prop · GO031D22 · 2001-01-01 00:00:00 — För att samordna de ändringar som tidigare behandlats av bör den nu föreslagna ändringen göras i 5 kap. 33 § skollagen. Gemensamma insatser inom förskola, skola och vuxenutbildning Utveckling av läroplanerna som styrinstrument Utvärderingar visar att de övergripande målen i läroplanerna i alltför liten utsträckning styr verksamheten på det sätt som var avsett. Andra styrdokument som kursplaner och betygskriterier väger ofta tyngre än läroplanerna. Läroplanernas funktion som styrdokument ses över i syfte att identifiera insatser som kan förstärka läroplanens ställning. Uppdraget skall redovisas . En stärkt skolledarroll Utvärderingar har visat att skolledare på vissa håll inte får tillräckligt goda förutsättningar för att leda det pedagogiska arbetet. Skolledarens roll behöver stärkas för att rektor på ett tydligt sätt skall kunna ta skolans ansvar för barns och ungdomars lärande och utveckling. En expertgrupp har tillsatts för att diskutera skolledares roll i det decentraliserade utbildningssystemet. Gruppen skall bl.a. definiera skolledares ansvar och befogenheter i syfte att skapa bättre förutsättningar för ett effektivt ledarskap. I gruppens uppdrag ingår också att överväga hur kommunikationen mellan staten, kommunledningar och skolledare kan förbättras t.ex. genom att erbjuda någon form av mötesplats för informations- och erfarenhetsutbyte. Uppdraget skall redovisas . inrättades en kvalitetsgranskningsnämnd inom på regeringens initiativ med uppgift att genomföra nationella kvalitetsgranskningar på uppdrag av regeringen. Nämnden har lämnat sin första rapport som omfattar tre granskningar: En likvärdig betygssättning, Det kommunala ansvaret för helheten i utbildningen övergångar och skolbyten samt Kvaliteten i utbildning som anordnas på entreprenad. Rapporten bereds inom . Kvalitetsindikatorer har i uppdrag att utveckla indikatorer som belyser kvalitetsutvecklingen i såväl barnomsorg som skola. redovisade verket ett förslag till indikatorsystem. inledde verket en pilotstudie med kvalitetsindikatorer på lokal nivå. En första rapportering har skett. Verket avser dock att genomföra en andra etapp. Regeringen avser att efter en samlad bedömning ta ställning till inriktningen av det fortsatta arbetet. av skollagen m.m. av skollagen m.m. skall föreslå hur skollagen (1985:1100) kan moderniseras genom att förenklas och förtydligas samt bättre anpassas till ett målstyrt skolväsende och till den ansvarsfördelning som råder mellan stat och kommun. Kommittén skall vidare överväga hur skollagen bör utformas för att tydliggöra det kommunala ansvaret för utbildningens kvalitet och likvärdighet. Uppdraget skall redovisas . Vuxenutbildning Utvecklingsinsatser har den särskilda satsningen på vuxenutbildningen, fortsatt på i stort sett oförändrad nivå. Försöksverksamheten med Kvalificerad yrkesutbildning har pågått i samma omfattning som 1999. Verksamheterna kommer att redovisas i den kommande propositionen om vuxnas lärande. Statsbidrag till enskilda utbildningsanordnare För att erbjuda ett brett utbud av utbildningar lämnar regeringen bidrag till kompletterande utbildningar enligt förordningen (1996:1206) om fristående skolor men även vissa speciella bidrag till , Nordiska scenografiskolan, och Svenska hemslöjdsföreningarnas riksomfattande kursverksamhet. Insatser för funktionshindrade, tolkutbildning och kontakttolkutbildning inom folkbildningen En av de prioriterade grupperna för statens stöd till folkbildningen är de funktionshindrade. Folkhögskolan har öppnat många möjligheter för människor med funktionshinder genom att erbjuda anpassad undervisning, socialt stöd och ofta en tillgänglig miljö. Flera skolor har särskilt anpassade kurser för personer med funktionshinder. Regeringen avsätter medel för särskilt kostnadskrävande insatser vid folkhögskolor för deltagare med funktionshinder. För att stödja de folkhögskolor som erbjuder funktionshindrade utbildning har avsatt av statsbidraget till folkhögskolorna i form av ett