prop · GO031D28 · 2001-01-01 00:00:00 — Svensk transportforskning ligger i internationell jämförelse på en hög nivå, inte minst på trafiksäkerhetsområdet. VTI har stor betydelse för den svenska transportforskningens utveckling och fortlevnad. Regeringen anser dock inte att det föreligger tillräckligt starka skäl för att höja anslaget enligt VTI:s önskemål. Med tanke på den ansträngda ekonomiska situation som VTI befinner sig i och de åtgärder som myndigheten avser att vidta, avser dock regeringen att höja ramen för räntekontokrediten till regleringsbrev. Tabell 4.66 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 32 099 Pris- och löneomräkning 581 Förslag 2001 32 680 36:15 Tabell 4.67 Anslagsutveckling Tusental kronor 45 323 2001 Förslag 44 861 2002 Beräknat 45 736 1 2003 Beräknat 46 699 2 1 Motsvarar 44 861 tkr priser. 2 Motsvarar 44 861 tkr priser. Anslaget används till statistik inom samhällsområdet transporter och kommunikationer samt till myndighetens förvaltningskostnader. anslag har ökat kontinuerligt sedan myndigheten bildades till följd av ökade arbetsuppgifter. Antalet anställda på myndigheten har ökat från 5 personer till 26. En stor del av kostnader hänförs till kostnader för köp av statistik. Regeringens överväganden Regeringen bedömer att bör se över möjligheterna att delta i EU- finansierade forsknings- och utvecklingsprojekt. skall även se över sin statistikproduktion och lägga sig på den nivå som och EU behöver. Tabell 4.68 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 44 218 Pris- och löneomräkning 643 Förslag 2001 44 861 Kommunikationsforskningsberedningen Kommunikationsforskningsberedningens (KFB) verksamhet kommer att övertas av den nya . Anslaget redovisas under utgiftsområde 24. KFB:s regleringsbrev delar in anslaget i två anslagsposter: 1. Bidragsverksamhet (ram) 2. Förvaltningskostnader (ram) Anslaget för bidragsverksamhet skall användas för stöd till samhällsmotiverad forskning, utveckling och demonstrationsverksamhet inom kommunikationsområdet. Regeringens överväganden Regeringen har under det senaste budgetåret inte funnit någon anledning att peka ut några av som mer prioriterade än andra. KFB, och FoU myndigheten, bör göra bedömningar och anpassa verksamheten efter de förutsättningar som råder. undertecknades ett avtal mellan svenska staten och fordonstillverkarna om ett samverkansprogram för utveckling av mer miljöanpassade fordon. Industrin inbjöds i regeringsförklaringen till detta samarbete som både syftar till att minska vägtrafikens bidrag till miljöförstöringen och att skapa förutsättningar för en långsiktigt konkurrenskraftig svensk fordonsindustri. Satsningen, som aviserades i budgetproposistionen 2000, innebär att satsas gemensamt 2005, varav den statliga finansieringen kommer att uppgå till maximalt . Insatserna föreslås bl.a. finansieras med sammanlagt från anslag och från KFB:s anslag åren 2003 2005. Regeringen anser att denna prioritering bör fortsätta att gälla när KFB:s verksamhet övertas av den nya . 4.15 Länsstyrelsernas verksamhet och roll inom transportområdet 4.15.1 Länsstyrelsernas huvuduppgifter Länsstyrelserna ansvarar bl.a. för tillståndsgivning och tillstånd för den yrkesmässiga trafiken, körkortsadministration, frågor som rör lokala trafikföreskrifter, överlastavgifter, hastighetsbestämmelser, miljöfarliga transporter samt upprättande och fastställande av länsplaner för regional infrastruktur. Länsstyrelserna ska se till att utvecklingen inom kommunikationssektorn på regional och lokal nivå sker i överensstämmelse med de av riksdag och regering beslutade transportpolitiska målen. beslutade om en ny form för länsbaserad regional investeringsplanering. Länsstyrelserna och i försökslänen självstyrelseorganen, fick därmed ett större ansvar i arbetet med upprättande av planer för åren 1998 2007 jämfört med vad man hade inför föregående planer avseende åren 1994 2003. Syftet var att den regionala investeringsplaneringen skulle få en ökad förankring i samhället och att samordningen mellan olika intressenter med ansvar för transportinfrastrukturen skulle öka. De regionala planernas omfattning utökades också avsevärt. Ansvaret för genomförande av planerna ligger dock på trafikverken. Regeringen avser att även fortsättningsvis ge länsstyrelserna och i försökslänen självstyrelseorganen, en viktig roll i den långsiktiga infrastrukturplaneringen. 