prop · GP035 · 2001-09-25 00:00:00 — Den dominerande frågan har varit förberedelsearbetet inför de nordiska ländernas operativa inträde i . En betydande del av arbetet har bestått i att förbereda beslut av rådet om de förändringar av regelverket som krävdes för de nordiska ländernas inträde. En annan uppgift har varit att tillföra Schengens handböcker angående viseringsärenden de uppgifter som behövs i den praktiska handläggningen av viseringsansökningar. har mycket arbete ägnats åt att utveckla de datasystem som behövs i den praktiska hanteringen av viseringsärenden. Rådet har därutöver fattat ett antal beslut om ändringar och tillägg i det gemensamma regelverket. Kommissionen presenterade ett förslag till förordning. Förordningen innebar att viseringspolitiken harmoniseras fullt ut dvs. positiv lista och en negativ lista framlades som alla medlemsstater är Skr. 2001/02:5 bundna av. Förordningen antogs av rådet (539/2001, EGT L 81/1). Däremot innebär inte förordningen att praxis harmoniseras. Svenska myndigheter beslutar vem som ska beviljas visering. Riktlinjerna är att normalt resande ska underlättas som visering behövs som stöd för den reglerade invandringen. av alla ansökningar om visering till beviljas. Det franska ordförandeskapet presenterade ett förslag till förordning om långtidsviseringar som antogs av rådet (1091/2001, EGT L 150). Genom denna förordning erkänns anhöriga, som i väntan på uppehållstillstånd på grund av anknytning har långtidsviseringar, samma rätt till fri rörlighet som övriga som är bosatta i EU- länder. Förordningen innebär dock ingen förändring för eftersom personer med anknytning får uppehållstillstånd direkt och kan röra sig fritt inom Schengenområdet. antog även rådsslutsatser angående lokalt konsulärt samarbete som ett led i strävan att harmonisera tolkningen av det gemensamma regelverket. Därutöver fattade ett antal beslut av teknisk natur, framför allt om hur ändringar i regelverket skall kunna genomföras. Enligt artikel 62 (3) EG-fördraget skall åtgärder vidtas som anger villkoren för att medborgare i tredje land skall ha möjlighet att under en tre månaders period resa inom medlemsstaternas territorium. Kommissionen har lämnat ett förslag i frågan (KOM(2001)388). har möten ägt rum med företrädare för kandidatländerna inom ramen för det samarbete som skall underlätta deras inträde i EU. har tillsammans med , och inom denna ram haft ett samarbete med konsulära myndigheter i , och . Gränskontrollfrågorna samordnas i en särskild arbetsgrupp. Arbetsgruppen diskuterar bl.a. frågor som rör personkontrollen vid EU:s yttre gränser och utplacering av dokumentrådgivare på flygplatser. Gränskontrollfrågor diskuteras även till viss del inom arbetsgruppen CIREFI. Detta gäller bl.a. frågor som rör människosmuggling. Inom invandringsområdet har i princip all tid ägnats åt förhandlingar runt förslaget till direktiv om rätt till familjeåterförening. fortskridit har det stått klart att graden av harmonisering inte kommer att När det gäller frågan, vilka anhöriga som skall ha rätt till familjeåterförening, är medlemsstaterna överens om att kärnfamiljen skall ha rätt till återförening. När det gäller övriga anhöriga har man inte lyckats enas om några bindande regler. Allt tyder på att det kommer att lämnas åt varje medlemsstat att avgöra i vilken mån dessa anhöriga skall Skr. 2001/02:5 beviljas återförening. Några medlemsstater och kommissionen är oroade över att direktivet kommer att bli urvattnat och frågar sig vilket värde det kommer att ha för en gemensam invandringspolitik. I slutet av den svenska ordförandeskapsperioden påbörjades behandlingen av kommissionens direktivförslaget om varaktigt bosatta tredjelandsmedborgare ((2001)127 slutligt). Syftet med förslaget är att ge tredjelandsmedborgare som varit bosatta i en medlemsstat en särskild permanent status som under vissa förutsättningar skall ge rätt till bl.a. bosättning i en annan medlemsstat. Denna särskilda status kommer för svensk del att innebära ett komplement till de permanenta uppehållstillstånd som utfärdas. 