prop · GO033 · 2001-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 2000/01:3 Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionens huvudsakliga innehåll Regeringen lämnar i propositionen sin syn på forskningspolitikens inriktning 2003. Regeringen lämnar förslag om att i högskolelagen föra in en ny paragraf som innebär att vetenskapens trovärdighet och god forskningssed skall värnas i universitetens och högskolornas verksamhet. Vidare föreslår regeringen att de lärosäten som regeringen bestämmer skall ansvara för forskarskolor inom vissa områden. Samarbetet mellan lärosätena om forskarutbildningen skall därmed utvecklas och stärkas. I propositionen redovisas regeringens bedömningar om hur de av anvisade resurserna för forskning och forskarutbildning bör fördelas för att tillgodose strategiska behov inom forskning och forskarutbildning. I anslutande budgetproposition föreslås hur av de som tillförs forskningen och forskarutbildningen skall fördelas. En utgångspunkt för propositionen är det förestående generationsskiftet inom svensk forskning. För att möta de kommande pensionsavgångarna och det ökande behovet av forskarutbildade genomförs satsningar på forskarutbildning i form av forskarskolor samt medel för rekrytering av unga forskare. En annan utgångspunkt är behovet av att skapa bättre förutsättningar för kraftsamling inom strategiska forskningsområden och stimulera tvär- och mångvetenskaplig forskning. I propositionen föreslås satsningar inom ett antal prioriterade områden. Dessa är biovetenskap och bioteknik, informationsteknik och IT-forskning, materialvetenskap, humaniora och samhällsvetenskap, utbildningsvetenskap, konst, vårdvetenskap samt miljö och hållbar utveckling. har redan beslutat om att inrätta en ny myndighetsorganisation för forskningsfinansiering, som i propositionen föreslås få förstärkta resurser. Regeringen utvecklar också sin syn på myndigheternas verksamhet. Utbyggnaden av de nya universiteten i , och fortsätter. Alla högskolor får förstärkta forskningsresurser. Forskningens infrastruktur förstärks genom ökade anslag till vetenskaplig utrustning, bibliotek/arkiv och högpresterande datorsystem. En satsning görs på ett modernt djurhus vid . I propositionen redovisas också regeringens syn på forskningsbehov till stöd för skilda politikområden. Innehållsförteckning 1 Förslag till riksdagsbeslut 7 2 Förslag till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434) 8 3 Ärendet och dess beredning 9 4 Utgångspunkterna för regeringens forsknings-politik 10 4.1 Forskningens roll i samhället 10 4.2 Grundpelarna i regeringens forskningspolitik 11 4.3 Prioriterade frågor 12 4.4 Organisationsfrågor 15 5 Forskningens och forskningssystemets omfattning i med några internationella utblickar 16 5.1 Svensk forskning i ett internationellt perspektiv 16 5.1.1 Företagens forskning och utveckling 17 5.1.2 Offentlig finansiering av forskning och utveckling 19 5.1.3 Publicering och citering 24 5.1.4 Utvärderingar 26 5.2 Det svenska forskningssystemet 27 5.2.1 medverkan i det internationella FoU- samarbetet 30 5.3 forskningssamverkan med EU 31 5.3.1 Svenskt deltagande i EU:s ramprogram 31 5.3.2 Medfinansiering av svenska forskares deltagande i EU:s ramprogram 33 5.3.3 Strukturfondernas finansiering av forskning och resultatspridning 35 5.3.4 Europeisk forskningssamverkan 36 6 Strategiska insatser 37 6.1 Inledning 37 6.2 Strukturella insatser 42 6.2.1 Generationsskiftet 42 6.2.2 Kraftsamling kring strategiska områden 45 6.2.3 Tvär- och mångvetenskaplig forskning 47 6.3 Prioriterade forskningsområden 49 6.3.1 Biovetenskap och bioteknik 50 6.3.2 Informationsteknik IT-forskning 55 6.3.3 Materialvetenskap och materialteknik 62 6.3.4 Humaniora och samhällsvetenskap 64 6.3.5 Det konstnärliga området 68 6.3.6 Utbildningsvetenskap 69 6.3.7 Vård- och omsorgsforskning 72 6.3.8 Miljö och hållbar utveckling 74 6.4 Horisontella aspekter 79 6.4.1 Jämställdhet och genusforskning 79 6.4.2 Forskningsetik 85 6.4.3 Forskningsinformation 