prop · GP0340 · 2001-10-30 00:00:00 — Det nya direktivet kommer att utvidga förbudet av penningtvätt till att omfatta inte bara narkotikabrott utan alla typer av allvarlig brottslighet. Vidare kommer skyldigheterna enligt direktivet om rapporteringsskyldighet m.m. att omfatta inte bara banker och andra Skr. 2001/02:40 finansiella institut utan även advokater och revisorer. Rådet skall nå överenskommelse om rambeslutet om frysning av tillgångar och bevismedel och utforma det så att det utvidgas till att omfatta terroristbrott. Medlemsstaterna och kandidatländerna skall till fullo genomföra FATF:s 40 rekommendationer. Rådet betonade också behovet av att revidera dessa rekommendationer samt att FATF:s mandat utvidgas till fall som har förgreningar till terrorism. Medlemsstaterna skall gemensamt och i samråd genomföra de åtgärder FATF beslutar vidta mot länder och territorier som anses som icke samarbetsvilliga i kampen mot penningtvätt samt inleda förhandlingar om avtal om rättsligt samarbete med dessa länder och territorier. Det måste inom EU skapas förutsättningar för ett så fritt informations- utbyte som möjligt mellan medlemsländernas finansunderrättelse enheter. I denna del är det beslut om samarbete mellan medlemsstaternas finansunderrättelseenheter som antogs vid förra årets möte av stor betydelse. Arbetet måste nu inriktas på att beslutet genomförs på ett likvärdigt sätt inom hela EU. EU måste genomföra nödvändiga ändringar av företagslagstiftningen så att brottslingar inte kan använda sig av oklara ägarförhållanden och anonymt ägande för att begå ekonomiska brott och gömma eller dölja brottsliga vinster. Medlemsstaterna skall vidta alla nödvändiga åtgärder för att förhindra penningförfalskning och penningtvätt i samband med att euron införs som kontant betalningsmedel . På rekommendation av straffrättsliga kommission samt Ekonomiska och sociala rådet antog generalförsamlingen en resolution genom vilken upprättades en ad hoc- kommitté för utarbetande av en internationell konvention mot gräns- överskridande organiserad brottslighet jämte vissa tilläggsprotokoll. Generalförsamlingen antog konventionen . Konventio- nen innefattar bl.a. bestämmelser om kriminalisering av deltagande i en organisation som sysslar med brottslig verksamhet, penningtvätt, korruption, övergrepp i rättssak samt våld och hot mot tjänstemän. Vidare ingår regler om ansvar för juridiska personer, förverkande, jurisdiktion, utlämning, internationell rättslig hjälp, utredningsmetoder och övrig samverkan. undertecknade konventionen vid en undertecknandeceremoni i , , . bereds frågan om ratifikation och genomförande av konventionsåtagandena. I en rad internationella organisationer pågår arbete för att motverka korruption i form av mutor och bestickning. Det anses allmänt att korruptionens skadeverkningar är stora, både nationellt och på ett internationellt plan. Handel och annan ekonomisk verksamhet blir alltmer global. Korruption snedvrider konkurrensen mellan företag, vilket har en hämmande effekt på handel och ekonomisk tillväxt. Allmänheten bör skyddas mot dess skadeverkningar i både offentlig och privat verksamhet. Ett samhälle med utbredd korruption är ett mindre effektivt och mer osäkert samhälle. Tyngdpunkten i det internationella arbetet mot korruption kan sägas ligga på utarbetande av åtaganden att straffbelägga olika korruptiva förfaranden och uppföljning av genomförda åtaganden. har tillrätt vissa internationella överenskommelser som syftar till att bl.a. bekämpa korruption. De internationella instrument som avses är bl.a. den inom EU utarbetade konventionen om korruption och den inom utarbetade konventionen om bestickning i internationella affärsförhållanden. öppnades för undertecknande en Europaråds- konvention om straffrättsliga åtgärder mot korruption. under- tecknade konventionen . En promemoria med förslag till nödvändiga ställningstaganden kommer att upprättas. öppnades för undertecknande en Europaråds- konvention om civilrättsliga åtgärder