2.4.6Migration avvisning och utvisning En målsättning för EU-samarbetet är att uppnå en bättre samordnad EU- politik för återtagande och återsändande. Instrument som kan användas i detta syfte är bl.a. speciella återtagandeavtal och återtagandeklausuler i andra avtal. Återtagandeavtal reglerar det praktiska förfarandet och ansvaret för personer som inte har rätt att vistas på endera av de avtalsslutande parternas territorium och som skall återtas av den stat där personen är medborgare eller har vistats. har standardklausuler för återtagande använts i s.k. blandade avtal och associeringsavtal mellan EU och en annan stat. Dessutom finns ett standardiserat återtagandeavtal som medlemsstaterna kan använda vid bilaterala förhandlingar med tredje länder. Som en följd av Amsterdamfördragets ikraftträdande har EU givits behörighet att ingå återtagandeavtal som blir bindande för medlemsstaterna. Under den gångna har perioden innehåll och utformning av sådana gemenskapsåtertagandeavtal diskuterats liksom mandat till kommissionen att förhandla med ett tredje land om sådana avtal. Kommissionen har av rådet givits mandat att förhandla om återtagandeavtal med ett antal tredje länder, bl.a. och . Standardklausulerna om återtagande har reviderats med anledning av den kompetens EU tillförts på området genom . Klausulerna skall kunna användas i blandade avtal och associeringsavtal. CIREA står för , reflektion, erfarenhetsutbyte och analys i asylfrågor. I CIREA träffas asylexperter från alla medlemsstater. Gruppen brukar träffas ca per ordförandeskap. Syftet är att asylbedömningar så långt som möjligt skall göras på samma sätt i alla EU-länder. Asylexperterna kommer från motsvarigheterna till och i de olika EU-länderna. Varje möte har bl.a. som tema ett utvalt land, från vilket många asylsökande kommer till . Under det svenska ordförandeskapet har fokus varit på länderna , och . Diskussionen fokuserar vanligtvis på den asylrättsliga tillämpningen av Skr. 2001/02:5 Genèvekonvention angående flyktingars rättsliga ställning och på ny information om situationen för mänskliga rättigheter i landet i fråga. Vidare behandlas mer generella frågor. Det utväxlas information om ändringar i lagstiftning och praxis och information om nationell statistik utbyts. UNHCR deltar med experter som ofta arbetat i det aktuella landet. Under det svenska ordförandeskapet deltog samtliga kandidatländer vid mötet om och i seminarier om bättre och mer jämförbar migrationsstatistik. CIREA ingår också som en del i den transatlantiska dialogen. Det innebär att och deltar vid två möten och jämför politikutveckling och praxis i asylfrågor mellan sig och EU:s medlemsländer. En prioriterad fråga för det svenska ordförandeskapet var även att förbättra EU:s statistikutbyte. Inom CIREA vidtogs åtgärder för förbättrad jämförbarhet och ökad effektivitet, bl.a. diskuterades dessa frågor vid ett särskilt expertmöte. En särskild undergrupp till CIREA är domaravdelningen som träffas . I gruppen ingår domare från överinstanser i asylärenden. Svenska representanter i domaravdelningen kommer från . Under det svenska ordförandeskapet har gruppen diskuterat lagar och praxis angående nya ansökningar om uppehållstillstånd efter lagakraftvunna avvisningsbeslut och flyktingbedömningar när personens skyddsbehov har uppstått i asyllandet. CIREFI (, reflexion och utbyte i frågor som rör gränspassage och invandring) har som sin främsta uppgift att samla in, utbyta och vidarebefordra information samt att sammanställa dokumentation om alla frågor som rör gränspassage och invandring. Detta utbyte av information sker dels vid arbetsgruppens möten i , dels genom att medlemsstaterna skickar in statistiska uppgifter, i enlighet med antagna definitioner, till för sammanställning. En prioriterad fråga för det svenska ordförandeskapet var att förbättra EU:s statistikutbyte. Åtgärder för förbättrad jämförbarhet och ökad effektivitet stod