93 7 Instrumenten för genomförande 96 7.1 En ny myndighetsorganisation 96 7.2 99 7.3 för arbetsliv och socialvetenskap 112 7.4 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande 116 7.5 Verket för innovationssystem 119 7.5.1 Prioriterade områden 122 7.6 Övriga betydande forskningsfinansiärer 128 7.6.1 Internationellt utvecklingssamarbete Sida (SAREC) 128 7.6.2 Omställning av energisystemet 128 7.6.3 Rymdstyrelsen 130 7.6.4 Forskningsstiftelserna 133 8 Forskningsutförare 140 8.1 Universitet och högskolor som forskningsutförare 140 8.1.1 Inledning 140 8.1.2 Strategier för arbetet med forskning 141 8.1.3 Framtida uppdrag att utarbeta forskningsstrategier 145 8.2 Roll- och ansvarsfördelning vid universitet och hög- skolor 146 8.3 Forskarutbildning 151 8.3.1 Forskarskolor 151 8.3.2 Forskarutbildningens roll 161 8.3.3 Forskarutbildningens kvalitet 163 8.4 Samarbete i högskolan inom vissa områden 165 8.4.1 Forskning på det konstnärliga området och konstnärligt utvecklingsarbete 165 8.4.2 rymd- och miljöcampus en högteknologisk satsning i norr 168 8.5 Högskolans anställda 175 8.5.1 Rekrytering och meritering 175 8.5.2 Vissa frågor inom högskolan 180 8.6 Finansiering av forskning vid universitet och högskolor 182 8.7 Högskolans tredje uppgift 184 8.7.1 Ökad samverkan med det omgivande samhället 184 8.7.2 Redovisningar av samverkan med det omgivande samhället 185 8.7.3 Regional samverkan 187 8.7.4 Holdingbolag och teknikbrostiftelserna 188 8.7.5 Samverkan med andra sektorer 189 8.7.6 Rörlighet mellan högskolan och övrig arbetsmarknad 191 8.7.7 Kommersialisering av uppfinningar lärarundantaget 192 8.7.8 Sekretess 195 8.8 196 9 Forskningens infrastruktur 198 9.1 Biblioteks- och arkivfrågor 198 9.2 E-plikt 201 9.3 Sunet 205 9.4 Säkerhetslaboratorium och nytt djurhus 206 10 Forskning till stöd för andra politikområden 208 10.1 Forskning om brott och åtgärder mot brott 208 10.2 Forskning om den offentliga sektorn och demokratiforskning 210 10.3 Utrikespolitiskt motiverad forskning 211 10.3.1 Bakgrund 211 10.3.2 Utrikes- och säkerhetspolitiskt motiverad forskning 212 10.3.3 Forskning inom det folkrättsliga området 213 10.3.4 Forskning inom det handelspolitiska området 214 10.3.5 Forskning inom det utvecklingspolitiska området 214 10.3.6 Forskning inom det migrationspolitiska området 216 10.4 Försvarsforskning 216 10.4.1 En särskild försvarsforskningsutredning 216 10.4.2 Det nationella flygtekniska forskningsprogrammet 216 10.5 Forskning kring sociala frågor, hälso- och sjukvård, folkhälsa m.m. 217 10.6 Forskning för skolväsendet 222 10.7 Lantbruksvetenskaplig forskning 223 10.8 Forskning om kultur och medier 230 10.9 Ungdom, idrott och folkrörelsefrågor 233 10.9.1 Ungdomsforskning 233 10.9.2 Forskning inom idrottsområdet 234 10.9.3 Forskning om folkrörelser 235 10.10 Integration, mångfald, storstad och nationella minoriteter 235 10.11 Forskning kring transporter, emission, arbetsliv, turism, konkurrens, regionalpolitik etc. 237 10.12 Forskning om hållbart samhällsbyggande 242 10.13 Miljöforskning 243 11 Ekonomiska konsekvenser 250 12 Författningskommentar 250 Bilaga 1 Strategidokumenten 251 Bilaga 2 Teknisk framsyn 262 Bilaga 3 Sammanfattning av betänkandet God sed i forskningen (SOU 1998:4) 268 Bilaga 4 Sammanfattning av betänkandet Campus (SOU 2000:73) 278 Bilaga 5 Sammanfattning av betänkandet om pliktexemplar av dokument (SOU 1998:111) 281 Bilaga 6 Sammanfattning av delbetänkande av utredningen: "Översyn av forskning och utveckling inom totalförsvaret" (SOU 2000:84) 288 Bilaga 7 Förteckning över förkortningar 298 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 300 Rättsdatablad 301 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att dels antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i högskolelagen (1992:1434), dels godkänner 2. vad regeringen förordar om den framtida inriktningen av den nya myndighetsorganisationen för forskningsfinansiering (kapitel 7.1, 7.2, 7.3, 7.4 och 7.5), 3. vad regeringen förordar om samarbete inom forskarutbildningen genom forskarskolor (kapitel 8.3.1). 