s.k. förstärkningsbidrag. motsvarade detta bidrag . Många folkhögskolor har inriktning mot teckenspråk och teckenspråkstolkning. Regeringen avsätter särskilda medel för stöd till tolkutbildning och teckenspråkslärarutbildning samt kontakttolkutbildning. uppgick dessa medel till . Den nationella särvuxsatsningen beviljade regeringen till en nationell särvuxsatsning. Regeringen har, inom ramen för satsningen, avsatt medel för till pilotprojekt inom särvux för att stödja utvecklingen och stärka kvaliteten. Satsningen är föranledd av de brister som påpekade i En utvärdering av särvux (dnr 96:565). Få skolor kvalitetssäkrar sitt arbete och kursplanerna används endast som riktlinjer. Rapporten visar också att det finns stora brister bland annat vad gäller undervisningstid och utbildningens genomförande. Kunskapsveckan 2000 genomfördes en nationell informationssatsning med fokus på vuxenutbildning. gav tillsammans med myndigheter och intresseorganisationer inom vuxenutbildningsområdet stöd till kommunerna i form av initiering och samordning för att lokalt genomföra olika former av aktiviteter riktade för att öka kunskaperna om möjligheterna att studera som vuxen. 210 kommuner har lämnat svar på en utvärderings enkät där det stora flertalet var positiva till satsningen. OECD-studie om vuxnas lärande I regi genomförs en studie om vuxnas lärande. En bakgrundsrapport om det svenska vuxenutbildningssystemet har tagits fram inom . Bakgrundsrapporten har utgjort underlag för den granskning av den svenska som en internationell expertgrupp har genomfört. Gruppens bedömning kommer att ligga till grund för en jämförande analys av vuxenutbildningen i tio . för statens skolor för vuxna Regeringens förslag: Lagen (1991:1108) om statens skolor för vuxna skall ändras så att det för skolorna skall utses en gemensam styrelse. Regeringen skall utse styrelsen. Skälen för regeringens förslag: Enligt 2 § lagen om statens skolor för vuxna i dess nuvarande lydelse skall det för varje skola finnas en styrelse. Statens skolor för vuxna (SSV) utgör en viktig resurs i utvecklingen av den kommunala vuxenutbildningen. De resurser och den kompetens som finns vid skolorna måste utnyttjas på ett sådant sätt att skolornas samlade verksamhet kan utgöra ett effektivt stöd för utveckling av ett flexibelt lärande. Regeringen föreslår därför att en gemensam styrelse skapas för de båda skolorna. Regeringen skall utse styrelsen. Regeringen avser att återkomma om skolornas framtida verksamhet i den proposition om vuxnas lärande som skall lämnas till . Ett utökat ansvar för Regeringens förslag: I lagen (1976:1046) om överlämnande av förvaltningsuppgifter inom verksamhetsområde införs det en bestämmelse som ger rätt att pröva frågor om fördelning av statsbidrag mellan studerandeorganisationer inom folkhögskolan. Ärendet och dess beredning: har utarbetat en promemoria om att överlämna förvaltningsuppgifter till (PM , dnr U2000/2715/V). I promemorian föreslås att ges rätt att pröva frågor om fördelning av statsbidrag mellan studerandeorganisationer inom folkbildningen. Promemorian har remissbehandlats. Gällande bestämmelser: Fördelning av statsbidrag till folkhögskolor och studieförbund. Ett nytt statsbidragssystem för folkbildningen dvs. den verksamhet som bedrivs av folkhögskolor och studieförbund infördes efter förslag i propositionen (prop. 1990/91:82) om folkbildning. Den tidigare detaljregleringen upphörde och i stället ställer nu riksdag och regering upp vissa övergripande mål och riktlinjer som ligger till grund för beviljande av statsbidrag. Inom dessa gränser handhar folkbildningen själv fördelningen av statsbidrag genom ett av , Rörelsfolkhögskolornas intresseorganisation och bildat Folkbildningsråd. Enligt lagen (1976:1046) om överlämnande av förvaltningsuppgifter inom verksamhetsområde prövar frågor om fördelning av statsbidrag mellan folkhögskolor och studieförbund (7 b §). Vidare föreskrivs i förordningen (1991:977) om statsbidrag till folkbildningen att statsbidrag enligt förordningen kan