraft . Detta arbete beräknas vara mycket omfattande och kräver stora insatser av handläggande personal. Det finns därför risk för att servicenivån inte förbättras under innevarande år. Med anledning av bl.a. detta har CSN:s anslag förstärkts med på tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition. beslöt att de avgiftsintäkter som tas ut för uppläggning av lån och som tidigare redovisats mot inkomsttitel får disponeras av CSN. Myndigheten har fått budgetförstärkning genom tilläggsanslag. En arbetsgrupp har tillsatts av för att se över principerna för resurstilldelningen till CSN. Ca avdelas till administrationskostnader i anslutning till nya former för hantering av stöd till studier av kortare omfattning (Se anslag 25:7 Bidrag till vissa organisationer m.m. under Uo 15 Studiestöd). Tabell 4.25:76 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 363 250 Minskat resursbehov (engångsvis förstärkning ) -16 000 Pris- och löneomräkning 4 745 Förslag 2001 351 995 4.8.77 25:77 4.25:77 Anslagsutvecklingen kronor 2001 Förslag 5 000 2002 Beräknat 5 116 1 2003 Beräknat 5 236 2 1 Motsvarar 5 000 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 5 000 tkr prisnivå. Enligt studiestödslagen (1999:1395), som träder i kraft , skall beslut om tilldelning och återkrav av studiemedel kunna överklagas hos en särskild överklagandenämnd. Nämnden skall bestå av en ordförande, som är eller har varit ordinarie domare, och i övrigt av jurister och personer med insikt i studerandes förhållanden samt sakkunskap om utbildningsväsendet. Samtliga ledamöter utses av regeringen. Regeringens överväganden avses inrättas så att verksamheten kan byggas upp successivt . Det gäller bl.a. administrativa rutiner, kontaktvägar med berörda myndigheter och organisationer, utbildningsinsatser m.m. Vid tiden för det nya studiestödets ikraftträdande måste en erforderlig kunskapsbas och effektiva handläggningsrutiner finnas vid myndigheten. Uppdraget att förbereda inrättandet av myndigheten och att lägga fram förslag till instruktion har givits till en särskild sakkunnig. beräknas medelsbehovet för kansliets verksamhet och för arvoden och ersättningar till nämndens ledamöter uppgå till . Tabell 4.25:77 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 0 Ökat resursbehov 5 000 Förslag 2001 5 000 4.8.78 25:78 Internationella programkontoret för utbildningsområdet 1 Tabell 4.25:78 Anslagsutvecklingen för Internationella programkontoret för utbildningsområdet Tusental kronor 17 609 2001 Förslag 39 711 2002 Beräknat 40 516 3 2003 Beräknat 41 389 3 för utbildning och kompetensutveckling ändrade namn till Internationella programkontoret för utbildningsområdet , se förordning (1999:1222) med instruktion för Internationella programkontoret för utbildningsområdet. Varav 1 500 tkr på tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårpropositionen 2000. Motsvarar 39 711 tkr prisnivå. Internationella programkontoret för utbildningsområdet (programkontoret) ansvarar för; , EU:s program för utbildning, , EU:s program för yrkesutbildning, Tempus, EU:s samarbetsprogram med för högre utbildning, , utbytesprogram för samarbete mellan utvecklingsländer och svenska universitet och högskolor, Interpraktik, stipendier för praktik i utlandet för arbetslösa ungdomar, IAESTE, internationell praktikplatsförmedling för blivande civilingenjörer och naturvetare, EU:s utbytesprogram inom högre utbildning med , Alfa och , Med-Campus samt med , EG/och EG/, i //, utbytesprogram för gymnasiestuderande, , Cedefop, studiebesök och dokumentation inom yrkesutbildning i EU, Nordplus-Junior, Nordiska ministerrådets utbytesprogram för gymnasiestudier, samt för internationella stipendier och bidrag för internationalisering av skolan. En jämförelse mellan budget och utfall visar ett överskott på . Härav har regeringen beslutat om indragning av . Revisionens iakttagelser har lämnat en revisionspromemoria där programkontoret kritiseras för att inte ha skilt på anslag från och i årsredovisningen. Regeringen uppmärksammar kritiken från och förutsätter att programkontoret ser till att de olika anslagen går att särskilja i kommande redovisningar. Regeringens överväganden Verksamheten vid programkontoret har genomgått stora förändringar då Mål 4 och EU- programmen Adapt och Employment flyttades till från och med dem närmare hälften av programkontorets personal. Programkontoret har dessutom från tillförts internationella program från , varav de största är Sokrates- och Tempus. Detta innebär att programkontoret ansvarar för nästan hela Sokratesprogrammet och har en verksamhet som spänner från grundskola till högskola och vuxenutbildning. Vidare ansvarar programkontoret från för vissa internationella stipendier som tidigare ansvarat för. De två största