prop · GO031D24 · 2001-01-01 00:00:00 — Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande 1 Förslag till riksdagsbeslut 9 2 Utgiftsområde 18, Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande 11 2.1 Omfattning 11 2.2 Utgiftsutveckling 11 2.3 Skatteavvikelser 12 2.3.1 Skatteförmåner 12 2.3.2 Skattesanktioner 13 3 Politikområde Bostadspolitik 15 3.1 Politikområdets omfattning 15 3.2 Utgiftsutveckling 16 3.3 Mål för bostadspolitiken 16 3.4 Politikens inriktning 16 3.5 Insatser 18 3.5.1 Statliga insatser inom politikområdet 18 3.5.2 Insatser utanför politikområdet 19 3.6 Resultatbedömning 19 3.6.1 Resultat 19 3.6.2 Analys och slutsatser 22 3.7 Revisionens iakttagelser 24 3.8 Budgetförslag 24 3.8.1 31:1 24 3.8.2 31:2 Räntebidrag m.m. 25 3.8.3 31:3 : Förvaltningskostnader 27 3.8.4 31:4 : Garantiverksamhet 27 3.8.5 31:5 Bidrag till Fonden för fukt- och mögelskador 28 3.8.6 31:6 Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder 29 3.8.7 31:7 Investeringsbidrag för anordnande av bostäder för studenter 29 3.8.8 31:8 30 3.8.9 31:9 30 3.8.10 31:10 31 3.8.11 31:11 Bidrag till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk hållbarhet 32 4 Politikområde Regional samhällsorganisation 33 4.1 Omfattning 33 4.2 Utgiftsutveckling 33 4.3 Mål 34 4.4 Politikens inriktning 34 4.5 Insatser 34 4.5.1 Statliga insatser inom politikområdet 34 4.5.2 Insatser utanför politikområdet 34 4.6 Resultatbedömning 35 4.6.1 Resultat 35 4.6.2 Analys och slutsatser 37 4.7 Revisionens iakttagelser 37 4.8 Budgetförslag 37 4.8.1 32:1 Länsstyrelserna m.m. 37 4.8.2 32:2 Regionala självstyrelseorgan 39 5 Ekonomisk familjepolitik 41 5.1 Budgetförslag 41 5.1.1 21:1 Bostadsbidrag 41 6 Miljöpolitik 45 6.1.1 Anslag 34:1 Stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet 45 6.1.2 Anslag 34:2 om ekologisk hållbarhet 46 Bilaga 1 Anslagsbenämningar 2000 och 2001 49 Utveckling inom utgiftsområdet 10 2.1 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet 11 2.2 Skatteavvikelser, netto 12 3.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet Bostadspolitik 16 3.2 Anslagsutveckling för 24 3.3 Beräkning av anslaget 25 3.4 Anslagsutveckling för Räntebidrag m.m. 25 3.5 Antaganden om byggvolym 25 3.6 Beräknade utbetalningar av räntebidrag - fördelat på ändamål och upplåtelseform 25 3.7 Beräkning av anslaget 2001 27 3.8 Anslagsutveckling för : Förvaltningskostnader 27 3.9 Beräking av anslaget 2001 27 3.10 Anslagsutveckling för : Garantiverksamhet 27 3.11 Offentligrättslig verksamhet - Resultatområde Äldre garantier 28 3.12 Offentligrättslig verksamhet - Resultatområde Nya garantier 28 3.13 Anslagsutveckling för Bidrag till Fonden för fukt- och mögelskador 28 3.14 Beräkning av anslaget 29 3.15 Anslagsutveckling för Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder 29 3.16 Anslagsutveckling för Investeringsbidrag för anordnande av bostäder för studenter 29 3.17 Anslagsutveckling för 30 3.18 Uppdragsverksamhet 30 3.19 Beräkning av anslaget 2001 30 3.20 Anslagsutveckling för 30 3.21 Offentligrättslig verksamhet 31 3.22 Uppdragsverksamhet 31 3.23 Beräkning av anslaget 2001 31 3.24 Anslagsutveckling för 31 3.25 Beräkning av anslaget 2001 32 3.26 Anslagsutveckling för Bidrag till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk hållbarhet 32 4.1 Utgiftsutvecklingen 33 4.2 Anslagsutveckling 37 4.3 Offentligrättslig verksamhet 38 4.4 Beräkning av anslaget för 39 4.5 Ramanslagets