prop · GO031D28 · 2001-01-01 00:00:00 — Utredningen föreslog även att den ekonomiska ramen för detta stöd skulle anges i en särskild paragraf (§ 2) i lagen. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser är positiva till eller har i huvudsak inget att erinra mot utredningens lagförslag om kommunstöd till IT- infrastruktur däribland , , Kammarrätten i , länsstyrelserna i , , , och samt och kommuner. Många, t.ex. och anser dock att staten borde finansiera en större del av utbyggnaden. anser även att stödet bör gälla , förslagsvis . i anser att finansieringsformen är bra eftersom den inte kolliderar med statsbudgetens utgiftstak men påpekar i likhet med t.ex. i att länsstyrelserna kommer att behöva resurser för att fullfölja den nya uppgiften. anser att utredningens förslag ytterligare minskar överblicken över vad som finansieras över statsbudgeten och betonar vikten av att statsmakterna försäkrar sig om att kompetens och resurser finns på länsstyrelserna. anser att det föreslagna stödet är av ett strategiskt nationellt intresse och påpekar att en lösning utanför skattesystemet förmodligen skulle fördröja projektet på ett olämpligt sätt. Statskontoret förutsätter att den statliga intäktsminskningen särredovisas i budgetpropositionen. i vill ha klarlagt om den föreslagna skattereduktionen minskar kommuners och landstings skatteintäkter och skatteunderlag. anser att den föreslagna krediteringen av kommuners skattekonton strider mot intentionerna i lagen (1996:1059) om statsbudgeten, i synnerhet om redovisningen sker genom s.k. nettoredovisning. kommun påpekar att stödet till kommunerna gäller nya projekt, vilket missgynnar framsynta kommuner. kommun önskar regler som möjliggör att kommunen får räkna in redan tidigare gjorda investeringar. avstyrker förslaget dels utifrån den principiella utgångspunkten att skattesystemet avses hantera debitering och kreditering av skatter och in- och utbetalningar av dessa men är inte avsett att vara ett allmänt bankkonto för olika typer av in- och utbetalningar, dels av det praktiska skälet att den föreslagna krediteringen av skattekontot skulle kräva att de ifrågavarande beloppen utbetalas särskilt av skattemyndigheten efter ansökan från kommunen. avstyrker förslaget eftersom utredningen alltför lite behandlar hur bredbandsmarknaden skall regleras och inte heller vad ett nationellt täckande bredbandsnät är tänkt att användas till. i betonar vikten av att inga oklarheter uppstår vad som avses med "åtgärder som utförts" och vad som gäller om upphandlingen inletts före . ifrågasätter behovet av en särskild paragraf som anger att avsikten är att de två stödformerna, kommunstödet samt skattelättnad för abonnenters bredbandsanslutning, inte skall överstiga . Hovrätten menar att en sådan avsiktsförklaring inte är nödvändig. Skälen för regeringens förslag: Regeringen har i sin proposition Ett informationssamhälle för alla (prop. 1999/2000:86) redovisat sin uppfattning att staten har ett övergripande ansvar för att IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet finns tillgänglig i hela landet. Konkurrens, låga priser och en snabb utveckling främjas av att ett stort antal operatörer och IT-företag har möjlighet att nyttja näten. Konkurrensneutralitet och mångfald på näten skall främjas genom statliga insatser och regler. Regeringens uppfattning är därför att kommuner skall få möjlighet att ansöka om stöd för att ordna abonnentanslutning med hög överföringskapacitet framför allt i glest bebyggda områden. Regeringen har för avsikt att meddela en förordning med närmare bestämmelser om utformningen av ett sådant stöd. I lagförslaget regleras tekniken för hur stödet skall tillgodoföras kommunerna. Enligt förslaget skall stödet tillgodoföras kommunerna i form av en kreditering på deras skattekonto. Av 3 kap. 5 § skattebetalningslagen