prop · GP031d6 · 2001-09-20 00:00:00 — Spänningen mellan , och Li- beria har fått mer hotfulla proportioner, men steg mot en dialog mellan länderna har tagits. Det är därför en angelägen uppgift för svensk utrikespolitik att bidra till en stark konflikthantering i i samverkan mellan FN, EU och afrikanska organisationer. I EU har bidragit till en ny gemensam ståndpunkt om förebyggande, hantering och lösning av konflikter. Enligt denna skall en årlig översyn av potentiellt våldsamma konflikter göras och tänkbara handlingsalternativ för EU avseende dessa utarbetas. Den svenske kabinettssekreteraren har utsetts till EU-ordförandens särskilde representant för krisområdet , och . stöder det västsahariska folkets rätt till självbestämmande, liksom FN:s roll och ansträngningar att lösa konflikten i . Den fortsätter att nära följa utvecklingen i området. En positiv utveckling i förutsätter också att demokratiska och ekonomiska reformer genomförs. avser bl.a. på grundval av den förnyade Afrikapolitik som tillställdes 1998 fortsätta bidra till detta. Även EU- samarbetet är härvid viktigt. kommer därför att bidra till att de politiska, utvecklingspolitiska och handelspolitiska dimensionerna i genomförs på ett effektivt sätt. Fortsatt stor vikt kommer också att läggas vid den intensifierade dialogen mellan och som inleddes vid toppmötet i . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 En viktig del i vårt samarbete med och organisationer är att stödja deras egna initiativ och förmåga att ta ansvar för utvecklingen. Den utbredda fattigdomen, de ofattbara mänskliga och samhällsekonomiska konsekvenserna av hiv/aids spridning och bristerna i samhällsstyre och respekt för mänskliga rättigheter, utgör sammantaget utmaningar och problem som kräver både stora insatser och stort politiskt mod för att kunna bemötas effektivt. skall verka för att stärka dialogen, bilateralt och multilateralt, med framsynta afrikanska ledare och krafter kring framtid, bland annat inom ramen för uppföljningen av det afrikanska initiativ om utveckling som presenterades . I förbindelser med länderna i finns goda möjligheter att främja handelsutbytet och där stimulera ekonomisk och social utveckling samt tillväxt. Handelsrelationerna mellan och regionen stärks ytterligare med det redan inrättade frihandelsområdet mellan och samt de pågående förhandlingarna mellan EU och respektive . Arbetet för internationell solidaritet, demokrati och mänskliga rättigheter har en fortsatt framskjuten roll i förbindelserna mellan och , inte minst för att förebygga konflikter och stödja utveckling. skall fortsätta engagemanget för en fredlig lösning av den mångåriga väpnade konflikten i och verka för ett gemensamt agerande av EU i frågan. Även är föremål för uppmärksamhet i stärkandet av demokrati efter många års auktoritärt styre. I fortsätter stödet för att konsolidera freden och stärka demokratin i länder som , och . Det strategiska partnerskapet mellan och och kommer att breddas och stärkas genom det andra toppmötet mellan regionerna som skall hållas i . utvecklingssamarbete med utvecklingsländer behandlas under utgiftsområde 7 In- ternationellt bistånd. Information om i utlandet De svenska utlandsmyndigheterna utgör regeringens främsta instrument för information om och svensk kultur i enskilda länder och 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 agerar i nära samverkan med . Under det svenska ordförandeskapet i EU gjordes en omfattande satsning i samarbete med utlandsmyndigheterna för att informera om svenska profilfrågor i EU och om svensk kultur och samhällsliv med tonvikt på design, arkitektur, musik, film och barnkultur. Framförallt prioriterades EU:s medlems- och kandidatländer. Ut- över de extramedel som tilldelades utlandsmyndigheterna för detta ändamål gavs omfattande uppdrag till Rikskonserter, och Riksutställningar, som producerade utställningen 3D+ Swedish Design on Stage, en bred presentation av modern svensk design och till , som svarade för på temat jämställdhet med fokus på