prop · GP0320 · 2001-10-03 00:00:00 — Beträffande skillnader mellan könen framstår det t.ex. som intressant att uppmärksamma trygghetsaspekter eftersom stationsmiljöer som upplevs som otrygga särskilt kan begränsa tillgängligheten för kvinnor. I propositionen Från patient till medborgare en nationell handlingsplan för handikappolitiken (prop. 1999/2000:79) redovisade regeringen bedömningen att målet bör vara att kollektivtrafi- ken är tillgänglig för funktionshindrade. En del i detta är att informationssystem gör det möjligt för funktionshindrade att vara väl informerade före och under en resa. viktigt att framhålla att detta mål är uttryck för en process som skall sträcka sig över . Genom att synen på vad tillgänglig- hetsbegreppet innebär kan förändras över tiden, kan fokus för etappmålet också komma att flyttas något. Utveckling av etappmål för hög transportkvalitet Regeringens bedömning: Kvaliteten i det svenska transportsystemet bör, mätt i termer av förutsägbarhet, säkerhet, flexibilitet, bekvämlighet, framkomlighet och tillgång till information successivt förbättras. bör arbeta för att kunna jämföra dessa kvalitetstermer med öv- Ett uppföljningssystem i form av mått och indikatorer bör utvecklas för delmålet om transportkvalitet. om de transportpolitiska målen: konstaterar i sin etappmålsutredning att de etappmål som presenterades i 1998 års transportpolitiska proposition är helt knutna till standarden på vägar och Analysen visar att det är förknippat med betydande metodpro- blem att lägga fast och följa upp etappmål för centrala transportkvalitets- begrepp som säkerhet, precision och generaliserade transportkostnader. Utredningen diskuterar möjliga mått och uppföljningsmetoder med sär- skild inriktning på transportkvalitet vid godstransporter. Godstransportdelegationen tar i sitt slutbetänkande upp att det trans- portpolitiska delmålet om transportkvalitet måste konkretiseras genom utformning av mått och riktmärkning (jämförelser med kvalitetsnivåer i andra länder) som kan leda fram till utformning av lämpliga etappmål. Näringslivets egna transportkvalitetsparametrar måste vara en viktig ut- gångspunkt för arbetet. Dessa bedöms vara transporttiden, förutsägbarhet (leveransprecision/pålitlighet), säkerheten, informationen, Godstransportdelegationen bedömer att områdena bör kunna följas upp och att kontinuerliga jämförelser skulle kunna ge möj- lighet att lägga fast etappmål i enlighet med transportpolitikens intentio- Delegationen föreslår att utformningen av lämpliga indikatorer och uppföljningen av dem, undersökningsfrågor etc. skall ske genom ett upp- drag till trafikverken i samverkan med transportbranschen och närings- livet i övrigt. Skälen för regeringens bedömning: Regeringens bedömning ligger i linje med och Godstransportdelegationens förslag. etappmålet pekar ut faktorer av central betydelse för transportkvaliteten, nämligen förutsägbarhet, säkerhet, flexibilitet, framkomlighet och infor- I linje med förslaget i avsnitt 4.1 att även inkludera medborgarnas transportkvalitet i delmålet bör även bekvämlighet tillfo- gas som en kvalitetsfaktor. Begreppet framkomlighet beskriver målet att transportsystemet bör hålla sådan kvalitet att det i allt mindre omfattning uppstår framkomlighetsproblem till följd av bärighetsproblem, tjälskador m.m. Etappmålet bör tills vidare vara att transportkvaliteten i alla dessa kvalitetsnivån i dessa termer skall kunna relateras till motsvarande för- Prop. 2001/02:20 hållanden i övriga EU-länder. Kvalitetsvariablerna har valts ut med tanke på att jämförelserna med andra länder skall avse kvaliteter som inte är beroende av transportavstånd och trafikmängder som kan variera kraftigt mellan olika länder. Uppföljningen bör ske genom riktmärk- ning/jämförelser ( benchmarking). bör eftersträva att ha ett av de ledande transportsystemen inom vad gäller kvalitet. Ett upp- följningssystem i form av mått och indikatorer bör utvecklas för delmålet om transportkvalitet. Ett sådant system skall