prop · GO031D22 · 2001-01-01 00:00:00 — Regeringen föreslår vidare att forskningen vid övriga högskolor utan vetenskapsområde, utom de konstnärliga högskolorna, 2003 tilldelas totalt av ovanstående finansiering för att stärka forskning, grundutbildningens forskningsanknytning samt möjligheterna att bygga upp forskningssamarbete med andra forskningsutförare och övriga myndigheter. Högskolorna bör prioritera forskning inom ett fåtal väl definierade profilområden som respektive högskola bedömer som strategiska och inom vilket högskolan har utvecklat hög vetenskaplig kompetens. För att stärka det humanistiska området föreslår regeringen att totalt av ovannämnda finansiering fördelas till det humanistisk-samhälls- vetenskapliga vetenskapsområdet vid , , , , , och . Regeringen har i budgetpropositionen förstärkt den tekniska forskningen vid , Campus med . Regeringen föreslår att ytterligare avsätts till denna forskning. Regeringen finner det angeläget att den gruvrelaterade forskningen vid kan utvecklas. För att täcka hela det gruvrelaterade området bör en verksamhet inom malmgeologi byggas upp. föreslås tillföras inom ramen för ovannämnda finansiering. Tekniskt vetenskapsområde till är det regeringen som beslutar om det skall finnas vetenskapsområde vid en högskola som inte är universitet. var det som fattade sådana beslut. Ett beslut om att det skall finnas vetenskapsområde vid en högskola får meddelas om grundutbildning och forskning vid högskolan är av en sådan kvalitet och omfattning inom vetenskapsområdet att forskarutbildning kan bedrivas på en hög vetenskaplig nivå. Vidare kan beslut om att det skall finnas ett vetenskapsområde fattas bara om det finns statsfinansiella förutsättningar för ett sådant beslut och om det ligger i linje med regeringens forskningspolitiska bedömning. ansökte hos om tekniskt vetenskapsområde. har med eget yttrande lämnat över ärendet till regeringen. I sitt yttrande förordar verket att ansökan tillstyrks. Regeringen har gjort samma bedömning som och har därför beslutat att tekniskt vetenskapsområde skall finnas vid (U2000/2331/UH). För föreslås därför ett nytt anslag, 25:50 : Forskning och forskarutbildning. Förstärkt forskning på lärarutbildningens område Regeringens bedömning: och högskolor med lärarutbildning bör i årsredovisningen redovisa de åtgärder som vidtagits för att förstärka forskningen och forskarutbildningen inom lärarutbildningens område. Skälen för regeringens bedömning: Lärarutbildningen inordnades i högskolan 1977 och har omfattats av kravet på forskningsanknytning. Trots att har förflutit är andelen forskarutbildade lärare och antalet forskarstuderanden inom lärarutbildningen alltjämt lågt. I propositionen En förnyad lärarutbildning (prop. 1999/2000:135) är därför utgångspunkten att universitet och högskolor måste ta ett större ansvar för att stärka den vetenskapliga grunden för lärarutbildningen. Enligt regeringens bedömning fordras det att universitet och högskolor avsätter betydligt större resurser än för att stärka lärarutbildningens forskningsanknytning. Det är vidare angeläget att forskning och forskarutbildning breddas i förhållande till dagsläget samt att den forskningskompetens som lärosätena besitter inom kunskapsutveckling, utbildning och lärande får en stark anknytning till lärarutbildningen. avser regeringen att initiera en genomgripande utvärdering för att utröna om lärosätena avsatt tillräckligt med resurser inom området. har haft särskilda medel att fördela till forskning med relevans för skola och lärarutbildning samt till kompetensutveckling av lärarutbildare. Uppdraget redovisades (U2000/2701/UH). Regeringen noterar att satsningen har inneburit en positiv och lovande utveckling av forskningen på lärarutbildningens och den pedagogiska yrkesverksamhetens område. Även i forskningsstrategierna som universitet, högskolor och andra organ har utarbetat framgår att utbildning och lärande numera prioriteras högre vid flera lärosäten. I propositionen En förnyad