EU-programmen som programkontoret ansvarar för, är och , vilka nu går in i en andra fas, som kommer att sträcka sig . I den andra programfasen har flera aktiviteter, som tidigare hanterades av Europeiska kommissionen och de centrala europeiska tekniska kontoren, decentraliserats till de nationella programkontoren. En förstärkning av programkontorets budget krävs för att kunna hantera denna ökade belastning. Regeringens bedömning är att den samlade programadministrationen med inriktning mot transnationellt samarbete inom hela utbildningsområdet fungerar bra. Anslaget föreslås öka med , vilket är överföringar från och , och med för att täcka administrationen av den andra programfasen. Tidigare års tillfälliga anslagsförstärkning upphör . Tabell 4.25:78 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 18 663 Pris- och löneomräkning 196 Minskat resursbehov -2 000 Överföring från anslaget 25:1 1 018 Överföring från anslaget 25:2 15 600 Överföring från anslaget 25:15 1 000 Överföring från anslaget 25:70 1 000 Överföring från anslaget 25:74 2 234 Överföring från anslaget 25:80 500 Överföring från anslaget 25:81 500 Överföring från anslaget 26:9 1 000 Förslag 2001 39 711 4.8.79 25:79 Distansutbildnings- myndigheten 4.25:79 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 2001 Förslag 60 843 2002 Beräknat 29 354 1 2003 Beräknat 29 942 2 1 Motsvarar 28 836 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 28 836 tkr prisnivå. (Distum) har som uppgift att främja utökningen av antalet utbildningsplatser för IT-stödd distansutbildning inom högskoleområdet och inom folkbildningen samt utveckla verksamheten. Medel för distansutbildning som i budgetpropositionen (1999/2000:1 utgiftsområde 16) fanns anvisade under anslaget B53 redovisas nu under detta anslag. Regeringens överväganden Distum inrättades . Distum genomför i samverkan med för distansutbildning (SVERD) en kartläggning av pågående forskning inom IT- stödd distansutbildning. Avsikten är att identifiera var i landet, av vilka och med vilken inriktning kunskapsutveckling bedrivs. tog organisationskommittén för Distum beslut om fördelning av projektbidrag för utveckling av IT- bunden distansutbildning inom högskolor och folkbildnings-organisationer . Vid urvalet av projekt lades särskild vikt vid regionalpolitisk utveckling. ingicks avtal med projektansvarig högskola eller universitet, folkhögskola eller studieförbund avseende samtliga projekt. Under har flera nya projekt startats på initiativ av Distum. Det största av dessa projekt är det s.k. i vilket sex olika universitet och högskolor medverkar. Dessa är , , , , och . Vidare medverkar flera Norrlands-kommuner och län. är framtaget för att erbjuda inland ett bra utbud av kurser som anses strategiskt viktiga för främst stödområde 1. Drygt hälften av kurserna har samhällsvetenskaplig/humanistisk inriktning och knappt hälften har naturvetenskaplig och IT-inriktning. Antalet sökande var 2 400 till 280 platser. På uppdrag av regeringen skall 200 platser avse utbildning med anledning av förändringarna inom försvarsmakten såvitt gäller . En av de centrala uppgifterna för myndigheten är att skapa en nationell informationscentral, en portal, för IT-stödd distansutbildning. Genom denna portal, som finns, kan Distum i samverkan med andra organisationer erbjuda olika tjänster. På folkbildningsområdet har Distum tillsammans med satsat på utveckling av lärcentra i folkbildningen, forskning kring lärande med IT-stöd, pedagogisk vidareutveckling av Folkbildningsnätet och internationellt erfarenhetsutbyte. För budgetåren 1999 och 2000 har Distum tilldelats under utgiftsom- råde 19 Regional utjämning och utveckling, A1 Regionalpolitiska åtgärder, anslagsposten 24 Program för regional näringspolitik och särskilda regionalpolitiska åtgärder för att genomföra utvecklingsprojekt med IT-stödd distansutbildning inom högskolan. av anslaget var avsedda . Distum erhöll också för budgetåren 1999 och 2000 från och kompetensutveckling avseende IT-stödd distansutbildning inom folkbildningen. Under utgiftsområde 16, anslaget B53 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m., fick myndigheten disponera motsvarande sammanlagt 700 högskoleplatser där distansutbildning tillämpas fr.o.m. . Högskoleutbildningen måste göras ännu mer tillgänglig i hela landet. finns alldeles för få högskoleplatser på distans. För att få till stånd en väsentlig volymökning för distansutbildning inom högskolan och göra denna utbildningsform till ett realistiskt utbildningsalternativ anser regeringen att ett åtgärdsprogram skall inledas enligt följande riktlinjer. Distansutbildning är dyr i början, då metoder ska utvecklas och lärare utbildas. En förändrad organisation och omfattande planering behövs. De utvecklingsresurser