mäns förhållande till sina barn. Institutet fick också ansvar för att ta fram skriftserien , en skrift för varje medlems- och kandidatland om relationerna mellan och landet ifråga. Flera design-, arkitektur- och glasutställningar har visats på ett stort antal platser, framförallt i EU-länderna. Arkitektur- och har därmed särskilt uppmärksammats. i utlandet (NSU) har haft en budget inom ramen för regeringens satsning på Europafrågor i vårpropositionen 1998 (proposition 1997/98:150). Detta möjliggjorde framtagande av en strategi och en handlingsplan för Sverigefrämjandet, liksom skapandet av en gemensam hemsida för de sverigefrämjande myndigheterna, administrerad av . En rad Sverigefrämjande projekt har genomförts av utlandsmyndigheterna i . Härtill kommer journalistbesök inom profilområdena IT, design, mode, musik och mat. Inom ramen för export-, investeringsfrämjandet och det allmänna Sverigefrämjandet genomförs gemensamma satsningar på IT och bioteknik i samarbete mellan UD och utlandsmyndigheterna samt , Invest in () och andra aktörer. Utrikespolitikens konkreta resultat kan vara svåra att mäta. Ett sätt är att utvärdera vilket genomslag krav fått i internationella avtal och överenskommelser. Ett annat kan vara att fråga medborgarna om deras tilltro till den förda politiken och om framtidstron vad gäller vårt lands möjligheter till en god utveckling i fred, säkerhet och samarbete med andra länder. Ett tredje är att försöka bedöma i vilken mån svenska insatser, gjorda med utgångspunkt i våra grundläggande värderingar, påverkat utvecklingen i världen. Inte minst nödvändigt är att folkvalda och myndigheter ställer sig själva frågan om hur väl man lyckats leva upp till uppställda mål. Den största utmaningen för den svenska utrikespolitiken har varit att framgångsrikt genomföra första ordförandeskap i EU. Oavsett vilken av ovanstående mätare man väljer att studera genomförande och resultat emot, och utan att överdriva vår ställning i världspolitiken, finns det anledning att konstatera att intressen har hävdats väl. Viktiga framsteg har gjorts i EU:s utvidgningsprocess för ett återförenat östra och . Ar- betet med att utveckla och bygga upp EU:s krishanterings- och konfliktförebyggande förmåga, i samverkan med FN, och andra organisationer, har förts framåt i snabb takt och det gemensamma agerandet i den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken har stärkts vid insatser i och utanför . Medborgarnas möjligheter till insyn i EU:s arbete har ökat och viktiga steg för att öka sysselsättningen och trygga en god miljö har tagits. Relationerna med har stärkts genom att processen för dess närmande till den inre marknaden har startats, som bristerna i respekt för mänskliga rättigheter påtalats. I EU:s relationer med andra regionala organisationer har framsteg gjorts både för handelsförbindelser och i den politiska dialogen. Ett viktigt steg för den globala solidariteten togs med överenskommelsen om tullfrihet för de 49 fattigaste länderna. Ett viktigt led i förberedelserna inför och genomförandet av ordförandeskapet har varit att ge olika samhällsgrupper, organisationer, myndigheter, län, kommuner och företag i hela möjlighet att vara delaktiga, dels för att höja kvalitén i arbetet och dels för att öka kunskapen om, och samhörighetskänslan med, EU. Den ambitionen har i hög utsträckning kunnat förverkligas, vilket är en starkt bidragande orsak till de framgångar som uppnåtts. De beklagliga händelserna i samband med mötet i , då vandalism och våld orsakade stort obehag främst för lokalbefolkningen och förstörde för- väntningarna om dialog och fredliga manifestationer för tusentals tillresta, kan inte förta det faktum att den folkliga förståelsen för EU, och roll där, ökat. Däremot är de en påminnelse om nödvändigheten av att föra samarbete i och globalt framåt i nära dialog med medborgarna. Betydelsen av ett starkt folkligt engagemang är kanske särskilt tydligt i relationerna till vårt närområde. Lokala och regionala krafter och organisationer är ofta