fördelning på ramposter 39 4.6 Anslagsutveckling 39 5.1 Anslagsutvecklingen 21:1 Bostadsbidrag 41 5.2 Hushåll med bostadsbidrag , 1995 1999 42 5.3 Beräkning av anslaget 42 6.1 Anslagsutveckling 45 6.2 Bemyndiganden 45 6.3 Beräkning av anslaget 46 6.4 Anslagsutvecklingen 46 6.5 Beräkning av anslag 47 Anslagsbenämningar 2000 och 2001 51 4.1 Länsstyrelsernas finansiering 36 4.2 Ramanslaget fördelat på sakområden 38 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. godkänner avvecklingen av det statliga räntestödet för reparation och underhåll (RBFstödet (avsnitt 3.8.2), 2. godkänner att räntebidrag enligt regler utbetalas som ett engångsbelopp (avsnitt 3.8.2), 3. godkänner förslag till ändrade regler för räntesubvention enligt regler, såvitt gäller frågan om viss tidpunkt för ansökan om bidrag och såvitt gäller frågan om viss tidpunkt för ansökan om utbetalning av bidrag, m.m. (avsnitt 3.8.2), 4. godkänner vad regeringen förordar om avräkning av anslaget 31:4 : Garantiverksamhet (avsnitt 3.8.4), 5. godkänner bemyndigande i fråga om anslaget 34:1 Stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet (avsnitt 6.1.1), 6. för anvisar anslaget under utgiftsområdet 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande enligt följande uppställning. Utveckling inom utgiftsområdet Tusental kronor Anslag Anslagstyp 21:1 Bostadsbidrag ramanslag 4 760 000 31:1 ramanslag 135 765 31:2 Räntebidrag m.m. ramanslag 1 952 000 31:3 : Förvaltningskostnader ramanslag 13 383 31:4 : Garantiverksamhet ramanslag 600 000 31:5 Bidrag till Fonden för fukt- och mögelskador ramanslag 50 000 31:6 Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder ramanslag 7 000 31:7 Investeringsbidrag för anordnande av bostäder för studenter ramanslag 274 000 31:8 ramanslag 25 284 31:9 ramanslag 416 323 31:10 ramanslag 6 519 31:11 Bidrag till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk hållbarhet ramanslag 135 000 32:1 Länsstyrelserna m.m. ramanslag 1 864 659 32:2 Regionala självstyrelseorgan obetecknat anslag 25 138 34:1 Stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet ramanslag 1 364 500 34:2 om ekologisk hållbarhet ramanslag 5 169 Summa 2 Utgiftsområde 18, Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande 2.1 Omfattning Utgiftsområdet är indelat i politikområdena Bo- stadspolitik och Regional samhällsorganisation. Vidare ingår vissa anslag inom politikområdena Ekonomisk familjepolitik och Miljöpolitik. Tabell 2.1 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet Miljoner kronor Utfall 1999 Anslag 2000 1 Utgifts- prognos 2000 Förslag anslag 2001 Beräknat anslag 2002 Beräknat anslag 2003 Politikområde Bostadspolitik 9 262 6 210 5 204 3 615 3 310 3 289 Politikområde Regional samhällsorganisation 1 819 1 819 1 851 1 890 1 921 1 960 Politikområde Ekonomisk familjepolitik 2 5 067 5 170 4 500 4 760 4 650 4 530 Politikområde Forskningspolitk 3 116 130 149 - - - Politikområde Miljöpolitik 3 908 1 763 1 055 1 370 1 130 835 Totalt för utgiftsområde 18 17 172 15 093 12 760 11 635 11 012 10 613 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. 2 Politikområdet ligger under utgiftsområde 12. 3 Politikområdet ligger under utgiftsområde 20. 