prop · GP0336 · 2001-10-24 00:00:00 — Regeringens proposition 2001/02:36 Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås en skattelättnad för medlemsavgiften till en ar- betstagarorganisation. Skattelättnaden föreslås få formen av en skattere- duktion och uppgår till av den sammanlagda avgift som en medlem har betalat till arbetstagarorganisationen. I propositionen föreslås dessutom en skattereduktion för avgiften till en arbetslöshetskassa. Denna reduktion ges av den sam- manlagda avgift som har betalats till arbetslöshetskassan. avskaffas den nuvarande avdragsrätten för dessa slags avgifter. De föreslagna skattereduktionerna omfattar även avgifter till motsva- rande utländska organisationer. Slutligen föreslås en kontrolluppgiftsskyldighet för arbetstagarorgani- sationer och arbetslöshetskassor i fråga om de avgifter som en medlem har betalat . De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) ........................................................................ 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (2001:000) om självdeklarationer och kontrolluppgifter ............................ 2.3Förslag till lag om ändring i lagen (1997:324) om begränsning av skatt ........................................................... Ärendet och dess beredning.............................................................. Skattereduktion för fackföreningsavgifter........................................ Skattereduktion för avgift till arbetslöshetskassa ........................... Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) ...................................................................... 8.2Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:000) om självdeklarationer och kontrolluppgifter .......................... 8.3Förslaget till lag om ändring i lagen (1997:324) om begränsning av skatt ......................................................... Bilaga 1 sammanfattning av betänkandet Avdragsrätt för fackföreningsavgifter (SOU 2000:65)......... Betänkandets Avdragsrätt för fackföreningsavgifter (SOU 2000:65) författningsförslag....................................... Förteckning över remissinstanser till betänkandet Avdragsrätt för fackföreningsavgifter (SOU 2000:65)......... Lagrådsremissens lagförslag (delar av) ................................ Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde .... Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229), 2.lag om ändring i lagen (2001:000) om självdeklarationer och kontrolluppgifter, 3.lag om ändring i lagen (1997:324) om begränsning av skatt. Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Härigenom föreskrivs i fråga om inkomstskattelagen (1999:1229) dels att 12 kap. 35 § och 16 kap. 33 § skall upphöra att gälla, dels att rubrikerna närmast före 12 kap. 35 § och 16 kap. 33 § skall utgå, dels att 1 kap. 11 § och 65 kap. 12 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas tre nya paragrafer, 65 kap. 11 a 11 c §§, av följande lydelse. Bestämmelser om hur skatten Bestämmelser om hur skatten skall skall beräknas samt om skattere- beräknas samt om skattereduktion duktion för underskott av kapital, för underskott av kapital, allmän allmän pensionsavgift och sjöin- pensionsavgift, sjöinkomst, fack- komst finns i 65 kap. Bestämmel- föreningsavgift och avgift till ar- ser om beräkningen av skatt på betslöshetskassa finns i 65 kap. ackumulerad inkomst finns i 66 Bestämmelser om beräkningen av skatt på ackumulerad inkomst finns i 66 kap. Skattereduktion för fackföre- ningsavgift skall göras av den medlemsavgift som en skattskyldig betalar till en så- dan arbetstagarorganisation som avses i 6 § första stycket lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet. Skattereduktion skall göras endast om den samman- lagda medlemsavgiften till en eller flera sådana organisationer under kalenderåret före taxeringsåret uppgår till . Skattereduktion enligt första stycket skall göras även för med- lemsavgift