drivkraften där i ett ekonomiskt, socialt och kulturellt utbyte som bidrar till den positiva utvecklingen av vårt samarbete med , och . har framsteg gjorts med att förankra Nordliga dimensionen inom EU och förutsättningarna har stärkts för ekonomisk tillväxt, god miljö och ökad säkerhet i vår del av världen. engagemang i fredsfrämjande insatser har varit intensivt , dels genom deltagande i ett stort antal FN-missioner, dels genom vårt deltagande i de Nato-ledda operationerna KFOR och SFOR som bidragit till bibehållen fred i Kosovo och Bosnien. Arbetet för att stärka respekten för de mänskliga rättigheterna har drivits som en prioriterad fråga både i europeiska och globala sammanhang. har fortsatt engagerat sig starkt för demokratisk, ekonomisk och social utveckling och bidragit aktivt i arbetet för nedrustning av massförstörelsevapnen. har fortsatt medverkat aktivt till ansträngningarna att stärka och reformera FN och har haft en framträdande roll i arbetet för att skapa villkor och förutsättningar för ökad global rättvisa. Den globala utvecklingen, liksom medlemskap i , ökar kraven på ett integrerat arbetssätt där olika politikområden samverkar för effektivare insatser och bättre resultat. Ordförandeskapet i EU har ställt denna omställningsprocess i fokus och bidragit till att öka såväl integrationen av arbetet inom olika delar som samarbetet med andra departement och företrädare för andra delar av samhället. De statliga insatserna för information om i utlandet syftar till att ge ett gott anseende och att skapa förtroende för vårt land som samarbetspartner och därmed främja svenska intressen och bidra till tillväxt och sysselsättning. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 Under ordförandeskapet i EU har det varit viktigt att informera om de frågor som prioriterat i EU-samarbetet och om svensk kultur och samhällsliv med tonvikt på design, musik, jämställdhet och barnkultur. Utlandsmyndigheterna, och i utlandet har genomfört detta på ett sätt som väl svarar mot de mål som har satts upp. Extra medel har ställts till departementets, utlandsmyndigheternas och Svenska institutets förfogande inför och under ordförandeskapet. Den stora satsningen på modern svensk design genom utställningen 3D+ Swedish De- sign on Stage, har blivit en framgång. Den svenska moderna papparollen har väckt uppmärksamhet genom i , , , , och . I anslutning till utställningen har det hållits seminarier om jämställdhet. En bred presentation av ny svensk film har ägt rum för en kvalificerad publik i . En omfattande satsning på svensk musik och balett har skett i . En framgång med stort gensvar från publiken blev Cirkus Cirkörs turné till bl.a. , och . Ett särskilt ambitiöst kultur- och informationsprogram har genomförts i . Det integrerade främjandeprojekt med samarbete mellan kultur och näringsliv som prövats har visat sig ge ökad uppmärksamhet och en större bredd och djup åt aktiviteterna. Att åstadkomma möten mellan människor, idéer och erfarenheter från och andra länder är viktigt för att öka förståelsen för svenska förhållanden och främja svenska intressen. () har för förvaltningsmyndigheterna , samt för lämnat revisionsberättelse utan någon invändning. RRV vill dock uppmärksamma vissa brister i underlaget för årsredovisningen för , se vidare under anslag 5:7. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 Tabell 3.2 Anslagsutveckling för 5:1 1Motsvarar 1 556 tkr prisnivå. 2Motsvarar 1 556 tkr prisnivå. Anslaget används för kostnader för deltagande i samarbetet inom ramen för (samarbetsministrarna) och m.fl. samarbetsorgan samt för deltagande i vissa andra former av nordiskt samarbete, däribland det svensk-norska samarbetet. Av outnyttjade medel har enligt särskilt beslut disponerats för stöd till för drift av informationsverksamheten "i Fokus" i Stock- Tabell 3.3 Härledning av nivån 20022004 för 5:1 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 3.8.25:2 Ekonomiskt bistånd till svenska medborgare i utlandet m.m. samt diverse kostnader för rättsväsendet Tabell 3.4 Anslagsutveckling för 5:2 Ekonomiskt bistånd till svenska medborgare i utlandet m.m. samt diverse kostnader för rättsväsendet 1Motsvarar 5 756 tkr prisnivå. 