prop · GO0320 · 2001-01-01 00:00:00 — gjorde en kvalitetsgranskning av skolans undervisning om tobak, alkohol och andra droger, som redovisas i rapporten om tobak, alkohol och droger . Granskningen omfattar 55 grundskolor och 27 gymnasieskolor. Inspektörerna kom fram till att de största bristerna i undervisningen om tobak, alkohol och andra droger är brister i målformuleringar, upp- följning av arbetet, kompetensutveckling för personalen, elevmedverkan och samverkan med föräldrar och det övriga närsamhället. Elevperspektivet bör få en mer framträdande roll i skolans alkohol- förebyggande arbete. Eleverna efterfrågar mer undervisning om droger och utrymme för diskussioner och erfarenhetsutbyte. Det bör också finnas tydliga och utvärderingsbara lokala mål även för denna undervisning. Det ingår i skolans uppgifter att vara hälsofrämjande, vilket framgår av läroplanen och kursplanerna i till exempel biologi. Att integrera fakta om alkohol och andra droger i ett bredare hälsoperspektiv är en bra strategi. Då blir det också naturligt att förstärka elevernas positiva sidor, och ta upp beteenden som hotar hälsan. Det finns skäl att peka på sambanden mellan tobak, alkohol och övriga droger. Nästan nio av tio rökare dricker alkohol. En förskjutning från risktänkande och hotbilder mot faktorer som stärker hälsan är inriktning . Man talar om frisk- områden snarare än riskområden. Förskjutningen innebär att fakta- förmedlingen tonas ned till förmån för en pedagogik där barn och ungdomars vardagsliv och egna frågor är utgångspunkten. I utredningen dubbla spår till Elevhälsa (SOU 2000:19) sägs att hälsounder- sökningen inte borde handla om att utveckla sunda barn, utan snarare om att utbilda barn att förstå hälsans värde och öka elevernas handlingskom- petens. Fyra element anges som bidrar till handlingskompetens: - insikt om sambandet mellan individ, hälsa och samhälle - engagemang - geist och livsglädje - visioner samt erfarenhet att handla. har tagit fram bl.a. ett referensmaterial som skolorna kan använda i den undervisning som rör tobak, alkohol, narkotika och andra droger. Man vet inte var trappstegen är i livet - per- spektiv på tobak, alkohol och narkotika . Materialet riktar sig främst till personal inom skolan. för fram utvecklingen av hälso- främjande skolor som ett sätt att förbättra hälsan för barn och ungdom. Network of Healthpromoting Schools (ENHPS) är ett europeiskt skolhälsoprojekt med drygt 40 deltagande länder. Utveck- lingen av hälsosamma skolor drivs i samverkan mellan , EU och WHO:s Europakontor. De länder som gick med i projektet fick tolv punkter att arbeta efter. En av punkterna var att öka självkänslan hos eleverna. Den teoretiska plattformen bygger på Aaron Antonovskys begrepp känsla av sammanhang (KASAM). Överfört till skolans verk- samhet innebär det att göra skolan meningsfull, hanterbar och begriplig, dvs. att stärka och utveckla det som är bra, bland annat elevdemokratin. har erbjudit skolor att få vara med i ett nätverk för att utveckla hälsoskolor. 700 skolor har anmält sig. Skolornas kontakt- personer får regelbundet råd om hur man startar och vidmakthåller ett hälsofrämjande arbete, nya forskningsrön, utbildningsmaterial och goda exempel. Som hjälp och stöd att komma igång har skolorna regionala kontaktpersoner. Rektor har ansvaret för det hälsofrämjande arbetet i skolan - med den självklara målsättningen att förebygga missbruk - där diskussioner kring alkohol och andra droger har en självklar plats. Elevhälsans roll All personal i skolan har såväl ett eget som ett gemensamt ansvar för att skolan främjar elevers lärande och utveckling. Kunskap om hälsans villkor, förebyggande av ohälsa och hälsofrämjande insatser finns hos olika yrkeskategorier som arbetar i skolan: skolsköterskor, skolläkare, skolpsykologer, skolkuratorer, studie- och yrkesvägledare och special- pedagoger. Nuvarande skollag anger att medicinsk kompetens genom skolläkare och omvårdande kompetens genom skolsköterska