2.3 Skatteavvikelser Samhällets stöd inom utgiftsområde 18 Sam- hällsplanering, bostadsförsörjning och byggande redovisas i huvudsak som anslag på statsbudge- tens utgiftssida. Vid sidan av de stöd som redovi- sas via anslag finns dock även stöd på statsbud- getens inkomstsida i form av olika särregler i skattelagstiftningen. Dessa stöd brukar beteck- nas som saldopåverkande skatteavvikelser. De kan t.ex. syfta till att påverka hushållens och fö- retagens inkomster eller priser. Skatteförmåner- na kan vara motiverade av fördelningspolitiska eller andra skäl. Om en sådan förmån på budge- tens inkomstsida avvecklas leder detta till en budgetförstärkning för den offentliga sektorn. Skatteavvikelsernas storlek har beräknats med den s.k. utgiftsekvivalentmetoden. Metoden in- nebär att den nettoberäknade skatteavvikelsen är lika med storleken på den skattefria transferering som fullt ut kompenserar den skattskyldige för en eventuell avveckling av avvikelsen. Värdet på de aggregerade skatteavvikelserna bör tolkas med stor försiktighet. Nedan redovi- sas de skatteavvikelser som är direkt hänförbara till utgiftsområdet. Redovisningen avser de regler som gällde och tar inte hänsyn till de skatteförändringar som föreslås i propositionen.. Tabell 2.2 Skatteavvikelser, netto Miljarder kronor 2000 2001 Avkastning småhus 13,04 11,07 Avkastning bostadsrätt 2,38 1,38 Kapitalvinstbeskattning på eget hem och bostadsrätt 1,15 1,15 Försäljning av tomtmark och byggnader 0,05 0,06 Tidpunkt för redovisningsskyldighet i byggnadsrörelse 0,21 0,24 Ränteutgifter för bostadsrättsföre- ningar -1,84 -1,54 Fastighetsskatt på hyreshus (bostadsdelen) -2,46 -4,10 Fastighetsskatt på lokaler -2,48 -2,58 Fastighetsskatt på industrienheter -1,04 -1,05 Summa 9,01 4,63 2.3.1 Skatteförmåner Avkastning småhus Avkastning från eget hem behöver ej tas upp till beskattning. Däremot utgår fastighetsskatt av taxeringsvärdet. Skatteavvikelsen utgörs av skillnaden mellan skatten () på räntan på fastighetens marknadsvärde och fastighetsskatten. skall ta upp en intäkt om av fastighetens taxeringsvär- de. Därutöver utgår fastighetsskatt på 1,5 pro- cent av taxeringsvärdet (temporärt nedsatt till ). Skatteavvikelsen utgörs av skillnaden mellan skatten () på räntan på det sammanlagda marknadsvärdet av bostads- rätterna och den skatt som betalas. Kapitalvinst på eget hem och bostadsrätt Endast halva kapitalvinsten som eventuellt upp- står vid försäljning av eget hem och bostadsrätt tas upp till beskattning i inkomstslaget kapital. Kapitalvinsten kan fr.o.m. under vissa omständigheter också skjutas upp. Vid sidan av att endast halva kapitalvinsten tas upp motsvarar skatteavvikelsen, vad avser möjligheten till uppskov, en räntefri kredit. Försäljning av tomtmark och byggnader Skatteavvikelsen gäller försäljning av tomtmark till icke-skattskyldiga och den obeskattade vinstmarginalen på byggnader som byggts i egen regi med uttagsbeskattning och som sålts vidare till icke skattskyldig person. Tidpunkt för redovisningsskyldighetens inträde i byggnads- och annan entreprenadverksamhet Redovisningsskyldigheten inträder efter det att fastigheten har tagits i bruk. Skatteavvikelsen avser räntan på skattekrediten. 