mot korruption. En promemoria med förslag till nödvändiga ställningstaganden kommer att upprättas. Den svenska lagstiftningen mot korruption utvärderades i förhållande till . bedömdes uppfylla konventionens åtaganden. deltar vidare aktivt i uppföljningsmekanism, against Corruption. Vid gruppens möte utvärderades bl.a. . Den svenska utvärderingen blev framgångsrik. Det konstaterades att förekomsten av korruption i är mycket låg. har utvärderat och . generalförsamling antog den 4 och två resolutioner om ett effektivt internationellt rättsligt instrument mot korruption och om förhindrande och bekämpande av korrupta förfaranden och illegal överföring av tillgångar samt återstäl- lande av sådana tillgångar till ursprungsländerna. Generalsekreteraren presenterade vid straffrättsliga kommission en sammanställning av existerande instrument mot korruption. Frågan diskuterades vid kommissionsmötet och riktlinjer gavs för den expertgrupp som skulle utarbeta ett utkast till mandat för förhandlingarna. Sedan expertgruppen utarbetat ett utkast till mandat i form av en resolution, diskuterade den straffrättsliga kommissionen frågan vid en fortsatt session . Generalförsamlingen kommer att anta resolutionen . Efter ett förberedande möte i kommer förhandlingsarbetet att inledas tidigt 2002. deltar aktivt i det internationella arbetet. Den svenska lag- Skr. 2001/02:40 stiftningen är redan relativt långtgående, både vad gäller de gärningar som är kriminaliserade och den internationella räckvidden. Inte minst för att skapa likvärdiga förutsättningar för svenskt näringsliv ligger det i svenskt intresse att så många länder som möjligt åtar sig att bredda sina regelverk. Financial Action Task Force on Money Laundering (FATF) Arbetet inom FATF har i hög grad koncentrerats till att identifiera rättssystem som inte har tillfredsställande system för att bekämpa penningtvätt eller som annars inte deltar i den internationella kampen mot penningtvätt. I detta syfte har ett stort antal rättssystem bedömts med utgångspunkt i särskilda kriterier, vilka FATF lagt fast för att bedöma om ett rättssystem skall anses vara samarbetsovilligt eller inte. FATF har slagit fast att banker och andra finansiella institut i FATF- länderna bör granska affärsförbindelser och transaktioner som härrör från de samarbetsovilliga områdena med särskild uppmärksamhet. FATF har en pågående dialog med dessa områden. FATF-medlemmar skall bistå med expertis för att påverka de samarbetsovilliga områdena att förbättra sin penningtvättsbekämpning. De rättssystem som inte rättar sig efter FATF:s kritik riskerar att drabbas av motåtgärder av olika slag. FATF har kommit fram till att följande rättssystem har sådana brister i sin penningtvättsbekämpning att områdena tills vidare skall anses som samarbetsovilliga: , , , , , , , , , , , , , , , och , St. och , samt . Detta innebär att , , och , som tidigare utpekats som samarbetsovilliga, numera anses ha godtagbara rättsliga system och tillräckliga resurser för att effektivt kunna bekämpa penningtvätt. FATF har uttalat att , och kan komma att utsättas för motåtgärder för det fall länderna inte genomför nödvändiga reformer. FATF:s arbete med samarbetsovilliga områden kommer att fortsätta även genom att nya rättssystem granskas och förmås förbättra sin penningtvättsbekämpning. FATF och de internationella finansiella institutionerna (IMF och ) har haft ett intensivt samarbete vilket bl.a. resulterat i att instituten har erkänt FATF:s 40 rekommendationer som internationell standard för bekämpning av penningtvätt. FATF har också inlett en översyn av de 40 rekommendationerna. Tre arbetsgrupper har inrättats i syfte att särskilt ta sig an frågor kring bl.a. kundidentifikation, företagsstrukturer och professionella yrkesutövare som spelar centrala roller i finansiella upplägg. Efter ett initiativ av G 7 har visst samarbete tagits upp mellan FATF och . Arbetet har bl.a. gått ut på att kartlägga förutsättningarna i medlemsländer för informationsutbyte mellan