prop · GP0350 · 2001-11-12 00:00:00 — I propositionen 2000/01:135 Handlingsplan för konsumentpolitiken 2001 2005 slår regeringen fast att forskning med tydligt konsumentperspektiv är viktig för möjligheten att utveckla en aktiv konsumentpolitik och ett gott konsumentskydd. CFK skall initiera och bedriva flerdisciplinär forskning som utgår från konsumenternas perspektiv. Forskningen skall inriktas på bl.a. konsumenter och miljö. En del av övergripande utrikespolitiska ansvar inom utgörs av FN-politik och politik för utvecklingssamarbete. Departementet har även det övergripande ansvaret för frågor som gäller den inre marknadens funktion, den multilaterala handelspolitiken och det statliga exportfrämjandet. I departementets arbete för en ekologiskt hållbar utveckling läggs tonvikten på det internationella samarbetet, genom bilateralt och multilateralt agerande. Under det svenska ordförandeskapet i EU utgjorde hållbar utveckling ett av de prioriterade områdena. De stora världskonferenserna tillsammans med visar på en stark global enighet om att främja hållbar utveckling med fattigdomsbekämpning som övergripande mål. Av särskild betydelse är förberedelserna inför för hållbar utveckling i , uppföljning av om miljö och utveckling i och förberedelserna inför världskonferensen i om finansiering för utveckling. Vad gäller hållbar utveckling har departementet även ett särskilt sakansvar för bland annat arbetet med de internationella utvecklingsbankerna, ökenkonventionen och den globala miljöfonden. Vidare åligger det UD att informera i utlandet om svenska insatser för hållbar utveckling. , Sida, är en av de myndigheter som av regeringen tilldelats ett särskilt sektorsansvar för ekologiskt hållbar utveckling. I det handelspolitiska arbetet verkar UD för att söka finna effektiva lösningar och att medverka till underlag för att få till stånd en hållbar utveckling inom ramen för såväl EU:s inre marknad som multilateralt. Ett viktigt steg togs under svenskt EU-ordförandeskap då man enades om ett underlag för att utforma en strategi för integrering av miljöhänsyn inom alla aspekter av EU:s externa politik, liksom antagandet av en strategi för integrering av miljöskydd och hållbar utveckling på den inre marknaden. UD representerar i den horisontella rådsarbets- gruppen för den inre marknaden och i kommissionens rådgivande kommitté för den inre marknaden ( IMAC). Arbetet i den förra präglas av framtagande av strategier och konkreta åtgärder för att främja en hållbar utveckling och adekvat uppföljning av sektorsstrategin för den inre marknaden. På internationell nivå sker arbetet inom ramen för (WTO:s) kommitté för handel och miljö, CTE. På myndighetsnivå har ett särskilt sektorsansvar. UD har det övergripande ansvaret för det internationella utvecklings- samarbetet. Det övergripande målet är att höja de fattiga folkens levnadsnivå. För att nå detta mål har sex delmål antagits av varav ett är att främja en framsynt hushållning med naturresurser och omsorg om miljön. Inom den så kallade Cardiffprocessen svarar UD för att bidra till att Skr. 2001/02:50 utvecklingssamarbetet, EU:s liksom medlemsstaternas, genomsyras av omsorg om hållbar utveckling och att samstämmigheten ökar mellan politikområdena utvecklingssamarbete, miljö, handel och jordbruk. Under det svenska ordförandeskapet antogs en strategi för integrering av miljöhänsyn inom EG:s hela utvecklingssamarbete. UD kommer tillsammans med Sida att verka för att Europeiska kommissionen ger arbetet för hållbar utveckling inom biståndet en central roll. Inom en rad andra områden såsom den inre marknaden samt den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken har framsteg gjorts vad gäller att säkra miljöhänsyn på områdena i fråga. Ett av de nyare områden som behandlats är kopplingen mellan miljösituationen och säkerhetspolitiska förhållanden i ett visst område. Vid i enades man om en EU-strategi för hållbar utveckling som ligger till grund för det fortsatta arbetet inom de skilda