jämfört med 1 kap. 1 § samma lag och de lagar som där anges följer nämligen att kommunerna har skattekonton. Regler om vilken skattemyndighet som skall fatta beslut finns i 2 kap. skattebetalningslagen. Regeringen anser att den valda finansieringsformen motiveras av sambandet mellan förslaget om kommunstöd och det förslag till skattereduktion för abonnenters bredbandsanslutning som regeringen har aviserat skall komma. Ett av kommunstödets syften är nämligen att möjliggöra för en större grupp abonnenter att dra nytta av det föreslagna skatteavdraget för bredbandsanslutning. I regeringens proposition (1999/2000:86) föreslogs att de båda stödformerna skulle rymmas inom samma ram, , och att även kommunstödet skulle finansieras på statsbudgetens inkomstsida, dvs. i detta fall genom minskad skatt för kommunerna. Metoden med kreditering av skattekonto har tidigare även använts i fråga om anställningsstöd, lag (1999:591) om kreditering av anställningsstöd på skattekonto (prop. 1998/1999:100). Regeringen anser att metoden är lämplig att använda även i detta sammanhang. Stödbeloppen skall redovisas öppet, vilket innebär att s.k. nettoredovisning undviks. har påpekat att det inte varit möjligt att låta anställningsstödet till kommunerna ingå i den avräkning som regleras av skattebetalningslagen, vilket inte heller skulle gälla det föreslagna kommunstödet till IT-infrastruktur. Det är tekniskt möjligt att kreditera kommunernas skattekonto på det sätt som redan görs i fråga om anställningsstödet, även om det innebär visst administrativt merarbete. Med tanke på den strategiska betydelse som stödet kan tänkas ha för investeringar i de glesare delarna av landet, är det väsentligt att stödet genomförs så snabbt som möjligt för att undvika en lång mellanperiod med risk för att investeringar skjuts i väntan på ett eventuellt stöd. Den föreslagna finansieringsformen kommer inte att minska kommunernas och landstingens skatteintäkter och skatteunderlag. En kreditering av skattekonton på det sätt som här föreslås, svarar staten för. Utredningen föreslog att statens bidragsdel i kommunstödet till IT-infrastruktur skall vara en tredjedel. Många remissinstanser, inte minst kommuner och , har framhållit att storleken på statens bidragsdel borde vara högre än vad som föreslagits av utredningen. Mot bakgrund av detta kommer regeringen att närmare se över principerna för fördelning av stödet till vissa av de glesbygdskommuner som får en förhållandevis mycket hög kostnad. Beträffanden tiden för stödet bedömer regeringen att är en tillräcklig tid för att möjliggöra planering och genomförande med tanke på hur snabbt marknaden utvecklas inom detta område. Utredningen föreslog vidare att den ekonomiska ramen på skall anges i en särskild paragraf. Regeringen anser dock inte att det finns något behov av en sådan avsiktsförklaring i lagtexten. Detta kan hanteras på annat sätt. Som förutsättningar för kreditering gäller dock att stödet avser investeringar i utbyggnad av ett lokalt allmänt tillgängligt telenät som möjliggör hög överföringskapacitet och som beslutats av länsstyrelse eller regionalt självstyrelseorgan och som avser stödberättigande åtgärder som utförts under en viss angiven tid. Kravet på hög överföringskapacitet innebär ett prestationskrav men någon särskild teknik pekas dock inte ut för att uppnå prestationskravet. På detta sätt bibehålls statens teknikneutralitet. Termen allmänt tillgängligt telenät är hämtad från telelagen (1993:597) där termen i sig är inte definierad. Allmänt anses dock att ett nät är allmänt tillgängligt om det står till allmänhetens förfogande. Ett kännetecken för att nätet skall anses allmänt tillgängligt är vidare att det står öppet för en vid krets av användare att ansluta sig till nätet. Termen lokala nät används för att skilja ut den del av nätet som