lärarutbildning föreslår regeringen även att forskning i anslutning till lärarutbildningen och den pedagogiska yrkesverksamheten skall främjas genom att en utbildningsvetenskaplig kommitté inom det av beslutade ges i uppdrag att fördela medel till forskning och forskarutbildning som i nationell konkurrens bedöms hålla hög vetenskaplig kvalitet och som bedrivs i utbildningsvetenskapliga nätverk. Förslaget behandlas närmare i den forskningspolitiska propositionen (prop. 2000/01:3). I regeringens forskningspolitiska proposition (prop. 2000/01:3) presenteras en särskild satsning på forskarskolor (se avsnittet Forskarskolor). En av dessa forskarskolor är avsedd att inrättas för teknisk och naturvetenskaplig didaktik och en för pedagogiskt arbete. Även dessa skall byggas upp som nätverk mellan universitet och högskolor. Regeringens förslag: En förstärkning av medel till konstnärligt utvecklingsarbete skall göras genom att som tidigare reserverats för detta ändamål fördelas mellan de konstnärliga högskolorna i . Skälen för regeringens förslag: I den forskningspolitiska propositionen (prop. 2000/01:3) behandlar regeringen frågor om det konstnärliga utvecklingsarbetet och forskning på det konstnärliga området. En viktig bedömning som regeringen gör är att forskning inom det konstnärliga området och forskning inom andra områden med konstnärliga inslag bör utvecklas. Samarbetet mellan de konstnärliga högskolorna och andra universitet och högskolor som utför forskning och anordnar forskarutbildning bör förstärkas. För att främja möjligheterna att utveckla ett sådant samarbete föreslår regeringen att en förstärkning skall göras av medel för konstnärligt utvecklingsarbete till , , , Kungl. i , i och i (fördelningen framgår av respektive högskolas anslag). Forskarskolor Det finns ett stort behov av fler forskarutbildade, ett behov som förväntas växa ytterligare framöver. Med anledning av detta har regeringen målmedvetet satsat på att förbättra och effektivisera forskarutbildningen. Nationella såväl som internationella exempel har visat att forskarutbildningens organisation i form av särskilda forskarskolor kan ha positiva effekter. Inte minst ser regeringen det som angeläget att forskarskolor kan erbjuda en modell som kan leda fram till ökat samarbete mellan olika lärosäten. Regeringen avser att inom ramen för de medel som beslutade om ekonomiska vårproposition (prop. 1998/99:100 s. 150) och ekonomiska vårproposition (prop. 1999/2000:100 s. 183-184) avsätta medel till 16 forskarskolor. I regeringens forskningspolitiska proposition (prop. 2000/01:3) presenteras denna satsning närmare. Regeringen är angelägen om att samarbetet mellan olika lärosäten och forskningsmiljöer stärks. Inte minst är det viktigt att lärosäten utan vetenskapsområden i ökad utsträckning deltar i forskningssamarbete och forskningsutbyte. Varje forskarskola placeras vid ett universitet som fungerar som värdhögskola med övergripande ansvar för verksamhet och administration. Till varje forskarskola knyts en till tre högskolor utan vetenskapsområde samt ytterligare intresserade lärosäten. Forskarskolorna är tänkta att erbjuda en plattform för nationell samverkan inom respektive område. Samtliga forskarskolor tilldelas vardera . Dessa medel skall användas för att planera och organisera forskarskolan och anställa de första doktoranderna. finns dessa medel anvisade under en särskild anslagspost på respektive värdhögskolas anslag för forskning och forskarutbildning. tilldelas samtliga forskarskolor ytterligare vardera . Som en planeringsförutsättning bör de forskarskolor som bedriver den huvudsakliga verksamheten inom det naturvetenskapliga, tekniska eller medicinska vetenskapsområdet, med undantag av Forskarskolan i rymdteknik, tilldelas ytterligare var, medan de forskarskolor som bedriver den huvudsakliga verksamheten inom det humanistisk- samhälls- vetenskapliga vetenskapsområdet tilldelas var. Dessa medel bör tilldelas via anslaget för respektive vetenskapsområde. Samtliga