prop · GP031d23 · 2001-09-20 00:00:00 — De ingår därmed alltid som en del av beslutsunderlaget. Av investeringarna 2000 gjordes , ca , primärt av trafik säkerhetsskäl. Tabell 5.11 Riktade trafiksäkerhetsåtgärder på det statliga vägnätet 2000 De sammanlagda bedömda trafiksäkerhetseffekterna av åtgärder redovisas i tabellen nedan. De riktade trafiksäkerhetsåtgärderna utgör en delmängd av dessa åtgärder och bedöms således ha minskat antalet dödade i vägtrafiken med åtta personer och minskat antalet svårt skadade i vägtrafiken med 48 personer. Tabell 5.12 Bedömda trafiksäkerhetseffekter har haft som mål att genomföra del av regeringens 11- punktsprogram för ökad trafiksäkerhet. För att genomföra kostnadseffektiva trafiksäkerhetsåtgärder på hela det statliga vägnätet där flest svåra olyckor sker har upprättat en lista över vägar med hög olycksbelastning. Denna lista anger väg. Av den särskilda riktade trafiksäkerhetssatsningen på sammantaget har använts för att åtgärda dessa vägar. En av de åtgärder genomfört är att skapa mötesfri landsväg genom att sätta upp mitträcken. Vid utgången av 2000 hade åtgärder vidtagits landsväg. Den första utvärderingen från utvecklingsprojekten pekar mot att antalet svåra olyckor kan reduceras betydligt genom dessa åtgärder. Hur stor reduktion man kan förvänta sig är det dock ännu för tidigt att dra några säkra slutsatser om. Med hittillsvarande resultat som grund har beslutat att utöka antalet sträckor som byggs om till mötesfri landsväg genom mitträcken. beräknar utbyggnadstakten /år . För att genomföra demonstrationsprojekt av strategisk betydelse för trafiksäkerheten på det kommunala vägnätet har arbete varit inriktat på att, i samarbete med , stödja kommunerna att analysera sitt vägnät från trafiksäkerhetssynpunkt och i ett andra steg ta fram politiskt förankrade handlingsprogram för att åtgärda brister. Analyserna beräknas vara klara i de flesta kommuner och förankrade handlingsprogram finns i några enstaka kommuner. har arbetet med demonstrationsprojektet väg mot nollvisionen i pågått. Projektet visar på åtgärder för att Nollvisionen skall kunna förverkligas och 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 hur en kombination av åtgärder kan öka trafiksäkerheten. Totalt har 14 demonstrationsprojekt genomförts till en kostnad av för . För att verka för att efterlevnaden av gällande regler skall öka bland alla trafikanter har arbetat med påverkansinsatser av olika slag riktade till trafikanter och medborgare främst inom områdena hastighet, alkohol och bältesanvändning. Bland annat har polisen och tagit fram en strategi för hastighetsövervakning och startat ett försöksprojekt med hastighetsövervakningskameror. Försöket kom mer enligt nuvarande planer att omfatta ca 15 vägavsnitt i 13 län och pågå till 2002. För att verka för att användning av cykelhjälm skall öka, har regioner i samarbete med kommuner och frivilligorganisationer genomfört lokala projekt om säker cykling. För att kvalitetssäkra egna och upphandlade transporter avseende trafiksäkerhet och miljöpåverkan, har ställt kvalitetskrav avseende trafiksäkerhet och miljöpåverkan i alla sina entreprenadupphandlingar och i arbetet med att genomföra verkets resepolicy. har koldioxidutsläppen för egna resor varit oförändrade medan reselängden ökat, jämfört med . För att verka för att egna och upphandlade transporter för övriga aktörer inom vägtransportsektorn skall vara kvalitetssäkrade avseende trafiksäkerhet och miljöpåverkan, har även givit kommuner och landsting stöd i framtagandet av policy och krav i upphandlingar. Dessutom har samarbete inletts med näringslivet, i första hand företag och branschorganisationer inom handel, livsmedel, verkstad-, stål- och gruv-, skogssamt transportbranschen. För att stimulera och påskynda införandet av ny teknik som hjälper föraren till trafiksäkrare beteende, har drivit sex projekt till en kostnad av . Dessa har bl.a. gällt bältespåminnare, alkolås och hastighetsanpassningssystem. bedriver ett landsomfattande projekt för sparsamt körsätt. Utbildningsinsatser har visat sig kunna reducera utsläppen av koldioxid med som framkomligheten och trafiksäkerheten inte påverkas negativt. har ett miljöledningssystem som utvecklas för att motsvara kraven enligt ISO14001/EMAS. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Antalet körprov och kunskapsprov var 165 600 respektive 179 800, vilket är en ökning av antalet körprov med 10 800 och antalet kunskapsprov med 15 600 jämfört med . finns det en stor skillnad i andelen godkända prov mellan trafikskoleutbildade och privatutbildade. Efterfrågan på körkortsprov har ökat markant . Detta har medfört oacceptabelt långa kötider, bl.a. beroende på många omprov. I budgetpropositionen fastslog regeringen att 11-punktsprogrammet för ökad trafiksäkerhet är en viktig utgångspunkt för det fortsatta trafiksäkerhetsarbetet. En viktig del av programmet är att alla parter som kan påverka trafiksäkerheten tar sin del av ansvaret för en ökad trafiksäkerhet. har mellan 150 och 200 kommuner fullföljt eller påbörjat trafiknätsanalyser. Detta utgör grunden för ett målinriktat arbete med att sänka hastigheterna i trafikmiljöer där det finns risk för allvarliga trafikolyckor. Euro NCAP har lämnat konsumentupplysning utifrån laboratoriekrockar av nya bilar. Testresultaten påverkar biltillverkarna att utveckla och marknadsföra bilmodeller med hög säkerhetsnivå. har i samarbete med tagit fram ett skydd mot pisksnärtsskador som kan monteras i befintliga bilar. Skyddet kommer att installeras i 10 000 bilar av Aktiebolaget och effekten kommer senare att utvärderas. NTF har stött ca 240 lokala opinionsgrupper i deras krav på säkrare trafikmiljö och härigenom medverkat till ca 70 fysiska förbättringar av trafikmiljön samt ca 60 åtgärder som inte inneburit åtgärder i trafikmiljön. Polisens trafikövervakning syftar till att skapa trygghet och säkerhet i trafiken. Därigenom skall trafikövervakningen bidra till att trafiksäkerhetsmålen nås. har polisen prioriterat hastighetsövervakning, bekämpning av trafiknykterhetsbrott samt kontroll av bilbältesanvändning och dessutom riktat uppmärksamhet mot upphinnarolyckor. I förhållande till de transportpolitiska delmålen har presenterat förbättringar av delar av miljömålet och transportkvalitetsmålen samt oförändrade eller försämrade resultat gällande tillgänglighet, regional utveckling och trafiksäkerhet samt delar av miljömålet och målen om transportkvalitet. Produktivitetsutvecklingen inom Statlig väghållning har varit negativ under ett flertal år och har även anmält kostnadsökningar gällande investeringsverksamheten. Det är därför angeläget att öka produktiviteten inom Statlig väghållning för att därigenom skapa förutsättningar för en ökande måluppfyllelse. Kostnadsökningen vid nybyggnad av vägar måste också begränsas. får själva disponera avgifterna för bl.a. kunskapsprov och körprov för körkort. Härigenom blir verket resursmässigt oberoende av volymförändringar. Regeringen har därför givit som mål att minska kötiderna avseende kunskapsprov och körprov. dog 6 261 människor till följd av olyckor på våra vägar. Det motsvarar i genomsnitt ca 600 dödade . Inget annat transportslag eller sektor i samhället uppvisar sådana olyckssiffror. är vägtransporter det enda transportslag som inte har en egen säkerhetsinspektion. Regeringen har mot bakgrund av betänkande (Ett gemensamt ansvar för trafiksäkerheten, SOU 2000:43) kommit fram till att förutsättningarna för en vägtrafikinspektion bör utredas. Inspektionens övergripande syfte bör vara att verka för att de olika systemutformarna tar sitt ansvar för att, var och en för sig och gemensamt, ständigt förbättra och vidmakthålla en säker vägtrafik så att medborgarnas liv och hälsa inte hotas. I de fall brister konstateras syftar inspektionens verksamhet till att klarlägga orsaker och verka för att bristerna avhjälps så fort som möjligt. Regeringen avser att tillsätta en utredare som närmare skall granska förutsättningarna för tillskapandet av en vägtrafikinspektion. Utredaren