2.3.2 Skattesanktioner Ränteutgifter för bostadsrättsföreningar Avdragsrätten för räntor är begränsad och får ej överstiga den intäkt på av taxerings- värdet som föreningen skall ta upp till beskatt- ning. Fastighetsskatt på hyreshus (bostadsdelen) Fastighetsskatten på hyreshusfastigheter (bo- stadsdelen) är en objektskatt som enbart träffar fastighetskapital. Eftersom intäkterna beskattas som inkomst av näringsverksamhet utgör fastig- hetsskatten (som är avdragsgill mot intäkterna), till den del den inte reducerar skatten, en skatte- avvikelse. Fastighetsskatten på lokaler är en objektskatt som enbart träffar fastighetskapital. Eftersom intäkterna beskattas som inkomst av närings- verksamhet, utgör fastighetsskatten (som är av- dragsgill mot intäkterna), till den del den inte re- ducerar skatten, en avvikelse. Fastighetsskatten på industrienheter är en ob- jektskatt som enbart träffar fastighetskapital. Eftersom intäkterna beskattas som inkomst av näringsverksamhet utgör fastighetsskatten (som är avdragsgill mot intäkterna), till den del den inte reducerar skatten, en avvikelse. 3.1 Politikområdets omfattning Politikområdet Bostadspolitik omfattar frågor om statens stöd till bostadssektorn, bostadsförsörjning, bostadssociala frågor samt samhällsplanering och bostadsrelaterade frågor kring ekologi och miljö. Till politikområdet har även förts tekniska frågor med anknytning till byggnader och anläggningar. Politikområdet omfattar ca i anslag i huvudsak för bidrag. Vidare ingår sex myndigheter med ca 2 400 anställda och i anslag samt ca i intäkter som i huvudsak kommer från icke-statliga kunder. De sex myndigheterna är , , Fonden för fukt- och mögelskador, , och . Resurserna inom politikområdet innefattar plan-, bygg- och bostadsfrågor, geotekniska frågor samt lantmäteriverksamhet, m.m. Huvuddelen av resurserna riktar in sig på stöd i form av räntebidrag, investeringsbidrag för anordnande av studentbostäder, bidrag till äldrebostäder, bostadsinvesteringar som främjar ekologisk hållbarhet samt statliga kreditgarantier vid ny- och ombyggnad av bostäder. Det internationella samarbetet rör främst deltagande i särskilda samarbetsprojekt inom den europeiska unionen, samarbete inom samt FN- samarbete genom t.ex. världskonferensen om boende och bebyggelsefrågor, Habitat II. Politikområdet Bostadspolitik är nära besläktat med flera andra politikområden. Bostadsbidragen inom den Ekonomiska familjepolitiken och Storstadspolitiken knyter starkt an till genomförandet av bostadspolitiken. Frågor med anknytning till byggande och förvaltning av byggnader och anläggningar är vidare besläktade med energifrågor m.m. som behandlas inom Energipolitiken. Tabell 3.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet Bostadspolitik Miljoner kronor Utfall 1999 Anslag 2000 1 Utgifts- prognos 2000 Förslag anslag 2001 Beräknat anslag 2002 Beräknat anslag 2003 31:1 124,3 130,9 134,4 135,8 138,5 141,6 31:2 Räntebidrag m.m. 7 366,6 3 742,0 3 891,0 1 952,0 1 669,0 1 769,0 31:3 : Förvaltningskostnader 13,9 31:4 : Garantiverksamhet 600,0 31:5 Bidrag till Fonden för fukt- och mögelskador 34,5 40,0 60,0 50,0 50,0 40,0 31:6 Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder 3,3 7,0 5,0 7,0 7,0 7,0 31:7 Investeringsbidrag för anordnande av bostäder för studenter - 31:8 26,6 24,1 24,3 25,3 25,8 26,4 31:9 390,5 417,8 418,1 416,3 424,7 434,1 31:10 5,5 6,7 6,8 6,5 6,7 6,8 31:11 Bidrag till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk hållbarhet 250,0 2000 A9 Bonusränta för ungdomsbosparande 3,3 7,5 7,5 - - - 2000 A11 Internationellt samarbete 10,3 20,0 24,0 - - - 2000 A13 Vissa investeringsbidrag - - 6,0 - - - 1999 A3 Vissa äldre låne- och bidragsstöd för bostadsändamål m.m. - 1999 A12 Investeringsbidrag för anordnande av bostäder för studenter m.fl. - Totalt för Utgiftsområde 18 9 262,0 6 210,2 5 204,2 3 615,3 3 310,4 3 288,8 Anslag inom Utgiftsområde 9 1999 B19 Bidrag till äldrebostäder m.m. 102,4 - 230,0 - - - Totalt för Politikområdet Bostadspolitik 9 364,4 6 210,2 5 434,2 3 615,3 3 310,4 3 288,8 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. 