medelstilldelningar är permanenta förstärkningar. Samtliga forskarskolor, med undantag av Forskarskolan i rymdteknik, bör få ett examinationsmål om 25 doktorer. Forskarskolan i rymdteknik bör få ett examinationsmål om 17 doktorer. Regeringen föreslår att det avsätts medel för följande 16 forskarskolor (med angiven värdhögskola): - Forskarskola i mångvetenskaplig naturvetenskap Värdhögskola: - Forskarskola i genomik och bioinformatik Värdhögskola: - Forskarskola i genomik och bioinformatik Värdhögskola: - Forskarskola i materialvetenskap Värdhögskola: - Forskarskola i matematik och beräkningsvetenskap Värdhögskola: - Forskarskola i telekommunikation Värdhögskola: Kungl. Tekniska högskolan - Forskarskola i grundläggande datavetenskap Värdhögskola: - Forskarskola i språkvetenskap Värdhögskola: - Forskarskola i språkvetenskap Värdhögskola: - Forskarskola i ekonomi Värdhögskola: - Forskarskola i teknisk och naturvetenskaplig didaktik Värdhögskola: - Forskarskola i pedagogiskt arbete Värdhögskola: - Forskarskola i vård och omsorg Värdhögskola: - Forskarskola i historia Värdhögskola: - Forskarskola i genusvetenskap Värdhögskola: - Forskarskola i rymdteknik Värdhögskola: Pedagogiskt utvecklingsarbete inom forskarutbildningen Genom reform av forskarutbildningen ställdes bl.a. ökade krav på handledning (prop. 1997/98:1 utg.omr. 16, bet. 1997/98:UbU7, rskr. 1997/98: 109). Handledarinsatsen är av stor vikt för att en forskarutbildning skall kunna genomföras . I undersökningar har det framkommit att mer än en tredjedel av doktoranderna uppger att brister i handledningen gör att de inte kan avsluta sin utbildning (Doktoranders syn på handledning, Lilla SULF, 1998, , En genomlysning av svensk forskarutbildning, rapport , ). I uppgifterna för Rådet för högskoleutbildning vid ingår även att stödja forskarutbildningen. I enlighet med forskningspolitiska proposition (prop. 2000/01:3) föreslår regeringen att rådet skall tilldelas medel för pedagogiskt utvecklingsarbete inom forskarutbildning för att därigenom stärka handledningen inom forskarutbildningen. Regeringen föreslår att inom ramen för de medel som beslutade om i 1999 och ekonomiska vårpropositioner (prop. 1998/99:100 och 1999/2000:100) skall anslag höjas med 2001 och som planeringsförutsättning bör gälla att skall erhålla ytterligare . Internationella frågor En stor del av det internationella samarbetet inom utbildning och forskning sker genom svenskt deltagande i följande organisationer: , , , och . Utbildnings- och forskningssektorn medverkar därutöver i ett antal andra internationella organisationer, samarbetsorgan, m.m. Med växande internationalisering ökar vikten av regionalt samarbete mellan länder med gemensamma intressen och värderingar. har för utbildnings- och forskningssektorn fastställt en femårig strategiplan (2000-2004) med målsättningen att göra till en föregångsregion för utveckling av mänskliga resurser. I strategin har den av ministerrådet tidigare antagna forskningspolitiska stategin samt riktlinjerna för nordisk språkpolitik inarbetats. För att förverkliga strategiplanen kommer ministerrådet att fokusera samarbetet och resurserna på främst följande områden: kompetensutveckling och livslångt lärande, evalueringsfrågor, informations- och kommunikationsteknologi, språksamarbete, mo- bilitet och ömsesidigt erkännande av studieresultat, arbetsdelning samt utbildning och forskning i ett internationellt perspektiv. Vikt läggs även vid att skapa en öppen dialog med bl.a. näringslivet. För samarbetet gäller vidare att det nordiska och det nationella skall stödja varandra. I det sammanhanget är de nordiska mobilitetsprogrammen, dvs. utbytesprogrammen för elever, studenter och lärare, av stor betydelse. förbereder tillkomsten av ett mobilitetsprogram för grundskoleområdet. Vidare har inom det nordiska samarbetet en fördjupningsstudie om vuxnas lärande satts i gång och åtgärder för att motverka social snedrekrytering till högre utbildning diskuterats. Samråd har även ägt