lämnas till folkhögskolor och studieförbund och att frågor om sådana bidrag prövas av (1 § första och andra stycket). Remissinstanserna: Remissinstanserna är delade i sin uppfattning till förslaget. Rörelsefolkhögskolornas intresseorganisation och () instämmer med promemorians förslag. De anser att det är positivt att studerandeorganisationer får möjlighet att söka medel för insatser som främjar studerandeinflytande och det demokratiska arbetet. () anser att förslaget kan utifrån administrativa utgångspunkter framstå som ändamålsenligt men att förslaget från verksamhetsmässiga synpunkter kan vara mer tveksamt. RRV menar vidare att folkbildningen redan har ett uppdrag om deltagarinflytande och demokrati. Ett särskilt bidrag skulle då tas som intäkt att tillräckliga åtgärder kan genomföras inom ramen för detta bidrag. Skälen för regeringens förslag: För att stärka det demokratiska arbetet i det offentliga skolväsendet har särskilda medel avsatts till elev- och föräldraorganisationer under utgiftsområde. 16, Utbildning och universitetsforskning anslag A2 Utveckling av skolväsende och barnomsorg. Intill utgången av 1998 fördelade medel från nämnda anslag till folkhögskolestuderandes förbund (SFEF), som är en rikstäckande sammanslutning av studentkårer på folkhögskolor runt om i och har till uppgift att bevaka de studerandes intressen. Eftersom förbundet inte återfinns inom det offentliga skolväsendet, beslutade att inte tilldela förbundet statsbidrag. har regeringen tilldelat förbundet medel genom särskilda regeringsbeslut. I budgetpropositionen (prop. 1999/2000:1, utg.omr. 17) har regeringen emellertid aviserat att bör få ansvar att fördela medel till folkhögskolestuderandes stimulera studerandeinflytandet och det demokratiska arbetet i folkhögskolorna. Medel motsvarande har förts över från anslaget 25:2 (tidigare utg.omr. 16, A2) till 25:1 (tidigare utg.omr. 17, L1) Bidrag till folkbildningen. Eftersom har etablerade kontakter med berörda intressenter bör rådet ges den uppgift som tidigare hade, nämligen att fördela medel även till andra studerandeorganisationer inom folkhögskolan. Rådet kan säkerställa att studerande organisationer inom folkhögskolan uppfyller en hög kvalitet och att medlen används för avsett ändamål. Regeringen föreslår att får fördela medel till inte bara folkhögskolestuderandes förbund utan även till andra studerandeorganisationer inom folkhögskolan. Ett överlämnande av en sådan förvaltningsuppgift kräver dock lagstöd. Eftersom enligt lagen (1976:1046) om överlämnande av förvaltningsuppgifter inom verksamhetsområde endast har möjlighet att pröva frågor om fördelning av statsbidrag mellan folkhögskolor och studieförbund, krävs en lagändring. Regeringen föreslår därför att det i lagen (1976:1046) om överlämnande av förvaltningsuppgifter inom verksamhetsområde införs en bestämmelse som ger rätt att pröva frågor om fördelning av statsbidrag mellan studerande- organisationer inom folkhögskolan. Lagförslaget redovisas under utg.omr. Det bör ankomma på regeringen att meddela närmare föreskrifter om villkor för statsbidraget. Universitet och högskolor Kvalitet Inledning I propositionen om studentinflytande och kvalitetsutveckling i högskolan (prop. 1999/2000:28, bet. 1999/2000:UbU12, rskr. 1999/2000:180) redovisade regeringen sin syn på hur systemet för att garantera och utveckla kvaliteten i högskolans verksamhet bör förstärkas ytterligare för att motsvara de krav som ställs på dagens och framtidens utbildning. Det är angeläget att förtroendet för utbildningen vid svenska universitet och högskolor upprätthålls. Genom ändringar i högskolelagen (1992:1434 ändr. 2000:260) och högskoleförordningen (1993:100 ändr. 2000:651) har studenternas inflytande stärkts. Det framgår av högskolelagen att kvalitetsarbetet är en gemensam angelägenhet för lärosätenas personal och studenter. Universiteten och högskolorna skall verka för att studenterna tar aktiv del i arbetet med att vidareutveckla utbildningen. Studenternas medverkan i kvalitetsarbetet är