möjliggöra uppföljning av etappmålen men också ha ambitionen att på ett bredare sätt täcka in del- målet. utredning och Godstransportdelegationens betänkande bör vara två utgångspunkter för detta utvecklingsarbete. Regeringen avser ta hjälp av , trafikverken och andra berörda myndigheter för att ut- veckla uppföljningsmodeller. Det är viktigt att näringslivet inbjuds att delta i detta arbete. Det finns viktiga kopplingar mellan tillgänglighet och transportkvalitet. Arbetet inom de bägge områdena skall därför samord- nas och bedrivas så att konkreta mått och indikatorer för kan an- vändas för att beskriva effekterna av föreslagna åtgärder redan i remiss- versionen av nästkommande långsiktsplaner för utveckling av infra- strukturen. 4.5Etappmål för en säker trafik Regeringens bedömning: Antalet dödade och allvarligt skadade till följd av trafikolyckor inom alla transportslag bör, i enlighet med noll- visionen, fortlöpande minska. Särskilt bör åtgärder som syftar till att förbättra barns trafiksäkerhet prioriteras. Antalet personer som dödas till följd av vägtrafikolyckor bör minska med hälften räknat års nivå. Trafiksäkra transportsystem bör utvecklas. Ökad användning av teknik som främjar god trafiksäkerhet är en del i detta. Kommuner, skolor, företag och frivilligorganisationer bör engageras ytterligare i trafiksäkerhetsarbetet. om de transportpolitiska målen: Utredningens analys ledde till slutsatsen att de etappmål för säker trafik som redovisa- des i den transportpolitiska propositionen (prop. 1997/98:56) kan behöva omprövas. Analysen tyder bl.a. på att målet om antalet döda i vägtrafiken skulle kräva mycket stora insatser och att det skulle få återverkningar på andra etappmål, kanske företrädesvis sådana som inte är etappmålsbe- stämda. För järnvägs-, flyg- och sjöfartssäkerhet anser man det lämpli- gare att styra med mål i regleringsbrev, snarare än med etappmål. För vägtrafik redovisas ett antal möjliga mål. De avser bl.a. trafiknykterhet och minskat antal hastighetsöverträdelser. En del i förslaget är också att utveckla säkerhetsklassning av fordon och vägar och sätta upp mål i re- lation till trafikarbete respektive fordonspark. Skälen för regeringens bedömning: I enlighet med de allmänna överväganden som redovisats utformar regeringen ett trafikslagsövergri- pande etappmål om att antalet dödade och allvarligt skadade till följd av trafikolyckor fortlöpande bör minska. För vägtrafik kvarstår etappmålet att antalet personer som dödas till följd av vägtrafikolyckor bör ha mins- Prop. 2001/02:20 kat till 2007 räknat års nivå. och prioriteringar kommer för järnväg, sjöfart och luftfart i större ut- sträckning att ske som en del i myndighetsstyrningen. I denna del ligger regeringens bedömning i linje med utredningens förslag. Nya personbilar är påtagligt mer trafiksäkra än äldre fordon. Enligt föreliggande bedömningar skulle antalet dödade och allvarligt skadade i trafiken minska med i storleksordningen om man ersatte hela den svenska bilparken med fordon som uppfyller de säkerhetsprestanda som dagens nya fordon gör. På motsvarande sätt kan ny teknik inom andra delar av transportsystemet bidra till förbättrad säkerhet. Det är där- för viktigt att nya trafiksäkra lösningar snabbare får genomslag och att drivkrafterna för att utveckla ny säkra lösningar ökar. För att nollvision skall kunna förverkligas är det viktigt att påverka en- skilda individernas attityder och beteenden. Insatser inom detta område skall bl.a. bidra till att öka efterlevnaden av lagar och regler liksom att åstadkomma ökad användning av cykelhjälm. Den vikt regeringen till- mäter detta arbete kommer till uttryck i det mål som rör kommuners, skolors, företags och frivilligorganisationers arbete. Regering och myn- digheter skall stimulera till ett starkare engagemang från dessa parter. Satsningar för ökad gång-, cykel- och kollektivtrafik skall genomföras på sådant sätt att de bidrar till att delmålet om trafiksäkerhet uppnås. I enlighet med nollvisionen och konvention om barnets rättigheter, som antogs 1989, pekas barns trafiksäkerhet ut som ett särskilt angeläget område. Åtgärder bör särskilt vidtas för att förbättra säkerheten utmed skolvägarna. 