sektorerna. I enlighet med slutsatserna från toppmötet i kommer Allmänna rådet att ha en samordnande roll för EU:s fortsatta arbete med en strategi för hållbar utveckling. UD har fortsatt att vidare operationalisera vad som krävs av EU:s och medlemsstaternas bistånd för att främja hållbar utveckling och ägarskap av miljökonventionerna inom utvecklingsländerna. Det sker bland annat genom att stödja framtagandet av miljöpolicy inom utvecklingsbankerna. Inom FN:s kommission för hållbar utveckling (CSD) har som EU-ordförande verkat för att förberedelseprocessen inför getts hög politisk profil inom såväl EU som världssamfundet. har valts in i byrån för förberedelserna av världstoppmötet . Åtgärd UD 97:1 Uppmärksamma frågor om ekologisk hållbarhet i analys och rapportering UD:s insatser kring analys och rapportering avseende ekologisk hållbarhet i utvecklingssamarbetet berör såväl UD:s eget landanalysarbete och utlandsmyndigheternas länderrapportering som de svenska insatserna för att internationellt analys- och rapportarbete beaktar dessa frågor. UD begär i ökad utsträckning i sin ver ksamhetsplanering och i sina instruktioner till utlandsmyndigheterna sådan analys och rapportering. Den andra aspekten tillgodoses genom att UD i samband med svensk finansiering av internationellt arbete inom miljöområdet till de olika uppdragen kopplar krav på rapportering om hur insatserna tillgodoser ekologiska hållbarhetskrav. Ett viktigt tema under det nionde mötet med FN:s kommission för hållbar utveckling (CSD) 2001 var att utveckla informationen och indikatorer för hållbar utveckling inom miljöområdet. driver aktivt detta arbete, vilket bl.a. är ägnat att utveckla gemensamma indikatorer för att förbättra beskrivningen av utvecklingen i fråga om ekologisk hållbarhet. En viktig insats är två studier finansierade av inom Skr. 2001/02:50 området finansiering av internationella allmänna nyttigheter (global public goods). Den första rapporten gäller insatser knutna till gränsöverskridande vatten, as an International Public Good, den andra Financing Global Public Goods innefattar två fallstudier kring finansiering av insatser inom områdena klimat och biologisk mångfald. Åtgärd UD 97:2 Fortsätta främja miljöhänsyn och hållbar utveckling i det bilaterala och multilaterala utvecklingssamarbetet samt i EU-biståndet, med särskild betoning av fattigdomsaspekterna Arbete pågår med att förstärka integrationen av miljö och hållbar utveckling i FN:s verksamhet, inte minst inom ramen för general- sekreterarens reformarbete på områdena hållbar utveckling och bosätt- ning samt inom FN:s flyktingprogram, UNHCR. Vidare pågår arbete för att utveckla och driva svenska prioriteringar genom regleringsbrev, i det multilaterala utvecklingssamarbetet samt i det bilaterala arbetet med lands- och regionstrategier, och i policyarbete för EU:s utvecklingssamarbete. Arbetet utgår från de riktlinjer som lades fast i regeringens skrivelse internationella samarbete för hållbar utveckling (skr. 1996/97:2). Asien-strategins (skr. 1998/99:61) betoning av hållbar utveckling genomförs bl.a. genom intensifierat samarbete med . En ny politik för EG:s utvecklingssamarbete antogs i vilken fastslås att fattigdomsbekämpning är det övergripande målet för utvecklingssamarbetet och att horisontella frågor som hänsyn till miljön skall genomsyra EG:s utvecklingssamarbete. Vidare antogs en strategi för integrering av miljöhänsyn i EG:s bistånd och ett handlingsprogram för biologisk mångfald och utvecklingssamarbete. UD söker i nära samarbete med Sida att verka för att Europeiska kommissionen konkretiserar och genomför de riktlinjer som lagts fast i denna nya strategi. Nyckelfrågor för kommissionen är att förbättra den interna kompetensen och verka för samstämmighet mellan EU:s olika politikområden för att främja hållbar utveckling. FN beslutade att inrätta ett skogsforum ( UNFF) för globalt samarbete kring hållbart skogsbruk. har aktivt deltagit i utformandet av detta forum och fastställandet