till en utländsk arbets- tagarorganisation, om annat inte följer av 11 c §. Skattereduktion skall göras för fackföreningsavgift, avgift till ar- betslöshetskassa, sjöinkomst, all- män pensionsavgift och underskott av kapital i nu nämnd ordning. av den medlems- avgift som en skattskyldig betalar till en svensk arbetslöshetskassa under kalenderåret före taxerings- året. Skattereduktion enligt första stycket skall göras även för med- lemsavgift till en utländsk arbets- löshetskassa eller motsvarande avgift enligt en utländsk stats sy- stem för förmåner vid arbetslös- het, om annat inte följer av 11 c § och utgiften inte skall dras av en- ligt 62 kap. 6 §. Skattereduktion för sådana ut- ländska medlemsavgifter som av- ses i 11 a och 11 b §§ skall göras bara om 1.inkomst av förvärvsarbete i det andra landet skall tas upp som intäkt under beskattningsåret, och 2.den skattskyldige är obegrän- sat skattskyldig. Om en skattskyldig är obegrän- sat skattskyldig bara under en del av beskattningsåret, skall skatte- reduktion göras för medlemsav- gifter som avser . Skattereduktion skall räknas av mot och statlig inkomst- skatt samt mot statlig fastighetsskatt enligt lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt. Skattereduktion skall göras för sjöinkomst, allmän pensionsavgift och underskott av kapital i nu nämnd ordning. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. Förslag till lag om ändring i lagen (2001:000) om Härigenom föreskrivs att det i lagen (2001:000) om självdeklarationer och kontrolluppgifter1 skall införas tre nya paragrafer, 11 kap. 9 11 §§, samt närmast före 11 kap. 9 § en ny rubrik av följande lydelse. Lydelse enligt prop. Kontrolluppgift skall, utom i fall som avses i 10 §, lämnas om med- lemsavgifter till en arbetstagaror- ganisation. Kontrolluppgift skall lämnas för fysiska personer och dödsbon av sådana arbetstagarorganisationer som avses i 6 § första stycket la- gen (1976:580) om medbestäm- mande i arbetslivet. Kontrolluppgiften skall inne- hålla uppgift om betald medlems- avgift. Kontrolluppgift enligt 9 § skall inte lämnas om medlemmen skrift- ligen hos arbetstagarorganisatio- nen har begärt detta. Kontrolluppgift skall lämnas om medlemsavgifter till en arbetslös- hetskassa. Kontrolluppgift skall lämnas för fysiska personer och dödsbon av arbetslöshetskassan. Kontrolluppgiften skall inne- hålla uppgift om betald medlems- avgift. 1 Enligt förslag i prop. 2001/02:25. Är den skattskyldige berättigad till nedsättning av statlig inkomst- skatt, inkomstskatt eller förmögenhetsskatt genom skatte- reduktion som avses i 65 kap. 9 11 b §§ inkomstskattelagen (1999:1229) eller genom avräk- ning av utländsk skatt enligt sär- skilda föreskrifter, beräknas skat- tebeloppet som om skattereduktion eller avräkning av skatt inte hade skett. Förslag till lag om ändring i lagen (1997:324) om Härigenom föreskrivs att 4 § lagen (1997:324) om begränsning av skatt skall ha följande lydelse. Spärrbeloppet jämförs med det sammanlagda beloppet av statlig in- komstkatt, inkomstskatt och förmögenhetsskatt som beräknats för den skattskyldige på grund av taxeringen (skattebeloppet). För perso- ner som skall sambeskattas enligt 21 § lagen (1997:323) om statlig för- mögenhetsskatt beräknas skattebeloppet som summan av deras samman- lagda skatter om beskattningsbar förmögenhet uppkommer vid sambe- skattningen. Är den skattskyldige berättigad till nedsättning av statlig inkomst- skatt, inkomstskatt eller förmögenhetsskatt genom skatte- reduktion som avses i 65 kap. 9 11 §§ inkomstskattelagen (1999:1229) eller genom avräk- ning av utländsk skatt enligt sär- skilda föreskrifter, beräknas skat- tebeloppet som om skattereduktion eller avräkning av skatt inte hade skett. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. 1 Senaste lydelse 1999:1299. 