således högt på CIREFI:s dagordning , bl.a. diskuterades dessa frågor vid ett särskilt expertmöte. CIREFI har också förbättrat sitt system för informationsutbyte och infört ett tidigt varningssystem för brådskande information om människosmuggling. upprättade CIREFI ett nätverk mellan EU:s migrationssambandsmän i . CIREFI har haft informationsutbyte med kandidatländerna, , och om frågor kring gränskontroll och olaglig invandring. En dialog om dessa frågor har också påbörjats med . Kontakterna med skall ses i ljuset av tragedin i då 53 kinesiska medborgare dog i samband med ett försök att olagligt invandra i . Högnivågruppen för asyl och migration (HLWG) Högnivågruppen för asyl och migration inrättades av . skulle migrations- och asylfrågorna behandlas inom EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik och medlemsstaterna enas om ett integrerat arbetssätt. Tanken var att kopplingen mellan utrikes-, bistånds-, säkerhets- samt migrations- politiska åtgärder skulle stärkas, likaså kontakterna mellan ursprungs-, transit- och mottagarländerna. Syftet är att genom förebyggande arbete minska flyktingströmmar . Högnivågruppen påbörjade sitt arbete med att fokusera på sex länder som är ursprungsländer för många migranter till . Handlingsplaner för , , , och antogs av Allmänna rådet . En handlingsplan för med närliggande områden antogs . har varit ledande i arbetet med att utarbeta handlingsplanen för samt deltagit aktivt i utarbetandet av övriga handlingsplaner. Den pelaröverskridande arbetsmetoden som präglar arbetet i högnivågruppen är helt i linje med helhetssynen i den svenska asyl- och migrationspolitiken och utgör ett värdefullt komplement till övriga instrument inom unionen. Mot denna bakgrund genomfördes ett omfattande arbetsprogram i högnivågruppen under det svenska ordförandeskapet i . Det svenska ordförandeskapet inriktades på god samordning i ministerrådet samt aktiv politisk dialog med de berörda länderna, där detta var möjligt, samt med de internationella organisationer som är aktiva i länderna och deras närregion. Dialogen intensifierades med två länder, och , och en ny dialog inleddes med två länder, och , genom bland annat resor till regionen och möten på hög nivå. För kunde en formell arbetsgrupp under EU- associeringsavtal inrättas för samtal om migration, utveckling och arbetsmarknadsfrågor. Sammantaget har framsteg gjorts av EU när det gäller att angripa flyktingfrågor på bred front genom att erbjuda förvaltningsstöd, hävda en samlad europeisk syn och samarbeta med berörda länder. Det rättsliga och inrikes samarbetet inför utvidgningen med kandidatländerna öppnades förhandlingskapitlet om rättsliga och inrikes frågor med , , , , och . öppnades samma kapitel med , , , och . Med hänsyn till områdets centrala betydelse för bl.a. rättsstatskriteriet förklarade justitie- och inrikesministrarna tidigt att de avsåg att spela en aktiv roll i utvidgningsprocessen. Det har därefter tagits flera initiativ i utvidgningsprocessen inom tredjepelarområdet. Vid antogs en gemensam åtgärd om en kollektiv utvärderingsmekanism. särskild rådsarbetsgrupp bestående av experter från medlemsländerna Skr. 2001/02:5 bistår därför rådet och kommissionen med utvärderingar av kandidatländerna inom området för rättsliga och inrikes frågor. Expertgruppen upprättar rapporter för varje kandidatland. I och med det franska ordförandeskapet hade länderrapporter slutförts om samtliga förhandlande kandidatländer. Det franska ordförandeskapet påbörjade även en horisontell rapport om korruptionens utbredning i kandidatländerna. Under det svenska ordförandeskapet inleddes en uppdatering och genomgripande revidering av de tidigaste länder- rapporterna om , , och . huvudsyfte är att uppnå fri rörlighet för personer mellan deltagande stater. Med fri rörlighet i detta sammanhang avses att ingen personkontroll skall genomföras vid gräns mellan deltagande stater. Samarbetet bygger på ett avtal som ingicks i staden i samt en tillämpningskonvention . Härutöver finns ett antal tillämpningsföreskrifter. Samarbetet omfattar samtliga EU:s medlemsstater (med undantag för och ) samt och . Operativt deltar alla femton stater , då även de nordiska staterna blev operativa medlemmar. Efter beslut i rådet skall delta i tillämpningen av delar av . bygger bl.a. på att de deltagande staterna harmoniserat sina viseringsbestämmelser och reglerna för personkontroll vid de yttre gränserna. I samarbetet ingår också ett gemensamt datoriserat informationssystem (SIS), som innehåller uppgifter om personer som skall nekas inresa, personer som är efterlysta, stulna vapen m.m. Ett intensivt arbete har föregått de nordiska staternas inträde i det operativa samarbetet. Dels har de nationella regelverken anpassats till , dels har ett antal praktiska åtgärder vidtagits. De nordiska länderna har också varit föremål för granskning från de andra staterna som på så vis försäkrat sig om att de nordiska staterna lever upp till de krav regelverket ställer. och samarbete i flyktingfrågor UNHCR (FN:s flyktingkommissarie) inrättades och har ett grundläggande mandat att utifrån flyktingkonvention och tilläggsprotokoll verka för skydd åt personer som på grund av fruktan för förföljelse flytt från sitt hemland. En viktig del av UNHCR:s skyddsarbete är att se till att flyktingar får humanitärt bistånd med mat, husrum och undervisning för barnen. En annan viktig del i UNHCR:s verksamhet är utvecklingen av den har detta skett i anslutning till att 50-åriga existens uppmärksammats. 2001/02:5 UNHCR har i sitt arbete en stark inriktning mot att söka främja och skapa förutsättningar för återvändande av flyktingar till deras hemländer eller finna andra varaktiga lösningar på flyktingsituationer. Denna prioritering stöds av . spelar en aktiv roll i UNHCR:s styrelsearbete liksom i den reformering som skett och sker inom organisationen. Den nytillträdde flyktingkommissarien initierade en genomgripande reformprocess som bl.a. definierar UNHCR:s kärnverksamhet i syfte att se till att den erhåller full finansiering, vilket inte uppnåtts. Inom ramen för reformerna söker flyktingskommissarien också nya och effektivare finansieringsmekanismer. UNHCR finansieras nästan helt genom frivilliga bidrag. övertar ordförandeposten i . UNRWA (för palestinaflyktingar) inledde sin verksamhet och har till uppgift att bistå palestinska flyktingar som lämnade sina hem i samband med den arabisk-israeliska konflikten . Mandatet har sedan utvidgats till att också omfatta de palestinier som flydde krig mellan och grannländerna. bistår UNRWA ca 3,8 miljoner flyktingar. är en av UNRWA:s största bidragsgivare och deltar aktivt i de två årliga möten som UNRWA anordnar för givare och värdländer, varvid UNRWA:s verksamhet, finansiella situation och andra frågor av gemensamt intresse diskuteras. har UNRWA varit hårt ansträngt på grund av situationen i och på de palestinska områdena. Organisationen har gjort ett antal extraordinära appeller till givarsamfundet om stöd för att kunna möta de ökade behoven av humanitära insatser och klara sitt ordinarie mandat under de svåra omständigheter som råder. har bidragit till samtliga extraordinära appeller. IOM () är en mellanstatlig organisation med fokus på migrationsfrågor. Organisationen bildades för att ta hand om de migrationsströmmar som uppstått i efter . är medlem i IOM. IOM:s huvudsakliga verksamhet består av att organisera transporter för flyktingar eller internflyktingar och därtill anknytande insatser (humanitära migrationsprogram), att förflytta kvalificerad arbetskraft för att befrämja ekonomisk, social och kulturell utveckling i mottagarländerna (migrationsprogram för utveckling), att ge råd till regeringar i migrationsfrågor samt att fungera som diskussionsforum för migrationsfrågor. Organisationen bedriver på uppdrag migrationsrelaterade projekt som anpassas till ländernas och migranternas behov. har haft nära samarbete med IOM . Fortlöpande har IOM svarat för överföringen till av personer