av dess femåriga arbetsprogram. UNFF har även utarbetat ett handlingsprogram för hur skogsbruket skall bli mer hållbart. I denna plan behandlas även hur u- länderna skall stödjas i sitt arbete för uthålligt skogsbruk. Det ökande trycket på de begränsade sötvattenresurserna påverkar framför allt fattiga delar av befolkningen. I FN:s milleniedeklaration anges bl.a. som målsättning att antalet personer som inte har tillgång till sötvatten skall halveras och att strategier för hållbar vattenhantering skall utarbetas. arbetar aktivt för att bidra till att denna målsättning kan uppfyllas. UD ansvarar vidare för det svenska arbetet inom de internationella utvecklingsbankerna. driver aktivt att dessa institutioner skall utveckla strategier och riktlinjer för att integrera miljöhänsyn i sitt arbete. har presenterat ett utkast till strategi. inom andra utvecklingsbanker pågår liknande arbete. kommer att Skr. 2001/02:50 fortsätta att verka aktivt för att dessa institutioner skall arbeta med integrering av miljöhänsyn i verksamheten. Åtgärd UD 97:3 Följa upp FN:s generalförsamlings extra möte om uppföljningen av världskonferensen om miljö och utveckling (UNGASS 1997) FN:s kommission för hållbar utveckling (CSD) möts för en översyn av tillämpningen och vidareutvecklingen av besluten från samt från generalförsamlingens nittonde extra möte . CSD har ett tematiskt arbetsprogram där några valda avsnitt ur behandlas . CSD har bl.a. tagit upp frågan om världshaven, hållbara konsumtions- och produktionsmönster, jordbruk och markanvändning, finansiering av hållbar utveckling och handel. Vid CSD:s nionde möte behandlades bl.a. energi, transport och information till beslutsfattare. Vidare har beslutat att arrangera ett världstoppmöte om hållbar utveckling i för att utvärdera och ta konkreta nya initiativ för hållbar utveckling. CSD har uppgiften att förbereda världstoppmötet och ett första möte inom den förberedande kommittén (CSD 10) hölls . har förberedelserna inletts, och det svenska EU- ordförandeskapet har spelat en mycket aktiv och drivande roll inom EU såväl som internationellt. har också invalts i byrån för toppmötets förberedande kommitté. Åtgärd UD 97:4 Fortsätta arbeta aktivt för hållbar utveckling inom globala konventioner har deltagit vid partsmöten för konventionen om biologisk mångfald, FN:s konvention mot öken- spridning, FN:s konvention om klimat och möten inom Montreal- protokollet. har förhandlingarna inom ramen för klimat- konventionen varit intensiva. Det hela kulminerade på den återupptagna sessionen av den sjätte partskonferensen som ägde rum i . Samtliga parter, utom , kunde då enas om ett förhandlingspaket som bl.a. innebar att de utestående frågorna gällande Kyoto-protokollet har lösts: institutioner etableras, reglerna för handel med utsläppsrätter förtydligas, likaså förtydligas villkoren för att använda de s.k. projektbaserade mekanismerna varav en, Mekanismen för ren utveckling, är särskilt intressant för . Vägen ligger nu öppen för ratificering och ikraftträdande av protokollet som innebär att åtagandena om att reducera utsläppen av växthusgaser blir juridiskt bindande. i innebar också att frågan hur ytterligare stöd från i-länderna till skall utformas, volymen på stödet och institutionella frågor i anslutning till detta besvarades. Stöd för kapacitetsutveckling, teknologiöverföring ("ren teknik") och stöd till att minska skadeverkningarna av klimatförändringar kommer att vara viktigt framgent. På EU:s initiativ gjordes en politisk deklaration i samband med Deklarationen innebär bl.a. ett starkt politiskt Skr. 2001/02:50 åtagande att ge ytterligare stöd till de ovan nämnda områdena. hölls den femte partskonferensen om biologisk mångfald. Vid denna behandlades bl.a. frågan om fördelning av biologiska nyttigheter mellan länderna i syd som äger genetiska resurser och länderna i nord som förädlar och industrialiserar dessa. Vidare undertecknades det globala Cartagenaprotokollet om biosäkerhet vid handel med