3 Ärendet och dess beredning Avdragsrätten för medlemsavgifter har utretts vid ett flertal tillfällen. Frågan om avdragsrätt för fackföreningsavgifter har i allmänhet kopplats samman med arbetsgivares rätt till avdrag för medlemsavgifter till ar- betsgivarorganisationer. Vikten av att uppnå likställdhet i den skattemäs- siga behandlingen av dessa olika avgifter har ofta understrukits. Princi- pen om en sådan likställdhet har också legat till grund för bestämmelser- nas nuvarande utformning. För att uppnå överensstämmelse med de grundläggande skatterättsliga principerna har man dock valt olika meto- der för den skattemässiga behandlingen av avgifterna i fråga. Avdrag för medlemsavgifter till fackföreningar får inte göras enligt gällande regler. Det gäller i princip också avgifter till arbetsgivarorgani- sationer, dock med den skillnaden att dessa avgifter är avdragsgilla till den del de avser medel för konfliktändamål. Sådana avgifter anses till den delen ha karaktär av försäkringspremie och är i enlighet med grund- läggande principer för företagsbeskattning avdragsgilla. Den skattemäs- siga jämställdheten anses upprätthållen genom att utbetalda konflikter- sättningar är skattepliktiga för arbetsgivare men inte för fackförenings- medlemmar. Avgifter till arbetsgivarorganisationerna är enligt bestämmelsernas nu- varande utformning således inte avdragsgilla till den del de avser utgifter för föreningsangelägenheter eller serviceåtgärder. Arbetsgivarorganisa- tioner har emellertid möjlighet att genom bildandet av särskilda service- bolag erbjuda sina medlemmar tjänster av olika slag. Arbetsgivare som tar dessa tjänster i anspråk har rätt till avdrag för sina utgifter för tjäns- terna som driftkostnad i näringsverksamheten. Arbetsgivaren har också möjlighet att lyfta av den ingående mervärdesskatt som servicebolagen har betalat. Det har hävdats att beskattningen av avgifterna till arbetsmarknadens organisationer med hänsyn till att arbetsgivarna har möjlighet att dela upp avgiften till arbetsgivarorganisationen i en avdragsgill serviceavgift och en medlemsavgift inte är likformig. Mot den bakgrunden förordnades en särskild utredare med uppgift att se över den skattemässiga behandlingen av fackföre- ningsavgifter och avgifter till arbetsgivarorganisationer. Utredningen, som antog namnet , överlämnade betän- kandet Avdragsrätt för fackföreningsavgifter (SOU 2000:65). Utredning- ens sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 1. Utredningens lag- förslag finns i bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över de instanser som har yttrat sig finns i bilaga 3. En sammanställning av yttrandena finns tillgänglig i (Fi 2000/2399). Regeringen tar i propositionen upp förslagen i betänkandet Avdragsrätt för fackföre- ningsavgifter. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets ytt- rande över lagförslagen, däribland dem som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Lagrådet har vid sin behandling föreslagit en övergångsbestämmelse till lagen om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229). Denna fråga behandlas i författningskommentarerna. I för- hållande till lagrådsremissen har en språklig ändring gjorts i 11 kap. 10 § förslaget till lag om ändring i lagen (2001:000) om självdeklarationer och kontrolluppgifter. 4 Skattereduktion för fackföreningsavgifter Regeringens förslag: En skattereduktion införs för den delen av en fackföreningsavgift som beräknas gå till allmänt fackligt arbete. Skattereduktionen ges av den sammanlagda avgiften som medlemmen har betalat till en arbetstagarorganisation. Avgift till en motsvarande utländsk organisation berättigar under vissa förutsättningar till skattereduktion. Utredningens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Remissinstanserna: Utredningens förslag har fått ett blandat motta- gande. , Kammarrätten i , Länsrätten i län, Ledarna, samorganisation, Landsor- ganisationen i och ställer sig positiva till förslaget. Akademikers och Akademikernas erkända arbetslöshetskassa delar utredningens principi- ella utgångspunkt men förordar en