prop · GP031d15 · 2001-09-20 00:00:00 — 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Förslag till riksdagsbeslut....................................................................................... Förslag till lag om upphävande av lagen (1990:631) om avvikelser från vissa bestämmelser i semesterlagen (1977:480)............................. 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (1999:678) om utstationering av Insatser inom politikområdet ............................................................... Insatser utanför politikområdet ........................................................... Analys och slutsatser............................................................................. 23:3 Särskilda utbildningsinsatser m.m................................................ 23:5 för arbetstagares uppfinningar............................ 23:6 Internationella arbetsorganisationen ()................................ 4.8.723:7 Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO) ................................................................................. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Insatser inom politikområdet............................................................... Insatser inom andra politikområden.................................................... Analys och slutsatser ............................................................................ 24:2 Särskilda jämställdhetsåtgärder .................................................... 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet............................................................... Härledning av nivån 20022004 ............................................................................... Utgiftsutvecklingen inom politikområdet............................................................... Härledning av nivån 20022004 ............................................................................... Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser........................................................ Härledning av nivån 20022004 ............................................................................... Härledning av nivån 20022004 ............................................................................... Härledning av nivån 20022004 ............................................................................. Härledning av nivån 20022004 ............................................................................. Härledning av nivån 20022004 ............................................................................. Härledning av nivån 20022004 ............................................................................. Härledning av nivån 20022004 ............................................................................. Utgiftsutvecklingen inom politikområdet............................................................... Härledning av nivån 20022004 ............................................................................... Härledning av nivån 20022004 ............................................................................... 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.antar förslaget till lag om upphävande av lagen (1990:631) om avvikelser från vissa bestämmelser i semesterlagen (1977:480) (avsnitt 2.1), 2.antar förslaget till lag om ändring i lagen (1999:678) om utstationering av arbetstagare (avsnitt 2.2), 3.bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslaget 23:2 Arbetslivsinstitu- tet, ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare åtaganden medför utgifter på högst . (avsnitt 4.8.2), 4.för anvisar anslagen under utgiftsområde 14 Arbetsliv enligt följande uppställning: Internationella arbetsorganisationen () Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO) 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om upphävande av lagen (1990:631) om avvikelser från vissa bestämmelser i semesterlagen (1977:480) Enligt beslut föreskrivs att lagen (1990:631) om avvikelser från vissa bestämmelser i semesterlagen (1977:480) skall upphöra att gälla vid utgången av 2001. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (1999:678) om utstationering av arbetstagare Härigenom föreskrivs att 5 § lagen (1999:678) om utstationering av arbetstagare skall ha följande lydelse. En arbetsgivare skall, oavsett vilken lag som annars gäller för anställningsförhållandet, tillämpa följande bestämmelser för utstationerade arbetstagare: 2 §, 5 § andra och tredje stycket, 7 § första och andra stycket, 16, 17, 24, 2729, 31 och 32 §§ semesterlagen (1977:480), 2 §, 4 § första stycket och 1622 §§ föräldraledighetslagen (1995:584), 15 §, 16 och 17 §§ när det gäller 15 och 16 §§, 17 § 25 samt 21 befordran eller utbildning för be- 28 §§ jämställdhetslagen (1991:433), fordran, samt 1828 §§ jämställd- hetslagen (1991:433), 3, 8 och 9 §§, 10 § 2-5 samt 1120 §§ lagen (1999:130) om åtgärder mot etnisk diskriminering i arbetslivet, 24 §§, 5 § 25 och 616 §§ lagen (1999:132) om förbud mot diskriminering i arbetslivet av personer med funktionshinder samt 24 §§, 5 § 25 och 615 §§ lagen (1999:133) om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning. Vid utstationering gäller även bestämmelserna i arbetstidslagen (1982:673) och arbetsmiljölagen (1977:1160) samt, när det gäller arbetsgivare som bedriver uthyrning av arbetskraft, 4, 6 och 7 §§ lagen (1993:440) om privat arbetsförmedling och uthyrning av arbetskraft. Vad som sägs i första och andra stycket hindrar inte att arbetsgivaren tillämpar bestämmelser eller villkor som är förmånligare för arbetstagaren. Denna lag träder i kraft . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Utgiftsområde 14, Arbetsliv, består av politikområdena arbetslivspolitik och jämställdhetspolitik. Från och med överfördes vissa anslag som tidigare fanns uppförda under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv till utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet. Överföringen gjordes i syfte att renodla utgiftsområdet och därmed förtydliga finansieringen av arbetsmarknadspolitiken i sin helhet. I samband härmed ändrades namnen på berörda utgiftsområden till 13 Arbetsmarknad respektive 14 Arbetsliv. föreslår regeringen att statliga arbetsgivarfrågor överförs till utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning. Tabell 3.1 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet Totalt för utgiftsområde Arbetsliv 1Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. 2Politikområdet ligger under utgiftsområde 13. 3Politikområdet föreslås ligga under utgiftsområde 2. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Tabell 3.2 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Överföring andra utg.omr. 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och i samband med budgetpropositionen . 2Inklusive slutjustering med anledning av de statliga avtalsförsäkringarna. En närmare beskrivning av detta finns i avsnitt 9.2. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Politikområdet omfattar följande verksamhetsområden: arbetsmiljö, kunskap och kompetens, arbetsrätt, icke-diskriminering samt medling och lönebildning. Till politikområdet hör också verksamhet som avser Internationella arbetsorganisationen, . Till politikområdet hör myndigheterna (anslag 23:1), (anslag 23:2 och 23:3), Arbetsdomstolen (anslag 23:4), för arbetstagares uppfinningar (anslag 23:5), (anslag 23:6), Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO) (anslag 23:7) och (anslag 23:8). 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Tabell 4.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet Internationella arbetsorganisationen () Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexu- ell läggning (HomO) Forskning och utveckling inom arbetslivsområdet Totalt för politikområde Arbetsliv 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. Regeringen föreslår att följande mål skall gälla för politikområdet Arbetslivspolitik: Ett bra arbetsliv med väl fungerande arbets- Arbetslivspolitiken skall inom ramen för målet bidra till tillväxt, sysselsättning och ett konkurrenskraftigt näringsliv. Målen för verksamhetsområden som bidrar till politikområdet är: en bra och utvecklande arbetsmiljö (verksamhetsområde arbetsmiljö) en ökad kunskap om och i arbetslivet (verksamhetsområde kunskap och kompetens) en arbetsrätt som skapar trygghet, flexibilitet och delaktighet (verksamhetsområde arbetsrätt) diskriminering i arbetslivet och i samhället i övrigt skall ej förekomma (verksamhetsområde icke-diskriminering) arbetsfred och en lönebildning i samhällsekonomisk balans (verksamhetsområde medling och lönebildning). Härtill kommer för verksamhet målet att delta i internationellt samarbete på arbetslivsområdet som syftar till att främja sysselsättning, att förbättra arbets- och levnadsvillkor samt att värna om fackliga fri- och rättigheter. I arbetslivspolitiken som helhet ingår även att verka för jämställdhet i arbetslivet mellan kvinnor och män, jämlikhet mellan invandrare och infödda samt insatser för att motverka diskriminering och utestängning på grund av t.ex. funktionshinder, etnisk bakgrund eller sexuell läggning. Jämställdhetsfrågor behandlas särskilt under utgiftsområde 14, politikområdet Jämställdhetspolitik. las framför allt under utgiftsområde 8, politikområdet Integrationspolitik och diskriminering på grund av funktionshinder under utgiftsområde 9, politikområdet Handikappolitik. Ett bra arbetsliv med väl fungerande arbetsvillkor är ett grundläggande och självklart mål i regeringens politik. Det