som uttagits på flyktingkvoten. och har IOM svarat för huvuddelen av återresorna från av personer från Kosovo som haft tillfälligt skydd i . Bland andra aktuella insatser kan nämnas Skr. 2001/02:5 IOM:s uppdrag för de nordiska länderna i deras projekt för att underlätta för äldre bosnier att återvända till ursprungslandet. IOM verkar i för att återvändarna bl.a. skall få del av den sociala servicen i vistelsekommunerna. Bland migrationsrelaterade verksamheter kan vidare nämnas att IOM haft stöd för olika projekt mot människohandel i några av . Sida har gett för ett regionalt sådant projekt på . CAHAR, Europeiska juridiska expertkommittén för asyl- och migrationsrättsliga frågor, är en ad hoc kommitté direkt under ministerkommittén. Kommittén håller som regel två möten och ägde de rum månad. CAHAR antog under dessa möten tre förslag till rekommendationer för ministerkommittén att ta ställning till. Förslagen gällde situationen för kvinnor på flykt i , inskränkning av asylrätten samt homosexuellas rättigheter vad gäller asyl och immigration. antogs CAHAR:s förslag till rekommendation om tillfälligt skydd av ministerkommittén. Under de möten som hölls diskuterades särskilt tillfälligt skydd, förvar av asylsökande och alternativa skyddsformer. Vidare bestämdes att definitionen av särskilt utsatta grupper utifrån Genèvekonvention skulle tillföras dagordningen inför framtida diskussioner. Under första mötet framlades ett förslag till rekommendation om bekämpning av människosmuggling, ett förslag som antogs av ministerkommittén . Därutöver fortsatte diskussioner om förvar av asylsökande samt alternativa skyddsformer. bestämdes att arbetet vad gäller asylsökande som tillhör särskilt utsatta grupper skall intensifieras. En arbetsgrupp skapades med uppgift att bl.a. utveckla det tidigare arbetet beträffande situationen för homosexuella asylsökande. Inom (Organization for Economic Co-operation and Development) finns en arbetsgrupp för migrationsfrågor, Working Party on Migration. Gruppen rapporterar direkt till . Ett viktigt övergripande syfte är att analysera sambandet mellan migration och den ekonomiska utvecklingen i . aktuell fråga som studerats är kopplingen mellan migration, ekonomisk utveckling och regional integration. (frihandelssamarbetet mellan , och ), EU:s utvidgning samt EU:s relation till Maghrebregionen behandlats. tema har varit frågan om integration av utlandsfödda arbetstagare på arbetsmarknaden, särskilt yngre personer, i . av de senaste årens förändrade migration på berörda arbetsmarknader och sociala utvecklingen i ut- och invandringsländerna har En annan aktuell fråga som kommer att studeras i Skr. 2001/02:5 framtiden är kopplingen mellan demografisk förändring och åldrande befolkningar i och migrationens roll på arbetsmarknaden. publicerar även en årlig rapport. Den s.k. består av en sammanställning och analys av medlemsländernas migrationsstatistik och migrationspolitik. Rapporten har en ställning som ett av de viktigaste referensverken inom området. har sedan starten deltagit aktivt i arbetet. De nordiska regeringarna bedriver sitt samarbete i asyl- och migrationsfrågor i den s.k. nordiska samrådsgruppen på hög nivå för flyktingfrågor, NSHF. Arbetet i NSHF bedrivs genom ordinarie möten på statssekreterarnivå, ett årligt ministermöte och genom särskilt tillsatta arbetsgrupper. Resultatet av det pågående arbetet i arbetsgrupperna rapporteras till och behandlas i de ordinarie NSHF-mötena. har varit ordförande. har tre ordinarie möten hållits. Vid det sista mötet i inbjöds även till möte på ministernivå. Representanter från UNHCR och IOM har deltagit. Likaså har nordiska ministerrådet haft en representant närvarande. är ordförande i gruppen . Bland de frågor som varit aktuella kan nämnas Kosovo, återvändande/återtagande, arbetskraftsinvandring och förberedelser inför de nordiska ländernas operativa inträde i . Globala konsultationer och skyddsfrågor har särskilt uppmärksammats inför 50- årsjubileet av . Inom