är närmast abonnenterna och som med hänsyn till nätets uppbyggnad kan sägas utgöra en nivå i näthierarkin i förhållande till stomnät och ortssammanbindande nät. Det lokala nätet omfattar också det som allmänt betecknas som accessnät. Med hög överföringskapacitet menas att det nya nätet skall kunna överföra multimediatjänster med god kvalitet. Regeringen har för avsikt att låta eller det regionala självstyrelseorganet i det län där kommunen är belägen fatta beslut om stöd och därefter lämna uppgift om stödet storlek till skattemyndigheten för att beloppet skall kunna krediteras. Enligt regeringens uppfattning har länsstyrelserna respektive de regionala självstyrelseorganen den kunskap om kommunernas förhållanden som krävs för att göra en god bedömning av behoven av IT- infrastruktur på den lokala marknaden. Lagen föreslås träda i kraft . Kreditering får endast avse stödberättigande åtgärder som har utförts till och med . Regeringen vill därmed förhindra att viktigt investeringsarbete skjuts . Att låta stödet gälla även investeringar som utförts före är inte möjligt och inte heller nödvändigt för att undvika att missgynna framsynta kommuner. Närmare bestämmelser om bl.a. ansökningsförfarandet och vad som avses med stödberättigande åtgärder kommer att meddelas av regeringen i en särskild förordning. 5.9 Budgetförslag 5.9.1 37:1 : Förvaltningskostnader för vissa myndighetsuppgifter Tabell 5.2 Anslagsutveckling Tusental kronor 12 500 2001 Förslag 11 365 2002 Beräknat 11 600 1 2003 Beräknat 11 853 2 1 Motsvarar 11 365 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 11 365 tkr prisnivå. är fr.o.m. till största delen avgiftsfinansierad, dvs myndigheten förfogar själv över de avgifter som den tar ut av operatörer inom dess olika verksamhetsområden. Den del av anslaget som disponeras av () används till att finansiera förvaltningskostnader för upphandling av samhällsåtaganden och totalförsvar. De samhällsåtaganden som upphandlas (handikapp och totalförsvar till viss del) finansieras med medel från statsbudgeten. PTS får vidare disponera del av anslaget för att täcka utgifter i samband med den marknadskontroll av radio- och teleterminalutrustning som PTS bedriver samt för att täcka för upplupna kostnader och befarade kundförluster vilka härrör från den anslagsfinansierade verksamheten fram . Regeringen disponerar medel för åtgärder i form av projekt och stöd till utbyggnad av IT- infrastruktur med syfte att understödja utvecklingen inom delar av IT-området. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 5.3 Offentligrättslig verksamhet Tusental kronor Offentlig- rättslig verksamhet Intäkter till inkomsttitel (Som inte får disponeras) Intäkter som får disponeras Kostnader Resultat (intäkt - kostnad) Utfall 1999 111 800 157 300 -45 000 Prognos 2000 167 500 164 000 3 500 Budget 2001 178 500 181 500 -3 000 får fr.o.m. disponera de avgifter som myndigheten tar ut av operatörer inom sitt verksamhetsområde. Regeringen bedömer att myndigheten kommer att uppfylla målet om långsiktig kostnadstäckning. Revisionens iakttagelser har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen för avseende myndigheten inom verksamhetsområdet. Regeringens överväganden Regeringen bedömer att på ett förtjänstfullt sätt bidragit till samtliga mål inom tele-, radio-, utrustnings- och postområdet. Myndighetens anslag om skall även fortsättningsvis användas till de ändamål som angivits ovan. Tabell 5.4 Beräkning av anslaget Anslag 2000 11 206 Pris- och löneomräkning 159 Förslag 2001 11 365 5.9.2 37:2 Upphandling av samhälls- åtaganden Tabell 5.5 Anslagsutveckling Tusental kronor 170 400 2001 Förslag 153 484 2002 Beräknat 153 484 2003 Beräknat 153 484 1 Varav -4 000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2000. Anslaget används till att trygga funktionshindrades behov av effektiva