2 Förslag till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434) Härigenom föreskrivs att det i högskolelagen (1992:1434) skall införas en ny paragraf, 1 kap. 3 a §, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 kap. 3 a § I högskolornas verksamhet skall vetenskapens trovärdighet och god forskningssed värnas. Denna lag träder i kraft . 3 Ärendet och dess beredning års forskningspolitiska beslut har regeringen tagit initiativ till vissa utredningar på forskningsområdet. Bland utredningarna kan bl.a. nämnas God sed i forskningen (SOU 1999:4), E-plikt (SOU 1998:111) och Campus (SOU 2000:73). De forskningsfinansierande myndigheterna och lärosätena har haft i uppdrag att inkomma med forskningsstrategier. Dessutom har vissa andra forskningsfinansiärer, akademier och intresseorganisationer inbjudits att inkomma med forskningsstrategier, vilket de flesta gjort. Ett antal rapporter ingår också i regeringens bedömningsunderlag, varav kan nämnas delrapport forskarskolor ett förslag till utveckling av forskarutbildningen (U 2000/1454/UH) och slutrapport forskarskolor ett förslag till utveckling av forskarutbildningen (U 2000/2934/UH) om forskarskolor. Följande rapporter från tas upp i propositionen: Forskarskolor - ett regeringsuppdrag (2000:2 R), Designutbildningar i - en utredning och utvärdering (2000:11 R), Högskolans arbete med sin samverkansuppgift (2000:2 AR) och Utredning om en ny anställningsform i högskolan och en ny ordning för befordran för anställning till lektor (dnr U 2000/1814/UH). har också gjort en sammanställning av forskningsstrategier inom universitet och högskolor (U 2000/74/UH). för beräkning av kostnader för forskning vid universitet och högskolor (ESV 1999:25) ingår också i underlaget för propositionen. Härutöver har beaktats Konst utan gränser (Ds 1998:67) och meddelande Mot ett europeiskt område för forskningsverksamhet. I avsnitt som berör andra departements ansvarsområden har bl.a. följande underlag beaktats. NUTEKs rapport av det nationella flygtekniska forskningsprogrammet (R 2000:8), (S 2000/3332/HS), PROMIS (utredning av en arbetsgrupp inom ), Humanistisk- samhällsvetenskapliga forskningsrådets rapport (Ku- 97/711/Ka), Teknisk Framsyn och om hållbar utveckling. Beredningen av lämnade förslag och rapporter redovisas i propositionens följande avsnitt. Regeringens forskningsberedning har diskuterat många av de huvudfrågor som den forskningspolitiska propositionen tar upp. 4 Utgångspunkterna för regeringens forsknings- politik 4.1 Forskningens roll i samhället är det moderna samhällets viktigaste byggstenar. Nya kunskaper ger människan större möjligheter att förstå den värld hon lever i, påverka sin tillvaro och leva ett rikt liv. Kunskap, framför allt tillgången till ny kunskap, är väsentlig för ekonomisk tillväxt och välfärd, men bidrar också till samhällets kulturella och demokratiska utveckling, till internationell förståelse och till personlig utveckling för den enskilde. Forskning är en förnyande kraft i samhället genom att den bidrar till ökade insikter om människan och hennes omvärld, ger nya kunskaper att använda inom olika samhällsområden och utgör grunden för en utbildning av hög kvalitet. Forskningens betydelse ökar dessutom till följd av såväl samhällets som vetenskapens egen snabba utveckling och globalisering. Den nya kunskap som forskningen inom bl.a. den moderna informationstekniken och biologin bidrar med påverkar på ett genomgripande sätt människans livsvillkor. Genom att såväl nya forskningsresultat som dess tillämpningar väcker nya frågor, leder kunskapsutvecklingen i sig till behov av ytterligare forskning och ger upphov till nya forskningsfält. Forskningen utgör själva grunden för kunskapsutvecklingen i samhället. Utvecklingen drivs framåt av forskarnas nyfikenhet, önskan att lösa praktiska och teoretiska problem och den ständiga omprövningen och kritiska granskningen av känd kunskap