prop · GO031D27 · 2001-01-01 00:00:00 — () driver och förvaltar det svenska stamnätet och de statligt ägda utlandsförbindelserna (prop. 1990/91:87, bet. 1990/91:NU38, rskr. 1990/91:318). är enligt förordningen (1994:1806) om systemansvaret för elektrisk ström systemansvarig myndighet enligt ellagen (1997:857). skall enligt riktlinjer ansvara för driften av stamnätet, den löpande momentana elbalansen och det svenska kraftsystemets övergripande driftsäkerhet. skall främja en öppen svensk och nordisk elmarknad med konkurrens. ansvarar vidare för delfunktionen Elförsörjning inom funktionen Energiförsörjning inom den civila delen av totalförsvaret (prop. 1996/97:4, bet. 1996/97:FöU1, rskr. 1996/97:112). är enligt elberedskapslagen (1997:288) elberedskapsmyndighet (prop. 1996/97:86, bet. 1996/97:FöU6, rskr. 1996/97:204). har vidare det centrala myndighetsansvaret för dammsäkerheten. Verksamheten vid finansieras genom intäkterna från verkets affärsverksamhet, med undantag för elberedskapsverksamheten som finansieras med anslag på statsbudgeten (Utgiftsområde 6 Totalförsvar). svenska kraftnäts verksamhet Elberedskapsverksamheten redovisas inom Utgiftsområde 6 Totalförsvar. Affärsverkskoncernen svenska kraftnäts omsättning uppgick till jämfört med . Av omsättningen utgjordes av nät och systemintäkter, av optoverksamhetens intäkter och av anslag till elberedskapsverksamheten. resultat uppgick till , jämfört med 1998. Resultatminskningen förklaras av att nät- och systemintäkterna blev något lägre än föregående år, främst på grund av att den särskilda värmekraftavgiften tagits bort. Detta minskade stamnätstariffen med . Räntabiliteten på justerat eget kapital efter skatt uppgick till (9,4) och soliditeten till (48,2). har därmed väl uppnått de finansiella mål som regeringen ställt på koncernen. gjordes en extra inleverans om . Kostnaderna för forsknings- och utvecklingsverksamheten uppgick till ca (16,4) och avsåg uppdrag till andra organisationer, i första hand intressebolagen . Investeringarna i affärsverkskoncernen har uppgått till totalt . Av detta belopp stod affärsverket för , för och för . Investeringarna i optofiberförbindelser uppgick till . bildade tillsammans med och det polska företaget () . Bolagets uppgift är att bygga, äga, driva och underhålla Polenkabeln. Bolaget ägs till av , 48procent av och av PPGC. Arbetet med Polenkabeln har drivits i huvudsak enligt tidsplanen. kunde de sista arbetena med återledaren färdigställas. Efter leveransprovning m.m. togs kabeln i kommersiell drift . Kabeln får en effekt på ca 600 MW. Bolaget bildades för att långsiktigt skall kunna säkra resurser för att hantera störningar i kraftsystemet. köpte bolaget sex gasturbiner med en total effekt om 400 MW. har även genom utnyttjandeavtal med gasturbinägare säkrat tillgången på reservkraft. ägs helt av och hade ingen omsättning. har också tillskjutit beredskapsmedel för att garantera en fortsatt drift av oljekondensblocket 3 (336 MW) samt för att bibehålla gasturbinen G11 i (78 MW). På uppdrag av regeringen utredde möjligheterna att snabbt bygga ett landstäckande optofibernät till landets alla kommunhuvudorter med utgångspunkt från stamnätets infrastruktur. bedömde i utredningen att den övervägande delen av en sådan investering bör kunna genomföras med tillfredsställande avkastning. bildades som en förberedelse dotterbolaget med uppgift att planera och bygga ut optofibernätet. Regeringen gjorde bedömningen i propositionen Ett informationssamhälle för alla (prop. 1999/2000:86, bet. 1999/2000:TU9, rskr. 1999/2000:256) att IT infrastrukturen bör byggas ut med ett stamnät för hög överföringskapacitet till alla kommuner. Regeringens uppfattning är att ett steg i utvecklingen mot en tillgänglig infrastruktur med hög överföringskapacitet tas genom att fick i uppdrag att bygga ut ett sådant stamnät. Utbyggnaden skall ske på marknadsmässiga villkor och i samförstånd med andra aktörer på marknaden samt finansieras genom Svenska kraftnäts egen