penningtvättsbekämpande myndigheter och skatteförvaltningen. Sedan terrorattackerna mot ägde rum har FATF Skr. 2001/02:40 beslutat att på ett tydligare och mer kraftfullt sätt ta sig an frågor om finansiering av terrorism. Aktionsgruppen mot organiserad brottslighet i Inom ramen för Aktionsgruppen mot organiserad brottslighet i bedriver de nordiska länderna, , de baltiska staterna, och ett brottsbekämpande samarbete. Aktionsgruppen tillsattes av regeringscheferna i och består av personliga representanter för regeringscheferna. var fram till och med ordförandeland då tog vid som ordförande . Inom ramen för aktionsgruppen genomförs ett konkret och praktiskt samarbete mellan ländernas polis-, åklagar-, tull-, skatte- samt kust- och gränsbevakningsmyndigheter. Vid Östersjötoppmötet uttryckte regeringscheferna sin uppskattning för aktionsgruppens arbete och förlängde dess mandat till och med . Aktionsgruppen har under sig en sektorsövergripande operativ kommitté liksom ett flertal expertgrupper med representanter för brottsbekämpande myndigheter i de olika länderna. Gemensamma operativa aktioner genomförs löpande främst inom områdena illegal migration, narkotika, stulna fordon, högbeskattade varor och penningtvätt. Arbetet vad gäller ekonomisk brottslighet har inriktats på operativa åtgärder mot smuggling av högbeskattade varor, kontrollaktioner vad gäller penningtvätt, korruptionsbekämpning och samarbete mellan skatteförvaltningarna. Det har lett till att cigarettsmugglingen minskat bl.a. i . genomfördes en större kontrollaktion med goda resultat då bl.a. 13 miljoner cigaretter beslagtogs. Ytterligare kontrollaktioner vad gäller stora summor av transporterade kontanter genomförs. Dessa ger en god överblick över flödet av kontanter i regionen och ger värdefullt underrättelsematerial som i ett antal fall lett till åtal och fällande domar för penningtvättsbrott. antogs den andra årliga lägesrapporten om korruption i . Rapporten, som finns tillgänglig via aktionsgruppens hemsida (), behandlar brottsstatistik (besticknings- och mutbrott) för respektive land . I rapporten beskrivs nationella program mot korruption, görs en beskrivning av respektive lands lagstiftning på området och ges en lägesrapport vad gäller ratifikationer av relevanta internationella rätts- instrument. I rapporten presenteras också vad olika internationella organisationer uttalat om korruptionsläget i respektive land. På initiativ av aktionsgruppen sammanträder generaldirektörerna för skatteförvaltningarna i . Det löpande samarbetet äger rum i två expertgrupper och har inriktats på förutsättningarna för samarbete mellan länderna bl.a. vad avser skattebrottslighet. De nordiska justitieministrarna antog ett samarbetsprogram som anger riktlinjerna för hur lagstiftningssamarbetet i skall bedrivas. Som ett komplement till samarbetsprogrammet antar justitieministrarna årliga handlingsplaner som fastställer vilka sakområden som skall vara föremål för särskilda initiativ och vilka som är föremål för ett mer kontinuerligt samarbete. Vid ett möte på , under finskt ordförandeskap, antog justitieministrarna handlingsplanen för /2002. Att stärka rättsstaten i andra länder Den gränsöverskridande ekonomiska brottsligheten utnyttjar ofta länder där rättsväsendet saknar legitimitet eller saknar tillräckliga resurser och kompetens. Utan en väl fungerande rättslig infrastruktur och ett effektivt rättsväsende kan en fungerande social marknadsekonomi överhuvudtaget inte realiseras fullt ut. Detta gäller för många utvecklingsländer. Men också i är rättsväsendena i behov av reformer . Efterfrågan på det svenska rättsväsendets deltagande i internationellt samarbete för att stärka rättsstaten i andra länder har kommit att öka. Insatser är aktuella genom traditionellt utvecklingssamarbete men också genom internationellt konfliktförebyggande arbete och krishantering. Särskild vikt har det utvecklingssamarbete på rättsområdet som bedrivs med grannländerna , , och alltsedan frigörelsen från det