handlar framför allt om att ha ett helhetsperspektiv och att säkerställa en samverkan mellan de olika verksamhetsområdena inom arbetslivspolitiken. En god och utvecklande arbetsmiljö, kunskap och kompetens i arbetslivet, en arbetsrättspolitik som skapar trygghet, flexibilitet och delaktighet, mångfald, jämställdhet och icke-diskriminering samt arbetsfred och lönebildning i samhällsekonomisk balans ger tillsammans en god grund för tillväxt, sysselsättning och ett konkurrenskraftigt näringsliv. Därmed skapas också ett arbetsliv där den enskilde individen känner trygghet, tillfredsställelse och behåller sin hälsa. Även inom ramen för EU:s arbete bedrivs en politik som syftar till att uppnå ett bra arbetsliv med väl fungerande arbetsvillkor. Begreppet kvalitet i arbetet, som har diskuterats under det svenska ordförandeskapet, är i hög grad relevant i detta sammanhang. Kvalitet i arbetet står för en strävan att bedriva en arbetslivspolitik som gynnar inträde på arbetsmarknaden, kvarstående på arbetsmarknaden och utveckling i arbetslivet. De olika EG-direktiv som beskrivs under några av verksamhetsområdena nedan är viktiga redskap i strävan mot ett bra arbetsliv med väl fungerande arbetsvillkor. Ohälsan i arbetslivet uppvisar en alarmerande ökning, särskilt de långa sjukskrivningarna. Re- geringen anser att kraftfulla förebyggande åtgärder behövs för att motverka denna utveckling. Skälet är dels det lidande och de kostnader som drabbar enskilda individer, dels samhällets kostnader, direkt p.g.a. sjukersättningar och förtidspensioner och indirekt genom att ohälsan motverkar näringslivets utveckling . Av stor vikt i sammanhanget är också den betydelse arbetsmiljön i vid mening har för ett utvecklande 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 arbetsliv och för kompetensuppbyggnad och därmed för samhällsekonomin. En förutsättning för ökad sysselsättning och tillväxt är en fortsatt hög prioritering av insatser för en god arbetsmiljö som bygger på integrering av arbetsmiljöarbetet i verksamheten, liksom av insatser mot arbetsskador. Regeringen har intensifierat arbetet för att bryta den negativa utvecklingen av den arbetsrelaterade ohälsan. Arbetet leds av de berörda statsråden i social-, närings-, och . En viktig utgångspunkt för detta arbete är att alla skall kunna delta i arbetslivet efter sin förmåga. Detta kräver fokus på förebyggande insatser så att arbetsförhållanden och arbetsmiljö inte ger upphov till sjukdom eller arbetsskada samt en väl fungerande medicinsk och arbetslivsinriktad rehabilitering och effektiva försäkringssystem. Olika utredare och interna arbetsgrupper inom har lämnat förslag som knyter an till det ovan nämnda arbetet. På basis härav har regeringen utformat en sammanhållen strategisk satsning för förbättrade arbetsvillkor och för hälsa i arbetslivet. Åtgärdsprogrammets 11 punkter redovisas i sin helhet i avsnitt 4.6.2 Analys och slutsatser. Programmet innefattar åtgärder för bättre arbetsmiljö och tydligare arbetsgivaransvar, åtgärder för snabb återgång till arbete vid ohälsa, åtaganden för ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården och insatser inom forskning. Ett viktigt område är deltagande i arbetet på arbetsmiljöområdet inom EU och . Regeringen anser det väsentligt att denna roll kan bibehållas. Motsvarande gäller deltagande i internationellt och europeiskt standardiseringsarbete. , , har bedrivit ett samarbete med de baltiska staterna för att stödja deras utveckling på arbetsmiljöområdet. Samarbetet har efterhand utvidgats till andra öst- och centraleuropeiska länder. Regeringen anser att det är viktigt att AV fortsätter detta arbete. Verksamhetsområde kunskap och kompetens Arbetslivets omvandling och förnyelse tycks gå allt fortare. Forskning och utveckling inom arbetslivssektorn måste ta dessa fundamentala förändringar som utgångspunkt. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 att forskning och utveckling i större omfattning bedrivs i samarbete med näringslivet. , ALI:s, roll som nationellt på arbetslivets område innebär dels att skall bedriva egen FoU-verksamhet, men även i samarbete med externa FoU-miljöer, dels svara för arbetslivssektorns allmänna kunskapsförsörjning. Forskning och utveckling bör även fortsättningsvis bedrivas i aktiv samverkan med regionala och lokala aktörer. Erfarenhetsutbyte mellan arbetslivets aktörer samt kunskapsöverföring mellan forskning och arbetsliv är av väsentlig betydelse för både arbetslivets utveckling och för att säkerställa relevansen i den forskning som utförs. ALI:s forskning, utveckling och kunskapsförmedling skall utgöra ett komplement till universitetens arbetslivsforskning genom att i första hand vara tillämpbar och tvärvetenskaplig och fylla behov som inte tillgodoses någon annanstans. skall koncentrera