telekommunikationer och posttjänster genom upphandling. En jämförelse mellan budget och utgiftsprognos för visar på en utgående balans 2000 uppgående till . Handikappåtgärderna är relaterade till volym, dvs. antalet funktionshindrade som är i behov av tjänsten. Detta innebär svårigheter att i förhand skatta utfallet. Anslaget har fr.o.m. minskats med . Dessa medel föreslås av regeringen användas till att finansiera en mycket angelägen höjning av anslaget 37:4 Ersättning till för alarmeringstjänst enligt avtal för att skall kunna upprätthålla en säker alarmeringsfunktion i enlighet med avtalet. Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser Tabell 5.6 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser Tusental kronor 1999 utfall prognos 2001 beräknat 2002 beräknat 2003 beräknat Utestående förpliktelser vid årets början 230 000 147 414 191 149 266 149 Nya förpliktelser 84 590 190 900 233 000 Infriade förpliktelser* -167 532 -147 165 -158 000 -159 000 -107 149 Utestående förpliktelser 147 414 191 149 266 149 Erhållen/föreslagen bemyndiganderam 200 000 250 000 290 000 * Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. Regeringens förslag: Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslaget 37:2 Upphandling av samhällsåtaganden, ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst 2004. Revisionens iakttagelser har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen för avseende myndigheten inom verksamhetsområdet. Regeringens överväganden har upphandlat ett flertal tjänster med syfte att tillgodose funktionshindrade personers behov av effektiva telekommunikationer och posttjänster. Regeringen bedömer att nuvarande inriktning av upphandlingen, inom ramen för anslaget, täcker behovet för personer med funktionshinder. Denna bedömning vilar på PTS rapporter och på den enkätundersökning som PTS utfört bland berörda handikapporganisationer. 5.9.3 37:3 Ersättning till för rikstäckande betalnings- och kassaservice Tabell 5.7 Anslagsutveckling Tusental kronor 200 000 2001 Förslag 200 000 2002 Beräknat 200 000 2003 Beräknat 200 000 Staten ansvarar för att det skall finnas en grundläggande kassaservice i hela landet som innebär att alla har möjlighet att verkställa och ta emot betalningar. Statens ansvar för den grundläggande kassaservicen framgår av 1 a § postlagen (1993:1684) och säkerställs genom ett avtal mellan staten och . Avtalet gäller till . Enligt avtalet åtar sig att tillhandahålla en grundläggande kassaservice. För tillhandahållande av denna tjänst till den del alternativ saknas och där det inte är kommersiellt motiverat att bedriva verksamhet erhåller en ersättning om . Regeringens övervägande Regeringens bedömning är att statens ansvar för en grundläggande kassaservice säkerställs genom avtalet med . Den nuvarande ordningen med ersättning till bör tillsvidare behållas. 5.9.4 37:4 Ersättning till för alarmeringstjänst enligt avtal Tabell 5.8 Anslagsutveckling Tusental kronor 144 000 2001 Förslag 144 000 2002 Beräknat 144 000 2003 Beräknat 144 000 1 Varav 4 000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2000. Regeringen har med stöd av bemyndigande (prop. 1993/94:150, bet 1993/94:TU38, rskr.1993/94:437) tecknat ett alarmeringsavtal med i syfte att säkerställa en effektiv SOS-tjänst och tillgodose behovet av alarmeringstjänster för den statliga räddningstjänsten. I alarmeringsavtalet lades ersättningen från staten till bolaget fast . Därefter fastställs avgiftens storlek i samband med att beslutar om statsbudgeten. Regeringens övervägande Regeringen anser att har fullgjort sina skyldigheter enligt avtalet. Företaget har dock framfört att nuvarande ersättning inte fullt ut täcker kostnaderna för verksamheten som är personalintensiv till sin karaktär. Regeringen föreslår därför för en ersättning om . 