4.15.2 Resultatbedömning Yrkestrafik Ett mål är att länsstyrelsernas handläggning av yrkestrafik ska vara effektiv. har modern teknik i allt större utsträckning utnyttjats, bl.a. för att sprida information och tillhandahålla blanketter. Detta har bidragit till att korta ner handläggningstiderna. Det samarbete som skett inom ramen för olika arbetsgrupper, bl.a. Länsstyrelsernas arbetsgrupp för körkortsfrågor och yrkesmässig trafik (LAKY) och den s.k. storstadsgruppen har givit goda erfarenheter, särskilt avseende framtagandet av gemensamma beslutsmallar m.m. De träffar som har arrangerats i samverkan med har lett till en effektivare handläggning genom det erfarenhetsutbyte som skett där. Ytterligare ett mål är att den yrkesmässiga trafiken skall bedrivas under lika konkurrensvillkor mellan företagen och att länsstyrelserna särskilt skall prioritera uppföljningen av lämpligheten hos dem som har tillstånd för yrkesmässig trafik inklusive den ekonomiska tillsynen. Samverkan med andra berörda myndigheter har framförts som ett mycket gott och effektivt medel att nå en effektivare tillsyn av yrkestrafiken. har samarbetet inom olika projekt/arbetsgrupper fördjupats. Samverkan mellan myndigheter har i många län varit mycket fruktbart och synes ha lett till en effektivare tillsyn av yrkestrafiken. Regeringens bedömning är sammanfattningsvis att länsstyrelsernas insats har varit god i arbetet med att effektivisera handläggning och förbättra situationen inom den yrkesmässiga trafiken. Även om måluppfyllelsen kan bedömas som relativt tillfredsställande kan situationen inom den yrkesmässiga trafiken dock förbättras. Körkort Ett mål är att länsstyrelsernas handläggning av körkortsärenden skall vara effektiv. Samtliga länsstyrelser bedömer att körkortsverksamheten effektiviserats . Ytterligare ett mål är att de från trafiksäkerhetssynpunkt allvarligare trafikbrotten inom länen prioriteras och att hanteringen av körkorts-ingripanden i landet ska vara enhetlig. Bedömningen av vilka trafikbrott som är allvarligast från trafiksäkerhetssynpunkt varierar. De flesta prioriterar interimistiska beslut om körkortsingripanden. Regeringens bedömning är att länsstyrelserna på ett ambitiöst sätt arbetat med att effektivisera de administrativa rutinerna och skapa enhetliga regler. Infrastruktur Länsstyrelserna skall redovisa de åtgärder som genomförts enligt länsplanen för re- gional transportinfrastruktur och som har särskilt stor betydelse för att uppnå den regionala målbild som definierats i planen. har i stort sett alla län prioriterat uppgiften att ta fram underlag för nästkommande länsplaner samt genomförandet av gällande planer för perioden 2007. De åtgärder från länsplanerna som genomförts bedöms bidra till ökad uppfyllelse av de transportpolitiska målen. Anslagen för att genomföra fastställda planer har under både 1998 och 1999 legat lägre än nivån i planerna, vilket många läns-styrelser upplevt som ett problem. Anslagsnivån har krävt ytterligare prioritering inom länsplanerna. Det är och som har genomförandeansvaret för planerna, men länen har påverkat prioriteringarna i genomförandet. Flera län anger att pågående projekt, kollektivtrafikåtgärder samt bidrag till trafikhuvudmän för anpassning till funktionshindrade resenärer samt till kommuner för trafiksäkerhets- och miljöåtgärder har prioriterats. 