2Motsvarar 5 756 tkr prisnivå. Anslaget finansierar verksamheten på två områden. Det ena avser tillfälligt ekonomiskt bistånd och är författningsreglerat och efterfrågestyrt. Det omfattar bl.a. kostnader för hemresa för nödställda svenska medborgare, kostnader vid allvarliga sjukdoms- eller olycksfall och för bistånd åt brottsoffer, nödvändiga kostnader för kost och logi samt kostnader för tillfredsställande rättsskydd åt frihetsberövade svenska medborgare utomlands (advokatarvoden). Antalet frihetsberövade svenska medborgare utomlands har ökat. Efterskänkta skulder och krav till kronofogdemyndigheterna, som i de fall dessa belopp återbetalas behålls av dem, finansieras inom ramen för tillfälligt ekonomiskt bistånd. I anslaget ingår ett belopp på för täckande av kostnader för återförande till hemviststaten av barn som olovligen har förts bort eller kvarhållits i strid mot en vårdnadsrätt. Kostnaderna får avse resor, översättning och andra kostnader som har ett samband med återförandet till hemviststaten av ett bortfört eller kvarhållet barn. Beloppet får även avse kostnader som har till syfte att säkerställa rätten till umgänge med barnet samt kostnader för centralmyndigheten att anordna kurser och seminarier i syfte att informera om dessa frågor. Från anslaget betalas också kostnader för statens rättegångskostnader samt kostnader som uppkommer för den som har begärt departementets bistånd enligt om erkännande och verkställighet av avgöranden rörande vårdnad om barn samt om återställande av vård av barn. Även kostnader för expertgruppen för identifiering av katastrofoffer utomlands belastar anslaget. Det andra området avser periodiskt understöd i ömmande fall till svenska medborgare bosatta utomlands huvudsakligen i . Det periodiska understödet minskar då antalet personer som har rätt till understöd blir färre. Däremot kommer frihetsberövade utomlands att medföra ökade kostnader för rättshjälp. Dessa utbetalningar sker i efterhand. En parlamentarisk utredning arbetar med en översyn av lagen (1973:137) om ekonomiskt bistånd till svenska medborgare i utlandet m.m. Utredningsarbetet skall vara avslutat . Med hänsyn till de ökade advokat- och evakueringskostnader men minskade periodiska understöd är behovet ett oförändrat anslag plus pris- och löneomräkning. Anslagssparandet behöver utnyttjas mot bakgrund av att verksamheten är författningsreglerad och efterfrågestyrd samt att redovisningen av kostnader sker i efterhand; i många fall är det en kraftig eftersläpning under flera budgetår. En reserv behövs för åtgärder i ärenden som inte kan förutses t.ex. kidnappningar och svenska medborgares försvinnande utomlands. I syfte att sprida information till utlandsresenärer kommer att tas i anspråk för särskilda insatser för att minska belastningen på utrikesförvaltningens konsulära resurser. har anslaget beräknats till . Tabell 3.5 Härledning av nivån 20022004 för 5:2 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 3.8.35:3 Bidrag till vissa internationella organisationer Tabell 3.6 Anslagsutveckling för 5:3 Bidrag till vissa internationella organisationer 1Varav 72 000 tkr på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen för . 2De obligatoriska bidragen uttaxeras enligt en på förhand fastställd bidragsskala, som varierar mellan organisationerna. Budgetramen för de olika organisationerna blir därmed en av de viktigaste utgiftsstyrande faktorerna. Eftersom bidragen uttaxeras i annan valuta än svenska kronor (främst US-dollar och Euro) påverkar även växelkursen utgiftsnivån. Denna påverkas också av inflationen i organisationernas verksamhetsländer. Eventuella framtida beslut om insatser och om ändrade bidragsskalor kan komma att påverka storleken av de svenska obligatoriska bidragen, och som alltid finns ett stort mått av osäkerhet kring detta. Uttaxeringarna av de svenska bidragen avseende