skall finnas inom skolhälsovården. föreslår i sitt betänkande, SOU 2000:19, att det av skollagen bör framgå att yrkeskategorier med medicinsk, psykologisk, social, studie- och yrkesvägledande samt specialpedagogisk kompetens skall finnas tillgänglig för elever och föräldrar (i frågor som rör deras barns skolgång) liksom för lärare, arbetslag och skolledning. Elevhälsans personal skall dessutom handleda och ge konsultation till skolans lärare liksom utreda enskilda barns behov av särskilt stöd. Alkoholpolicy i skolan Vid sidan av den rena undervisningen är det värdefullt om skolor utarbetar riktlinjer (alkoholpolicy) för hur man förebygger problem, i vilka situationer skolan skall agera, vem som skall agera och på vilket sätt. Det är särskilt viktigt att följa upp skolk i skolan. En sådan policy bör omfatta hela skolan, såväl elever som lärare. För skolpersonalen är arbetsgivaren, i enlighet med arbetsmiljölagen och föreskriften om anpassning och rehabilitering, skyldig att ta fram en alkoholpolicy för den anställda personalen som bör följas upp. 9.1.4 Mötesplatser Ungdomar värderar sin fritid högt och deras fritidsintressen förändras ständigt. Oavsett fritidsintressen uttrycker många ungdomar ett behov av flera mötesplatser och träffpunkter. Särskilt ungdomar på högstadiet uppger att de saknar lokaler, platser utanför bostaden där de kan träffa sina kompisar, lyssna på musik etc. Satsningen på verksamhet i kommunerna för unga människor som inte har någon föreningstillhörighet, bl.a. fritidsgårdar, bör stärkas. Ungdo- marnas eget engagemang bör tas till vara genom att de själva får vara med och utforma och driva verksamheter. I vissa kommuner har dessutom nya former av fritidsverksamhet ut- vecklats bl.a. , med en annorlunda inriktning som ofta ger möjlighet till en social fostran i en miljö som är drogfri och där andra ungdomar och vuxna finns som förebilder. Att utbilda ungdomar till att bli informatörer om risker med missbruk av droger och alkohol kan vara en viktig del av detta arbete. Också inom den kommersiella restaurang- sektorn är det viktigt att alkoholfria alternativ för ungdomar utvecklas. 9.1.5 Ungdomsmottagningar I många kommuner finns ungdomsmottagningar. De har för många ungdomar en viktig funktion även när det gäller att tala om alkohol. På ungdomsmottagningarna har ungdomarna möjlighet att tala med någon annan vuxen än de egna föräldrarna om viktiga frågor. Vissa ungdoms- mottagningar bjuder in till olika temadiskussioner, men det finns också möjlighet till individuella samtal. Ungdomsmottagningarna är ofta kopplade till vårdcentraler och ansvaret är gemensamt för kommuner och landsting. De ger bl.a. preventivmedelsrådgivning och information om sex och samlevnad och könssjukdomar. Deras uppgifter har dock mer och mer kommit att inrikta sig mot att ge psykosocialt stöd till ungdomar. 9.1.6 Föreningslivet Föreningar bör i möjligaste mån ha en klar policy i alkoholfrågor. Av den bör det framgå att all verksamhet där minderåriga deltar, inklusive resor och föreningsfester, är alkoholfri och att vuxna som deltar beaktar detta. Inom föreningsrörelsen finns möjlighet att utvecklas och umgås med jämnåriga kamrater. Föreningslivet har en viktig fostrande roll och kan utgöra ett kompletterande stöd om man t.ex. har besvärliga hemför- hållanden. 9.1.7 Idrott Idrott är viktig för många människor. Attityder och beteende inom idrotten påverkar starkt de enskilda individerna. Barn och ungdom bör få möta en trygg och alkoholfri idrottsmiljö. Medlemmarna i de olika föreningarna bör informeras om hur alkohol påverkar idrottsprestationen, säkerheten och den sociala miljön. Klubbarna skall erbjuda en säker och stödjande miljö för enskilda idrottsutövare och deras familjer. Därför bör alkohol inte drickas i sam- band med idrott. Idrottsklubbarna bör också ha en restriktiv hållning till samarbetsavtal som är förknippade med annonsering på tröjor, i synner- het när det gäller ungdomar . För att komma