4.6Etappmål för en god miljö Regeringens bedömning: Transportsektorn bör bidra till att miljöpo- litikens delmål nås. Nuvarande transportpolitiska etappmål för en god miljö bör fortsätta att gälla. När fattat beslut om miljömåls- propositionen, denna proposition och den kommande klimatproposi- tionen bör transportpolitikens etappmål för en god miljö ses över och uppdateras och en samlad genomförandestrategi för transportsektorn tas fram. Ökad användning av miljöanpassade fordon och drivmedel är en del i arbetet med att utveckla ett långsiktigt hållbart transportsystem. om de transportpolitiska målen: Beträffande kretslopps- och hälsoområdena anser utredningen att det inte bör finnas några principiella svårigheter att fastställa kvantifierade och tidsatta etappmål. Man drar slutsatsen att transportsystemets påverkan på bebyg- gelse, natur- och kulturmiljö m.m. däremot är komplicerade att kvantifi- era och tidsätta. Betydande utredningsarbete anses återstå innan det kan ske. Inga konkreta förslag till nya etappmål redovisas. Skälen för regeringens bedömning: etappmål för en god miljö har varit detaljerade i vissa avseenden och i dessa delar givit sek- torns miljöarbete stadga. En brist har varit att det saknats motsvarande riktlinjer för andra viktiga miljöaspekter, så som intrång och biologisk I den s.k. miljömålspropositionen har regeringen föreslagit en Prop. 2001/02:20 ny mer heltäckande målbild för miljöarbetet. Denna målbild skall i tillämpliga delar vara vägledande och utgöra en grund för en genomfö- randestrategi för transportsektorn. Kommande klimatbeslut och de för- slag som läggs i föreliggande proposition är andra viktiga utgångspunkter för detta arbete. En ambition bör vara att skapa en mer direkt koppling mellan miljöpolitikens mål och transportpolitikens etappmål för en god miljö. En översikt över miljökvalitetsmålen och delmålen i miljömåls- propositionen finns i bilaga 2. Även fortsättningsvis kommer beskattning av drivmedel och fordon, liksom fordonskrav att vara viktiga styrmedel för att bidra till uppfyllelse av etappmålet. Den överenskommelse om minskade koldioxidutsläpp, som slutits med den europeiska bilindustrin spelar en viktig roll i sam- manhanget. På samma sätt som det är viktigt att stimulera användningen av ny säker fordonsteknik är det viktigt att öka ansträngningarna för att nya miljövänliga lösningar snabbare skall komma till användning och ges en bred spridning. Det pågående samverkansprogrammet för utveckling av mer miljöanpassade fordon (Gröna bilen) är också av betydelse i sammanhanget. För att klimatpolitikens mål skall uppnås måste även transportsektorns energiförsörjning på lång sikt vara baserad på förny- bara energikällor. 4.7Uppföljning och fortsatt arbete Regeringens bedömning: Den årliga redovisningen till av hur de transportpolitiska målen uppfyllts bör innehålla en uppföljning av delmål och etappmål. Utvecklingen kan illustreras med hjälp av ett antal mått och indikatorer. Relevanta myndigheter kommer att engageras i ar- betet med att utveckla uppföljningssystem. När , och länen presenterar sina förslag till prio- riteringar inför den kommande planeringsperioden skall effekterna be- skrivas. Skälen för regeringens bedömning: har regeringens uppdrag att fortlöpande följa upp de transportpolitiska målen. Detta arbete utgör en god grund för framtiden. Utvecklingsarbete krävs dock när det gäller att mäta uppfyllelsen av flera av de etappmål som presenterats ovan. och andra berörda myndigheter kommer att engageras i detta ar- bete i syfte att inför upprättandet av nya planer klargöra hur uppföljningssystemet skall utformas och i vilken takt det skall utvecklas. Det är angeläget att beskriva de förväntade effekterna av de åtgärder som prioriteras för den kommande planeringsperioden och sedan