som kan ställas till förfogande är avgörande för utvecklingen. Det ännu relativt lilla antalet experter som finns inom området måste kunna utnyttjas så rationellt som möjligt. Tillgången på lärare som har skaffat sig kunskaper att undervisa med IT-stödd distanspedagogik är begränsad. En särskild resurstilldelning för utvecklingsinsatser behövs för att inom rimlig tid nå resultat. En nationell prioritering och samordning av utvecklingsresurser är nödvändig. Detta bör vara huvuduppgiften för myndighetens verksamhet . Myndighetens uppgift att fördela platser bör däremot upphöra fr.o.m. . Istället bör en bredare bas skapas för utbildningen inom högskolan som helhet med utgångspunkt i de mål regeringen beslutar om. För att kunna vara ett utbildningsalternativ för ett större antal studerande behövs en viss samordning och planering även av utbildningsutbudet. Regeringen avser att senare ge Distum en sådan funktion. Detta innebär att Distum tillsammans med högskolorna skall utröna vilka högskolor som kan delta i utvecklingen och genomförandet av olika utbildningar. I vissa fall kan det krävas att Distum tar initiativ till att utbildningar ska komma till stånd. Regeringen ger sedan på grundval av förslag från myndigheterna direktiv om att platser och medel skall avsättas från platsresurserna för högskolan. För bör Distum disponera för utvecklingsarbete och distansutbildning inom högskolan och folkbildningen. Av beloppet anvisas för högskolan under förevarande anslag och under anslaget 25:70 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor, m.m. av medlen för högskolan avses vara en engångsanvisning. Det är även möjligt för Distum att samverka med högskolor när det gäller finansieringen. Volymen på den IT- baserade distansutbildningen skall vara oförändrad, dvs. motsvarande 700 platser. För utveckling av distansmetoder inom folkbildningen anvisas under förevarande anslag för . Tabell 4.25:79 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 0 Ökat resursbehov 60 843 Förslag 2001 60 843 4.8.80 25:80 Kostnader för medlemskap i m.m. 4.25:80 Anslagsutvecklingen för Kostnader för medlemskap i m.m. 38 646 2001 Förslag 37 129 2002 Beräknat 37 129 2003 Beräknat 37 129 Den stora delen av anslaget avser medlemsavgiften till . En mindre del avser medlemsavgifter till Konventionen om världens natur- och kulturarv och det Internationella centret för konservering i (ICCROM). avgift till som utgör av anslaget betalas, dels i euro, dels i dollar. Det innebär att anslaget påverkas av valutakursförändringar. Vidare har avgiften till kunnat reduceras om inbetalning skett tidigt . Förutom avgifterna till , konventionerna och centret ingår även medel för kostnader för Svenska unescorådet. En jämförelse mellan budget och utfall visar ett överskott på . Härav har regeringen beslutat om indragning av . Regeringens överväganden För beräknas anslaget till . Anslaget har inte pris- och löneomräknats. Årsavgiften till för fastställdes vid . beslutas årsavgiften först vid generalkonferensen . Av anslaget föreslås överföras till anslag 25:78 Internationella programkontoret för utbildningsområdet. Tabell 4.25:80 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 37 629 Pris- och löneomräkning 0 Överföring till anslaget 25:78 - 500 Förslag 2001 37 129 4.8.81 25:81 Utvecklingsarbete inom verksamhetsområde Tabell 4:25:81 Anslagsutvecklingen för Utvecklingsarbete inom verksamhetsområde Tusental kronor 21 868 2001 Förslag 17 432 2002 Beräknat 10 846 1 2003 Beräknat 17 955 2 1 Motsvarar 10 632 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 17 232 tkr prisnivå. De utgifter som belaster anslaget avser utveckling av system som skall leda till effektiviseringar och kostnadsminskningar i myndigheternas verksamhet eller av system som ger ökad tillgång till information nationellt och internationellt samt viss övergripande statistik inom utbildningsområdet. Anslaget kan även tas i anspråk för vissa andra myndighetsövergripande verksamheter av tillfällig art. I nu gällande ansvarsfördelning för officiell statistik inom område finansieras den officiella skolstatistiken via anslag till och högskolestatistiken via anslag till . Den statistik som gäller utbildningsväsendet som helhet finansieras via anslag till Statistitiska Centralbyrån (SCB). Från detta anslag finansieras särskilda översiktspublikationer och gemensam utbildningsstatistik samt annan internationell jämförande statistik. delfinansieras SCB:s verksamhet med långsiktiga prognoser och analyser vad gäller utbildning och arbetsmarknad från detta anslag. SCB gjorde en undersökning av invandrares utbildning, vilken finansierats från detta anslag. Under har bland annat avsatts för vidareutveckling av antagningssystemet som Verket för högskoleservice ansvarar för.