och etablerade sanningar. Även när den är som bäst levererar forskningen endast provisorisk kunskap. Att forskningsresultat kommer till praktisk användning är också något som motiverar forskarna och driver forskningen framåt. Precis som andra människor drivs forskare av en önskan om erkännande och framgång. Forskningen vid universitet, högskolor och forskningsinstitut sysselsätter tiotusentals personer som måste ha goda arbetsvillkor och kunna verka i en stimulerande miljö. Forskningen delar ideal och grundläggande värderingar med det demo- kratiska samhället. Både inom forskningen och demokratin är tanke- och yttrandefrihet, avståndstagande från fördomar och vidskepelse samt respekt för oliktänkande centrala värden. Det öppna demokratiska samhället uppmuntrar också till kunskapssökande och till spridande av ny kunskap. Forskning utgör , tillsammans med utbildning, en av de viktigaste tillväxtfaktorerna. Det är de kunskapsintensiva verksamheterna som växer snabbast. Men även traditionella industribranscher och den offentliga sektorn genomgår dramatiska förändringar och blir alltmer beroende av nya kunskaper och välutbildad arbetskraft. Näringslivet, som verkar i ett utpräglat internationellt sammanhang, behöver i ökad utsträckning tillgång till hög kompetens, goda forskningsmiljöer och nya resultat från forskningsfronten för att kunna öka sin konkurrenskraft och utveckla nya produkter. Det innebär att företag inom de expansiva och kunskapsintensiva framtidsbranscherna ofta söker sig till länder med högkvalitativ forskning och välutbildad arbetskraft. 4.2 Grundpelarna i regeringens forskningspolitik Regeringens politik syftar till att förnya och bana väg för kunskapssamhället. Målet är att göra till ett modernt kunskapssamhälle som omfattar alla. Regeringens politik innebär därför omfattande satsningar på utbildning på alla nivåer och på forskning. och svensk forsknings utgångsläge är gott. avsätter, inklusive näringslivets omfattande insatser, av BNP till forskning och utvecklingsarbete (FoU), vilket är mer än vad något annat land i världen gör. Svensk forskning håller generellt sett en hög kvalitet och är världsledande inom flera viktiga områden, vilket bland annat syns i den snabba framväxten av nya företag inom exempelvis IT och bioteknik. Genom att ny kunskap är grunden för en god och hållbar samhällsutveckling och utgör en av det svenska näringslivets främsta konkurrensfördelar, måste strävan vara att upprätthålla och förstärka ställning som en ledande kunskaps- och forskningsnation. De grundläggande principerna för den svenska forskningspolitiken och statens roll slogs fast av i samband med behandlingen av propositionen Vissa forskningsfrågor (prop. 1998/99:94). Målet för regeringens forskningspolitik är att skall vara en ledande forskningsnation, där forskning bedrivs med hög vetenskaplig kvalitet. skall vara ett av världens mest FoU- intensiva länder, vilket kräver fortsatt stora insatser av både staten och näringslivet. All forskning skall hålla hög kvalitet och forskningsinsatserna skall rymma både bredd och specialisering. Staten har ett övergripande ansvar för att det svenska samhället utvecklar och tar tillvara ny kunskap. Staten har ett särskilt ansvar för att garantera forskningens frihet och att stödja vital grundforskning och forskarutbildning. Genom att grundforskning och forskarutbildning är grunden för annan kunskapsutveckling och kunskapsförmedling är de av största betydelse för samhällets, inklusive näringslivets, behov av kunskap och kompetens. Grundforskningen har bidragit med många banbrytande vetenskapliga upptäckter. Modern grundforskning kan knappast bedrivas i rimlig omfattning utan offentlig finansiering. En anledning till detta är att det långsiktiga kunskapssökandet är förenat med högt risktagande i den bemärkelsen att det är svårt att i förväg bedöma den framtida nyttan av forskningsresultaten. Vidare måste det vetenskapliga arbetets starka tradition av offentliggörande och publicering