följa upp utvecklingen mot de transportpolitiska delmålen. Effekterna skall beskrivas och uppföljningen skall ske med hjälp av mått och indikatorer som täcker samtliga delmål, även om de inte kan täcka alla aspekter av delmålen. För aspekter som inte täcks av måtten och indikatorerna skall kompletterande information lämnas. När inriktningen av åtgärder i trans- portinfrastrukturen har beslutats av kommer , och länen att få i uppdrag att upprätta planer för den kom- I detta sammanhang avser regeringen att ge berörda myndigheter i uppdrag att redovisa de effekter för de transport- Prop. 2001/02:20 politiska målen som uppnås vid ett genomförande av planerna. ringen avser sedan att återrapportera effekterna tillsammans med utfallet av planeringen i den skrivelse som lämnas till efter att åtgärds- planeringen genomförts. Utvecklingen följs sedan upp . 5Vision för utveckling av ett långsiktigt håll- bart transportsystem Regeringens bedömning: De transportpolitiska målen och övriga relevanta mål bör vara utgångspunkten för en omställning till ett lång- siktigt hållbart transportsystem. Det kommer att krävas ett målmedve- tet arbete . Vad som skall uppnås kan förtydligas med en vision för transportsystemet 2030. En tydlig uppfattning om vart vi är på väg på underlättar prioriteringar på kortare sikt. Skälen för regeringens bedömning: Omställningen till ett hållbart transportsystem är en omfattande uppgift som kommer att ta tid. hinner vi endast ta steg på vägen. Det krävs ett längre perspektiv för att tydliggöra vilken utveckling som är önskvärd och för att ge vägledning för de beslut om inriktning som skall fatta. Ett sätt att tydliggöra strävandena är att försöka konkretisera målen i en vision för transportsystemet i ett längre perspektiv, t.ex. till 2030. Nedan beskrivs regeringens vision . En vision för transportsystemet 2030 Visionen är att transportsystemet har förändrats i takt med de krav som ställts som följd av ett ekologiskt, socialt, kulturellt och ekonomiskt hållbart samhälle i en internationaliserad värld med en välfärd som omfattar hela befolkningen i såväl som globalt. Genom väl avvägda lösningar har förändringarna genomförts på ett effektivt sätt. Ekonomiska styrmedel, lagstiftning, infrastrukturutveckling, sam- hällsplanering, myndighetsutövning, offentlig upphandling och andra styrmedel samt människors attityder och beteende har påverkat efter- frågan på transporter i riktning mot ökad användning av mer miljöan- passade och säkra färdsätt. Nya tekniska möjligheter nyttjas för att styra trafiken så att den fungerar effektivt, ger stor säkerhet och värnar miljön. Allt fler människor väljer att resa kollektivt när kollektivtrafi- ken har anpassats efter människors behov av effektiva, tillgängliga och prisvärda transporter. Infrastrukturen möjliggör en effektiv sam- verkan mellan transportslagen. Samhällsekonomiskt motiverade mar- ginalkostnader för olika transportslag används där det är motiverat. Andelen fordon som drivs med drivmedel från förnybara energikällor har ökat markant. Transportsystemet är tillgängligt för alla trafikanter, oavsett funktionshinder, ålder eller kön. Kvinnor och män har samma möjlighet att påverka transportsystemets tillkomst, utformning och Detta har gjort att transportsystemet svarar mot kvinnors behov och värderingar i lika mån som mäns. hällsekonomisk effektivitet är styrande för de demokratiskt fattade besluten om transportsystemet. Omsorg om människors liv och hälsa liksom miljöhänsyn är självklara utgångspunkter. eller skadas svårt i trafiken har minskat kraftigt. Det statliga vägnätet håller en standard som är väl anpassad efter Människokroppens tolerans mot yttre våld är en dimensione- rande faktor i trafiksäkerhetsarbetet. dard där det bedöms finnas en marknad. Regionalt resande sker i ökad utsträckning med tåg vilket möjliggjorts av en kapacitetsstark, turtät och välbyggd regional tågtrafik. Genom ökad axellast och anpassad lastprofil på järnvägsnätet har effektiva godskorridorer