sina resurser och bygga en organisation med hög kompetens för samarbete med olika parter och för spridning av forskningsresultaten. skall motivera sin forskningsinriktning och vilka behov forskningen tillfredsställer samt regelbundet se över roll- och ansvarsfördelning mellan den egna verksamheten och den som andra aktörer bedriver. överlämnade utredningen om individuellt kompetenssparande sitt slutbetänkande till regeringen. Utredningen föreslår en statlig subvention till individer som väljer att starta ett sparande för den egna kompetensutvecklingen där den största delen av subventionen faller ut i samband med kompetensutvecklingen. Arbetsgivarna skall också, enligt utredningens förslag, stimuleras att bidra till individens kompetenssparande. hölls hearingar kring utredningens slutbetänkande. Remissvaren visar att det råder enighet om behovet av ett system för individuell kompetensutveckling men oenighet om hur ett sådant system skall vara utformat. Frågan om ett system för individuell kompetensutveckling bereds därför vidare inom utifrån de synpunkter som har inkommit. Utgångspunkten för det fortsatta arbetet bör vara att en proposition om ett system för individuell kompetensutveckling skall föreläggas . I det fortsatta arbetet bör ett system utvecklas som tillgodoser följande krav: Finansieringen sker på statsbudgetens inkomstsida inom ramen för de finansiella ramar som angavs i budgetpropositionen . Systemet bör bidra till att de som får minst av de resurser som satsas på kompetensutveckling kan stärka sin ställning på arbetsmarknaden. Systemet bör inte rubba grunden för det nuvarande studiestödssystemet utan vara ett komplement till andra former av studiestöd och till den verksamhetsrelaterade kompetensutveckling som arbetsgivaren finansierar och har det fulla ansvaret för. Systemet bör ha sin utgångspunkt i att individen, arbetsgivaren och staten har ett gemensamt ansvar för och intresse av att kunskapsnivån höjs. Systemet bör vara generellt och tillgängligt för alla oavsett utbildningsbakgrund, inkomst, ålder eller ställning på arbetsmarknaden. Systemet bör vara frivilligt. Systemet bör vara enkelt och överblickbart. En statlig stimulans får mest effekt om den kombineras med individens och/eller arbetsgivarens medverkan. En stimulans bör utgå i samband med att individen genomgår en utbildning som berättigar till en sådan stimulans och utformas så att den relaterar till omfattningen på den genomgångna kompetensutvecklingen. Arbetsrätten är en betydelsefull del av arbetslivspolitiken. Den skall medverka till jämlikhet, delaktighet i arbetslivet samt till att det skapas trygghet och flexibilitet i arbetslivet. Det arbetsrättsliga regelverket syftar även till att vara ett stöd för arbetsmarknadens parter så att en utveckling genom avtal stöds. har de sociala frågorna, däribland arbetsrätten, fått en allt större uppmärksamhet inom den Europeiska Unionen. I slutsatserna från Feira och har slagits fast att skall bli den mest konkurrenskraftiga regionen i världen. För att uppnå detta mål och för att säkerställa kravet på trygghet och inflytande för de anställda är det viktigt med en dialog mellan arbetsmark- nadens parter som bygger på ett ömsesidigt förtroende, eftersom arbetsmarknadens parter har en central roll för att de uppställda målen skall uppfyllas. Vid toppmötet i träffades en politisk överenskommelse mellan medlemsstaterna i Unionen beträffande de s.k. Europabolagen, innefattande en ordning för arbetstagarinflytande i dessa bolag. Under det svenska ordförandeskapet träffades en politisk överenskommelse om ett europeiskt direktiv om information till och samråd med arbetstagare. Den ekonomiska utvecklingen mot ett mer integrerat näringsliv över gränserna där det ömsesidiga beroendet mellan olika länder ökar, påvisar vikten av ett regelsystem på europeisk nivå som tar till vara de anställdas intresse av trygghet och inflytande. Det är varje människas rätt att inte bli utsatt för diskriminering och kränkande bemötande vare sig i arbetslivet eller i samhällslivet i övrigt. För att trygga den ekonomiska tillväxten och välfärden i samhället är det dessutom viktigt att ta tillvara de mänskliga resurser som finns och inte utestänga någon på grund av etnisk tillhörighet, funktionshinder, sexuell läggning, kön eller ålder. Insatser för att motverka diskriminering skall därför ha fortsatt hög prioritet. Inriktningen på arbetet med att förebygga och motverka diskriminering har lagts fast i regeringens handlingsplan mot rasism, främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering (skr. 2000/91:59). Regeringen har för avsikt att låta utreda möjligheterna till en generell lagstiftning mot diskriminering som omfattar alla eller flertalet samhällsområden och diskrimineringsgrunder. Detta utredningsarbete