försorg. Målet för utbyggnaden är att den skall ske i sådan takt att alla kommunhuvudorter är anslutna till ett landsomfattande stomnät och att förutsättningar skapas för så långt som möjligt avståndsoberoende priser i landet. anför att arbetet med att förbättra kostnadseffektiviteten pågår ständigt, bl.a. genom utvecklingen av verkets ekonomistyrning. Effektiviteten mäts kontinuerligt i jämförande studier med andra företag, främst nationella stamnätsföretag i andra länder. Studierna visar att hör till de allra effektivaste företagen i världen. Jämförelser av nyckeltal visar att överföringskostnaderna på det svenska stamnätet är lägre än för andra företag. Det framgår också att driftsäkerheten hos det svenska stamnätet är god jämfört med flertalet företag. Den totala transporten på stamnätet uppgick till . Antalet driftstörningar på stamnätet var 228 stycken, varav 10 stycken medförde leveransavbrott för elkunder. Den energi som inte levererats uppgick till 96 MWh. För att upprätthålla drift och styrning av elförsörjningen, även utan en fungerande ordinarie elförsörjning, har mobil lokalkraft installerats vid några av . har även planerat för åtgärder med syfte att stödja drabbade elföretag vid svåra störningar i elförsörjningen. Avtal mellan och Försvarsmakten om bistånd vid störningar har slutits . utarbetar även en klassificering av kraftföretagens och gruvindustrins dammar. Verksamhetens inriktning m.m. har till regeringen redovisat sin treårsplan på koncernnivå för perioden 2003. Enligt de övergripande målen skall på ett affärsmässigt sätt förvalta, driva och utveckla ett kostnadseffektivt, driftsäkert och miljöanpassat kraftöverföringssystem, sälja överföringskapacitet samt i övrigt bedriva verksamheter som är anknutna till kraftöverföringssystemet. skall också främja en öppen svensk och nordisk elmarknad med konkurrens. Beredskapsverksamheten skall bedrivas så att totalförsvarets och det övriga samhällets behov av elkraft och annan energi kan tillgodoses under höjd beredskap, men också kunna utnyttjas vid svåra påfrestningar på samhället i fred samt för internationella fredsfrämjande och humanitära insatser. skall samordna och följa utvecklingen för dammsäkerhet i landet samt regelbundet avrapportera till regeringen. Anvisningar för tillsyn av dammsäkerhet skall vara framtagna. Samverkan mellan myndigheter och dammägare skall medverka till att minska risken för skador till följd av höga flöden eller dammbrott. För driftsäkerheten i det svenska stamnätet gäller som mål att den bör ligga på en samhällsekonomiskt rimlig nivå. För att uppfylla detta mål genomför , underhåll och drift av stamnätet och utlandsförbindelserna enligt vedertagna dimensionerings- och säkerhetsprinciper. För forsknings- och utvecklingsinsatserna gäller att de skall inriktas på metoder och teknik som kan öka driftsäkerheten, effektiviteten och miljöanpassningen av det svenska stamnätet. Samarbetsmöjligheterna med andra företag och organisationer bör tas tillvara. Detta sker genom utvecklingsbolagen , i vilka äger . skall uppnå en räntabilitet på 7procent på justerat eget kapital efter schablonmässigt avdrag för skatt och reducerat med kostnaderna för s.k. restelektrifiering. Soliditetsmålet ligger kvar på lägst 38procent. Kostnadseffektiviteten i Svenska kraftnäts verksamhet bör vara minst lika hög som i jämförbara företag. Investerings- och finansieringsplan Svenska kraftnäts förslag till investerings- och finansieringsplan för åren 2001 2003 för affärsverkskoncernen bygger på verkets långsiktiga investeringsplanering för stamnätet inklusive utlandsförbindelserna och utbyggnaden av det planerade optofibernätet. De planerade investeringarna inom affärsverkskoncernen beräknas till ca inklusive optofiberinvesteringar i stamnätet varav ca . Investeringarna i stamnätet avser enligt förslaget dels åtgärder i befintliga anläggningar, s.k. reinvesteringar, om sammanlagt ca , dels nyinvesteringar om sammanlagt ca , inklusive optofiberinvesteringar