prop · GP0336 · 2001-10-24 00:00:00 — I princip förelåg reciprocitet vid den skattemässiga behandlingen av försäkringar, dvs. avdrag för försäkringspremier mot- svarades av en beskattning av utfallande ersättningar. Detta gällde dock inte avgiften till arbetslöshetskassan. utgör utfallande belopp i form av dagpenning från ar- betslöshetskassan skattepliktig inkomst (prop. 1973:49, bet. 1973:SkU30, rskr. 1973:199, SFS 1973:505). För att uppnå en reciprocitet även beträf- fande avgifter till arbetslöshetskassan och därifrån utbetalade ersättningar förändrades karaktären av avdraget för avgiften till arbetslöshetskassan så att den i stället blev avdragsgill fullt ut (prop. 1979/80:58, bet. 1979/80:SkU20, rskr. 137, SFS 1979:1157). Avdragsrätten regleras i 12 kap. 35 § inkomstskattelagen (1999:1229). Utgiften för medlemsavgift till arbetslöshetskassan omfat- tas av en regel som begränsar avdragsrätten till sådana utgifter som till- sammans överstiger (12 kap. 2 § tredje stycket). Om avgiften till arbetslöshetskassan kan dras av i flera inkomstslag, skall avgiften dras av i det inkomstslag där intäkterna är störst. Som framgår av det föregående har intentionerna tidigare varit att avgiften till arbetslöshetskassan skulle vara avdragsgill, eftersom detta uppmuntrade den enskilde att skaffa sig ett försäkringsskydd mot följderna av arbets- löshet. Efter hand har förutsättningarna för avdragsrätten successivt försäm- rats för att numera omfatta endast ett begränsat antal skattskyldiga, näm- ligen de som utöver medlemsavgiften har andra avdragsgilla övriga kost- nader som uppgår till . Det är ett samhälleligt intresse att underlätta för den enskilde att an- sluta sig till en arbetslöshetskassa. Till detta kommer att avdragsbegränsningen för övriga kostnader i in- komstslaget tjänst kan sägas innebära en olikformighet vid beskattningen av arbetstagarsidan i förhållande till vad som gäller vid beskattningen av arbetsgivare. I inkomstslaget näringsverksamhet skall avgifter till en ar- betslöshetskassa dras av. I bestämmelsen hänvisas till den reglering som finns i inkomstslaget tjänst. Någon begränsning av det belopp som skall dras av finns dock inte i inkomstslaget näringsverksamhet. Regeringen anser att värdet av en avdragsrätt för avgiften till arbets- löshetskassan bör återställas. Det bör av både rättvise- och hanterings- mässiga skäl ske genom att den nuvarande begränsade avdragsrätten er- sätts med en skattereduktion. Den sammanlagda avgiften som en medlem betalat till ar- betslöshetskassan bör utgöra underlag för beräkningen av en reduktion. Om man utgår från att den genomsnittliga skattesatsen är kan skattereduktionen för avgiften till arbetslöshetskassan bestämmas till av inbetalade avgifter. Det finns ett antal arbetslöshetskassor på arbetsgivarsidan. Förslaget till en skattelättnad i form av skattereduktion för avgiften till arbetslös- hetskassa omfattar även avgift till sådana företagarkassor. I inkomstsla- get näringsverksamhet kommer alltså avgiften till en arbetslöshetskassa att, liksom är fallet , i sin helhet att berättiga till en skatteförmån. Att skatteförmånen nu i stället utformas som en skattereduktion kan för vissa egna företagare innebära en mindre försämring av värdet av skattelättna- den. Enligt en grov uppskattning bör en försämring dock inte uppgå till mer än . Avdrag i inkomstslaget tjänst görs även för avgift till utländsk arbets- löshetskassa eller motsvarande enligt ett annat lands system för förmåner vid arbetslöshet, om arbetsinkomst från det landet där utgifterna betalas beskattas i i inkomstslaget tjänst under beskattningsåret. Arbetslöshetskassor av samma modell som i finns i och i . I den danska avgiften ingår flera olika typer av förmåner och avgiften är betydligt högre än den svenska. Den danska avgiften till arbetslöshetskassan är helt avdragsgill vid inkomstbeskattningen. Finska avgifter till arbetslöshetskassa ligger på samma nivå som svenska avgif- ter. Även de finska avgifterna är i sin helhet