5 Politikområde IT, tele och post 5.1 Omfattning Politikområdet omfattar post- och telekommunikation samt informationsteknik. De åtgärder som vidtas inom politikområdet syftar till att skapa en effektiv, säker, etisk, tillgänglig och väl utvecklad infrastruktur och därtill hörande samhällstjänster inom IT-, tele- och post-områdena. () är sektors- och tillsynsmyndighet på post-, tele- och radioområdena. Myndighetens uppgift är bl.a. att meddela tillstånd och utöva tillsyn över operatörerna på post- och telemarknaderna och att inom ramen för sitt sektorsansvar följa utvecklingen inom dessa områden. Politikområdet omfattar också regeringens satsning på IT-infrastruktur och övriga åtgärder som syftar till att skall stärka sin ställning som en av de ledande IT-nationerna i världen. Denna inriktning redovisades i propositionen Ett informationssamhälle för alla (prop. 1999/2000:86), i fortsättningen benämnd IT- propositionen. 5.2 Utgiftsutveckling Tabell 5.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet Miljoner kronor Utfall 1999 Anslag 2000 1 Utgifts- prognos 2000 Förslag anslag 2001 Beräknat anslag 2002 Beräknat anslag 2003 Anslag inom utgiftsområde 22 Kommunikationer 37:1 : Förvaltningskostnader för vissa myndighetsuppgifter 11 853 37:2 Upphandling av samhällsåtaganden 168 035 153 484 170 400 153 484 153 484 153 484 37:3 Ersättning till för rikstäckande betalnings- och kassaservice 200 000 200 000 200 000 200 000 200 000 200 000 37:4 Ersättning till för alarmeringstjänst enligt avtal 140 000 144 000 144 000 144 000 144 000 144 000 37:5 Informationsteknik: Telekommunikation m.m. 39 328 50 000 61 720 50 000 25 000 25 000 Totalt utgiftsområde 22 Kommunikationer 709 077 558 690 588 620 558 849 534 084 534 337 Anslag inom utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling 37:1 IT-infrastruktur: Regionala transportnät m.m. 450 000 Totalt politikområde IT, tele och post 709 077 958 690 588 620 1 008 849 784 084 984 337 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. disponerar fr.o.m. sina avgiftsintäkter. Anslaget 37:1 : Förvaltningskostnader för vissa myndighetsuppgifter täcker förvaltningskostnaderna för upphandling av totalförsvar och samhällsåtaganden. PTS genomför en samlad översyn av verksamheten. Denna kommer att slutföras . Översynen föranleds av ändrade förutsättningar inom beredskapsområdet, nya uppgifter inom IT-säkerhetsområdet och personalförändringar i nuvarande organisation. Anslaget 37:2 Upphandling av samhällsåtaganden har fr.o.m. budgetåret minskats med . Dessa medel har tillförts anslaget 37:4 Ersättning till för alarmeringstjänst enligt avtal. Denna omfördelning är nödvändig för att skall kunna genomföra sina åtaganden i enlighet med avtalet. 5.3 Mål 5.3.1 Mål Målet för IT-, Tele- och Postpolitiken skall vara att alla skall ha tillgång till en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar infrastruktur och därtill hörande samhällstjänster. Detta mål är preciserat i det IT-politiska målet (prop. 1999/2000:86, bet. 1999/2000:TU9, rskr. 1999/2000:256), det telepolitiska målet (prop. 1996/97:61, bet. 1996/97:TU5, rskr. 1996/97:201) och i det postpolitiska målet (postlagen (1993:1684)). 5.3.2 Mål som underlag för resultatbedömningen Målet för telepolitiken Enligt beslut (prop. 1996/97:61, bet. 1996/97:TU5, rskr. 1996/97:201) skall enskilda och myndigheter i landets olika delar få tillgång till effektiva telekommunikationer. Var och en skall ha möjlighet att från sin stadigvarande bostad eller sitt fasta verksamhetsställe utnyttja telefonitjänst inom ett allmänt tillgängligt telenät till ett rimligt pris. Alla skall få tillgång till teletjänster på likvärdiga villkor. Telekommunikationerna skall vara uthålliga och tillgängliga under kriser och i krig. Målet för IT-politiken beslutade om en nationell IT-strategi och om målen för denna (prop. 1995/96:125, bet. 1995/96:TU19, rskr. 1995/96:282). Målen för en nationell IT- strategi skulle bl.a. vara: att utnyttja IT:s möjligheter på ett aktivt sätt som bidrar till att skapa tillväxt och sysselsättning och som stärker konkurrenskraft och att värna allas lika möjligheter så att IT kan bli ett medel för ökad kunskap, demokrati och rättvisa. Rättsordningen, utbildningen och