i stamnätet. Reinvesteringarna syftar i första hand till att bibehålla driftsäkerheten och överföringskapaciteten i elsystemet och till att uppfylla gällande säkerhetskrav i befintliga anläggningar. Enligt ökar förnyelsebehovet till följd av en stigande åldersstruktur i anläggningarna i det svenska stamnätet. Investerings- och finansieringsplanen omfattar bl.a. åtgärder i stamnätet till följd av beslutet om avvecklingen av kärnkraftsreaktorerna i . tas ett nytt system för övervakning och styrning av stamnätet, KRASS, i bruk. Projektet pågår och har en total kostnad på ca , varav ca . Ett åtgärdspaket föranlett av kapacitetshöjnings- och förnyelsebehov på Kontiskan 1:s mottagningsstation kommer att genomföras. Kostnaderna för åtgärderna uppgår till 340 mil- joner kronor och totalt. I sam- band med projektet utreds även nätförstärkningar på . har fått i uppdrag att bygga ut ett landstäckande optofibernät till landets alla kommunhuvudorter. Det planerade optofibernätet kommer att byggas på stamnätets kraftledningar, regionnätens kraftledningar och i form av nedgrävd kabel sista delsträckan till kommunerna. Målet för utbyggnaden är att den skall ske i sådan takt att stomnätet nått alla kommunhuvudorter senast . Investeringskostnaden har beräknats till ca . Svenska kraftnäts investeringskostnader beräknas till ca . investeringsverksamhet föreslås finansieras med egna medel . En sammanfattande investerings- och finansieringsplan för budgetåren 2001 2003 ges i tabell 4.2. 2 Investeringsplan och finansieringsplan Miljoner kronor Total kostnad 2001 - 2003 Anskaffat Prognos 2000 Budget 2001 Beräknat 2002 Beräknat 2003 Investeringar exkl. Polenlänken och optofiberutbyggnaden 1 1 345 433 600 390 385 570 Optofiberutbyggnad 1 900 - - 420 380 100 Polenlänken 0 948 100 - - - Summa investeringar 2 245 1 381 700 810 765 670 Amortering av externa lån, affärsverket 2 - 0 -400 - - - Amortering av externa lån, SwePol Link -339 - - -113 -113 -113 Delägarlån till SwePol Link - - 350 - - - Egen finansiering 2 000 379 718 623 705 672 Extern upplåning, affärsverket 584 0 - 300 173 111 Extern upplåning, dotterbolagen 0 1 002 32 - - - Summa finansiering 2 245 1 381 700 810 765 670 1 Med optofiberinvestering avses här utbyggnad i enlighet med Svenska kraftnäts regeringsuppdrag. 2 Avgiftsinkomster för helt avgiftsfinansierade verksamheter. Avgiftsinkomster för helt avgiftsfinansierade verksamheter Avgiftsinkomster för svenska kraftnäts avgiftsfinansierade verksamhet prognostiseras för åren 2001 2003 i tabell 4.3. Tabell 4.3 Avgiftsinkomster Miljoner kronor 1999 2000 2001 2002 2003 2 128 2 203 2 308 2 359 2 408 Beräknade inleveranser från affärsverk Av Svenska kraftnäts verksamhetsplan 2001 2003 framgår ett beräknat resultat på 456, 465 respektive vid ett avkastningskrav på av justerat eget kapital. Aktuellt års utdelning inlevereras nästkommande verksamhetsår. Det beräknade resultatet samt utdelningen och skattemotsvarigheten från under budgetåren 2001 2003 givet prognosen , givet ett avkastningskrav på och givet ett utdelningskrav på redovisas i tabell 4.4. Tabell 4.4 Beräknade inleveranser Miljoner kronor Utfall 1999 Prognos 2000 Beräknat 2001 Beräknat 2002 Beräknat 2003 Årets resultat 591 528 456 465 477 Utdelning och skattemot- svarighet 1 814 2 343 296 302 310 1 Inleverans nästföljande år. ordinarie utdelning, 430 i extra utdelning. Övriga bemyndiganden hemställer i verksamhetsplanen att verket även fortsättningsvis skall bemyndigas att bilda aktiebolag samt förvärva och avyttra aktier för ett sammanlagt belopp om . Vidare hemställer att verket bemyndigas att lämna delägarlån eller teckna borgen för lån till bolag, i vilka förvaltar statens aktier eller andelar, intill ett belopp om . föreslår även att verket får fortsatta finansiella befogenheter att ta upp lån i och utanför inom en sammanlagd ram om samt placera likvida medel i och utanför . Regeringens överväganden Regeringen bedömer att verksamheten vid har bedrivits i enlighet med de