till rätta med detta, kan kommunerna uppmuntra idrottsföreningar som får ekonomiskt stöd att ha en alkoholpolicy för hur föreningen skall förhålla sig när det gäller idrott och alkohol. Staten och idrottsrörelsen bör gemensamt verka för att idrott bedrivs i en alkoholfri miljö 9.1.8 Drogfria nöjen Fältarbetare, som arbetar uppsökande kan knyta tidiga kontakter och förhindra att problemen växer i offentliga miljöer. Då många kommuner har minskat antalet fältarbetare minskar möjligheten till tidigt stöd. Att erbjuda ungdomar mötesplatser är grundläggande i ett drogförebyggande arbete. Arbetet med att utveckla drogfria nöjesmiljöer är eftersatt i många kommuner, eftersom sådan verksamhet sällan varit kommersiellt lönsam. Regeringen vill uppmuntra fler kommuner att ta initiativ till sådana verksamheter. Ungdomarna själva bör i sådana fall få delta i planering och utformning av lokalerna, och ha ett praktiskt ansvar för verksamheten. 9.2 Generella insatser för vuxna Regeringens bedömning: Generella insatser riktade till vuxna har en god effekt på såväl vuxna som deras barn. bör få i uppdrag att i samråd med och utveckla metoder för hur andelen primärvårds- och företagshälso- vårdspersonal som genomgår fortbildning om alkohol kan öka. Skälen för regeringens bedömning: Insatser för vuxna kan delas in i insatser för unga vuxna (vanligen åldersgruppen 18 ) och insatser för övriga vuxna. Insatser för unga vuxna bör prioriteras eftersom de som grupp har den högsta alkoholkonsumtionen och eftersom de i hög ut- sträckning är förebilder för de lite yngre. De behöver ökad kunskap om hur mycket man kan dricka utan att ta skada, och om riskerna med berusningsdrickande. Den här gruppen kan nås i offentliga miljöer, på restauranger, på högskolor eller i arbetslivet. Arbetslösa kan nås genom arbetsförmedling eller socialtjänst. Offentliga miljöer skall vara säkra att vistas i för allmänheten. Därför finns goda motiv till att verka för att offentliga miljöer skall vara så fria som möjligt från alkohol och därigenom från det våld och den skadegörelse som berusade personer kan orsaka. Det gäller bostadsmiljöer och miljöer där många personer träffas för att t.ex. delta i eller titta på sportevenemang eller delta i fritidsaktiviteter. Kommunerna har, i enlighet med den lokala ordningsstadgan, möjlighet att förbjuda förtäring av alkohol på allmän plats. Eftersom restauranganställda är en riskgrupp på grund av tillgången på alkohol vore det önskvärt att restaurangerna också hade riktlinjer för förebyggande av alkoholskador bland den egna personalen. Inom ramen för ett sådant policyarbete bör utbildning av hela personalen ingå. Hotell- och Restaurangföretagare () har inlett ett lovvärt arbete för att stimulera restauranger att utveckla sådana riktlinjer. av den arbetsföra befolkningen finns i arbetslivet. De flesta storkonsumenter har arbete, bara en liten andel av storkonsumenterna finns utanför arbetslivet. På arbetsplatser finns många motiv för att utveckla ett alkoholskadeförebyggande arbete. En säker och trygg arbetsmiljö är en viktig förutsättning för hög produktion av hög kvalitet, dvs. en bra förebyggande verksamhet lönar sig för arbetsgivaren även rent ekonomiskt sett. Till dessa motiv kommer att arbetsgivaren enligt arbetsmiljölagen är skyldig att förebygga ohälsa och olycksfall och att utarbeta en skriftlig alkoholpolicy som också reglerar bruket av alkohol på arbetsplatsen. Den ökade stressen i arbetslivet kan bidra till ökade alkoholproblem. Långvarig stress är skadlig framför allt när den kombineras med maktlöshet. Stress kan leda till ångest och depressioner, och till att man lättare fastnar i ett beroende av exempelvis alkohol. Nya forskningsresultat visar att den som dricker alkohol för att koppla av vid stress, snabbare utvecklar ett beroende. Dessutom har vissa yrkesgrupper tillgång till alkohol på arbetsplatsen, eller stor representation. Nya trender utvecklas i synnerhet på ungdomstäta arbetsplatser, där