avdragsgilla. Medlemsavgift betalas till en arbetslöshetskassa i arbetslandet. Svenska arbetslöshetskassor ställer inte krav på bosättning i , utan kriteriet för medlemskap är att man arbetar i en viss omfattning inom en arbetslöshetskassas verksamhetsområde. Avdrag får göras för avgift till utländsk arbetslöshetskassa. Den nu föreslagna skattereduktionen bör omfatta även motsvarande utländska avgifter. Vid beräkning av den pensionsgrundande inkomsten (PGI) av anställ- ning skall avdrag göras för kostnader som arbetstagaren haft i anställ- ningen till den del de överstiger . Det är fråga om kostna- der i samband med tjänsteresor och s.k. övriga kostnader, dock inte av- gift till arbetslöshetskassa. PGI beräknas i nästan samtliga fall maskinellt. Vid denna beräkning anses den avdragsgilla delen av de övriga kostna- Prop. 2001/02:36 derna, dvs. summan av dessa kostnader minskad med , och kostnaderna för tjänsteresor, som kostnader i anställningen. De övriga kostnader som återstår, dvs. sådana som dragits av vid taxe- ringen, läggs samman med kostnaden för tjänsteresor och summan av dessa minskas med innan kostnadsavdrag görs vid beräk- ningen av PGI av anställning. Eftersom avgiften till en arbetslöshetskassa, som sagts, inte skall anses som en kostnad i anställningen leder detta beräkningssätt till ett tämligen korrekt resultat om arbetstagaren också som oftast är fallet har erlagt avgift till arbetslöshetskassa om . Förslaget att avgift till arbetslöshetskassa skall ge rätt till en skattere- duktion i stället för ett avdrag i inkomstslaget tjänst ändrar förutsättning- arna för den maskinella beräkningen av PGI av anställning. Det kan då bland annat inte längre förutsättas att de första av övriga kostnader inte utgörs av kostnader i anställningen. Det får ankomma på att i samråd med bedöma vilka ändringar som kan behöva vidtas till följd av dessa förändringar. Avgift till arbetslöshetskassa är avdragsgill även vid beräkningen av inkomst av näringsverksamhet. PGI av annat förvärvsarbete beräknas med ledning av näringsinkomsten efter kostnadsavdrag. Avdraget för avgift till arbetslöshetskassa påverkar PGI av annat förvärvsarbete på samma sätt som andra kostnadsavdrag i näringsverksamheten. En över- gång från avdrag till skattereduktion för avgift till arbetslöshetskassa medför att näringsidkares PGI av annat förvärvsarbete i många fall blir något högre. Det medför i sin tur att även egenavgifter och allmän pen- sionsavgift höjs något. Regeringen föreslår dock inte någon förändring av bestämmelserna om beräkning av PGI för näringsidkare. Regeringens förslag: En kontrolluppgiftsskyldighet införs för ar- betstagarorganisationer och arbetslöshetskassor. skall till skattemyndigheten redovisa de avgifter som en medlem har Medlem i en arbetstagarorganisation lämnas en möjlighet att skrift- ligen begära att inte omfattas av rapporteringen. Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: förordar förslaget i stort. Arbetslöshetskassornas samorganisation avstyrker förslaget om en skyl- dighet för arbetslöshetskassorna att lämna kontrolluppgift. i menar att praktiska tillämpningssvårigheter kan uppkomma med en kontrolluppgiftsskyldighet som är beroende av vilka åtgärder en En kontrolluppgiftsskyldighet för en arbetstagarorganisa- tion skulle i förlängningen kunna medföra en rätt för skattemyndigheten att genomföra revision. Detta skulle vara en effekt som står i strid med syftet att skydda den enskildes integritet. Hur lagbestämmelsen i detta avsnitt skall utformas bör därför, menar domstolen, övervägas ytterligare. Ledarna har inget att invända mot att en kontrolluppgiftsskyldighet åläggs förbunden men anser att en skyldighet för dessa att i samband med deklarationen informera medlemmarna om vad de betalat i månads- avgift är överflödig och skulle medföra stora och omotiverade portokostnader. Skälen för regeringens förslag: De uppgifter som lämnas genom kontrolluppgift avses att ligga till grund för både uttag av skatt på