mål och den inriktning som verket ålagts. Regeringen har fastställt årsredovisningen och beslutat om resultatdisposition med utdelning och skattemotsvarighet. Regeringen bedömer att på ett affärsmässigt sätt förvaltat och drivit stamnätet med de statligt ägda utlandsförbindelserna, samt fullgjort sin uppgift beträffande systemansvar, balansavräkning, FoU-verksamhet och integration av den nordiska elmarknaden. Samarbetet med andra nordiska stamnätsoperatörer bör framhållas som särskilt viktigt för utvecklingen av en konkurrensutsatt och integrerad nordisk elmarknad. Verksamhetsmålen har därmed uppnåtts. Investerings- och finansieringsplan samt beredskapsåtgärder Regeringens förslag: Den av föreslagna nu redovisade investerings- och finansieringsplanen för treårsperioden 2003 samt omfattning och inriktning på verkets beredskapsåtgärder godkänns som en inriktning för treårsperioden 2003. Skälen för regeringens förslag: Regeringen har inget att erinra mot de överväganden och förslag om verksamhetens mål och inriktning som presenteras i Svenska kraftnäts treårsplan. Avkastningskravet för Affärsverkskoncernen är på justerat eget kapital efter skatt. Som riktlinje för affärsverkskoncernen gäller krav på utdelning och skattemotsvarighet på av årets resultat. Regeringen anser att den nu redovisade investerings- och finansieringsplanen för Svenska kraftnäts verksamhetsområde för treårsperioden 2003 samt omfattning och inriktning av verkets beredskapsåtgärder skall godkännas. Investeringsverksamheten inom kan planeras med relativt god framförhållning. Tidsmässiga förskjutningar som påverkar investeringsnivåerna de enskilda åren kan dock förekomma. Beträffande investeringsramen förordar regeringen därför att nu godkänner inriktningen för treårsperioden. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att låta ta upp lån i och utanför inom sammanlagd ram om samt dels låta placera likvida medel i och utanför , dels ge rätt att besluta om förvärv och avyttring av aktier och bildande av bolag inom en sammanlagd ram av högst . ges rätt att lämna delägarlån och teckna borgen för lån till bolag, i vilka förvaltar statens aktier eller andelar, intill ett belopp om . Regeringen bemyndigas även att delteckna borgen för och lämna kreditgarantier till bolag, i vilka förvaltar statens aktier och andelar inom ett sammanlagt belopp om , dels inom en total ram om besluta i frågor som rör förvärv av aktier eller bildande av bolag inom Svenska kraftnäts område. Skälen för regeringens förslag: Regeringen föreslår att får rätt att ta upp lån i och utanför inom en sammanlagd ram om . Regeringen föreslår även att bemyndigar regeringen att i likhet med låta 2001 placera likvida medel i och utanför i enlighet med nu gällande ordning. Regeringen föreslår att bemyndigas att lämna delägarlån eller teckna borgen för lån till bolag i vilka förvaltar statens aktier eller andelar, intill ett belopp om . Därvid skall beaktas skälig ersättning för statens risk i samband med borgensteckning eller långivning. Regeringen har av bemyndigats att ge rätt att besluta om förvärv och avyttring av aktier och bildande av bolag inom en ram av högst . Regeringen föreslår att detta bemyndigande kvarstår oförändrat . Regeringen bemyndigas att teckna borgen för och lämna kreditgarantier till bolag, i vilka förvaltar statens aktier och andelar, intill ett sammanlagt belopp om . Regeringen har av bemyndigats att inom en given ram besluta i frågor som rör förvärv av aktier eller bildande av bolag inom Svenska kraftnäts verksamhetsområde. föreslår regeringen en ram på för detta bemyndigande. 4.5 Insatser Statens energimyndighets verksamhet i funktionen som nätmyndighet har beskrivits på politikområdesnivå, avsnitt 3.5 och 3.6. 