exempelvis FN:s fredsbevarande budget och budget för fältverksamhet kan förväntas öka till följd av utökade missioner och nya åtaganden. Anslaget finansierar obligatoriska avgifter som är folkrättsligt bundet att betala för sitt medlemskap och andel av kostnader för eventuell verksamhet i följande internationella organisationer. Anslaget finansierar de obligatoriska kostnaderna för andel till FN:s reguljära budget och till FN:s fredsbevarande insatser. bidragsandel av den reguljära budgeten liksom av budgetarna för fredsbevarande operationer framgår av s.k. bidragsskalor som fastläggs av generalförsamlingen för de båda budgettyperna, och uppgår för och till i båda skalorna. Vidare betalas bidragsandel till den Haag-baserade organisationen för förbud mot kemiska vapen (Organization for the Prohibition of Chemical Weapons, OPCW), och till Förberedande kommissionen i för upprättandet av den internationella kontrollorganisationen under fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar (, CTBTO), samt andra konventionsorgan. Från anslaget betalas också bidragsandel för arbetet i med att stärka konventionen om förbud mot biologiska vapen. Vidare täcks obligatoriska kostnader till följd av bl.a. uppföljnings- och granskningskonferenser för internationella konventioner. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 Den obligatoriska grundavgiften samt medlemsbidrag för vissa s.k. partsavtal till betalas via anslaget. Organisationen för säkerhet och samarbete i Eu- ropa (). Från anslaget betalas obligatoriska kostnader för andel av integrerade budget, gemensamt beslutade särskilda budgetar, kommunikationssystem, samt vissa andra av organisationen debiterade gemensamma kostnader. Budgeten finansieras genom två olika bidragsskalor, varav en reviderad skala för större missioner och projekt träder i kraft . andel av budgeten för de större missionerna och projekten uppgår oförändrat till och för den övriga gemensamma budgeten till . EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik (GUSP). Anslaget används för att täcka obligatoriska kostnader för insatser i de fall där nationell finansiering av gemensamma insatser är påkallad. Framledes kommer detta främst att gälla uttaxering avseende Satellitcentret i , och i , , båda i syfte att stärka EU:s förmåga att uppfylla sina åtaganden på krishanteringsområdet. Övriga internationella organisationer. Anslagna medel för övriga internationella organisationer innefattar de obligatoriska bidragen till Permanenta skiljedomstolen i , den s.k. Fact Finding Commission under första tilläggsprotokollet till , havsrättsdomstolen i , havsbottenmyndigheten i , som kan beräknas träda i funktion under loppet av , CCAMLR (Convention on the Conservation of ), del av regeringens bidrag till det , Antarktisfördraget, sekretariatet för Östersjöstaternas råd, deltagande i Wassenaararrangemanget och andra internationella exportkontrollarrangemang samt eventuella kostnader för skattejustering av pensioner för svensk personal som arbetat i de s.k. koordinerade organisationerna. Hit hör också bidrag till Haagakademien för internationell rätt och till för humanitär rätt i . Stödet för FN är en hörnsten i svensk utrikespolitik. har fortsatt arbetat för att stärka och effektivisera FN och dess kärnverksamheter (bl.a. att främja fred och säkerhet, hållbar utveckling och stärka mänskliga rättigheter), bl.a. genom att verka för en reform av FN:s fredsbevarande verksamhet i linje med de rekommendationer som den s.k. Brahimipanelen avlämnat och för ett intensifierat arbete i FN med förebyggande av väpnade konflikter. har även i övrigt arbetat för en mer effektiv och modern förvaltning av FN, inkluderande en övergång till mål- och resultatstyrning, förbättrad betalningsdisciplin och mer rättvisa bidragsskalor i syfte att trygga FN:s finanser och dess verksamhet på lång sikt. Under sitt 55:e ordinarie möte /2001 har generalförsamlingen fattat ett antal viktiga beslut, bl.a. om nya bidragsskalor, med förväntat positiva effekter på