avdragsrätt för fackföreningsavgift i stället för skattereduktion. framhåller bl.a. po- sitiva administrativa effekter av utredningens förslag, i form av ett tyd- liggörande av gränsen mellan arbetslöshetskassorna och fackförening- arna. , vid uni- versitet, och avstyrker utredningens förslag i huvudsak utifrån principiella utgångs- punkter. Även avstyrker förslaget och menar att flera skattereduktioner bidrar till att göra skattesystemet mera svåröverskådligt och gör det svårare för den enskilde att räkna ut sin skatt. Skälen för regeringens förslag: Både arbetstagar- och arbetsgivaror- ganisationer har viktiga samhällsfunktioner. Inte minst det samarbetssystem som vuxit fram på arbetsmarknaden har visat sig värdefullt. bedrivs fackligt arbete på hela arbetsmarknaden. Or- ganisationsgraden på såväl arbetstagar- som arbetsgivarsidan är mycket hög. Det fackliga arbetet är accepterat på alla nivåer i samhället. En rad samhällsuppgifter har också lagts på de fackliga organisationerna. Fackföreningsrörelsens uppgifter har avsevärt vidgats. De spänner över ett vitt spektrum från förhandlingar om löner och anställ- ningsvillkor till arbetarskydd, yrkesutbildning och medbestämmande i företagen. Detta har medfört att de fackliga organisationernas kostnader ökat, vilket i sin tur lett till höjda medlemsavgifter. Den lagstiftning och de kollektivavtal som reglerar förhållandena på arbetsmarknaden har ökat betydelsen för arbetstagare av att tillhöra en organisation som i olika sammanhang tar tillvara deras rätt. Principen om en likställdhet i den skattemässiga behandlingen av av- gifter till fackföreningar och arbetsgivarorganisationer har därmed också kommit att öka i vikt . Det kan emellertid, såsom också har skett, ifrågasättas om principen kommer till ett fullgott uttryck i den ordning som gäller. Kritiken mot det nuvarande regelsystemet har främst gällt det förhål- landet att organisationer och förbund på arbetsgivarsidan efter hand har fört över den övervägande delen av sin verksamhet till särskilt bildade servicebolag och på det sättet gjort det möjligt för medlemsföretagen att dra av serviceavgifterna som driftkostnader i den bedrivna rörelsen. Kri- tiken har också gällt det faktum att mervärdesskattebestämmelsernas ut- formning medför att arbetsgivarsidan i realiteten har fördelar jämfört med arbetstagarsidan. Inför lagändringen genom vilken rätten till avdrag för avgift till arbetsgivarorganisationer beskars, framhölls från arbetsgivarsidan att sådana förändringar i avdragsrätten skulle komma att leda till organisato- riska förändringar med administrativt merarbete som följd, dvs. att man kunde förutse en ökad förekomst av servicebolag. Den övervägande delen organisationer och förbund på arbetsgivarsidan har också bildat ett eller flera servicebolag som är knutna till verksam- heten. Till servicebolagen har förts över merparten av de arbetsuppgifter och frågor som tidigare sköttes av organisationen själv. Vidare kan kon- stateras att huvuddelen av den totala avgift som tas ut förs över till servi- cebolagen, ibland av avgiften. Denna del utgör där- med en avdragsgill utgift i rörelsen, medan återstoden av avgiften utgörs av icke avdragsgilla föreningsutgifter. Arbetsgivarens fackliga utgifter kan därmed sägas i princip finansieras med obeskattade medel. Regeringen anser att rättviseskäl talar för att en skattesubvention nu åter införs för de medlemsavgifter som enskilda medlemmar betalar till sina arbetstagarorganisationer. Subventionen bör konstrueras så att den ger en faktisk skattemässig behandling som motsvarar den som gäller avgifterna på arbetsgivarsidan. För att åstadkomma en skattemässig likabehandling av fackförenings- avgifter och avgifterna på arbetsgivarsidan fordras kunskap om i vilken utsträckning fackföreningsavgiften används för en sådan verksamhet som på arbetsgivarsidan utförs i servicebolagen. har kartlagt förhållandena inom arbetstagar- och arbetsgivarorganisationerna