4.6 Resultatbedömning En övergripande resultatbedömning av utvecklingen på energimarknaderna och de insatser som utförts där redovisas på politikområdesnivå i avsnitt 3.6. Däri ingår såväl Statens energimyndighets insatser i funktionen som nätmyndighet som svenska kraftnäts verksamhet som systemansvarig myndighet. Regeringen bedömer att verksamheten vid har bedrivits i enlighet med de mål och den inriktning som verket ålagts. Regeringen bedömer att bedrivit sin verksamhet i enlighet med de mål som gäller för verksamheten. Revisionens iakttagelser: har lämnat en revisionsberättelse med invändning för avseende 1999. Av revisionsberättelsen framgår att bristande styrning, analys och kvalitetssäkring sammantaget har medfört väsentliga fel i årsredovisningen. Regeringen konstaterar att till följd av denna kritik har genomfört eller planerar att genomföra ett flertal åtgärder för att förbättra kvalitetssäkringen i redovisningen. Bland annat skall myndighetens ekonomifunktion förstärkas med en internrevision för att förbättra kvalitetssäkringen och nya rutiner införas. Kompetensutveckling i ekonomiadministration av nyckelpersoner skall också genomföras. Regeringen avser att kontinuerligt följa det arbete som myndigheten genomför för att förbättra ekonomiadministrationen. 4.7 Anslag 4.7.1 35:1 : Förvaltningskostnader Tabell 4.5 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 125 000 2001 Förslag 120 235 2002 Beräknat 122 748 2 2003 Beräknat 125 442 3 1 Varav 4 870 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2000. 2 Motsvarar 120 235 tkr prisnivå. 3 Motsvarar 120 235 tkr prisnivå. Myndighetens ansvar och myndighetsuppgifter beskrivs under avsnitt 4.4. ansvarar helt eller delvis för förvaltningen av följande anslag statsbudget ingår i programmet för omställning till ett ekologiskt och ekonomiskt uthålligt energisystem. B1 Bidrag för att minska elanvändning (35:2) B2 Bidrag till investeringar i elproduktion från förnybara energikällor (35:3) B3 Åtgärder för effektivare energianvändning (35:4) B4 Energiforskning (35:5) B5 Energiteknikstöd (35:6) B6 Introduktion av ny energiteknik (35:7) B7 Energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser (35:8) På tilläggsbudget anvisades till ramanslaget A7 Kostnader för bildan- det av en ny energimyndighet. anvisades till ramanslaget A2 Kostnader för bildandet av en ny energimyndighet. Anslagssparandet års anslag har överförts till anslag A2 Kostnader för bildandet av en ny energimyndighet. Fr.o.m. förs detta anslag inte upp på statsbudgeten. Det ingående anslagssparandet var . har prognostiserat att hela detta belopp kommer att förbrukas 2000. är ansvarig myndighet för funktionen Energiförsörjning och delfunktionen Bränsle och drivmedelsförsörjning inom det civila försvaret. Funktionen redovisas under utgiftsområde 6 Totalförsvar. Regeringens överväganden I budgetpropositionen har redogjorts för finansieringen av anslaget A1 : Förvaltningskostnader. Det som sagts om finansieringen ligger fast. I budgetpropositionen meddelade regeringen sin avsikt att noga följa upp förvaltningskostnaderna för att tillse att anslaget i största möjliga utsträckning långsiktigt kan användas för programverksamheten. Vidare konstaterades att för de sakanslag som myndigheten disponerar till investeringar i ny elproduktion och energieffektivisering samt till forsknings- och utvecklingsverksamhet inom det energipolitiska programmet är det naturligt att en mindre del av kvarvarande medel inom ramen kan användas för programanknuten verksamhet, som till exempel uppföljning och utvärdering. I regleringsbrev angav regeringen högsta belopp för sådana programanknutna kostnader under sakanslagen. I Statens energimyndighets årsredovisning finns uppgifter om utfall och generellt kan konstateras att medlen har utnyttjats för samtliga berörda anslag, men i flertalet fall enbart med en del av det tillåtna beloppet. Budget för avgiftsbelagd verksamhet kan utföra viss avgiftsfinansierad analysverksamhet på uppdrag från externa beställare. Myndigheten disponerar avgiftsinkomsterna. En budget för dessa avgiftsinkomster under anslag för budgetåren 2000 2003 redovisas i tabell nedan. Tabell 4.6 Avgiftsinkomster under anslag Tusental kronor 1999 2000 2001 2002 2003 0 300 300 300 300 Slutsatser Regeringen bedömer att verksamheten har förutsättningar att bedrivas ändamålsenligt. 