organisationens finanser framöver. Den svenska verksamheten i FN har kunnat bedrivas med särskilt stor visibilitet genom det svenska ordförandeskapet i EU. I många av de viktigaste frågorna som diskuteras i FN-systemet har internt samordnat EU och sedan i FN:s olika organ företrätt unionen och ofta även de länder som är associerade med EU. har även framgångsrikt bidragit till att vidareutveckla samarbetet mellan EU och FN, inte minst vad gäller krishantering och konfliktförebyggande, ett arbete som fortsätter framöver. har vidare arbetat aktivt inom organisationen för förbud mot kemiska vapen (Organization for the Prohibition of Chemical Weapons, OPCW) och inom ramen för den förberedande kommissionen för upprättande av provstoppsavtalets organisation (CTBTO). Syften med det svenska medlemskapet i är att bidra till demokratiseringsprocessen i de nya medlemsländerna, att verka för att den nya blir ett slagkraftigt instrument och att verka för stabilitet i sydöstra . Främjande av demokrati, respekt för mänskliga rättigheter samt rättsstatens principer är huvuduppgift. Verksamheten sträcker sig dock över ett vitt fält och omfattar även kultur, sociala frågor etc. Eu- roparådet arbetar genom normbildning, genom biståndsprogram och genom engagemang i konfliktområden som i västra och delrepubliken i syfte att främja en utveckling mot stabilitet och demokrati. Genom program inom den s.k. stabilitetspakten skapas förutsättningar för stärkande av demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna i sydöstra . Den stora tillströmningen av mål i är bekymmersam och en process har inletts för att se över domstolens verksamhet. arbete med dess tonvikt på att stärka demokrati och mänskliga rättigheter faller väl in under prioriteringarna i den svenska utrikespolitiken. Det är viktigt att processen i med ett större engagemang i nya medlemsstater fortsätter. De svenska insatserna avseende verksamhet är att bidra till dess fortsatta utveckling som ett regionalt säkerhetsorgan för kris- och konflikthantering, en förbättrad tilllämpning av de åtaganden som medlemsstaterna gjort och till fortsatt utveckling av kapaciteten för konfliktförebyggande och krishantering samt att främja respekten för demokrati, rättsstatens principer och de mänskliga rättigheterna bl.a. genom deltagande i fältmissioner och i valövervakning. deltar aktivt i arbete. Tyngdpunkten i arbete ligger på fältrepresentation, där och framförallt Kosovo utgör illustrativa exempel. har antalet fältmissioner inom fördubblats och antalet personer i fält tredubblats. har fältkontor i cirka 20 länder. har genom toppmötet i förstärkt och utvecklat sin roll som säkerhetspolitisk aktör. medlemsstater har på högsta politiska nivå beslutat stärka samarbetet mellan och andra internationella organisationer. roll för fredsbevarande utvecklas. En civil snabbinsatsberedskap tillskapas. Förmågan till polisinsatser ökas. Ett operationscentrum för planering av fältinsatser upprättas. Vid toppmötet i antogs också säkerhetsstadgan av stats- och regeringscheferna och ett anpassat undertecknades av avtalsparterna. Vidare antogs en moderniserad version av Wiendokumentet. Arbete pågår kontinuerligt att uppfylla målen inom ramen för och med stöd bl.a. av be- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 slutade svenska insatser. De svenska insatserna inriktas på att uppnå de uppställda målen. Ge- nom vårt arbete inom har vi kunnat verka aktivt för att stärka organisationens roll, dess instrument och fältmissioner och därmed förebygga konflikter, hantera kriser och bistå i uppbyggandet efter kriser. Vi har med vårt arbete även verkat för att stärka kompetens att handla tidigt och snabbt för att förebygga konflikter. Ett konkret exempel är uppbyggandet av REACT (civila snabbinsatsstyrka): har anmält en numerär av 40 personer till förfogande. Vidare ställer två medarbetare till förfogande för Högkommissarie för nationella minoriteter. Missionschefstjänsten i innehas av en svensk och ställer vi externa revisorer till förfogande.