3.3 Mål för bostadspolitiken Målet för bostadpolitiken är att alla skall ges förutsättningar att leva i goda bostäder till rimliga kostnader och i en stimulerande och trygg miljö inom ekologiskt hållbara ramar. Boendemiljön skall bidra till jämlika och värdiga levnadsförhållanden och särskilt främja en god uppväxt för barn- och ungdomar (prop. 1997/98:119, bet. 1997/98:BoU10, rskr. 1997/98:306). Vid planering och byggande skall ekologisk hållbarhet vara grund för verksamheten. Jämfört med budgetpropositionen för är målet kompletterat och delvis omformulerat, dock utan att inriktningen därmed förändrats. 3.4 Politikens inriktning Inom ramen för det övergripande målet för politikområdet är nu fyra områden i första hand prioriterade i regeringens arbete. - Bostadsförsörjningen, särskilt att undanröja hinder för och stimulera bostadsbyggande i expansiva regioner. - Utveckling av de allmännyttiga bostadsföretagen. - Lägre bygg- och boendekostnader. - Öka den ekologiska hållbarheten i samhället. Bostadsförsörjningen Bostaden är en social rättighet. Målsättningen att bostadspolitiken skall skapa förutsättningar för alla att leva i goda bostäder till rimliga kostnader förutsätter aktiva insatser av kommunerna. Kommunerna har det övergripande ansvaret för bostadsförsörjningen på den lokala nivån. De ändringar som genomfördes av reglerna för den kommunala verksamheten inom bostadsförsörjningen förändrade inte kommunernas grundläggande ansvar för bostadsförsörjningen. Det kommunala åtagandet baseras i allt väsentligt på kommunallagen (1991:900) och socialtjänstlagen (1980:620). Situationen på bostadsmarknaden med bostadsbrist i ett ökat antal kommuner, framför allt i storstadsområdena, kan komma att utgöra ett allvarligt hinder för en fortsatt snabb sysselsättningstillväxt och bidra till att inflationstrycket i ekonomin ökar. Regeringen är angelägen om att så långt möjligt bidra till att förutsättningarna för ett ökat bostadsbyggande förbättras, framför allt när det gäller hyresbostäder. tycks nu finnas en osäkerhet i många kommuner om vilket ansvar man har för bostadsförsörjningen. I vissa kommuner byggs inte alls även om det finns ett stort behov. Enligt regeringens uppfattning finns det därför skäl att förtydliga det kommunala ansvaret för bostadsförsörjningen. Ett förslag om en ny lag om kommunernas bostadsförsörjningsansvar har redovisats i en promemoria som har utarbetats inom och . Promemorian har remissbehandlats. Regeringen avser att återkomma till med förslag i denna fråga i en proposition om bostadsförsörjning m.m. . Utveckling av de allmännyttiga bostadsföretagen De kommunala allmännyttiga bostadsföretagen har alltsedan sin tillkomst varit ett mycket betydelsefullt verktyg för kommunerna när de skall uppfylla sitt ansvar inom bostadsförsörjningen. Starka och välskötta bostadsföretag som drivs utan vinstsyfte och som är öppna för alla grupper av medborgare måste även i fortsättningen vara ett grundläggande inslag i den svenska bostadspolitiken. Regeringen beslutade om direktiv till en särskild utredare att ta fram underlag för kommande beslut om allmännyttiga bostadsföretag. Utredningen överlämnade betänkandet På de boendes