man ofta arbetar många timmar, kopplar av med några öl, och sedan fortsätter arbetet. I det sammanhanget finns ett naturligt tillfälle att också diskutera hur mycket man kan dricka utan att kroppen eller psyket påverkas negativt. På detta område har arbetsmarknadens parter engagerat sig och inom ramen för (Arbetslivets egen organisation i alkohol och drogfrågor) utvecklat metoder i det förebyggande arbetet. På vissa ungdomstäta arbetsplatser i nya branscher är det särskilt viktigt att utveckla för- hållningssätt som förebygger problem. Inom har metoder att diskutera dessa frågor med unga medarbetare utvecklats. På högskolor och inom studentlivet dricker ungdomarna av tradition i regel ofta och mycket. Många ungdomar kommer där i kontakt med miljöer där regelbunden alkoholkonsumtion förekommer. Det är ofta under dessa år som de framtida alkoholvanorna grundläggs. Studerande vid universitet och högskolor blir allt fler och utgör ungefär hälften av alla ungdomar i åldern 18 . har i sam- verkan med Systembolaget och () initierat konferenser med högskolorna i syfte att förebygga alkoholskador. Insatser inom företagshälsovården, primärvården och hälso- och sjukvården Inom företagshälsovård och primärvård kan en dialog om dryckes- mönster föras vid allmänna hälsoundersökningar och i samband med problem som kan påverkas av hög alkoholkonsumtion. Det borde vara lika naturligt för läkare och sjuksköterskor att diskutera alkohol- konsumtionens påverkan på hälsan som att diskutera matvanors, och motionsvanors påverkan. Tyvärr sker detta inte systematiskt och en fort- bildning av företags- och primärvårdsläkare, sjuksköterskor och beteendevetare är viktig för att de skall kunna genomföra en bra dialog som leder till förändring. Dialogen bör inte syfta till att få någon att erkänna att han eller hon dricker för mycket utan till att alla skall reflek- tera över hur mycket de dricker. Självreflektion är ofta första steget i en förändringsprocess. Flera försöksverksamheter har visat att enkla metoder i primärvården kan leda till minskad alkoholkonsumtion. bör därför få i uppdrag att i samråd med och utveckla metoder och initiera utbildning inom detta område för läkare, sjuksköterskor och annan personal inom företagshälsovården och primär- vården. Fortbildningen bör följas upp av en utvärdering. 9.2.1 Trafik och alkohol Regeringens bedömning: Insatserna för att minska antalet alkohol- relaterade olyckor i trafiken, till lands och till sjöss bör förstärkas. bör få i uppdrag att utreda vilka åtgärder som behöver vidtas för att bättre kunna registrera alkoholrelaterade olyckor. Polisen bör fortsatt i sin trafikövervakning prioritera arbetet mot trafik- nykterhetsbrotten. Skälen för regeringens bedömning: har i en beräkning visat att andelen rattfyllerister skulle öka och andelen dödsfall i trafiken om den totala alkoholkonsumtionen skulle öka med ren alkohol per invånare . är ett föregångsland när det gäller forskning om alkohol och trafik. Svenska studier har bl.a. visat på en tydlig försämring av körförmågan redan vid mycket låga alkoholhalter (under ). är också ett av de ledande länderna i världen när det gäller trafiknykterhet. Detta beror bl.a. på den låga promillegränsen, , vilken är den lägsta inom EU. Antalet trafiknykterhetsbrott minskade stadigt 1998 men ökade : - 1998 rapporterades 13 398 brott varav 718 drograttfylleri - 1999 rapporterades 14 361 brott varav 1717 drograttfylleri. resurser för insatser mot trafikonykterhet har minskat. De som fanns till insatser för trafiknykterhet har reducerats till . I trafiken utgör alkoholen en av de allra viktigaste olycksskapande faktorerna. av de bilförare som dödas i trafiken är på- verkade av alkohol och av de gående som dödas i trafiken är alkoholpåverkade. Statistiken över antalet onyktra som skadas i trafiken är dock bristfällig, vilket även gäller det antal som dödas eller skadas av onyktra förare. Hälften av samtliga bilförare som ertappas med för hög promillehalt