samhällets informationsförsörjning skulle prioriteras. Av propositionen framgick att effektiva former måste finnas för en kontinuerlig juridisk uppföljning av den snabba utvecklingen på området. Kunskap om informationsteknik och dess användningsområden skulle föras in på alla nivåer i utbildningsväsendet. Det skulle finnas en hög tillgänglighet till basinformation genom en väl fungerande infrastruktur för samhällets informationsförsörjning. Regleringen av telemarknaderna var enligt propositionen av väsentlig betydelse för utvecklingen av IT-området. Statens roll är att säkra och prioritera arbetet med infrastrukturen (tillgänglighet), regelverket (tilliten) samt utbildning och kunskap. Vidare angavs att bör arbeta för att regelverket inom EU utvecklas i riktning mot en överskådlig och mer generell reglering som inte hämmar den tekniska utvecklingen som användarna garanteras tillgång till grundläggande tjänster. Målet för postpolitiken Enligt postlagen (1993:1684) skall det finnas en posttjänst av god kvalitet i hela landet som innebär att alla kan ta emot brev och andra adresserade försändelser som väger högst tjugo kilo. Det skall finnas en möjlighet för alla att få sådana försändelser befordrade till rimliga priser samt försäkrade och kvitterade av mottagaren. Dessutom skall enstaka försändelser befordras till enhetliga priser. Staten ansvarar enligt postlagen även för att det skall finnas en grundläggande kassaservice som innebär att alla i hela landet har möjlighet att verkställa och ta emot betalningar till enhetliga priser. 5.4 Politikens inriktning Tele Enligt beslut (prop. 1996/97:61, bet. 1996/97:TU5, rskr. 1996/97:201) skall enskilda och myndigheter i landets olika delar få tillgång till effektiva telekommunikationer. Var och en skall ha möjlighet att från sin stadigvarande bostad eller sitt fasta verksamhetsställe utnyttja telefonitjänster inom ett allmänt tillgängligt telenät till ett rimligt pris. Alla skall få tillgång till teletjänster på likvärdiga villkor. Telekommunikationerna skall vara uthålliga och tillgängliga under kriser och krig. Att främja konkurrensen på telemarknaden är ett av de viktigaste medlen för att uppfylla de telepolitiska målen. Konkurrensen skall bidra till mångfald och valfrihet för användarna och skapa kostnadseffektiva teletjänster. Regeringens politik handlar således till stor del om att öka konkurrensen på telekommunikationsområdet. IT Allmänt Den IT-politik som lades fast av IT-beslut (prop 1995/96:125, bet.1995/96:TU19, rskr. 1995/96:282) innebar att användningen av IT skulle stimuleras genom att så många som möjligt skulle få kunskap om IT och att detta skulle ske på ett sätt som befrämjade kreativitet, tillväxt och sysselsättning. Vidare skulle IT-politiken främja konkurrenskraft, öka kunskap, demokrati och rättvisa, främja jämställdheten, utveckla välfärdssamhället i olika avseenden, t.ex. med hänsynstagande till grupper med särskilda behov samt öka effektiviteten i offentlig förvaltning. Insatser inom områdena rättsordning, utbildning och samhällets informationsförsörjning prioriterades. Genom IT-proposition (prop. 1999/2000:86, bet.1999/2000:TU9, rskr. 1999/2000:256) har målformuleringarna utvecklats. I den nya inriktningen har också nya aspekter beaktats som t.ex. miljöaspekter, tillgänglighet till landets glesare befolkade delar samt etnisk mångfald och integration. Det IT-politiska målet är att som första land skall bli ett informationssamhälle för alla. Den IT-politiska inriktningen är att främja tillväxt, sysselsättning, regional utveckling, demokrati och rättvisa, livskvalitet, jämställdhet och mångfald, en effektiv offentlig förvaltning och ett hållbart samhälle. Regeringen arbetar för att ett av EU delfinansierat institut på IT-området lokaliseras till . Institutet skall verka för att främja IT-utvecklingen i . En viktig del i arbetet för att främja etableringen i av ett på IT-området är att fortsatt utveckla möjliga arbetsuppgifter för institutet. e-Europe