ramen för de särskilda arbetsgrupperna har man utbytt information och diskuterat frågeställningar kring återvändande, verkställigheter, vidarebosättning, pågående bilaterala projekt i och gemensamma EU- och Schengenrelaterade frågor. Vid det sista beslöts att en ny arbetsgrupp skulle tillsättas för att diskutera frågeställningar kring arbetskraftsinvandring och demografi. har det praktiska arbetet i det gemensamma nordiska projektet för återvändande av äldre till Bosnien påbörjats. Utlänningsmyndigheternas motsvarighet till NSHF, nordiska utlänningsutskottet (NUU), har haft två möten. Utskottet har primärt ansvar för övervakningen av hur den nordiska passkontrollöverenskommelsen tillämpas. Den information som utbyts vid mötena rör bl.a. förestående ändringar i ländernas viseringspolitik. 2.5.6 Annat internationellt migrationspolitiskt samarbete IGC (Inter-Governmental Consultations on Aylum, Migration and Refugee Policies in Europe, North and ) är en samman- slutning av 16 europeiska länder (samtliga EU-stater exklusive , , och ) samt , och . 2001/02:5 innehade ordförandeskapet vilket utövas i mycket nära samarbete med sekretariatet, som har sitt säte i . IGC är ett informellt forum som tillkommit i syfte att ge de stater som väljer att delta i konsultationerna möjlighet att diskutera och utbyta information om frågor som rör asyl och migration. IGC är även ett serviceorgan för de deltagande staterna; man producerar regelbundet statistiska uppgifter över bl.a. antalet personer som sökt asyl i de deltagande staterna. IGC publicerar även annan information, såsom uppgifter om lagstiftning och praxis i de deltagande staterna gällande t.ex. asylprocedurer och familjeåterförening. IGC har fyra arbetsgrupper som sammanträder ca . Grupperna behandlar frågor om återvändande, människo- smuggling, statistik och länderdokumentation. Inom den s.k. Budapestprocessen har över 30 stater i samt och antagit rekommendationer om åtgärder för att bekämpa olaglig invandring. Rekommendationerna rör bl.a. gränskontroll och lagstiftning mot människosmuggling. hölls inom ramen för Budapestprocessen en ministerkonferens i då bl.a. nämnda rekommendationer antogs. planeras en ny ministerkonferens som troligen kommer äga rum . ICMPD (se nedan) spelar en viktig roll som sekretariatsfunktion i Budapestprocessen och stödjer ICMPD ekonomiskt för att upprätthålla denna funktion. ICMPD () är ett fristående institut i som har flera länder som finansiärer, bl.a. , och . Institutet är framförallt verksamt i migrationspolitiska frågor som är av gemensamt intresse för stater i såväl som . ICMPD spelar som nämnts en viktig roll som sekretariatsfunktion i Budapestprocessen. Ett viktigt område inom vilket ICMPD är aktivt gäller genomförandet av olika av EU stödda utbildningsprojekt, seminarier etc. inom asyl- och migrationsområdet. har under en rad av år bedrivit utvecklingssamarbete på det migrationspolitiska området med våra grannländer i , och . Även med , , samt flertalet länder i som kandiderar till EU- Skr. 2001/02:5 medlemskap finns numera ett samarbete för att stärka kapaciteten på det migrationspolitiska området. Syftet med samarbetet är att aktivt medverka till uppbyggnaden av en migrationspolitisk rättsordning i linje med de av EU accepterade internationella normerna och konventionerna på asyl- och migrationsområdet. Att bekämpa människosmuggling genom utveckling av ett rättssamhälle där utsatta människors rätt tas tillvara oavsett nationell tillhörighet samt att främja regionalt samarbete rörande migrationsfrågor är viktiga mål för samarbete med dessa länder. arrangerade ett övergripande möte i med , , och kring målsättningen att öka samarbetet mellan dessa länders gräns- och migrationsmyndigheter. Detta möte var den inledande aktiviteten i en process som innehåller flera aktiviteter med avsikt att genomföra ett flertal praktiskt inriktade seminarier och utbildningar i syfte att stärka kvaliteten i samverkan mellan länderna i migrations- och gränsfrågor.