har alkoholproblem, och nästan tre fjärdedelar av dem med en nivå över en promille. Det är därför viktigt att vårdinsatser riktas mot denna grupp. En bedömning av beroendet skall göras innan körkortet återlämnas. har polisens särskilt avdelade resurser för trafiköver- vakning dragits ned, som produktiviteten i polisarbetet har ökat. Antalet genomförda utandningsprover har minskat med nästan hälften jämfört med , från 1,8 miljoner utandningsprover till drygt en miljon. En ny bärbar utrusning för utandningsprov som bevis har utvecklats. Den medför att utandningsprover som gäller som bevismedel kan göras på plats och att antalet resor till vårdinrättningar för blodprovstagning kan minskas. I de allra flesta fallen kan också utredningen angående rattfylleribrottet färdigställas ute på kontroll- platsen. Enligt regeringen bör målet vara att minska antalet rattfylleribrott. Polisens övervakning på området bör fortsatt vara en prioriterad uppgift. Alkoholutandningsprover utgör ett viktigt inslag i den övervakningen. har i sin preliminära planering för åren 2000 2003 uppmanat polismyndigheterna att överväga att genomföra utandnings- prov vid varje polisiärt påkallat möte med trafikant. Strategin motiveras utifrån ett förebyggande perspektiv. Om upptäcktsrisken är hög minskar sannolikt antalet alkoholpåverkade förare. har påpekat att det nu finns tekniska hjälpmedel för att för- hindra alkoholpåverkad körning. pågår en försöks- verksamhet med s.k. alkolås i tre län. I dessa län kan rattfyllerister få behålla sina körkort under villkoret att de endast framför fordon utrustade med alkolås. På frivillig basis genomförs ett försök med alkolås i yrkestrafik. Cirka 100 taxibilar i har utrustats med alkolås, liksom 100 bussar och lastbilar i . anser att alkolås bör krävas vid all offentlig upphandling av transporter och vid upphandling av transporter av farligt gods och av transporter av skolbarn. Regeringen anser att den utvärdering som genomförs av hur alkolåsen fungerat i försökslänen bör ligga till grund för ett senare ställningstagande till en eventuell utökning av antalet bilar med alkolås. Regeringen anser dock att krav på alkolås redan nu bör kunna övervägas vid all offentlig upphandling av fordon och transporter av farligt gods och fordon och transporter som transporterar skolbarn. För säkerheten till sjöss finns regler i sjölagen (1994:1009). Där anges bl.a. att den som framför ett fartyg så påverkad av alkoholhaltiga drycker att det kan antas att han inte på ett betryggande sätt kan utföra vad som krävs, skall dömas för sjöfylleri eller i förekommande fall för grovt sjö- fylleri. Vid bedömande av om brottet är grovt skall det särskilt beaktas bl.a. om gärningsmannen har haft en alkoholkoncentration på i blodet eller per liter i utandningsluften. Det är önskvärt att åtgärder vidtas för att minska sjöfylleriet. tillsatte regeringen en kommitté med uppgift att utreda om det finns anledning att för hela eller någon del av sjötrafiken införa promillegräns för sjöfylleri som inte är grovt. I samband med uppdraget skall utredaren också analysera i vad mån möjligheterna att upptäcka och beivra sjöfylleri kan underlättas och, om så är fallet, lämna förslag om på vilket sätt så kan ske (dir. 1999:87). Uppdraget skall redovisas . Höga krav på reaktionsförmåga och omdöme gäller för lokförare och piloter. För tågtrafiken gäller i järnvägssäkerhetslagen (1990:1157) samma alkoholgräns för lokförare som för bilister, dvs. Dessutom stadgas i SJ:s hälsofordringar (SJF 200.4) att missbruk av alkohol utgör hinder för säkerhetstjänst . Till säker- hetstjänst räknas att framföra ett tåg. Enligt Särskilda tjänstgöringsbestämmelser för flygbesättningsmedlem vid såväl privat- flyg som förvärvsmässig luftfart , gäller att ingen alkohol får förtäras de närmaste före flygning. Allmän regel är att piloter bör iaktta stor försiktighet med alkoholdrycker, särskilt mellan 24 och före flygning. Den som bryter mot bestämmelser riskerar