av forskningsresultat värnas, så att resultaten av grundforskningen genom att vara fritt tillgängliga kan ge sitt bidrag till den allmänna kunskapsutvecklingen. Forskarutbildningen har blivit en strategiskt viktig utbildning i kunskapssamhället eftersom behovet av forskarutbildade ökar både inom högskolan och i det övriga samhället. Genom att öka antalet forskarutbildade främjas spridningen av kunskaper och forskningsresultat i hela samhället. Examinationen inom forskarutbildningen kommer att öka till följd av insatserna i denna proposition. ökar de statliga anslagen till forskning och forskarutbildning med . I budgetpropositionen för ges en planeringsram för fördelning av av dessa nya medel. Dessa förslag redovisas nedan. har fördelats tidigare. Övriga, av specificerade, statliga forskningspolitiska uppgifter är att främja forskning till stöd för offentlig verksamhet, att främja forskning till stöd även för andra samhällssektorer när det bedöms som betydelsefullt för att utveckla dessa sektorer och det är befogat att staten bidrar med finansiering, att ge organisatoriska ramar för den offentliga forskningen, att ge förutsättningar för svenskt deltagande i internationellt forskningssamarbete samt att utveckla former för forskningsinformation och medverka till att ny kunskap kan tillvaratas i alla delar av det svenska samhället. Inför den forskningspolitiska propositionen har regeringen uppdragit åt lärosäten, forskningsråd och andra myndigheter att lämna in forsknings- och kunskapsstrategier om den vetenskapliga utvecklingen och kunskapsbehoven inom olika forskningsområden. Dessa strategier har utgjort ett viktigt underlag i regeringens arbete med att utforma förslag till insatser för forskning och forskarutbildning. 4.3 Prioriterade frågor För att skall befästa sin ställning som ledande forskningsnation krävs det mer kraftsamling inom svensk forskning. Svensk forskning måste bli bättre på att prioritera och profilera sig inom angelägna forskningsområden, satsa på unga forskartalanger, fortsätta öka andelen kvinnor på alla nivåer inom forskarvärlden och bygga upp konkurrenskraftiga och dynamiska forskningsmiljöer. För att utveckla kvaliteten i svensk forskning är det också angeläget att uppmuntra såväl nationell som internationell rörlighet i forskarvärlden. Forskningen kännetecknas av såväl konkurrens som av omfattande samverkan, faktorer som båda driver kunskapsutvecklingen framåt. Internationellt samarbete blir allt viktigare inom forskningen. Till detta bidrar bl.a. den moderna informationsteknologin som underlättar kontakterna mellan olika forskare, men också det ökade behovet av kunskap om globaliseringen. För att stärka svensk forskning måste det internationella samarbetet utvecklas, som de svenska universiteten och högskolorna också måste bli bättre på att samarbeta med varandra. Lärosätena måste även informera om sin verksamhet och samverka med det omgivande samhället. Denna samverkan är viktig för alla parter, eftersom forskningen kan berikas av idéer och frågeställningar som finns i det omgivande samhället, som det omgivande samhället kan ta del av forskningsresultaten. De forskningsetiska frågorna blir allt viktigare inom alla vetenskapliga områden. Den snabba kunskapsutvecklingen inom bl.a. biotekniken och genomforskningen ger stora möjligheter att behandla nya patientgrupper och förlänga och förbättra livet för många människor. uppstår svåra, etiska problem som måste hanteras och som bör diskuteras även utanför forskarvärlden. Forskarna skall ha stor frihet i sitt forskningsarbete, inte minst vad gäller valet av vetenskapliga frågeställningar. måste forskarvärlden vara öppen för att med allmänheten diskutera valet av vetenskapliga frågeställningar, valet av forskningsmetoder och användningen av forskningsresultaten. I propositionen föreslås att ett tillägg görs i högskolelagen om att vetenskapens trovärdighet och god forskningssed skall värnas. Den riktigt banbrytande vetenskapliga utvecklingen sker ofta på