med avseende på den verksamhet som be- drivs och hur den finansieras, dvs. främst vilka avgifter som tas ut av föreningarnas medlemmar och på vilka grunder. När avgiften som medlemsförbunden på arbetsgivarsidan betalar till moderförbundet bestäms sker en fördelning av kostnaderna avseende föreningsangelägenheter respektive service. Fördelningen, de s.k. fördelningsnycklarna, har i princip varit sanktionerad av Riksskatte- En motsvarande fördelning sker även inom av medlemsföretagens avgifter. Med utgångspunkt i fördelningsnycklarna har utredningen gjort en modell för fördelning även av arbetstagarsidans verksamhetskostnader på olika uppgifter. Av den verksamhet som fackförbunden bedriver är det den andel som avser allmänt fackligt arbete som enligt utredningens bedömning får an- ses utgöra sådan verksamhet som om den bedrevs i ett förbund på arbets- givarsidan hade lagts över i ett servicebolag och därmed utgjort avdrags- gilla servicekostnader. Med allmänt fackligt arbete (facklig kärnverk- samhet) avses sådant påverkansarbete i yrkesspecifika frågor som ett en- skilt förbund driver för att stödja den egna gruppen. Utredningen har genom sina beräkningar kommit fram till att i genom- snitt (61,59) av den totala medlemsavgiften till en ar- betstagarorganisation exklusive avgiften till arbetslöshetskassan går till sådant arbete. Beräkningarna har i dessa delar inte stött på några invänd- ningar från remissinstansernas sida. Det är också regeringens bedömning att storleken på skattelättnaden bör grunda sig på utredningens beräk- ningar, dvs. att av avgiften används för att finansiera allmänt fackligt arbete. Utredningen har föreslagit att skattelättnaden ges i form av en skatte- reduktion och inte som ett avdrag vid beräkning av den taxerade för- värvsinkomsten. Regeringen delar utredningens uppfattning att en skatte- reduktion i detta sammanhang är att föredra. Vissa remissinstanser har haft principiella invändningar mot utred- ningens förslag. Invändningarna har i allt väsentligt sin grund i åsikten att avgifterna är sådana till sin natur att de inte borde vara avdragsberät- tigande och att det skulle störa systematiken i skattesystemet i stort om en avdragsrätt ändå gavs. Regeringen kan emellertid inte se att dessa in- vändningar gör sig gällande med någon beaktansvärd styrka om skatte- subventionen ges formen av en skattereduktion. För en skattereduktion i stället för ett avdrag talar dessutom andra skäl. En lösning med en reduk- tion är lättare för både skattemyndigheter och enskilda avgiftsbetalare att hantera än en avdragslösning. Några större svårigheter för enskilda att räkna ut sin skatt torde inte heller uppkomma med anledning av en skat- tereduktion för avgiften. Storleken på fackföreningsavgiften varierar starkt mellan förbunden. Det förhållandet talar för att den faktiskt betalda avgiften skall ligga till grund för skattesubventionens storlek och att någon maximering av skattelättnadsbeloppet inte bör ske. En skattelättnad utan tak skulle, som utredningen påpekar, möjligen kunna leda till att de fackliga organisationerna, åtminstone , tende- rade att höja medlemsavgiften. Kostnader som utgörs av personliga lev- nadskostnader, exempelvis en större andel försäkringar eller andra kol- lektivt erbjudna tjänster, skulle kunna tas ut inom ramen för själva med- lemsavgiften. Dessa skulle då automatiskt omfattas av skattelättnaden och leda till en oavsedd höjning av statens kostnader för reformen. Farhågorna för en sådan utveckling får, enligt utredningens uppfatt- ning, emellertid inte överdrivas. Därtill kommer att det av olika skäl vore svårt att föreslå en viss nivå på ett maximibelopp, främst på grund av de relativt stora variationerna förbunden emellan i medlemsavgifternas Regeringen delar utredningens bedömning i denna del. 2001/02:36 lättnaden bör alltså baseras på den sammanlagda fackföreningsavgift som varje enskild medlem betalat . Skattereduktionen avser att åstadkomma