rum på nordisk nivå om EU:s nya utbildningsprogram. Betydande samsyn beträffande programmens utformning har konstaterats. EU Den europeiska gemenskapen skall bidra till att utveckla en utbildning av god kvalitet genom att främja samarbetet mellan medlemsländerna samt genomföra en yrkesutbildningspolitik som stödjer och kompletterar medlemsländernas egna insatser. Det löpande utbildningssamarbetet inom EU domineras av de båda utbildningsprogrammen och . avser samarbete inom hela utbildningssystemet, från förskola till vuxenutbildning och högskola, medan avser samarbete inom yrkesutbildningen på olika nivåer. Första etappen av de båda programmen avslutades i och med utgången av 1999 och den andra etappen, som avser perioden 2006, har inletts. I de nya programmen har hänsyn tagits till den kritik som har förts fram 1999. Förenklade och mer decentraliserade ansöknings- och beslutsprocedurer har eftersträvats. Särskilt när det gäller genomförandet av har en omfattande decentralisering skett till de nationella kontoren. Viktiga förändringar är också att vuxenutbildningen har getts ökad tyngd i och att behovet av samordning av insatserna i de båda programmen har betonats. Budgeten för de två programmen har också stärkts. Den totala budgeten för uppgår för sjuårsperioden till och för till . Till detta kommer den nationella medfinansieringen. Programmen från perioden 1999 har genomgått omfattande utvärderingar. Med bl.a. dessa som grund kommer att till EU- parlamentet, rådet m.fl. lägga fram slutrapporter om genomförandet av den första etappen av programmen. För svensk del är erfarenheterna av programmen i huvudsak positiva även om mer systematiserade utvärderingar ännu är ganska få. har i samråd med berörda myndigheter och parterna på arbetsmarknaden genomfört en egen utvärdering av den första etappen av Leonardoprogrammet. Resultaten visade i huvudsak att de som medverkat i programmet var positiva trots krångliga procedurer och ansökningsrutiner m.m. hos EU- kommissionen. Utvärderingen pekade också på önskvärdheten av ökat deltagande av högskolor och företag. En (Effekter av EU- finansierad skolutveckling) har visat att svenska skolor har värderat sitt deltagande i programmen positivt. Ungefär var tionde svensk skola har medverkat i programmen. Inom ramen för (högskoledelen av ), bedriver drygt 3 000 svenska studenter studier vid europeiska universitet och ungefär lika många studenter från andra europeiska länder bedriver högskolestudier i . Tempus är EU:s program för samarbete inom högre utbildning med länderna i , f.d. och . Syftet med programmet är att stödja övergången till demokrati och marknadsekonomi. Tempus är nu inne på sin tredje programperiod (2000- 2006). Flertalet länder i lämnade Tempus inför den tredje programperioden i samband med att de kom med i och . är ett nätverk för information om utbildning i . är en del av utbildningsprogrammet . Det svenska Eurydicekontoret är förlagt till Utbildnings- departementet och de huvudsakliga uppgifterna är att informera om medlemsländernas utbildningssystem. uppgift är att genom arbete för demokrati och respekt för mänskliga rättigheter främja europeisk säkerhet. På utbildningsområdet bedrivs projektet demokratiskt medborgarskap , som syftar till att stärka den europeiska dimensionen. Tyngdpunkten ligger på probleminventering samt spridning av material och exempel på god praxis för undervisning. har även bedrivit språkprojekt som handlar om metoder och undervisning i främmande språk. För del har detta påverkat utformningen av kursplanerna i främmande språk. Inom området för högre utbildning arbetar med t.ex. den s.k. Lissabonkonventionen om erkännande av examina. Vidare kan ett projekt om lärarnas ändrade roll i informationssamhället nämnas. Det europeiska året för språk äger rum . Initiativet kommer från och syftet med språkåret är att öka medvetenheten om den språkliga mångfalden i , att främja flerspråkighet bland invånarna och att uppmuntra till livslång inlärning av