helt nya vetenskapliga områden, i gränslandet mellan olika vetenskapliga discipliner. Svensk forskning står nu inför ett stort generationsskifte vilket ger lärosätena och forskningsråden osedvanligt stora möjligheter att ompröva användningen av de befintliga forskningsresurserna. Men för att ytterligare främja kraftsamling och ökat gränsöverskridande mellan olika vetenskapliga discipliner, och för att underlätta för forskarna att själva prioritera, fattade vid behandlingen av propositionen Forskning för framtiden - en ny organisation för forskningsfinansiering (prop. 1999/2000:81) beslut om en ny myndighetsorganisation för forskningsfinansiering. Regeringen föreslår i budgetpropositionen för att de nya myndigheterna som en planeringsförutsättning fram successivt tillförs sammanlagt utöver de anslag som följer med vid sammanslagningen för att initiera nya forskningsinsatser. För att klara det förestående generationsskiftet inom svensk forskning och den ökande efterfrågan på forskarutbildad personal, behövs såväl satsningar på forskarutbildning som särskilda satsningar på unga forskare. Regeringen föreslår därför att 2003 fördelas successivt på sexton forskarskolor för att förnya forskarutbildningen och utveckla samverkan mellan landets lärosäten, samt att Rådet för högskoleutbildning genom anslag tillförs bl.a. för att utveckla utbildningen av handledare inom forskarutbildningen. Vidare föreslås att ett tillägg görs i högskoleförordningen (1993:100) om att lärosäten med forskarutbildning skall anordna handledarutbildning. För att ge unga forskare bättre villkor och öka förnyelsen inom svensk forskning fördelas successivt för forskarrekrytering fram . Dessa medel avser dels rekryteringsanställningar, dels en särskild satsning på framstående unga forskare. För att förbättra jämställdheten inom högskolan förväntas lärosätena använda positiv särbehandling i enlighet med bestämmelserna i jämställdhetslagen och högskoleförordningen vid rekrytering till forskarskolor och rekryteringsanställningar. Vidare ges handledarna inom forskarutbildningen utbildning om jämställdhet och genusperspektiv. En forskarskola i genusvetenskap inrättas, dessutom har en öronmärkt resurs till genusforskning. Det är också angeläget att utveckla spetskompetens inom viktiga forskningsfält. Till områdena biovetenskap och bioteknik, informationsteknik samt materialvetenskap och materialteknik fördelas fram totalt varav för forskarskolor inom dessa områden. Dessutom tillförs området miljö och hållbar utveckling successivt fram , samt tillförs vårdforskningen 2003 sammanlagt varav avser en forskarskola. De vetenskapliga landvinningarna inom naturvetenskap, teknik och medicin, men även de snabba samhällsförändringarna och den ökande globaliseringen, ökar dessutom behovet av humanistisk och samhällsvetenskaplig forskning. På en rad områden är också humanisternas och samhällsvetarnas kunskaper oundgängliga i tvär- och mångvetenskapliga forskningsprojekt som kretsar kring exempelvis mötet mellan människan och tekniken. Regeringen bedömer att det i detta sammanhang framför allt är den humanistiska forskningen som behöver förstärkas och föreslår därför att fram en successiv förstärkning med görs till forskning inom humaniora och samhällsvetenskap varav avser fem forskarskolor, som inom ramen för de resurser som rådet fritt disponerar och inom särskilda program bör göra ytterligare insatser för att stärka den humanistiska forskningen. Förutom ovan nämnda bör av de nya medel om som avsätt till forskarrekrytering fördelas till humaniora och samhällsvetenskap. Regeringen föreslår vidare i budgetpropositionen att den nyskapande och ämnesövergripande forskning som växer fram inom det konstnärliga området fram får . Ett annat angeläget forskningsområde är forskning kring utbildning, undervisning och lärande. I propositionen En förnyad lärarutbildning (prop. 1999/2000:135) som lades har regeringen föreslagit omfattande satsningar inom detta forskningsfält med sammanlagt .