skall bl.a. analysera huruvida en inspektion skall vara en egen myndighet, integreras i ordinarie organisation eller integreras i någon annan befintlig statlig myndighet. Vidare skall utredaren beräkna kostnaderna för inrättandet och driften av en vägtrafikinspektion. () har i sin revi sionsberättelse inga invändningar mot årsredovisning och bedömer att årsredovisningen i allt väsentligt är rättvisande. I sin revisionsrapport till har dock RRV framfört att Avdelningen för Trafikregister inte har kunnat visa att intäktsflödet i Avdelningen för Trafikregisters bilregister kan stämmas av mot intäktsredovisningen i huvudboken i ekonomisystemet Agresso. RRV rekommenderar att ta fram underlag som visar att det går att stämma av uppgifter i Trafikregisters olika register med ekonomisystem. Därefter bör utarbeta en rutin för löpande avstämning mellan Trafikregisters register och ekonomisystemet. Regeringen delar RRV:s uppfattning om att bör vidta dessa åtgärder. har av () erhållit EA-värde BA vilket ger EA-omdömet Tillfredsställande. erhöll EA-värde CA vilket gav EA- omdömet Ej tillfredsställande. erhöll värdet B som koncernvärde med 33 poäng av 36 möjliga och värdet A som Myndighetsvärde med 58 poäng av 60 möjliga. Skälet till att koncernvärdet inte låg på högsta nivå är främst att inte rapporteringen av ekonomisk information till statsredovisningen följt ESV:s anvisningar fullt ut, att verifieringskedjan mellan olika system inte är obruten och att inte har upprättat någon riskanalys. 1Inklusive en minskning med 257 600 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2001. 2Motsvarar 993 423 tkr prisnivå. 3Motsvarar 983 423 tkr prisnivå. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Regeringen föreslår att anslaget för Administration ökas 20022004 jämfört med beslutat anslag . Med beaktande av det stora anslagssparande som finns gäller dock att de tillgängliga anslagsmedlen i stort sett är i nivå med vad som föreslås för åren 20022004. Med anslaget finansieras kostnader för ledning, ekonomiadministration, personaladministration, planering och uppföljning av verksamheten, internt expertstöd, intern utveckling, utredning om alternativ finansiering av infrastrukturprojekt och andra transportpolitiska utredningar med högst samt övriga kostnader som inte är direkt hänförliga till produkter och tjänster. årsredovisning innehåller en redovisning av inre effektivitet. Av redovisningen framgår kostnader för den egna förvaltningen exklusive resultatenheterna. Administrationskostnaderna har ökat () och kostnaden har sjunkit med () . Ökningen beror bl.a. på en utökning av antalet anställda i myndighetsdelen och därav följande kringkostnader som lokaler, datautrustning och kompetensutveckling, verkets utökade ansvar för sektorsuppgifter. har arbete för att sänka administrationskostnaderna börjat ge resultat. Överföringen till anslaget 36:2 Väghållning och statsbidrag åren 20022004 är ett uttryck för regeringens förväntningar på en fortsatt minskning av verkets administrationskostnader, till förmån för den verksamhet som finansieras med anslaget 36:2 Väghållning och statsbidrag. beslutade att minska anslaget 36:1 : Administration med . Av dessa överfördes till anslaget 36:2 Väghållning och statsbidrag. De överförda medlen har använts till myndighetsutövning och drift och underhåll. Anslaget har beräknats enligt nedanstående tabell. Pris- och löneomräkningen baseras på index . Regeringens förslag till anslagstilldelning förutsätter att även för 20022004 kan fortsätta att reducera verkets administrativa kostnader. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 5.14 Härledning av ramnivå 20022004 Förändring till följd av: Överföring till och från Förslag/beräknat anslag 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och i samband med budgetpropositionen . 5.7.236:2 Väghållning och statsbidrag 1Varav 230 000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2001. 2Motsvarar 14 533 623 tkr prisnivå. 