skall också omfatta frågan om en eventuell sammanslagning av några eller samtliga ombudsmän. Verksamhetsområde medling och lönebildning Lönebildningen har en avgörande betydelse för den samhällsekonomiska utvecklingen. Sysselsättningen och inflationstrycket i ekonomin påverkas i hög utsträckning av hur väl lönebildningen fungerar. Formerna för lönebildningen är enligt regeringens mening i första hand en fråga mellan arbetsmarknadens parter. Avtal är att fö- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 redra framför lagstiftning eftersom ett brett samförstånd mellan parterna skapar stabilitet och legitimitet åt träffade överenskommelser. Därutöver behövs ett starkt nationellt ramverk för lönebildningen. I syfte att förbättra förutsättningarna för en väl fungerande lönebildning inrättade regeringen . har i uppgift att medla i arbetstvister och verka för en väl fungerande lönebildning. Institutet skall bidra till en fredlig lösning av arbetstvister och medverka till att arbetsmarknadskonflikter upphör . I uppgiften att verka för en väl fungerande lönebildning ingår att agera . skall bland annat kalla parter till överläggningar eller på annat sätt informera sig om kommande eller pågående avtalsförhandlingar. Internationella arbetsorganisationen () Övergripande mål för verksamheten är att stödja demokrati och mänskliga rättigheter, bekämpa fattigdom och främja social rättvisa och bättre arbets- och levnadsvillkor i hela världen samt värna om fackliga fri- och rättigheter. Verksamheten bygger på Decent work agenda och är liksom organiserad efter fyra strategiska mål: främjandet och genomförandet av grundläggande principer och rättigheter i arbetslivet, ökade möjligheter för såväl kvinnor som män att finna god sysselsättning och tryggad försörjning, ett mer omfattande och effektivt socialt trygghetssystem för alla samt främjande av trepartism (regering, arbetsgivare och arbetstagare) och social dialog. Upphävande av lagen (1990:631) om avvikelser från vissa bestämmelser i semesterlagen (1977:480) Lagen (1990:631) om avvikelser från vissa bestämmelser i semesterlagen (1977:480) innebär att det till utgången av fanns möjlighet att göra vissa avvikelser från bestämmelserna om semesterledighet i semesterlagen (1977:480). Lagen är således tidsbegränsad på så sätt att den kan tillämpas och det finns inget behov av att ha kvar den. Den bör därför upphävas. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Ändring i lagen (1999:678) om utstationering av arbetstagare Lagen (1999:678) om utstationering av arbetstagare innebär bl.a. att arbetsgivare som utstationerar arbetstagare skall tillämpa de bestämmelser i jämställdhetslagen (1991:433) som gäller förbud mot diskriminering och trakasserier, samt påföljder vid brott mot förbuden. Jämställdhetslagen ändrades i vissa avseenden. De hänvisningar till enskilda paragrafer i jämställdhetslagen som finns lag bör nu ändras så att lag fullt ut följer jämställdhetslagens något ändrade disposition. La- gens 5 § tredje strecksatsen bör ändras så att hänvisning fortsättningsvis görs till 15 och 16 §§, 17 § 25 samt 2128 §§ jämställdhetslagen. De ändringar som föreslås innebär inte några ändringar i sakligt hänseende. Fråga är endast om redaktionella ändringar. Lagrådets hörande saknar därför betydelse. Förutsättningar för en förbättrad arbetsmiljö skapas bl.a. genom åtgärder från statens sida. In- satser görs även av parterna på arbetsmarknaden och andra aktörer, t.ex. företagshälsovården. Viktiga styrmedel är tillsyn och information. AV:s verksamhet omfattar bl.a. arbetsmiljötillsyn på arbetsplatserna, meddelande av föreskrifter och allmänna råd, information om arbetsmiljö, statistik på arbetsmiljöområdet samt internationellt arbete. Verket har fått en resursförstärkning på som är särskilt avsedd för det arbetsorganisatoriska området. För att få arbetsgivarna att i ökad utsträckning införa interna system för arbetsmiljöarbetet, s.k. systematiskt arbetsmiljöarbete, har systeminspektioner blivit vanligare. ökade andelen inspektioner med denna inriktning från . Antalet krav på detta område utgjorde av samtliga krav . Utvecklingsarbetet när det gäller regler och metoder för tillsynen har intensifierats. I enlighet med krav i regleringsbrevet har ett omfattande arbete kommit igång inom AV när det gäller insatser mot ohälsa på grund av faktorer som har samband med arbetets organisation och ledning. Kompetensen på detta område förstärks dels genom nyrekrytering, dels genom utbildning (grundutbildning resp. fördjupad utbildning). Ett utvecklingsarbete har bedrivits inom verket avseende olika inspektionsmetoder med inriktning på organisatoriska frågor. Vid omarbetningen av verkets föreskrifter för systematiskt arbetsmiljöarbete har de arbetsorganisatoriska frågorna lyfts fram.