språk. Syftet är också att fästa uppmärksamheten vid den nyckelroll som språk och interkulturell kompetens har för att underlätta yrkesliv och rörlighet i . EU har anslutit sig till initiativ. En nationalkommitté har tillsatts med uppgift att ansvara för samordning och genomförande av språkåret i . En öppningskonferens anordnas i . Utbildningssamarbetet inom främjar ett internationellt perspektiv på det svenska utbildningsväsendet. Organisationen publicerar i samarbete med medlemsländerna ett stort antal rapporter som berör viktiga aspekter av den nationella utvecklingen. Dessutom genomför ett stort antal konferenser och seminarier vid vilka ledande experter och beslutsfattare från medlemsländerna medverkar. Utbildningssamarbetet inom grundas på femåriga mandat som fastställs av utbildningsministrarna. Det nuvarande mandatet går ut och ministrarna förutsätts fastställa ett nytt mandat för vid ett möte . inbjöd tillsammans med ett antal utbildningsministrar till ett informellt ministermöte i . Temat för ministermötet var globaliseringen av den högre utbildningen. Vidare inbjöd de nordiska utbildningsministrarna gemensamt till ett informellt ministermöte i . Temat för det mötet var utvärdering och uppföljning av utbildningssystemen. bedriver ett mycket uppmärksammat indikatorprojekt () på utbildningsområdet där samtliga medlemsländer medverkar. Projektet and Care (ECEC) startade och beräknas bli avslutat med en större konferens . Projektet avslutades med en konferens i . har också påbörjat ett projekt som syftar till att undersöka i vilken grad utbildningsmöjligheterna för vuxna uppfyller de krav på kvalitet och tillgänglighet som ställts för att göra principen om det livslånga lärandet för alla till en realitet. valde Koichiro Matsuura till ny generaldirektör för . Han har inlett sitt arbete med att tillsätta arbetsgrupper för att se över organisationens program, administration och decentraliserade verksamheter. har också tillsatt en arbetsgrupp för att bättre definiera arbetsuppgifter. ingår i en arbetsgrupp för utåtriktade informationsverksamhet. Vid generalkonferensen kommer medlemsländerna att fatta beslut om en ny långsiktig strategi som till stor del kommer att baseras på resultaten av organisationens och styrelsens reformarbete. Konferensen i bekräftade samordnande roll inom FN-systemet för läskunnighetsarbete och grundutbildning. Svenska unescorådet har beslutat att koncentrera sitt arbete i på utbildning om mänskliga rättigheter. Rådet har också beslutat förstärka sina insatser för att sprida kännedom om beslut av generalkonferens och att i sprida information om program och arbete, genom att utarbeta en bok om mänskliga rättigheter. Boken, som presenteras på Bok- och biblioteksmässan , kommer senare att följas av en lärarhandledning. har vidare låtit översätta en bok utgiven av med frågor och svar om mänskliga rättigheter. Båda böckerna vänder sig till elever i högstadiet och gymnasiet. Annat internationellt samarbete deltar genom i skolan () i samarbetet inom for Development in Special Needs Education (EA), som arbetar för att stärka och utveckla samarbetsländernas insatser för elever i behov av särskilda stödinsatser. EA har publicerat ett antal tematiska studier i rapporter som "", "Teacher Support" och "Financing of Special Needs Education". Utbildningsministrarna i Baltic 21-regionen, dvs. ministrarna i länderna kring , beslöt vid ett möte , genom att anta den s.k. Hagadeklarationen, att upprätta ett sektorsnätverk för att utveckla en för utbildning för hållbar utveckling i regionen. och har utsetts att leda arbetet, som inletts med ett första möte i nätverket i . Förslag till Agendan samt förslag till en handlingsplan väntas föreligga vid möte . Deklarationen om Ett europeiskt rum för högre utbildning undertecknades i av 29 europeiska länder. Den s.k. Bolognadeklarationen syftar till en fortsatt utveckling av det europeiska samarbetet inom högre utbildning, framför allt för att främja studenternas rörlighet mellan