gentekniskt modifierade organismer (GMO) efter många års förhandlingar. Protokollet lyder under konventionen om biologisk mångfald och stimulerar till ökat samarbete mellan i- och i syfte att ta tillvara teknikens positiva effekter för och minska de negativa effekterna. saknar av världens länder nationella regler, de flesta av dessa är . En av Montrealprotokollets viktigaste frågor ur svensk synvinkel är bistånd till för en effektiv utfasning av ozonnedbrytande ämnen med utnyttjande även av våra egna erfarenheter. Särskild uppmärksamhet ägnas arbetet inom styrelsen för Montrealprotokollets multilaterala fond. Inom detta ges prioritet åt att fastställa nya riktlinjer som ökar u- ländernas ägarskap av utfasningen av ozonnedbrytande ämnen och insatser för att fonden utnyttjas på ett långsiktigt hållbart sätt, bland annat genom att driva på att fonden successivt upphör att ge bidrag till att ersätta CFC med HCFC. Vid ökenkonventionens partsmöte och det intersessionella mötet behandlades genomförandet av konventionen i de drabbade länderna. Vidare antogs ett nytt regionalt annex som inkluderar de regioner i som är drabbade av markförstöring av den typ som omfattas av konventionen. är medlem i konventionens byrå 2000 2001. stödjer särskilt den fortsatta utvecklingen av den s.k. Globala Mekanismen ett organ inom konventionen vars uppgift är att hjälpa drabbade länder att nå internationell finansiering till åtgärder inom torrområden och att hindra spridning av öknar. om långlivade organiska föroreningar undertecknades vid en diplomatkonferens i . Konventionens syfte är att eliminera de långlivade organiska förorening- arna, bl.a. dioxin och PCB, så att människors hälsa och miljön skyddas. Åtgärd UD 97:5 Verka för en tillfredsställande påfyllnad av den globala miljöfonden Den globala miljöfonden ( GEF) medverkar till att finansiera de mer- kostnader (s.k. incremental costs) för utvecklingsprojekt i utvecklings- länder som kan uppkomma för att uppnå globala miljövinster. GEF är finansiell mekanism för och för konventionen om biologisk mångfald. Fonden disponerar 2,75 miljarder USD för perioden 19982002. Förhandlingarna inför nästa påfyllnadsperiod har inletts och beräknas vara avslutade . Parallellt med dessa förhandlingar genomförs en av initierad oberoende utvärdering av fondens verksamhet. kommer att fortsätta det konstruktiva engagemanget i och är berett att öka sina bidrag för att GEF även i fortsättningen skall få en tillfredsställande finansiering med Skr. 2001/02:50 en rimlig bördefördelning mellan givarna. Åtgärd UD 97:6 Verka för att miljöaspekter för en hållbar utveckling integreras i WTO bl.a. i kommande förhandlingar om handelsliberalisering deltar i de internationella diskussionerna om handel och miljö främst inom (WTO:s) kommitté för handel och miljö, CTE. Denna kommitté är huvudforum för behandlingen av frågor som rör sambandet mellan handel och miljö. Arbetet inom CTE är av stor betydelse för att påverka och genomdriva eventuella förändringar i handelsregelverket med inriktning mot en hållbar utveckling. Som framgår av ovan arbetar för att miljö och hållbar utveckling skall integreras i handelsregelverket så att en liberalisering av handeln kan medverka till en hållbar utveckling. För att nå ett önskat resultat på området verkar och EU för att miljöfrågorna skall ingå i en ny förhandlingsrunda i WTO. Utöver att arbeta för att förhållandet mellan handels- och miljöpolitiken skall klargöras på ett antal områden i en kommande WTO-runda, verkar för att frågan om liberalisering av miljörelaterade produkter, teknik och tjänster skall prioriteras inom ramen för bilaterala och multilaterala förhandlingar. För att bl.a. öka förtroende för EU:s politik på området vill att EU skall öppna sina marknader för produkter som är av intresse för samt se över och helst kraftigt reducera eller avveckla ohållbara subventioner inom t.ex. jordbruket och fisket. Det är även viktigt att och EU medverkar till kapacitetsuppbyggnad och tekniskt