in- komster, t.ex. i fråga om lön, och tillgodoförande av avdrag för utgifter, t.ex. i fråga om utgiftsräntor. De uppgifter som lämnas i kontrolluppgift förtrycks på den förenklade deklarationsblanketten. För att administrativt kunna hantera en skattereduktion för fackföre- ningsavgiften förutsätter att en kontrolluppgift över de medlemsavgifter som har betalats lämnas av arbetstagarorga- nisationerna. En sådan skyldighet motiveras främst av att de aviserade uppgifterna ligger till grund för förtryckning av deklarationsblanketterna. Uppgifterna skulle annars behöva lämnas av den skattskyldige såsom tilläggsuppgifter på deklarationsblanketten, med ett ökat hanterings- och kontrollbehov som följd. Vid riksdagsbehandlingen av den tidigare lagen om skattereduktion för fackföreningsavgift (bet. 1982/83:SkU50 s. 43 och 44) diskuterades ris- ken för kränkning av den personliga integriteten om det i skattelängden förs in uppgifter om tillhörigheten till en facklig organisation. Enligt då gällande bestämmelser (jfr 5 § i den tidigare gällande lagen 1982:1193, införd genom SFS 1983:448 och ändrad genom SFS 1990:667) krävdes att fackföreningsmedlemmen antingen själv eller ge- nom sin fackliga organisation framställde ett yrkande om skattereduk- tion. I båda fallen resulterade yrkandet i en anteckning i skattelängden. uttalade därvid att de farhågor för integritetskränkningar som kommit till uttryck i olika motioner var betydligt överdrivna. Ut- skottet menade att det stod varje medlem, som ville undvika en sådan anteckning, fritt att välja att inte framställa något yrkande och därmed avstå från skattereduktionen. I fråga om kränkningen av den personliga integriteten i samband med en arbetstagarorganisations avisering av uppgifter till skatteförvaltningen kan paralleller dras med den diskussion som fördes . Regeringsformen ger ett skydd för var och en när det gäller en rad fri och rättigheter, däribland föreningsfriheten, dvs. rätten att ansluta sig till och verka i en förening. Föreningsfriheten träds inte för när genom att uppgifter om medlemskap i en förening lämnas ut av föreningen. Där- emot skulle invändningar kunna riktas mot att en myndighet från en fö- rening begär in och registrerar uppgifter om tillhörigheten till en facklig organisation. Uppgiften om medlemskap i en facklig organisation utgör en person- uppgift enligt personuppgiftslagen (1998:204). Lagen bygger på Europa- parlamentets och rådets direktiv /46/EG av om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personupp- gifter och om det fria flödet av sådana uppgifter. I personuppgiftslagen anges bl.a. förutsättningarna för att samla in och bearbeta personuppgif- ter genom en helt eller delvis automatiserad behandling, som det är fråga om i t.ex. en beskattningsdatabas som hanteras av skatteförvaltningen. Syftet med regleringen i personuppgiftslagen är att skydda människor mot att deras personliga integritet kränks genom behandling av person- uppgifter (1 §). Om det i en lag eller i en förordning finns bestämmelser som avviker från personuppgiftslagen skall de bestämmelserna gälla (2 §). Avvikande bestämmelser får dock inte strida mot direktivet på de områden där detta är tillämpligt. I personuppgiftslagen förbjuds behandling av känsliga personuppgif- ter. I 13 d § i lagen finns ett sådant förbud som gäller personuppgifter som avslöjar medlemskap i fackförening. Enligt 16 c § får dock känsliga personuppgifter behandlas om behandlingen är nödvändig för att rättsliga anspråk skall kunna fastställas, göras gällande eller försvaras. Rätt till skatteavdrag för fackföreningsavgift har nämnts som exempel på ett så- dant anspråk (se betänkande Integritet b Offentlighet b Informationsteknik, SOU 1997:39, s. 373). Den sistnämnda bestämmel- sen motsvarar artikel 8.2 e) i direktivet. Enligt regeringens bedömning får fackföreningarnas lämnande av kontrolluppgift till skattemyndigheten anses utgöra en sådan nödvändig behandling som avses i personuppgiftslagen och direktivet. Uppgifter