Vid Europeiska rådets mötet i lanserade kommissionen sitt initiativ på IT-området, e-Europe. Förslaget kan ses som ett embryo till en europeisk strategi på IT-området. Denna strategi skall försäkra att alla drar nytta av det framväxande informationssamhället. Den omfattar förslag till åtgärder för ökad tillgänglighet, tillit och kompetens inom olika tillämpningsområden. Förslaget utmynnar i en handlingsplan med angivande av ansvariga aktörer, mål och tidtabell. De insatser som föreslås omfattar åtgärder av kommissionen, , medlemsländerna, näringslivet och arbetsmarknadens parter. har handlingsplanen, e- Europe 2002, som löper fram t.o.m. vidareutvecklats. Vid det Europeiska rådets möte i Feira i godkändes handlingsplanen och dess mål. Genom bör den svenska IT-politiken beakta de mål som sätts upp i handlingsplanen. Tillgänglighet Samhällets informationsförsörjning och den tekniska infrastrukturen utgör delar av IT- infrastrukturen inom IT-området. Regeringens förslag till satsning på IT-infrastruktur i landsbygd och glesbygd syftar till att säkerställa tillgänglighet som IT- proposition är en av de prioriterade uppgifterna. Tillit till IT I Ett informationssamhälle för alla (prop. 1999/2000:86) skrev regeringen att regler och system på IT-området bör vara sådana att de skapar förtroende genom att vara säkra, förutsägbara, teknikneutrala, internationella och skydda individens integritet. Regeringens insatser på informationssäkerhetsområdet inriktas på att skapa förtroende för den nya tekniken genom att bidra till bättre generella förutsättningar för informationssäkerhetsarbetet. Vidare skall spela en aktiv roll i det internationella arbetet inom området. Regeringen prioriterar följande tre områden inom informationssäkerhetsarbetet: skydd mot informationsoperationer, ett säkrare Internet samt elektroniska signaturer och annan säkerhetsteknik. Kompetens Utbildningsbegreppet års IT- proposition vidgades IT-proposition i riktning mot ett uppmärksammande av individernas kompetens att utnyttja teknikens potential. Kompetensen är ett resultat av utbildningsinsatser och av det praktiska utnyttjandet av IT. IT-proposition föreslås en satsning för att öka IT-kompetensen i småföretag. Satsningen bör utformas av , , i samverkan med andra relevanta aktörer, som till exempel , och med utgångspunkt i småföretagens behov. Beskrivningen av satsningen i propositionen skall inte ses som definitiv eller uttömmande. Det är enligt regeringens mening oklokt att redan nu binda sig vid ett förslag utan närmare analys. Satsningen skall genomföras med början 2001. Regeringen avsätter 2002, totalt för denna satsning. Elektronisk handel Regeringens bedömning av inriktningen på det fortsatta arbetet med elektronisk handel och informationssäkerhet presenterades i propositionen Ett informationssamhälle för alla (1999/2000:86). Regeringen anser att elektronisk handel är ett viktigt medel för att öka tillväxten. Den elektroniska handeln är global och utvecklingen på området sker mycket snabbt. Regeringen anser vidare att utvecklingen inom elektronisk handel skall drivas av marknaden. Statens roll skall vara att följa utvecklingen samt att vid behov införa reglering på de områden där det visar sig behövas. En eventuell reglering skall vara internationellt baserad och teknikoberoende. Regeringen arbetar också för att konsumenter och små och medelstora företag skall få ökat förtroende för elektronisk handel. Post Den politiska inriktningen är att skapa förutsättningar för att en väl fungerande post- och kassaservice även fortsättningsvis skall finnas tillgänglig enligt de politiska målen och att post- och kassaservicen motsvarar samhällets behov. 