att få sitt certifikat indraget. Yrkeschaufförer kan påverkas genom att de har en alkoholpolicy på arbetsplatsen, som reglerar vad som gäller, vem som skall förebygga och vem som skall vidta åtgärder om problem uppstår. För att en policy skall utgöra ett verkligt stöd bör också arbetsledare och fackligt aktiva få särskild utbildning och alla anställda få ökad kunskap om innehållet i policyn. Alla elever som lämnar gymnasieskolan borde känna till hur alkohol påverkar bilkörning. På körskolor bör frågan självklart tas upp. 9.2.2 Graviditet och alkohol Regeringens bedömning: Insatser bör förstärkas och utvecklas för att minska risken för att barn föds med skador förorsakade av moderns alkoholkonsumtion under graviditeten. och Social- styrelsen bör få i uppdrag att ta fram fortbildning för personal inom mödrahälsovården inriktad på att höja kunskapen om sambandet mellan alkoholkonsumtion och skador under graviditeten. Skälen för regeringens bedömning: Beräkningar visar att det föds mellan 50 och 100 barn i med fetalt alkoholsyndrom (FAS) och 100 till 200 barn med fetala alkoholeffekter (FAE). Beräkningarna är statistiska skattningar och baseras inte på faktiska studier. Antalet diagnosticerade fall av FAS och FAE är inte med nödvändighet synonymt med den faktiska förekomsten. Detta orsakas förmodligen av att diagnoskriterierna, förutom tillväxthämning, skador på centrala nerv- systemet och missbildningar, även innefattar dokumenterat missbruk hos modern under graviditeten. Skadebilden kan också ha andra orsaker än alkoholmissbruk. Kvinnor kan inte, av fysiologiska skäl, bryta ner alkohol lika snabbt som män. Detta innebär att kvinnan blir mer berusad än mannen, om hon och han dricker lika stora mängder alkohol. Kvinnor är alltså känsligare för alkohol, och får lättare alkoholskador av olika slag. Kvinnorna står för ungefär en tredjedel av alkoholkonsumtionen. An- delen storkonsumenter är störst i åldersgruppen 18 - detta gäller för såväl kvinnor som män. Andelen kvinnliga alkoholmissbrukare har ökat; är var femte missbrukare en kvinna. Några forskare uppskattar att av samtliga kvinnor i har alkohol- problem, och drygt en procent av de gravida kvinnorna. Sammantaget kan detta innebära en risk för att andelen barn som föds med FAS eller FAE kan komma att öka. Trots att vi i har en väl utbyggd och välbesökt mödrahälsovård, är det svårt att upptäcka samtliga kvinnor som fortsätter med ett omfattande alkoholbruk eller alkoholmissbruk under graviditeten. Enligt flera beräkningar kan det handla om cirka 1 000 kvinnor. Endast cirka 150 200 kvinnor är redan kända hos , eller upptäcks av mödrahälsovården, och kan erbjudas specialistmödravård. Sådan mödravård tillhandahålls bl.a. vid i samt i och . Mödrar som har erhållit specialistmödravård föder sällan barn med skador förorsakade av alkohol. I har budskapet om graviditeten som en alkoholfri zon drivits , och flera aktörer har genomfört kampanjer på detta tema. Systembolaget har, i enlighet med statsmakternas beslut, skyldighet att tillhandahålla konsumentupplysning. Det innebär att man informerar dels om produkterna, dels om de risker som är förknippade med alkohol. Systembolaget har också genomfört flera kampanjer som riktat sig till gravida kvinnor. genomförde 2000 flera satsningar som riktar sig till såväl föräldrar som barnmorskor m.fl. yrkesgrupper som kommer i kontakt med gravida kvinnor. bedriver institutet en kontinuerlig kampanj med budskapet att gravi- diteten skall vara en alkoholfri zon. För mödravårdscentraler har producerat en hel del informationsmaterial om kvinnors hälsa i samband med graviditet. För flickor i gymnasieskolans avgångsklasser har likaså material producerats i syfte att informera om riskerna med alkoholkonsumtion under graviditeten. Den allmänna konsumtionsökningen bland kvinnor gör det nödvändigt med breda informationsinsatser, eftersom nya rön visat att även en mått- lig alkoholkonsumtion kan försämra möjligheterna att bli gravid .