bistånd som kan bidra till en ökad kunskap om på området. handelsrelaterade bistånd bör även bl.a. ha som mål att förbättra förmåga att adressera miljö- och hållbarhetsaspekter av existerande och övrig handelsliberalisering. Åtgärd UD 97:7 Genom bl.a. biståndet stödja utvecklingsländernas produktion och export av miljöanpassade produkter Det ökande miljömedvetandet i EU-länderna har medfört strängare miljökrav på produkter både från konsumenter och myndigheter. De nya kraven kan upplevas som handelshinder av producenter och exportörer i . Samverkan mellan UD och Sida i frågan om underlättande av ekologisk jordbruksproduktion i och export från utvecklingsländer pågår fortsatt. En viktig uppgift är att öka kunskapen i om vilka miljökrav som gäller i EU-länderna. En med ekologiska produkter har tagits fram med syftet att öka kunskapen om vilka miljökrav som ställs inom EU. tar bl.a. upp , EU:s uppbyggnad och lagar och regler inom EU som rör miljön. Den vänder sig till exportråd och exportörer i som handlar med länder inom EU. Regeringen har i skilda sammanhang redovisat det miljöarbete som bedrivs av myndigheterna under Försvarsdepartementet. Detta miljöarbete har fortsatt bedrivits aktivt och med ett betydande engagemang. Av särskild betydelse är det sektorsansvar för ekologiskt hållbar utveckling som regeringen tilldelat Försvarsmakten och . Detta ansvar utgör en grundläggande inriktning för myndigheternas fortsatta arbete och för arbetet inom respektive sektor. En huvudpunkt i miljöarbetet är införandet av miljöledningssystem. Regeringen har i regleringsbrevet för angivit tidpunkter för flera myndigheter när ett sådant system skall vara infört. Så gäller t.ex. att Försvarsmakten skall ha infört miljöledningssystem i hela organisationen . Övriga myndigheter skall fortsätta pågående arbete i detta avseende. En annan viktig uppgift för den militära sektorn är tillämpningen av riktlinjerna för miljöanpassad försörjning med försvarsmateriel. Försvarsmiljöinsatserna i de baltiska staterna har fortsatt och nya projekt har satts i gång . Regeringen anser att försvarsmiljöprojekten i i både det omedelbara perspektivet och i det långsiktiga perspektivet har betydelse för de berörda försvarsmakternas miljöarbete och för miljön i . Det är enligt regeringens mening angeläget att myndigheterna inom Försvarsdepartementets sektor fortsätter sitt föredömliga arbete för ett ekologiskt hållbart . Åtgärd Fö 97:1 och 2 Fortsätta att målmedvetet bedriva miljö- arbetet inom Försvarsdepartementets verksamhetsområde enligt de riktlinjer som tidigare redovisats för . Agera för att myndigheterna inom Försvarsdepartementets verksamhetsområde ägnar stor uppmärksamhet åt att genomföra den av statsmakterna anvisade inriktningen av miljöarbetet Huvuduppgifterna för Försvarsmakten i miljöhänseende är arbetet med sektorsuppdraget, miljöledningssystem och miljöanpassad försörjning med försvarsmateriel se även åtgärderna Fö 98:1, Fö 99:1 och 2. Inom ramen för arbetet med att införa ett miljöledningssystem skall Försvarsmakten lägga särskild vikt vid bl.a. en fortsatt miljöutbildning och fortsatta åtgärder för att begränsa utsläppen av fossila bränslen och andra skadliga ämnen, liksom vid att fortsätta att avveckla användningen av ämnen som bryter ned ozonskiktet. Försvarsmakten skall ävenledes fortsätta arbetet med att återställa områden som har skadats av militär I regleringsbrevet för har regeringen också Skr. 2001/02:50 uppdragit åt Försvarsmakten att fördjupa och konkretisera arbetet med strategiska miljöbedömningar i planerings- och beslutsprocessen, se åtgärd Fö 2000:1. , samt det civila försvarets miljö arbete bedriver miljöövervakning till sjöss. Övervakningen är främst inriktad på tidig upptäckt av olje- och kemikalieutsläpp, men även på algblomning samt tillsyn av djur- och naturskyddsområden. upptäcktes knappt 300 oljeutsläpp. Trots omfattande insatser bedömer regeringen att antalet utsläpp fortfarande ligger på en oacceptabelt hög nivå. Luftburen