sovjetiska samhällssystemet inleddes i slutet på 1980- talet. Samarbetet intensifierades i samband med att dessa länder inledde förhandlingar om medlemskap i och är nu inriktat på att främja ländernas anslutning. Under det svenska ordförandeskapet i öppnades förhandlingskapitlet angående rättsliga och inrikes frågor för samtliga förhandlande kandidatländer utom . Medlemskaps- förhandlingarna angår inte bara EU:s formella gemensamma regelverk utan en avgörande vikt läggs vid den institutionella kapacitet som krävs för att i praktiken leva upp till ett EU-medlemskap. Det är bland annat därför ser som ett sätt att förbättra möjligheterna att bekämpa ekonomisk och annan gränsöverskridande brottslighet. Insatser i , och utförs av , Riksåklagaren, , , , och av genom Justitie- departementet. Insatserna bidrar till det allmänna stärkandet av de baltiska staternas rättsväsenden som krävs bland annat för att upprätthålla EU:s gemensamma regelverk och för att kunna delta effektivt i det europeiska samarbetet i rättsliga och inrikes frågor. Detta gäller inte minst samarbetet för att bekämpa ekonomisk brottslighet. Därtill deltar Riksåklagaren, och i ett samarbete med sina baltiska motsvarigheter som är riktat särskilt mot ekonomisk brottslighet. Även insatser som bidrar till att och integreras Skr. 2001/02:40 närmare i de europeiska samarbetsstrukturerna är aktuella. Vidare deltar och i ett projekt i med inriktning på intern revision och kontroll. Under femte samarbetsprogram med avseende perioden 20022003 fortsätter det bilaterala samarbetet som det eftersträvas att inom ramen för EU:s finansierings- instrument öka samarbete med kandidatländerna i närområdet. Av betydelse för internationellt konfliktförebyggande och kris- hantering kan också nämnas att är engagerat i att utveckla den polisiära kompetensen på . Utvecklingen inom IT-området erbjuder stora möjligheter. Den medför dock också att de rättsvårdande och brottsbekämpande myndigheterna möter nya företeelser, för vilka lagstiftningen inte är skriven och heller inte i alla situationer möjlig att tillämpa. Ett exempel på detta är urkundsbrotten, som inte är utformade med direkt sikte på företeelser i den digitala miljön. Ett annat exempel är de ökade möjligheter som internationella nätverk erbjuder att kommunicera snabbt och på olika sätt mellan olika länder och också att begå brott på distans. De traditionella medlen för rättsligt samarbete mellan olika länder är inte anpassade till de möjligheter som den nya tekniken innehåller. Dessa och andra problem har uppmärksammats både nationellt och internationellt i olika sammanhang. Inom ramen för inleddes ett arbete med en konvention som behandlar straff- och straffprocessrättsliga frågor beträffande datorrelaterad brottslighet (PC- CY). Vid det europeiska justitieministermötet i antogs en resolution om bekämpande av IT-relaterad brottslighet (Resolution No. 3 on the fight against cyber-crime). Justitieministrarna uttalade sitt stöd för det av expertkommittén bedrivna arbetet. Vikten av internationellt samarbete underströks. Arbetet med mot IT-relaterad brottslighet har slutförts. Konventionen kommer att behandlas av . Konventionen omfattar straffrättsliga och straffprocessrättsliga bestämmelser samt bestämmelser om internationellt rättsligt samarbete på området för IT-relaterad brottslighet. En ny lag (2001:1219) om internationellt tullsamarbete trädde i kraft (prop. 1999/2000:122). Lagen, som skall vara tillämplig på allt internationellt tullsamarbete där eller andra svenska myndigheter medverkar, ger den rättsliga grunden för tullmyndigheterna att fullgöra det samarbete med andra staters tullmyndigheter som åtagit sig i internationella överenskommelser. ratificerade konventionen om ömsesidigt bistånd och samarbete mellan tullförvaltningar inom EU:s medlemsstater (tullsamarbetskonventionen), vilken trädde i kraft i Skr. 2001/02:40 förhållande till de övriga stater som har ratificerat konventionen. I rådsarbetsgruppen för tullsamarbete