en skattemässig likabehand- ling av medlemsavgifter till en arbetstagar- respektive en arbetsgivaror- ganisation. Av det skälet bör skattelättnaden i princip endast omfatta för- värvsaktiva helårsmedlemmar. Det finns inget skäl för att skattereduktion ges till medlemmar som betalar starkt reducerade avgifter. En nedre be- loppsgräns bör därför finnas. Regeringen anser i likhet med utredningen att den sammanlagda fackföreningsavgiften skall uppgå till för att skattereduktion skall ges för avgiften. Utredningen har föreslagit att skattelättnaden skall beräknas utifrån en tänkt skattesats om . Den valda procentsatsen ligger nära den genomsnittliga marginalskattesatsen. Den utgör en lämplig av- vägning av en skattelättnad mellan olika arbetstagargrupper. Om pro- centsatsen 40 väljs och av avgiften anses belöpa på all- mänt fackligt arbete kan således skattereduktionen beräknas till (0,40 x 0,62 =) 0,248 och avrundas till av avgiften. Regeringen anser att storleken på skattereduktionen därmed blir väl avvägd. Skattereduktionen bör omfatta avgifter till sådana organisationer som enligt lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet är att anse som arbetstagarorganisationer. En av EU:s grundläggande principer är att fri rörlighet för arbetskraft och tjänster skall säkerställas inom unionen. Arbetstagare bör i enlighet med detta kunna arbeta i andra länder och vara medlem i en facklig orga- nisation i arbetslandet. Det bör då vara möjligt att få del av en skattelätt- nad för medlemsavgiften till en sådan organisation. För att undvika att någon blir dubbelt kompenserad genom att en avgift till en utländsk ar- betstagarorganisation berättigar till en skattelättnad i någon form både i arbetslandet och i bör dock vissa begränsningar gälla. Det finns en bestämmelse i inkomstskattelagen (1999:1229) som under vissa förutsättningar ger avdragsrätt för avgift till en utländsk ar- betslöshetskassa eller motsvarande enligt ett annat lands system för för- måner vid arbetslöshet (12 kap. 35 § andra stycket). Två villkor ställs upp. För det första skall avdrag göras från inkomstslaget tjänst, om in- komst från det landet där utgifterna betalas beskattas i i inkomst- slaget tjänst under beskattningsåret och utgiften inte skall dras av som ett allmänt avdrag för obligatoriska utländska socialförsäkringsavgifter enligt 62 kap. 6 §. För det andra skall avdrag bara göras av dem som är obegränsat skattskyldiga under beskattningsåret. Om de är obegränsat skattskyldiga bara under en del av beskattningsåret, skall avdrag göras för avgifter som avser . För en rätt till skattereduktion för en del av fackföreningsavgiften till den utländska organisationen bör motsvarande villkor ställas upp som gäller för avdrag för avgift till utländsk arbetslöshetskassa. Skattereduktion för avgift till Regeringens förslag: En skattelättnad införs för avgiften till en ar- betslöshetskassa. Skattelättnaden ges genom en skattereduktion av den sammanlagda avgiften som medlemmen har betalat till kassan. Skattereduktion ges under vissa förutsättningar också för avgift till utländsk arbetslöshetskassa. Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Kammarrätten i , Arbetslöshetskassor- nas samorganisation, i och Tjänstemän- nens tillstyrker förslaget. , , vid , Småföretagarnas arbetslöshetskassa, och avstyrker utred- ningens förslag med hänvisning till bl.a. att det är principiellt felaktigt att bryta ut enstaka delposter från avdraget för övriga kostnader. Riksskatte- verket anser också att förslaget inte bör genomföras förrän den översyn av reglerna för pensionsgrundande inkomst, som utredningen har före- slagit, är gjord. Skälen för regeringens förslag: var medlemsavgiften till en arbetslöshetskassa avdragsgill endast inom ramen för det s.k. kapitalför- säkringsavdraget. Detta kapitalförsäkringsavdrag hade till syfte att sti- mulera försäkringssparande, men det avdragsgilla beloppet var maxime- rat till en viss nivå.