5.9.5 37:5 Informationsteknik: Telekommunikation m.m. Tabell 5.9 Anslagsutveckling Tusental kronor 61 720 2001 Förslag 50 000 2002 Beräknat 25 000 2003 Beräknat 25 000 Anslaget används till att finansiera IT- kommissionens verksamhet och ytterligare åtgärder i form av utredningar, projektbidrag och viss IT-infrastruktur som bidrar till att förverkliga regeringens IT-politik. Anslaget höjdes med . Anslagssparandet vid utgången av uppgick till , medel som tillsammans med innevarande års anslag gör det möjligt för regeringen att med början under innevarande år bedriva ett antal angelägna projekt inom ramen för regeringens IT-politik. Regeringens övervägande har fortsatt sin uppgift att analysera hur samhället påverkas av informationstekniken. Kommissionen har bl.a. arbetat med, att inom ett antal arbetsgrupper s.k. observatorier, lägga tonvikt vid särskilt intressanta frågor för att närmare studera områden som inte är tillräckligt belysta. (Det IT-rättsliga observatoriet, Tillväxtobservatoriet, Observatoriet för IT- infrastrukturfrågor). 2000-delegationens uppgift var bl.a. att verka som samordnare i informationsfrågor med information till allmänheten om 2000-omställningen och bistod regeringen med det omställningsarbete som genomfördes inom ramen för statens ansvar. Delegationen har löpande till regeringen redovisat anpassningsläget i viktiga samhällssektorer. Delegationen avslutade sitt uppdrag . Regeringen bedömer att de utredningar och projekt som genomförts bidragit till att förverkliga regeringens IT-politik. Anslaget om bör även fortsättningsvis användas till de ändamål som angivits ovan. 6 Politikområde Miljöpolitik under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård 6.1 Budgetförslag 6.1.1 34:1 Bidrag till Tabell 6.1 Anslagsutveckling Tusental kronor 205 792 2001 Förslag 203 077 2002 Beräknat 207 113 1 2003 Beräknat 211 523 2 1 Motsvarar 203 077 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 203 077 tkr prisnivå. Anslaget disponeras av () för uppgifter som är nödvändiga för att tillgodose samhällets behov av prognoser, varningar och beredskap samt utveckla den kompetens bygger upp i denna verksamhet. Anslaget används också för att betala medlemsavgifter i de internationella organisationerna EUMETSAT, ECMWF, WMO och IOC. Budget för avgiftsfinansierad verksamhet uppdragsverksamhet och affärsverksamhet finansieras med avgifter. Uppdragsverksamheten sker inom ramen för myndighetsansvar men bekostas med full kostnadstäckning av andra myndigheter. Affärsverksamheten bedrivs på kommersiella villkor på en helt eller delvis konkurrensutsatt marknad. Tabell 6.2 Uppdragsverksamhet Tusental kronor Uppdragsverksamhet Intäkter Kostnader Resultat (Intäkt - kostnad) Utfall 1999 11 700 11 700 0 Prognos 2000 12 400 12 400 0 Budget 2001 13 000 13 000 0 utför uppdrag åt olika myndigheter till självkostnadspris. Bl.a. utför institutet tillsyn av vattenregleringar, uppdrag åt och vissa miljöövervakningsuppdrag. ställer också data till förfogande för icke kommersiell forskning till uttagskostnad. Tabell 6.3 Affärsverksamhet Tusental kronor Uppdragsverksamhet Intäkter Kostnader Resultat (Intäkt - kostnad) Utfall 1999 175 600 177 600 -2 000 (varav tjänsteexport) (26 800) (32 200) (-5 400) Prognos 2000 173 000 172 000 1 000 (varav tjänsteexport) (18 000) (18 000) (0) Budget 2001 180 000 178 000 2 000 (varav tjänsteexport) (18 000) (18 000) (0) Affärsverksamheten visar en fortsatt ökning av omsättningen men ett sämre rörelseresultat än föregående år. bidrar inte längre affärsverksamheten direkt till infrastruktur, dvs. till datainsamling, förädling, slutproduktion och distribution. Istället skall en avgift om av affärsverksamhetens omsättning inlevereras till staten. Syftet med denna förändring är bl.a. att ge infrastrukturen en säkrare finansiering. Den inbetalade avgiften uppgick till . Revisionens iakttagelser () har gjort invändningar med anledning av en etableringen av ett kontor i . borde enligt RRV i enlighet med verksförordningen ha gett styrelsen tillfälle att yttra sig innan ärendet avgjordes och borde ha informerat regeringen. har heller inte fullgjort underättelseskyldigheten gentemot chefen för . har underrättat regeringen om etableringen. Regeringens övervägande har genomgått en omfattande rationalisering. Antalet anställda har minskat från drygt 800 personer till 587 personer . Antalet bemannade väderobservationsstationer har sjunkit från ca 145 till 20. Enligt en förstudie som utfört skulle en nerdragning därutöver av de bemannade stationerna leda till att kvaliteten i infrastrukturen allvarligt försämras, vilket medför sämre kvalitet i varningar, beredskap och prognoser. infrastruktur är av mycket stort värde för många intressenter och är ibland en nödvändig förutsättning för deras verksamhet. Några myndigheter har därför genom avtal förbundit sig att bidra till finansieringen av infrastruktur. De viktigaste bidragsgivarna är Försvarsmakten (11,), (8,) och (2,). hade /2000 samarbetsavtal med , , , , , , geologiska undersökning, och . De olika sektorernas bidrag till bör ses över i takt med att nya avtal tecknas eller nuvarande avtal revideras, för att säkerställa erforderlig kvalitet i infrastruktur samt deltagande i internationella organisationer inom området. Regeringen konstaterar att den verksamhet som bedriver som rör varningar till skydd för liv och egendom inte har bedrivits tillfredställande för . har fått regeringens uppdrag att genomföra en fördjupad prövning och skall till redovisa förslag till lämpliga mått för träffsäkerheten när det gäller varningar och prognoser. I övrigt har bedrivit sin verksamhet enligt regeringens intentioner. Regeringen anser att de åtgärder som vidtagit för att i berörda delar förbättra resultatet är tillräckliga. Avgifterna till de internationella organisationerna EUMETSAT, WMO och ECMWF var . ökar de till och till för att plana ut på . Enligt beräkningar för kommer hela det ingående anslagssparandet att förbrukas under innevarande år till avgifter för internationella organisationer. Regeringen kommer att följa kostnadsutvecklingen för deltagande i de internationella organisationerna och hur dessa kostnader påverkar övriga verksamhet. Regeringen beräknar anslaget för till . Anslaget beräknas till och till . Anslaget för har beräknats enligt följande: Tabell 6.4 Beräkning av anslag Tusental kronor Anslag 2000 200 212 Pris- och löneomräkning 2 865 Förslag 2001 203 077 Bilaga 1 Nya anslagsbenämningar Nya anslagsbenämningar Av tabellen nedan framgår benämningen på anslagen . Syftet med tabellen är att underlätta övergången till de nya benämningarna som följer av att politikområden införts. Tabell 1 Anslagsbenämningar 2000 och 2001 Benämning 2000 Benämning 2001 Anslagets namn E4 34:1 Bidrag till m.m. A1 36:1 : Administration A2 36:2 Väghållning och statsbidrag A3 36:3 : Administration A4 36:4 : Banhållning och sektorsuppgifter A5 36:5 Från EG-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk B1 36:6 Ersättning för fritidsbåtsändamål m.m. B2 36:7 Ersättning till viss kanaltrafik m.m. B3 36:8 Bidrag till sjöfarten B4 36:9 Driftbidrag till kommunala flygplatser D1 36:10 Ersättning till i samband med utdelning från AB Swedcarrier D2 36:11 Rikstrafiken: Administration D3 36:12 Rikstrafiken: Trafikupphandling D4 36:13 Viss internationell verksamhet E1 36:14 Statens väg- och transportforskningsins- titut E3 36:15 () C1 37:1 C2 37:2 Upphandling av samhällsåtaganden C3 37:3 Ersättning till för rikstäckande betalnings- och kassaservice C4 37:4 Ersättning till för alarmeringstjänst enligt avtal C5 37:5 Informationsteknik: Telekommunikation m.m. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 22