övervakning är ett effektivt sätt att upptäcka och minska antalet illegala utsläpp. I propositionen Svenska miljömål - delmål och åtgärdsstrategier har regeringen därför föreslagit att skall tillföras ytterligare resurser för att skärpa övervakningen till havs samt att öka satellitspaningen (prop. 2000/01:130). Vidare anser regeringen att det måste bli enklare att beivra olagliga utsläpp. Regeringen har därför i propositionen Åtgärder mot föroreningar från fartyg bl.a. föreslagit att skall få vissa utökade befogenheter, t.ex. att inleda förundersökning, i syfte att effektivisera rättsprocessen (prop. 2000/01:139). Arbete pågår inom med att kartlägga olyckors miljöpåverkan. Som en del av sektorsansvaret har cirka 200 miljödomstolsärenden handlagts. Utvecklingsarbetet Den gröna räddningstjänsten har resulterat i en lärobok och i stöd till den kommunala räddningstjänsten för miljövänligare övningsmetoder och övningsplatser. Miljöutbildningar har internt genomförts. Upphandling av certifieringsorgan har genomförts för att certifiering skall kunna genomföras . Även i det omfattande räddningstjänst- samarbetet med , och betonas miljöaspekterna. Arbetet med interna miljöpolicy har bl.a. resulterat i fördjupat samarbete med hyresvärdarna för att minska förbrukningen av vatten, värme och el. Investeringar för att kunna nyttja alternativa drivmedel har även utförts. Konkreta mål för att minska pappers- förbrukningen har formulerats och resultaten av dessa mål har överträffat förväntningarna. I regeringens beslut fick i uppdrag att införa ett miljöledningssystem. Som ett första steg har genomfört en omfattande miljöutredning. Utredningen blev klar och kartlägger direkta och indirekta miljöpåverkande faktorer. Utredningen visar hur myndighetens verksamhet påverkar miljön och pekar ut de faktorer som har störst miljöpåverkan. Utredningen skall tillsammans med nyckeltal ge fortlöpande underlag för beslut om vilka aktiviteter och miljöaspekter som skall prioriteras i miljöpolicy och miljöhandlingsplan. Miljöarbetet har inledningsvis berört transporter, lokaldrift, kontorsutrustning, information, lokalvård och förbrukningsmateriel samt avfall. Den totalförsvarsgemensamma verksamheten Skr. 2001/02:50 Miljöarbetet hos myndigheterna inom den totalförsvarsgemensamma verksamheten utvecklas vidare. Miljöledningssystem skall införas hos Fortifikationsverket1, och . Dessa myndigheter skall bedriva sitt miljöarbete i enlighet med vad som anges i regeringens särskilda beslut med uppdrag till statliga myndigheter gällande miljöledningssystem i statlig förvaltning. skall även tillämpa de av regeringen fastställda riktlinjerna för miljöanpassad försörjning med försvars- materiel. Åtgärd Fö 97:3 Fortsätta att bedriva ett aktivt internationellt miljöarbete rörande militär verksamhet Inom det internationella försvarsmiljösamarbetet fortsätter att spela en aktiv roll. Den svenska medverkan i (NATO/CCMS) fortsätter och utvecklas. deltar i pilotstudien om konsekvenser för miljön och säkerheten av folkomflyttningar i stora städer och i pilotstudieprojektet om hållbart byggande inom den militära infrastrukturen. Arbetet inom det nordiska försvarsmiljösamarbetet på departementsnivå fortsätter. Genom att diskutera försvarsmiljöfrågorna gemensamt i och genom att samnordiskt driva dessa frågor både nationellt och internationellt kommer den gemensamma nordiska miljön att förbättras. Genom den s.k. Östersjömiljarden finansierades tidigare den svenska delen av de gemensamma svensk-amerikanska försvarsmiljöprojekten i . Dessa projekt avslutades . Därefter har nya försvarsmiljöprojekt i satts i gång, nu finansierade genom det s.k. säkerhetsfrämjande stödet (prop. 2000/01:119). utarbetar på regeringens uppdrag härvidlag ett fördjupat underlag om möjligheterna till svenskt stöd rörande miljöanpassad ammunitionsavveckling i . I ett annat projekt översätter Försvarsmakten tillsammans med estniska myndigheter till estniska och anpassar den till estniska förhållanden.