3Motsvarar 15 786 816 tkr prisnivå. Anslagets ändamål har utökats. sektorsuppgifter (samlande, stödjande och pådrivande insatser inom trafiksäkerhet och miljö, kollektivtrafik, handikappfrågor, fordon, yrkesmässig trafik, väginformatik, sek- tors-FoU, bidrag till ideella organisationer som utför sektorsuppgifter), myndighetsutövning (trafikregister, utarbetande och tillämpning av föreskrifter, m.m.), statlig väghållning (vägplanering, byggande, drift, underhåll och fysiska trafik säkerhetsåtgärder på det statliga vägnätet samt räntor och amortering på upptagna lån för byggande av broar som ersätter färjor, tidigarelagda väginvesteringar och anlägg ningstillgångar, kostnader för ränta och amorteringar av upptagna lån för väg E6 delen StenungsundLjungskile, väg E18/20 delen ÖrebroArboga, väg E4 delen Stora ÅbyVäderstad, väg E22 delen Hossmo samt väg E4 trafikplats , , övriga lånefinansierade Stockholmsprojekt samt lånefinansierade projekt inom ramen för överenskommelsen och lånefinansierade projekt som startas 20022004, kostnader för att täcka förluster i vid infriande av kapitaltäckningsgarantin till och eventuella förluster i samband med utlåning till och garantiavgift för Konsortiet), bidrag (de statsbidrag som administrerar till kollektivtrafik inklusive handikappanpassningsbidrag och särskilda bidrag till storstädernas trafiksystem, enskilda vägar, bidrag till ompröv ningsförrättningar för enskilda vägar med statsbidrag, förbättring av miljö och tra fiksäkerhet på kommunala vägar, kompensation för kommunerna för lokal och regional busstrafik). får använda anslaget för kostnader för att finansiellt stödja utvecklings- och demonstrationsprojekt som är av principiell eller strategisk betydelse för vägtransportsystemets långsiktigt hållbara utveckling, för informa tionsverksamhet inom ramen för sektorsansvar, samt för åtgärder som är av betydande samhällsintresse även då annan huvudman finns. får också använda medel under anslaget för att finansiera merkostnader som uppstår för polisen vid kvalitetskontroll av trafiken och liknande uppgifter samt för investeringar och drift av kameror för hastighetskontroll. är ansvarig myndighet för delfunktionen Väghållning och Landsvägstransporter inom det civila försvaret. Delfunktionen redovisas under funktionen Transporter under utgiftsområde 6 Totalförsvar. Den totala anslagsfinansierade verksamhetsvolymen för statlig väghållning var ca . Av anvisade medel för har av regeringen fördelats på anslags- och delposter enligt nedanstående tabell. I tabellen redovisas också det beräknade utfallet per anslagspost. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 5.16 Fördelning av anslaget Väghållning och statsbidrag på anslagsposter 2001 Investeringar i nationell plan Investeringar i regionala planer Investeringar i fysiska trafiksäker- Räntor och återbetalning av lån för Drift och byggande av enskilda vä- Bidrag i regionala planer inkl. han- Regeringen föreslår att anvisar ett anslag för väghållning och statsbidrag på . föreslår regeringen en höjning av anslaget med . Regeringen kommer i den kommande infrastrukturpropositionen närmare att redovisa hur anslagna medel skall användas. Anslaget 36:2 Väghållning och statsbidrag har beräknats enligt nedanstående tabell. Tabell 5.17 Härledning av ramnivå 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och i samband med budgetpropositionen . 2Inklusive slutjustering med anledning av de statliga avtalsförsäkringarna. En närmare beskrivning finns i tilläggsbudgeten i samband med budgetpropositionen, avsnitt 9.2. har begärt redovisning av i vilken utsträckning som statsbudgeten är intecknad för att betala framtida räntor och amortering på lån m.m. Inom finns lån upptagna för att finansiera anläggningstillgångar, broar som ersätter färjor och vissa specifika vägprojekt. När det gäller anläggningstillgångar skall dessa enligt budgetlagen finansieras med lån eller krediter i . omsättningstillgångar finansieras med verkets räntekontokredit. Vid utgången av 2000 var skuld för anläggningstillgångar , för broar , för specifika vägobjekt och för de s.k. storstadspaketen . Regeringen bedömer att lånen för anläggningstillgångar kommer att öka något . får ta upp lån i för byggande av broar som ersätter färjor på statens vägnät utan att öka anslagsförbrukning. För att betala lånekostnaderna för sådana objekt får använda inbesparade driftmedel från färjetrafiken. Regeringen bedömer att skuld kommer att vara ca vid utgången av 2009. beslutade att utbyggnaden av motorvägen mellan och på skulle finansieras med lån i . Skulden uppgick vid utgången av 2000 till . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 länge öppnats för trafik och skulden beräknas komma att minska med ca , vilket gör att den kan beräknas till ca . beslutade att fyra vägobjekt fick tidigareläggas genom att fick ta upp lån i och sedan återbetala dessa när anslagsmedel finns tillgängliga i ordinarie väghållningsplan. De fyra vägobjekten är E18/20 delen ÖrebroArboga, E4 delen Stora ÅbyVäderstad, E22 SöderåkraHossmo samt E4 trafikplats . Vid utgången av 2000 var skulden för dessa projekt . Regeringen föreslår att de planerade amorteringarna gällande dessa lån förskjuts till 20042005 för att därigenom skapa ett större anslagsutrymme för en satsning på bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion. Lånen beräknas att slutligt amorteras 2005. Inom ramen för de s.k. storstadspaketen har vissa väginvesteringar i och lånefinansierats. Vid utgången av 2000 var upplånade för , för övriga vägprojekt i samt för Göteborgspaketet. Regeringen bedömer att låneramen och garantiramen för Göteborgspaketet kommer att behöva utökas för de lån som avser de statliga projekten i överenskommelsen, från till samt att låneramen och garantiramen för de lån som avser de kommunala projekten i överenskommelsen behöver utökas från till . Utökningen är en följd av att den ursprungliga ramen inte innefattar prisökningar (index) och räntor. Rege ringen föreslår således att låneramen och garantiramen för Göteborgsöverenskommelsen sammantaget ökas från till . Regeringen bedömer vidare, med utgångspunkt i beslut (prop. 2000/01:1, bet. 2000/01: TU1, rskr. 2000/01:80) om hur lånen skall återbetalas, att skulden för kommer att uppgå till 2009 och att motsvarande belopp för övriga Stockholmsprojekt kommer att uppgå till och för Gö- teborgspaketet till . Lånet avseende kapitaltäckningsgaranti till avser det lånefinansierade kapitaltillskottet som lämnade 2001 och som tidigare beslutat om. har även beslutat om att regeringen får besluta om lån intill ett belopp av för att inleda utbyggnaden av väg E6 delen HogdalNordby i samband med tilläggsbudget i den ekonomiska vårpropositionen 2001. Många investeringsprojekt har inte kunnat genomföras i takt med gällande planer. Regeringen föreslår därför att ett antal investeringsprojekt får finansieras med lån i . I tabellen nedan redovisas nettoupplåningen med utgångspunkt från nu fattade beslut och förslag om anslag för amortering av lånen. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 5.18 Beräknad nettoupplåning för vägar 20012009 Fyra vägobjekt (E4, E18/E20, Summa lån hos Riksgäldskonto- I tabellen nedan redovisas ackumulerade skuld 20002009, vilken är en konsekvens av nettoupplåningen ovan. Tabell 5.19 Beräknad låneskuld för vägar åren 20002009 Fyra vägobjekt (E4, E18/E20, E22) Summa lån hos Riksgälds- De lån som har i skall återbetalas genom att anslag belastas med kostnader för räntor och återbetalning av skuld. I nedanstående tabell redovisas det årliga anslagsbehovet 20012009 för räntor och amortering av dessa lån. Räntan i denna tabell är bedömd till . Stockholmsprojekt och Göteborgspaketet redovisas den anslagsbelastning som krävs för att ränta och amortering i form av annuitet för projekten skall vara återbetalda efter det att de tas i bruk, i enlighet med beslut (prop. 2000/01:1, bet. 2000/01:TU1, rskr. 2000/01:80). För Övriga lån i tabellen nedan redovisade reger- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 ingen i Vårpropositionen /98:150 