5.5 Insatser 5.5.1 Statliga insatser inom politik- området Tele Den Europeiska kommissionen inledde en översyn av den samlade gemenskapslagstiftningen på området för elektroniska kommunikationer den så kallade "99 review". Kommissionen redovisade sin syn på detta framtida regelverk i ett meddelande. antogs förslag till en förordning, fem direktiv och ett beslut. Regeringen har fortlöpande följt arbetet och förmedlat egna ståndpunkter. Det nya regelverket skall antas av rådet och 2001 eller 2002 och nationella bestämmelser som genomför rättsakterna beräknas träda i kraft hos medlemsstaterna 2002 eller 2003. Förordningen föreslås träda i kraft . Under innevarande år kommer ett arbete att påbörjas med att se över den svenska telelagstiftningen i syfte att erforderliga anpassningar skall göras till de kommande direktiven. Vidare skall utredas vilka lagändringar som är nödvändiga i ljuset av dagens konvergensutveckling för att avhjälpa de gränsdragnings- och tolkningsproblem som påvisats vid tillämpningen av lagstiftningarna för televerksamhet, ljudradio och television. har antagit vissa ändringar i telelagen (prop. 1997/98:126, bet. 1997/98 TU14, rskr. 1997/98:305) i syfte att införa nummerportabilitet och förval av teleoperatör. Dessa lagändringar trädde i kraft . PTS föreskrifter för nummerportabilitet för fasta teletjänster (PTSFS 199:3 och PTSFS 1999:4) trädde i kraft . Förval och utlandsprefixet 00 trädde i kraft . PTS har maj- genomfört en informationskampanj till allmänheten om förvalsreformen. Regeringen överlämnade propositionen Ökad konkurrens på mobiltelemarknaden (1999/2000:57) till . En skyldighet infördes för tillståndshavare som innehar ett telenät för mobila teletjänster, att i den mån det finns tillgänglig kapacitet, på marknadsmässiga villkor upplåta nätkapacitet till andra. Skyldigheten gäller inte i förhållande till andra tillståndshavare. Förslagen i propositionen har till syfte att främja konkurrensen och mångfalden på mobiltelemarknaden genom att underlätta för tillhandahållare av mobila teletjänster att få tillträde till de mobila telenäten. Genom åtgärden vill regeringen bryta den nuvarande kopplingen mellan nätbyggnad och tjänstetillhandahållande. På så sätt elimineras konkurrensbegränsningar och konsumenterna ges ökad valfrihet och tillgång till mångfald vad gäller tjänsteutbud. Sedan antagit förslaget trädde lagändringen i kraft (bet. 1999/2000:TU8, rskr. 1999/2000:189). infördes i telelagen även en skyldighet för vissa operatörer på mobiltelemarknaden att låta abonnenter hos andra operatörer sända och ta emot telemeddelanden via sitt nät, s.k. nationell roaming (prop. 1999/2000:100, bet. 1999/2000:FiU27, rskr. 1999/2000:262). Genom roaming kan en ny operatör snabbt etablera sig på marknaden och övervinna den konkurrensnackdel det innebär att inte ha ett fullt utbyggt nät. Detta realiseras i samband med tilldelning av UMTS licenser, . har inlett förfarandet med tilldelningen av UMTS-(IMT 2000) tillstånd även kallat tredje generationens mobiltelefoni. Fyra licenser kommer att delas ut . Av största betydelse för konkurrensen på marknaden för mobilteletjänster är att antalet marknadsaktörer ökar. Det gäller såväl nuvarande GSM-marknad som den kommande marknaden för UMTS-tjänster. Genom ändringar i telelagen (1993:597) som trädde i kraft (prop. 1998/99:92, bet. 1998/99TU12, rskr. 1998/99: 238) infördes bl.a. bestämmelser om behandling av personuppgifter för att stärka integritetsskyddet och en bestämmelse om skadeståndsskyldighet vid överträdelse av dessa föreskrifter. Vidare fastställdes att regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, tillsynsmyndigheten får meddela närmare föreskrifter om bl.a. nummerpresentation, vidarekoppling och kataloguppgifter. Vissa bestämmelser infördes också angående förhållandet mellan teleoperatören och abonnenten, exempelvis krav på vad abonnemangsavtalet skall innehålla och förfarandet vid uppsägning av abonnemanget. analyserar villkoren för katalog och nummerupplysning, bland annat utreds på regeringens uppdrag en samlad katalogtjänst och referensdatabas. utövar tillsyn över teleoperatörerna och handlägger ärenden enligt telelagen. En översyn har utförts av det stora antal tillståndsvillkor som löpte ut och nya tillståndsvillkor har meddelats.