de europeiska utbildningssystemen och på arbetsmarknaden. skall mångfalden inom den högre utbildningen i värnas. kommer genomförandet av intentionerna i Bolognadeklarationen att följas upp vid ett möte i . Regeringen har vidtagit åtgärder för att ytterligare underlätta studenters rörlighet i enlighet med målen i Bolognadeklarationen. har givits i uppdrag att i samråd med universitet och högskolor utarbeta ett förslag till en gemensam svensk mall för ett tillägg till examensbeviset (Diploma Supplement) som beskriver utbildningens uppläggning, innehåll och nivå samt informerar om det nationella system för högre utbildning inom vilket utbildningen ägt rum. Vidare skall , efter samråd med Internationella programkontoret för utbildningsområdet, kartlägga användningen av samtliga delar av det europeiska systemet för överföring av studiemeriter (ECTS - European ) vid svenska universitet och högskolor samt föreslå åtgärder för att främja användningen av dessa båda verktyg i . Uppdraget skall redovisas . Regeringen har uppdragit åt (Sida) att inrätta utbytesprogrammet (U2000/773/UH, UD2000/ 532/IC). Det övergripande syftet med Linnaeus- Palmeprogrammet är att stärka samarbetet på student- och lärarnivå mellan svenska universitet och högskolor samt lärosäten i länder utanför och . 4.5.2 Insatser utanför politikområdet Politikområdet Utbildningspolitik har ett nära samband med andra politikområden: Den största delen av verksamheten inom politikområdet utbildningspolitik bedrivs av kommunerna. Det gäller förskoleverksamhet, skola och vuxenutbildning. Verksamheten finansieras främst med generella statsbidrag från utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommunerna och med kommunernas skatteintäkter. Verksamheten inom universitet och högskolor finansieras inte bara från detta politikområde utan också med anslag från politikområdet Forskningspolitik och från andra forskningsfinansiärer. Sambandet mellan grundutbildning och forskning blir allt viktigare och grundutbildningens kvalitet beror också av den forskning som bedrivs vid och högskolor. Lärande pågår inte bara inom ramen för politikområdet Utbildningspolitik utan också i arbetslivet i form av personalutbildning eller kompetensutveckling, som arbetsmarknadsutbildning inom politikområdet Arbetsmarknad och i andra miljöer. Studiestödet är genom förmånsnivåer på olika sätt kopplat till andra politikområden som Ekonomisk familjepolitik och Arbetsmarknad. 4.6 Resultatbedömning för politikområdet utbildning 4.6.1 Övergripande resultatbedömning Svensk utbildning i ett internationellt perspektiv Internationella jämförelser är allt viktigare inslag i både resultatbedömning och kvalitetsarbete. De är vanskliga men möjliga att göra tack vare ett tålmodigt och långvarigt arbete inom olika internationella organisationer. medverkan i internationella organisationer redovisas separat. Utbildningarnas omfattning I ett internationellt perspektiv utmärks den svenska utbildningspolitiken av att den inriktar sig mot ett ovanligt brett åldersspann. Förskoleverksamheten, som i till skillnad från många andra länder, ingår i utbildningspolitiken, når en internationellt sett hög andel, , av årskullarna 1 - och är jämfört med många andra länder, för det enskilda barnet oftare på heltid. Skolbarnsomsorgen omfattar av 6 - 9 åringarna. Andelen som påbörjar och slutför en gymnasieskoleutbildning är internationellt sett hög i . Andelen av årskullarna 15 - som deltar i utbildning är högre än OECD-genomsnittet. Andelen som fullföljt gymnasieskola har dock sjunkit i samband med gymnasieskolans reformering. Diagram 4.1 Andel deltagare i förskoleverksamhet samt på grund- och gymnasieskolenivå per åldersgrupp, (Källa: ) Andelen 19 - 20-åringar i högskolan har ökat markant men är fortfarande alltför låg i jämförelse med andra länder. I åldrarna deltar fler personer i i utbildning än i de flesta andra länder. Ett av skälen till detta är det omfattande utbudet av vuxenutbildning och folkbildning i vårt land.