sin avsikt att beträffande anslagen 36:2 Väghållning och statsbidrag samt 36:4 Banhållning inom utgiftsområde 22 redovisa i vilken utsträckning som framtida anslagsutrymme intecknas av redan fattade beslut. För verksamhet görs det i tabellen nedan. Tabell 5.20 Anslagsbehov för räntor och återbetalning av lån för vägar 20002009 Av tabellen nedan framgår hur stor del av anslaget 36:2 Väghållning och statsbidrag som kommer att behöva användas för räntor och återbetalning av lån . Tabell 5.21 Andel av anslaget intecknat för räntor och amortering Budget för avgiftsbelagd verksamhet bedriver uppdrags-, uthyrnings- och försäljningsverksamhet som är förenlig med verkets uppgifter i övrigt. utför också uppdrag inom mark- och anläggningsområdet. Utgångspunkten är att full kostnadstäckning skall uppnås i uppdragsverksamheten. beslutar själv efter samråd med ESV om beräkningsgrunderna om prissättningen för upp- uppdragsverksamhet omfattar följande tjänster. Försäljning av informationsuttag ur bil registret. Administration av felparkeringsavgifter. Försäljning av personliga skyltar. Försäljning av informationsuttag ur natio nell vägdatabas. Försäljning av bygg- och anläggnings arbeten (). Försäljning av konsulttjänster (). Försäljning av vägfärjetjänster (Färjerederiet). Tillhandahållande av fordon vid förarprov. Försäljning av utbildning (Vägsektorns utbildningscentrum VUC). Försäljning av Trafikdata. En del av myndighetsutövning finansieras av de offentligrättsliga avgifterna för denna verksamhet, i enlighet med beslut. Avgifternas storlek beslutas dock av regeringen. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 5.22 Intäkter som disponerar Tusental kronor (löpande priser) De offentligrättsliga avgifterna och kostnaderna för denna verksamhet utgår från avgiftsförslag , som syftar till en avgiftssättning som är kostnadstäckande. I tabellen ovan har dock beaktats att ca gällande de offentligrättsliga avgifterna betalats in i förskott, , då erhöll rätt att själv disponera dessa offentligrättsliga avgifter för att finansiera kostnaderna för denna verksamhet. Det innebär att de avgifter som erhåller i realiteten kommer att vara ca lägre än vad som angetts i avgiftsförslag. De offentligrättsliga avgifter som inte disponerar är ansökningsavgifter främst för transportdispenser. De redovisas nedan. Tabell 5.23 Intäkter som inte disponerar Tusental kronor (löpande priser) Regeringen kommer i infrastrukturproposi tionen att redovisa investeringsplan för 20022004. Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser Den verksamhet som bedriver innebär ofta att ingår långsiktiga avtal med externa parter om ekonomiska förpliktelser . Det gäller såväl avtal om investeringar som avtal gällande drift och underhåll av vägnätet. Drift- och underhållsverksamheten har till följd av statsmakternas önskemål om konkurrensutsättning kommit att bli reglerad i fleråriga entreprenörsavtal. har även regeringens uppdrag att ge ut bidrag från olika ändamål. För dessa bidrag måste bidragsmottagaren veta i förväg att bidraget kommer till avsedd nytta. sluter även fleråriga . Regeringen bör därför ges bemyndigande att ingå sådana ekonomiska förpliktelser. Detta bemyndigande bör avse all upphandlad verksamhet och bidrag där fleråriga avtal sluts, som inte faller under 13 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten, oavsett om avtalen avser interna resultatenheter eller externa leverantörer. Regeringen föreslår att bemyndigandet avser det totalbelopp som regeringen får ha bundit upp i avtal vid budgetårets utgång. Den föreslagna omfattningen för bemyndigandet framgår av tabellen nedan. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 5.24 Bemyndiganden och ekonomiska förpliktelser 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Verksamheten omfattar järnvägsinfrastruktur och järnvägstrafik. Verksamheten syftar till att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. Statens företrädare på central nivå för frågor inom järnvägsinfrastrukturområdet är .