skapats. gängligheten för näringslivets godstransporter på järnväg har ökat genom utbyggnad av det kapillära bannätet. är väl underhållen och fungerar tillförlitligt. Väg- och järnvägsnäten är väl anpassade till natur- och kulturmiljön och håller hög internationell klass vad gäller estetiska värden. De är utformade så att risken för per- Ett trafikslagsövergripande synsätt är grundläggande inom både persontrafiken och godstrafiken och många gamla invanda föreställ- ningar har brutits i samarbete mellan näringsliv och myndigheter. Effektiva intermodala godstransportkedjor har utvecklats som ger näringslivet goda möjligheter till effektiva och långsiktigt hållbara Näten säkerställer mycket goda internationella förbindelser, både via fasta förbindelser och effektiva terminalpunkter. samarbetet har bidragit till att de svenska näten väl ansluter till de Villkoren för trafikering inom EU känne- tecknas av en sund konkurrens som kunnat skapas genom gemen- Möjligheter till dagspendling inom större områden har öppnats, framför allt genom goda spårtrafikförbindelser. tigt hållbart transportsystem är på väg att uppnås. Utgångspunkter för visionen är att transportsystemet kontinuerligt skall utvecklas så att det uppfyller de mål som samhället sätter upp och tillgodoser de behov som finns i samhället. Att kunna svara mot efterfrå- gan är en utmaning i sig. Det tar tid att planera, projektera och bygga infrastruktur vilket gör att man måste försöka för- utse de behov som finns och de krav som ställs för att und- vika att brister uppstår. måste det finnas utrymme för en strä- van att genom infrastrukturutveckling, prissättning, samhällsplanering och attitydpåverkan styra transportmönstren i riktning mot vad som krävs för att vi skall uppnå övergripande samhällsmål. För att på ett effektivt sätt kunna påverka utvecklingen måste kreativiteten vad gäller att hitta lösningar vara stor och alternativ vägas mot varandra. ningar där både positiva och negativa effekter beaktas är nödvändiga. Transportinfrastrukturen måste samspela med andra åtgärder som kan Prop. 2001/02:20 vidtas i samhället för att nå målen. Med hjälp av ny teknik kan vi möta kraven på resande och transporter på ett nytt sätt. Tillgång till informa- tion i digital form och tillämpning av informationsteknik gör det möjligt att använda betydligt mer flexibla systemlösningar för att tillgodose transportbehoven och möta högt ställda krav på effektivitet, trafiksäker- het och miljöhänsyn. Planeringen av infrastruktur bör samspela med åt- gärder för att påverka efterfrågan på transporter. De möjligheter tekniska framsteg ger måste tas till vara. Möjligheter att ta ut avgifter för att använda olika transportslag som motsvarar sli- tage, utsläpp till miljön och andra negativa externa effekter (s.k. interna- lisering) bör övervägas och samhällsekonomiskt motiverade marginal- kostnader för olika transportslag användas där det är motiverat. Restrik- tiva styrmedel, t.ex. avgifter för att påverka efterfrågans omfattning och fördelning bör kompletteras med åtgärder som syftar till att påverka människors attityder och beteende i riktning mot ett mer miljöanpassat, säkert och effektivt resande genom ett minskat individuellt bilåkande och ökad användning av färdsätt som kollektivtrafik, samåkning, gång- och cykeltrafik. Här bör erfarenheter från arbetet med s.k. mobility manage- ment inom andra EU-länder utnyttjas. Användningen av transportsyste- met påverkas av den aktuella situationen på vägarna och annan infra- struktur. Det aktuella läget bör förmedlas snabbt genom nya informa- tionssystem. Det kan vara fråga om variationer i trafik- och parkerings- avgifter eller anpassning av den tillåtna hastigheten beroende på aktuell trafik- eller vädersituation. För att åstadkomma ett minskat användande av fossila drivmedel bör kundens valfrihet och andelen fordon som drivs med alternativa drivme- del från förnybara energikällor öka markant. Det kan ske genom en över- gång till bränslecellsbilar, hybridbilar