har under det svenska ordförandeskapet arbetats fram en övergripande strategi avseende gemensamma tullaktioner. Strategin syftar till att bl.a. förbättra urvalsprocessen och utvärderingen av aktionerna samt att effektivisera genomförandet. kommer bl.a. tullövervakningsaktionen Moneypenny II att genomföras, vilken syftar till att bekämpa penningtvätt genom att spåra och beslagta brottsrelaterade kontanter som förs över gränserna. Vidare antog under det svenska ordförandeskapet en resolution om en strategi för tullunionen som svar på Europeiska kommissionens policymeddelande. Bakgrunden är att tullmyndigheterna utgör en av hörnpelarna för den inre marknaden och att de snabba omvärldsförändringarna, särskilt globaliseringen av handeln och den förestående utvidgningen av EU, ställer nya krav på myndigheterna som nya möjligheter öppnas för de ekonomiska aktörerna. I tullstrategin läggs tonvikten vid rationell användning av IT, förenkling av regelverket, utbildningsinsatser samt operativt samarbete mellan tullmyndigheterna såväl inom EU som utanför EU. -Antalet anmälningar om brott mot miljön ligger kvar på en jämförelse vis hög nivå. -Åtgärder som syftar till enklare handläggningsregler vid tillsyns- myndigheterna övervägs. -En särskild beredskap för ärenden om olagliga oljeutsläpp har på försök inrättats inom åklagarorganisationen. -föreslås få rätt att inleda och bedriva förunder- sökning i fråga om olagliga oljeutsläpp. -ger hög prioritet till arbetet med att få till stånd ett rambeslut inom EU om straffrättsligt skydd av miljön. Regeringens strategi för bekämpning av miljöbrott I samband med behandlingen av budgetpropositionen för gav som sin mening till känna att regeringen borde utarbeta och redovisa en strategi för att förebygga och bekämpa miljöbrott (bet. 1997/98:JuU1). I regeringens strategi för samlade åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten slås fast att begreppet s. 6). lägesrapport om den ekonomiska brottsligheten presenterade regeringen en strategi för bekämpning av miljöbrott som innebar en precisering och en vidareutveckling av ekobrottsstrategin inom miljöbrottsområdet där målet är att minska miljöbrottsligheten genom skärpt lagstiftning, kompetenshöjning och effektivare organisation. 2001/02:40 skall vara en prioriterad verksamhet för polis och åklagare. förebyggande arbetet skall bli effektivare och risken för upptäckt skall öka. Begångna brott skall utredas och lagföras betydligt snabbare och i långt större utsträckning . En viktig förutsättning för en effektivare miljöbrottsbekämpning är att berörda myndigheter främst miljö- och hälsoskyddsnämnder, länsstyrelser och andra tillsynsmyndig- heter samt polis och åklagare samordnar sitt arbete och samarbetar när det gäller exempelvis strategiska frågor, konkreta ärenden, arbetsmetoder och kompetens. Ett mycket viktigt inslag i effektiviseringen av miljöbrottsbekämpningen är att målmedvetet utveckla kompetens och rutiner när det gäller anmälan av misstänkt miljöbrottslighet. Enligt budgetpropositionen för innevarande budgetår skall den nya miljöbrotts- organisationen ha en hög beredskap och tillräckliga utredningsresurser. En effektivare miljöbrottsbekämpning förutsätter också att polis, åklagare och tillsynsmyndigheter samordnar sitt arbete och samarbetar i såväl konkreta ärenden som strategiska frågor (prop. 2000/01:1, utg. omr. 4, s. 28). Antalet anmälningar om brott mot ökade påtagligt som balken var i kraft. inkom 2 682 ärenden vilket är en tredubbling jämfört med . Även under innevarande år har ärendetillströmningen fortsatt ligga på denna nivå. inkom 1573 anmälningar, vilket motsvarar drygt 2 700 ärenden räknat på årsbasis. Det finns enligt Riksåklagaren inga tecken på att antalet anmälda miljöbrott kommer att minska . , som trädde i kraft , utgör en samordnad, skärpt och breddad miljölagstiftning för hållbar utveckling. Den innehåller de centrala bestämmelserna om miljöbrott och andra straffrättsliga regler inom miljöområdet. innehåller också