om bland annat medlemskap i fackförening får enligt 2 kap. 3 § lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i skatteförvaltningens beskattningsverksamhet behandlas i beskattningsdatabasen för tillhanda- hållande av information som behövs inom skatteförvaltningen för bland annat fastställande av underlag för samt bestämmande, redovisning, be- talning och återbetalning av skatter och avgifter. De uppgifter som lämnas i en kontrolluppgift och förs in i beskatt- ningsdatabasen (det centrala skatteregistret) utgör en sekretesskyddad uppgift enligt 9 kap. 1 § sekretesslagen (1980:100). Sekretessen är abso- lut, dvs. uppgifter som skyddas av sekretess får inte lämnas ut. Av det slutliga beskattningsresultatet, dvs. beskattningsbeslutet, som är en offentlig uppgift, framgår inte vid taxeringen gjorda avdrag. Däremot finns det uppgift om eventuella skattereduktioner som förts tillgodo och med vilket eller vilka belopp. Mot bakgrund av det nu sagda gör regeringen i fråga om kontrollupp- giftsskyldigheten följande överväganden. Regeringen föreslår att en arbetstagarorganisation åläggs en skyldighet att lämna en kontrolluppgift till skattemyndigheten om den sammanlagda fackföreningsavgift som en ansluten medlem betalat . I samband med att en arbetstagarorganisation lämnar kontrolluppgift till skattemyndigheten skall också medlemmen själv meddelas om det sammanlagda avgiftsbeloppet som aviserats. Medlemmen kan då till den egna fackliga organisationen rikta invändningar mot ett felaktigt angivet belopp eller rikta andra invändningar mot uppgifterna och eventuella fel- aktigheter kan då rättas. Denna skyldighet att meddela den som uppgiften avser gäller alla slags kontrolluppgifter och regeringen delar inte den uppfattning som vid remissbehandlingen har framförts av Ledarna om att skyldigheten inte skulle behövas i fråga om kontrolluppgifter från de fackliga organisationerna. Kontrolluppgiftssystemet utgör ett lagreglerat heltäckande system för lämnande av uppgifter som ligger till grund för beskattningen. Systemet förutsätter att den som åläggs en skyldighet att ge in uppgifter till skatte- förvaltningen i princip fullgör denna utan undantag. Det bör dock av principiella skäl lämnas en möjlighet för en medlem att skriftligen anmäla till sin arbetstagarorganisation att han inte önskar omfattas av aviseringen. Därmed kommer han inte att automatiskt om- fattas av skattereduktionen för de medlemsavgifter han betalat . Så som Lagrådet har framhållit har medlemmen, trots att kontrolluppgift på hans begäran inte lämnats, möjlighet att erhålla skattereduktion, om han i taxeringsärendet styrker att avgift betalats och förutsättningarna för skattereduktion i övrigt är uppfyllda. För att skyddet för den personliga integriteten skall säkerställas är det viktigt att en uppgift om erhållna skattereduktioner i beskattningsbeslutet inte avslöjar medlemskap i en fackförening. beslut bör efter lagändringen därför utformas på ett sätt som förhindrar att medlemskapet avslöjas. En utformning av beskattningsbesluten så att de inte avslöjar ett medlemskap i en fackförening innebär tillsammans med sekretesslagens skydd för de insamlade uppgifterna att den föreslagna ordningen uppfyller kraven på skyddet för den personliga integriteten. Det nu beskrivna systemet som bygger på kontrolluppgifter från arbets- tagarorganisationen till skatteförvaltningen uppfyller också rimliga krav på enkelhet och smidighet. skall, som redan nämnts i det föregående, en avgift till arbetslös- hetskassa dras av. Avdragsrätten är dock begränsad så till vida att endast kostnader som tillsammans med andra s.k. övriga kostnader överstiger berättigar till avdrag. Någon kontrolluppgift över inbetalda avgifter till arbetslöshetskassorna som stöd för taxeringen lämnas inte av arbetslöshetskassorna. För att på ett enkelt sätt öka möjligheterna för skatteförvaltningen att grunda beskattningsbesluten på korrekta uppgifter bör, i samband med att en skattereduktion införs för avgift till