och andra fordon som drivs av för- nybar energi. För att kunna åstadkomma detta är det väsentligt att kost- naderna och processerna för att tillverka och distribuera alternativa driv- medel kan minska i förhållande till kostnaderna för bensin och diesel. Detta påverkar i sin tur utvecklingstakt och lönsamhet för att tillverka och distribuera dessa drivmedel. Det är även viktigt att säkerhetsproble- men kan lösas och att regelverken med denna typ av drivmedel inriktas mot en ökad användning. Det är också väsentligt att fokusera på vad som påverkar möjligheterna att resa eller transportera på ett effektivt och miljöanpassat sätt från dörr till dörr. Det bör bli naturligt att välja reskedjor där varje färdmedel ut- nyttjas där det fungerar bäst. För att lyckas med omställningen till ett hållbart transportsystem är det nödvändigt att vidta åtgärder av olika slag. Det är väsentligt att arbeta med såväl infrastrukturutveckling som regelverk och attitydpåverkan. Åtgärderna kan påverka såväl utbudet av som efterfrågan på transporter, såväl infrastrukturen som trafiken, såväl myndigheter och organisationer som medborgarna. De kan också ha effekt på olika lång sikt. I vissa fall är det nödvändigt att ta små steg som ger effekt först på , men då ger stora effekter. Det kan t.ex. gälla forskning. Bygg vidare på positiva erfarenheter Regeringens bedömning: I det fortsatta arbetet med utveckling av transportsystemet bör goda erfarenheter av tidigare arbete och lovande försök med nya lösningar tas till vara. Skälen för regeringens bedömning: I enlighet med principen om att politiken skall vara lärande måste träffsäkerheten för att uppnå målen med de verktyg vi använder regelbundet analyseras. Nya, kreativa lös- ningar behöver övervägas och prövas, som det är viktigt att goda erfarenheter av tidigare arbete tas tillvara och sprids. har flera utvecklingsinsatser med mycket lovande resultat genomförts. Erfarenheterna av uppsättning av mitträcken är ett tydligt sådant exempel. Den första sträckan med mitt- räcke på vid öppnades och hade ingen döds- olycka inträffat på den tidigare mycket olycksdrabbade vägsträckan. Ar- bete med att sätta upp ytterligare mitträcken på sträckor med många mötesolyckor pågår och vägutformningen med mitträcken vidareutveck- las för att även kunna användas i miljöer med andra förutsättningar i form av korsande vägar m.m. Mitträckena ger goda trafiksäkerhets- effekter till förhållandevis låga kostnader. Försök med automatiska hastighetsövervakningskameror har också varit mycket lovande. Trafikanterna informeras tydligt om övervak- ningen och tanken är att kamerorna skall sättas upp på platser där olyckor till följd av hastighetsöverträdelser är särskilt vanliga. Det är positivt att polisen tar tillvara de hjälpmedel som modern teknik tillhandahåller. Hastighetsövervakningskameror är bra som ett komplement till annan trafikövervakning. Arbetet med att utveckla metoden och ärendehand- läggningen pågår och bör kunna leda till en effektiv kombination av ny teknik och trafikövervakning med direktkontakt mellan polis och trafi- kant som sammantaget leder till en högre trafiksäkerhet Samhällsplanering och vägtrafikledning väntas få en ökande betydelse för att optimera trafikflöden i storstäderna och därmed öka kapaciteten och minska trängseln. Bland annat tyder flera studier på att modernise- ring av trafiksignaler kan vara en av de mest lönsamma åtgärder som kan genomföras i transportsystemet. Detta bör tas tillvara. har en med internationella mått hög andel kollek- tivtrafikresenärer. Det beror till stor del på den samordnade planeringen av kollektivtrafik och ny bebyggelse som bedrivits och framåt. och sektorsansvar syftar till att vidga verkens åtgärdsarsenal. Verken skall inte enbart överväga åtgärder som direkt är att hänföra till infrastrukturen, utan också analysera och, i den mån det bedöms lämpligt, vidta åtgärder som påverkar användare och andra aktö- rer att verka i riktning mot de transportpolitiska målen.