5 Politik för ett uthålligt energisystem 5.1 Omfattning Delområdet omfattar de åtgärder som ingår energipolitiska program, som redovisats ovan på politikområdesnivå, avsnitt 3.5. Vidare omfattar delområdet anslag för täckande av förluster i anledning av garantier på energiområdet samt anslag för skydd för småskalig elproduktion och anslag för ersättning för vissa merkostnader vid avveckling av första reaktor. 5.2 Utgiftsutveckling Tabell 5.1 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1999 Anslag 2000 1 Utgifts- prognos 2000 2 Förslag anslag 2001 Beräknat anslag 2002 Beräknat anslag 2003 850 1 762 1 790 2 142 1 962 1 179 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. 2 Inklusive äldreanslag . 5.3 Mål Energin skall användas så effektivt som möjligt med hänsyn tagen till alla resurstillgångar. Stränga krav skall ställas på säkerhet och omsorg om hälsa och miljö vid användning och utveckling av all energiteknik. Bortfallet av el till följd av avställningen av skall kompenseras genom ef- fektivare energianvändning, elhushållning, konvertering från el samt tillförsel av el från andra energikällor. Vetenskaplig och teknisk kunskap och kompetens på energiområdet skall byggas upp inom universiteten, högskolorna och näringslivet i enlighet med energipolitiska beslut. 5.4 Politikens inriktning Politikens inriktning sammanfaller med det som redovisats ovan på politikområdesnivå om inriktningen för det energipolitiska programmet, avsnitt 3.4. 5.5 Insatser En övergripande redovisning av insatser inom det energipolitiska programmet ges på politik- områdesnivå i avsnittet 3.5. Viss anslagsspecifik information lämnas nedan under berörda anslag. 5.6 Resultatbedömning En övergripande resultatbedömning för åtgärderna inom det energipolitiska programmet ges på politikområdesnivå i avsnittet 3.6. Viss anslagsspecifik resultatinformation lämnas nedan under berörda anslag. 5.7 Revisionens iakttagelser Revisionens iakttagelser avseende redovisas ovan inom området Energimarknadspolitik. 5.8 Anslag 5.8.1 35:2 Bidrag för att minska elanvändning Tabell 5.2 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 227 218 2001 Förslag 325 000 2002 Beräknat 255 000 Anslaget disponeras för stöd till vissa investeringar för att minska elanvändningen i bostäder och vissa lokaler samt till investering för ombyggnad och anslutning av eluppvärmda byggnader till fjärrvärme och stöd till fjärrvärmenätet. Stöd lämnas i form av bidrag. är ansvarigt för stöd enligt förordningen (1997:635) om statligt bidrag till vissa investeringar för att minska elanvändningen i bostäder och vissa lokaler. Länsstyrelserna har ansvar för att administrera stödet. ansvarar för stöd enligt förordningen (1997:634) om statligt bidrag till investering för ombyggnad och anslutning av eluppvärmda byggnader till fjärrvärme. Länsstyrelserna har ansvar för att administrera stödet. införde regeringen begränsningar i behandlingen av ansökningar om de befintliga bidragen. Dessa begränsningar innebar att bidrag inte kunde beviljas för ansökningar som inkommit efter nämnda datum. Regeringens överväganden godkände (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272) utform- ningen av ett flerårigt program för ett ekologiskt och ekonomiskt uthålligt energisystem. I programmet ingår bidrag till vissa investeringar för att minska elanvändningen i bostäder och vissa lokaler samt ombyggnad och anslutning av eluppvärmda byggnader till fjärrvärme. godkände (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:NU2, rskr. 1997/98:133) ekonomiska ramar för anslaget om sammantaget för perioden 2002. Översyn av åtgärderna för att minska elanvändningen för uppvärmning av bostäder och lokaler Såsom framgår av redovisningen av resultaten av utvärderingen av det energipolitiska programmet (avsnitt 3.6.2) kommer inte det av uppsatta målet för verksamheten att nås.