arbetslöshetskassa och därmed antalet berörda skattskyldiga ökar, en kontrolluppgiftsskyldighet införas även för arbetslöshetskassorna. Arbetslöshetskassorna bör vara skyldiga att genom kontrolluppgift lämna uppgifter om de medlemsavgifter som betalats . Enligt regeringens bedömning skulle en möjlighet för en medlem i en arbetslöshetskassa att begära att inte behöva omfattas av kontrollupp- giftsskyldigheten vara onödig. Uppgiften om medlemskap i en arbetslös- hetskassa kan nämligen inte anses utgöra en känslig personuppgift enligt personuppgiftslagen och något särskilt behov av skydd för den personliga integriteten föreligger därför inte i samband med registrering av uppgif- ten. Kontrolluppgift lämnas normalt inte av utländska arbetslöshetskassor. Skattereduktion för avgift till utländsk arbetslöshetskassa får därför handläggas utanför ett automatiserat förfarande grundat på en kontroll- uppgiftsskyldighet. Den skattskyldige får själv i deklarationen framställa en begäran om skattereduktion och bifoga ett intyg eller kvitto över den betalda avgiften. Med hänsyn till det fåtal som berörs av en sådan manu- ell hantering anser regeringen att denna ordning kan accepteras. Förslagen föranleder ändringar i förslaget till en ny lag om självdekla- rationer och kontrolluppgifter som regeringen föreslår i prop. 2001/02:25. Enligt siffror från , , var totalt 3 783 317 personer anslutna till någon arbetslöshetskassa . Av dessa var 3 329 319 medlemmar i en facklig organisation. De betalade i genomsnitt en medlemsavgift på (exklusive a-kasseavgiften). Med en skattereduktion på ger det ett skattebortfall brutto på 2 mdkr . En del av den fackliga medlemsavgiften går till arbetslöshetskassan, i genomsnitt . Dessutom är 453 998 personer anslutna enbart till arbetslöshetskassan. De betalar i genomsnitt en årlig avgift på . Detta ger ett totalt skattebortfall brutto på 1,6 mdkr . Om hänsyn tas till att man har rätt att dra av den del av kostnaden som översti- ger blir bruttoeffekten i stället 1,5 mdkr. Detta förutsatt att avdragsrätten utnyttjas fullt ut . För kommunernas del innebär den borttagna avdragsrätten en budget- förstärkning som beräknas uppgå till 0,1 mdkr. För staten blir den sammanlagda effekten en budgetförsvagning med 3,6 mdkr i periodiserade termer. Eftersom skattesubventionen ges första gången vid taxering uppstår den kassamässiga effekten först . 8.1Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Förslaget behandlas i avsnitt 4 och 5. Paragrafen innehåller en konsekvensändring med anledning av att skatte- reduktion skall ges för fackföreningsavgift och avgift till arbetslöshets- kassa. Bestämmelsen har, delvis på grund av påpekanden från remissinstanser- nas sida, fått en något annorlunda språklig utformning än i utredningens förslag. Sakligt är innehållet dock i princip detsamma. De närmare förut- sättningarna för skattereduktion för utländska fackföreningsavgifter har tagits in i en särskild paragraf, 11 c §. Skattereduktion för avgift till en arbetstagarorganisation omfattar skatt som hänför sig till intäkter i såväl inkomstslaget tjänst som näringsverk- samhet. Reduktionen beräknas på den sammanlagda fackföre- ningsavgiften och inte på ett underlag, såsom var fallet i den tidigare lagen om skattereduktion. Det är betalningar som gjorts under kalenderåret före taxeringsåret som berättigar till reduktion och kontantprincipen tillämpas. Den som t.ex. betalar december månads fackföreningsavgift blir alltså berättigad till reduktion för den betalningen vid påföljande års taxering. I de allra flesta fall kommer kalenderåret före taxeringsåret i praktiken att vara detsamma som beskattningsåret (jfr 1 kap. 13 § inkomstskattela- gen). Det skulle dock kunna förekomma att en medlem är företagare och har ett beskattningsår som inte sammanfaller med kalenderår. Detta gör att ordet beskattningsåret inte används i paragrafens första stycke. En viss begränsning av rätten till skattereduktion finns genom att den sammanlagda avgiften (exklusive avgiften till arbetslöshetskassan) som betalats under beskattningsåret skall ha uppgått till . Anledningen är att de pensionärsmedlemmar och studerandemedlemmar som betalar en starkt reducerad medlemsavgift inte bör omfattas av re- duktionen. Begränsningen får till följd att den medlem som gått med i en arbetsta- garorganisation sent kommer att bli berättigad till reduktion först året efter. Den valda beloppsgränsen medför också att flertalet av dem som varit medlemmar i en arbetstagarorganisation under ett kvartal blir berättigade till skattereduktion för inbetalda avgifter. Den valda formuleringen i hänvisningen till 6 § första stycket lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet markerar att det bara är avgift till en svensk arbetstagarorganisation som berättigar till skattere- duktion enligt första stycket. Enligt andra stycket ges skattereduktion för avgift även till en utländsk arbetstagarorganisation. 11 b § Prop. 2001/02:36 I förhållande till utredningens förslag har beskattningsåret i första stycket ersatts av kalenderåret före taxeringsåret, jfr kommentaren till 11 a §. Den sammanlagt betalda avgiften till arbetslöshetskassan berättigar till skattereduktion. Avdragsrätt för avgift till arbetslöshetskassa i inkomstslaget tjänst re- gleras i 12 kap. 35 § IL, medan avdragsrätten i inkomstslaget när- ingsverksamhet regleras i 16 kap. 33 § IL. I andra stycket stadgas rätten till skattereduktion för avgift till utländsk arbetslöshetskassa eller motsvarande. I paragrafen regleras de närmare förutsättningarna för skattereduktion för avgifter till utländska fackföreningar respektive arbetslöshetskassor m.m. Jfr kommentarerna till 11 a och b §§. I andra stycket anges att reduktionen för fackföreningsavgiften skall till- godoräknas före annan skattereduktion som den skattskyldige kan vara berättigad till. Ändringarna föreslås träda i kraft och tillämpas första gången vid taxering. Lagrådet har föreslagit en övergångsbe- stämmelse till lagen om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) för att klargöra att de tidigare gällande bestämmelserna om avdragsrätt för av- gifter till arbetslöshetskassa, vilka föreslås bli upphävda , skall fortsätta att gälla för avgifter som betalats före ikraftträdan- det. Regeringen anser emellertid att denna innebörd av förslaget framgår även utan en sådan övergångsbestämmelse. De tidigare bestämmelserna skall således tillämpas fram till dess de har ersatts av de nya bestämmel- serna och även därefter i fråga om tidigare taxeringar än . 8.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:000) om självdeklarationer och kontrolluppgifter Förslaget behandlas i avsnitt 6. Lagtexten har anpassats efter den nya lagen om självdeklarationer och kontrolluppgifter enligt prop. 2001/02:25. Paragrafen reglerar uppgiftsskyldigheten för en arbetstagarorganisation. Aviseringen skall avse själva medlemsavgiften och alltså inte omfatta den del som avser avgift till arbetslöshetskassan, som den fackliga organisationen av administrativa skäl tar ut av medlemmen och direkt för vidare till arbetslöshetskassan. Aviseringen skall avse den sammanlagda avgift som en medlem har Prop. 2001/02:36 betalat . Orden under beskattningsåret har utgått i förhållande till utredning- ens förslag. Något minimibelopp för att uppgift skall lämnas finns inte. Bestämmelsen i paragrafen ger en möjlighet för en medlem att skriftligen anmäla till sin arbetstagarorganisation att han inte önskar omfattas av aviseringen. I utredningens förslag finns motsvarande bestämmelse inta- gen i andra stycket i paragrafen om arbetstagarorganisationens uppgifts- skyldighet. Paragrafen reglerar uppgiftsskyldigheten för en arbetslöshetskassa. Upp- giften avser hela den under beskattningsåret betalda avgiften. Orden under beskattningsåret har utgått i förhållande till utredning- ens förslag. Något minimibelopp för att uppgift skall lämnas finns inte. 8.3Förslaget till lag om ändring i lagen (1997:324) om begränsning av skatt