ett administrativt sanktionssystem med miljösanktionsavgifter. Efter ikraftträdande har tyngdpunkten i kampen mot miljöbrotten alltmer hamnat på det förebyggande arbetet. I detta sammanhang är tillsynsarbetet av central betydelse. Den kommitté som har i uppdrag att utvärdera tillämpningen av , , har avlämnat sitt första delbetänkande, Uppföljning av Vissa lagtekniska frågor (SOU 2000:116). I betänkandet föreslås bl.a. förändringar som skall underlätta såväl miljödomstolarnas som tillsynsmyndigheternas tillämpning av balken. Ett av de områden där kritik riktats mot bestämmelser är förfarandet vid utdömande av vite som sker med tillämpning av processuella bestämmelser i bötesmål. Den kritik som riktats mot hanteringen enligt dessa bestämmelser är att tillsynsmyndigheterna måste ansöka om stämning samt inställa sig till muntlig förhandling. Enligt förslaget kommer handläggningen i stället att ske med tillämpning av förvaltningsprocesslagen vilket skulle innebära att de regler som gällde Skr. 2001/02:40 före ikraftträdande återinförs. Förhoppningen är att ett förenklat förfarande skall öka tillsynsmyndigheternas beredvillighet att föra talan om utdömande av viten när förelägganden inte följs. Betänkandet bereds med sikte på en lagrådsremiss . En väl fungerande tillsyn är av avgörande betydelse för miljöbrotts- bekämpningen eftersom upptäckten av miljöbrott till allra största delen sker vid tillsynsarbetet. Brister i tillsynsorganisationen har varit föremål för uppmärksamhet från skilda håll, bl.a. i en rapport till Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi (), Att granska sig själv en ESO- rapport om den kommunala miljötillsynen. har redovisat ett regeringsuppdrag i rapporten för tillsyn över miljöfarlig verksamhet m.m. I rapporten konstateras att det förekommer kommuner där ansvaret för drift av miljöfarlig verksamhet och ansvaret för tillsyn över denna åvilar samma nämnd eller förvaltning. I rapporten lämnas förslag som syftar till att motverka olämpliga organisatoriska lösningar bl.a. genom tydligare jävsregler i kommunallagen. Dessutom föreslås att roll vid s.k. överlåtelse av tillsynen kommunen övertar tillsynsuppgifter från skall stärkas. Förslagen som remissbehandlats är föremål för beredning inom . Den nya organisationen för bekämpning av miljöbrott inrättade Riksåklagaren i samverkan med efter uppdrag av regeringen en organisation för bekämpning av brott mot miljön. Inom åklagarorganisationen fanns det vid utgången av sammanlagt 19 miljöåklagare som helt eller till övervägande del arbetar med brott mot den yttre miljön. Även de poliser som handlägger miljöbrottsärenden har specialistkompetens. genomför ett utvecklingsprojekt som syftar till att förbättra förmågan till bevissäkring vid inträffade miljöbrott. För att möta den ökade arbetsbelastningen har ytterligare miljö åklagare tillförts verksamheten genom omprioriteringar från annan verksamhet. Andelen beslut som leder till lagföring har ökat och uppgår till . Riksåklagaren anser att utredningskapaciteten är sådan att det finns anledning att vidta omedelbara åtgärder för att bl.a. undvika ytterligare balansökning. Därför avser Riksåklagaren att inleda diskussioner med om hur utredningskapaciteten på området kan förbättras. Riksåklagaren har beslutat att det på försök från skall finnas åklagare som även utom kontorstid kan fatta beslut i ärenden om olagliga utsläpp till sjöss. Samtliga miljöåklagare ingår därför nu i en sådan särskild beredskap. Efter initiativ av Riksåklagaren bildades ett miljöbrottsråd med företrädare för samtliga centrala myndigheter som arbetar inom miljöbrottsområdet. I rådet ingår bl.a. Riksåklagaren, , , , och Kemikalie- inspektionen. har och fortsatt arbetet med att identifiera ett antal miljöhotande företeelser som man anser bör prioriteras. I varje ämne har bildats en arbetsgrupp som skall redovisa sitt arbete till rådet . Rådets största projekt är en handbok som skall användas i samverkansarbetet. Åtgärder mot föroreningar från fartyg