villkor - allmännyttan (SOU 1999:148). Därefter tillsattes en parlamentariskt sammansatt kommitté (dir. 1999:110) med uppgift att värdera utredningens förslag om olika verksamhetsformer för icke-vinstdrivande företag m.m. och bedöma behovet av ett nytt regelverk för sådana företag. Kommitténs arbete skall enligt direktiven redovisas . då den framtida utvecklingen av de allmännyttiga bostadsföretagen utreds har beslutat att ett tidsbegränsat sanktionssystem skall gälla. Syftet med det tillfälliga sanktionssystemet är att motverka att de kommunala bostadsföretagen säljs ut eller att pengar förs över från bostadsföretagen till annan verksamhet i kommunerna (prop. 1998/99:122, bet. 1998/99:BoU11, rskr. 1998/99:251). Lägre bygg- och boendekostnader Boendekostnaderna i är bland de högsta i som andel av den disponibla inkomsten. Ett genomsnittligt hushåll betalar av sin disponibla inkomst för att bo i en hyreslägenhet. Regeringen har som mål att minska den andelen. Målet kan nås både genom att boendekostnaderna minskar och genom att hushållens disponibla inkomster ökar. Det är angeläget att komma till rätta med de höga produktionskostnaderna inte minst för att få rimliga boendekostnader i nya bostäder. Regeringen tillsatte en byggkostnadsdelegation med uppgift att aktivt och i samarbete med byggsektorns aktörer arbeta för långsiktigt sänkta produktionskostnader för bostäder. Delegationen lämnade sitt slutbetänkande Från byggsekt till byggsektor (SOU 2000:44). Betänkandet har remissbehandlats och bereds nu inom . Utformningen av fastighetsskatten har också en viss betydelse för boendekostnaderna. som haft i uppdrag att se över och utvärdera reglerna om fastighetsskatt m.m. lämnade sitt slutbetänkande Likformig och neutral fastighetsbeskattning (SOU 2000:34). Betänkandet har remissbehandlats. Öka den ekologiska hållbarheten i samhället inriktning har stor bety- delse för möjligheterna att nå närmare målet om ekologisk hållbarhet. De nationella miljökvalitetsmålen skall, tillsammans med övriga nationella mål, vara vägledande för fysisk planering och samhällsbyggande (prop. 1997/98:145, bet. 1998/99:MJU6, rskr.1998/99:183). Det är regeringens uppfattning att insatser inom samhällsplaneringsområdet, såväl vad avser metodutvecklingsarbete som indirekt stödjande verksamheter, t.ex. lantmäteriet, skall inriktas mot att såväl kort- som långsiktigt öka den ekologiska hållbarheten i samhället. Väl fungerande system för informationsförsörjning av hög kvalitet, bl.a. när det gäller landskaps- och fastighetsinformation samt geoteknisk kunskap och information, är av stor betydelse för den fysiska planeringen. Byggverksamheten i samhället har en bety- dande inverkan på den ekologiska hållbarheten. En stor mängd naturresurser binds genom in- vesteringarna och dessutom står den byggda miljön för en stor andel av resursförbrukningen, t.ex. när det gäller energianvändningen. Det är därför regeringens avsikt att även i fortsättningen rikta in samhällsinsatserna inom byggområdet mot åtgärder som ökar den ekologiska hållbarheten utan att andra angelägna samhällskrav läggs åt sidan. Särskilt angeläget är att detta arbete samordnas med insatser för en bättre inomhusmiljö. är det viktigt att roll som geotekniskt stärks och den gentemot andra aktörer oberoende sakkunnighetsrollen inom ras- och skredområdet vidmakthålls. Vid besluten kring omorganisationen av verk- samheten vid uttalades att verksamheten utgör en viktig del av samhällets grundläggande infrastruktur (prop. 1994/95:166, bet. 1994/95:BoU17, rskr. 1994/95:313). Samhällets beställning av landskapsinforma- tion regleras i en långsiktig plan som avser bud- getåren 1994/95 2003 (prop. 1993/94:100 bil 15, bet. 1993/94:BoU10, rskr. 1993/94:185). Målet är att verka för en effektiv försörjning med grundläggande landskaps- och fastighetsinfor- mation samt att tillhandahålla aktuell informa- tion i den form, standard och aktualitet som till- godoser angelägna samhällsbehov. Av den senaste IT-propositionen framgår att geografisk informationsteknik är en viktig del i utvecklingen mot informations- och kunskaps- samhället (prop. 1999/2000:86, bet. 1999/2000:TU09, rskr. 1999/2000:256). Tekni- ken ger förutsättningar för en mer rationell han- tering av ärenden inom olika samhällssektorer, bl.a. har uppmärksammat tekniken för att nå miljömålen (SOU 2000:52). En arbetsgrupp i har tagit fram ett förslag om hur infrastrukturen på området Samhällets informationsförsörjning kan se ut och föreslår att denna börjar att tillämpas på bl.a. fastighetsinformation och geografisk information (Ds 2000:34). 3.5 Insatser 3.5.1 Statliga insatser inom politikområdet Statens stöd till bostadsbyggandet består dels av räntebidrag för ny- och ombyggnad av flerbostadshus, dels av statliga kreditgarantier för lån till bostadsinvesteringar. Ärenden om räntebidrag handläggs av och länsstyrelserna. svarar för ärenden om kreditgarantier. Under olika perioder har också tillfälliga stöd lämnats för investeringar med särskild inriktning. har ett investeringsbidrag för anordnande av studentbostäder införts. Bidraget kan ges till projekt som påbörjas . Totalt har för ändamålet anslagits . För att öka effektiviteten i bidragsgivningen till åtgärder mot radon i småhus har regelverket förändrats så att tidpunkten för färdigställande av bidragsberättigade åtgärder skall fastställas i samband med beslutet om bidrag. Det pågår till och med en särskild satsning för att stimulera en ökad användning av geografiska data och informationssystem inom den offentliga sektorn (se bl.a. prop. 1999/2000:1). Satsningen avser breddutbildning i tekniken mot området samhällsplanering och standardisering. nationalatlas har gjorts tillgänglig på Internet har på uppdrag av regeringen tagit fram rapporten sökes (In/1116/IFU) i vilken presenteras en mängd olika idéer som finns ute i kommunerna om bostäder för unga. bör även i fortsättningen bedriva ett aktivt arbete för att sprida goda exempel på detta område. 3.5.2 Insatser utanför politikområdet En särskild delegation inrättades för att tillfälligt hantera frågor om stöd till kommuner med stora åtaganden inom bostadsområdet. Delegationen finansieras inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. träffade Bostadsdelegationen avtal med fjorton kommuner samt preliminära förhandlingsöverenskommelser med ytterligare två kommuner (, , , , , , , , , , , , och respektive och ). Ett annat viktigt stöd för att uppfylla målen inom Bostadspolitikområdet är Miljöpolitiken och omställningen av det svenska energisystemet inom Energipolitiken. Regeringens handlingsprogram för arkitektur, formgivning och design (prop. 1997/98:117, bet. 1997/98:KrU14, rskr. 1997/98:225) innehåller nationella mål och förändrad lagstiftning. I arbetsgrupp för arkitektur, formgivning och design ingår åtta departement och gruppen leds av .