nödvändig. Studenterna kan påverka högskolans verksamhet genom sitt direkta deltagande i utbildningen, via sina representanter i olika organ och genom sina organisationer. Engagemang från studenternas och studentkårernas sida är en av de avgörande förutsättningarna för ett verkligt studentinflytande. Den svenska högskolan skall erbjuda likvärdig utbildning av hög kvalitet i alla delar av landet. Varje lärosäte och dess ledning har det yttersta ansvaret för att utveckla och säkra kvaliteten i sina utbildningar. Statsmakternas uppgift är att stödja det arbetet och kontrollera att kvaliteten inom olika områden av utbildning och forskning upprätthålls. utvärderingar och tillsynsansvar är ett led i detta arbete. Kvalitetsstöd och kvalitetskontroll sker genom olika typer av nationella utvärderingar, prövning av förutsättningar att utfärda examina i grundutbildningen och forskarutbildningen samt granskning av lärosätenas kvalitetsarbete. Härutöver avser regeringen att ge i uppdrag att genomföra ämnes- och programutvärderingar av samtliga utbildningar för generella examina och yrkesexamina, inklusive forskarutbildningen. Nationella utvärderingar har slutfört de nationella utvärderingarna Rätt juristutbildning? (rapportserie 2000:1 R), Journalistutbildningarna i högskolan (2000:3 R), Utbildningar inom vård och omsorg (2000:5 R), Utvärdering av socionomutbildningar (2000:6 R) och Designutbildningar i (2000:11 R). Sedan den förra utvärderingen av vård- och omsorgsutbildningarna gjordes av (Vårdutbildningar i högskolan, 1996:7 R) har det skett ett omfattande och målmedvetet arbete för att utveckla utbildningarna. Utvecklingsarbetet, som fortfarande pågår, karaktäriseras främst av att lärarkompetensen höjs, den kliniska och praktiska utbildningen har förbättrats samt att landstingens utbildningar integreras med utbildningar som anordnas av statliga högskolor. Av de program som utvärderades uppfyllde några inte kvalitetskraven, vilket resulterade i att drog in sex examenstillstånd. konstaterar att samtliga socionomutbildningar uppfyller de krav som kan ställas på högre utbildning utifrån högskolelagen och den s.k. examensordningen i högskoleförordningen (1999:100 bil 2). Verket anser att ett viktigt mål för utbildningen bör vara studenternas personliga mognad, ökad självkännedom och ett professionellt förhållningssätt grundat på empatisk förmåga. Examensordningens målformulering bör därför enligt verket ges ett tillägg med ett sådant innehåll. I rapporten om journalistutbildningarna konstaterar att dessa utbildningar inom högskolan behöver ytterligare bredd och fördjupning. Samverkan med andra ämnesområden inom högskolan bör enligt verket öka och forskningsanknytningen stärkas. Utbildningarna bör också få en betydligt mer internationell prägel. Vidare är den sociala snedrekryteringen ett problem. anser att det är viktigt med en tydlig definition av begreppet design, inte minst för kvalitet på utbildningen. Som redovisas under avsnittet Konstnärlig högskoleutbildning anser verket att den decentraliserade ordningen för utbildningsplanering och resursfördelning är fullt tillräcklig för att tillgodose behovet av designutbildning. Lärosätesbedömningar I och med utgången av 1998 hade genomfört kvalitetsarbetsbedömningar av samtliga lärosäten. kvalitetsarbetsbedömningar har till uppgift att bl.a. bidra till förändring och förnyelse. För att öka erfarenhetsutbytet mellan universitet och högskolor har verket 1999 arrangerat seminarier, genomfört internationella studieresor och analyser. Verksamheten har också varit ett sätt för verket att utveckla metoder för kvalitetsbedömningar. Verkets granskningar av lärosätenas kvalitetsarbete har fungerat väl och skall fortsätta. I den andra omgången, som har påbörjats, förskjuts bedömningen från kvalitetsarbetet till kvalitet som formerna för bedömning kommer att förenklas. beslutar om den närmare inriktningen och periodiciteten av lärosätesbedömningarna. I den andra omgången har genomfört förnyad granskning och bedömning av kvalitetsarbetet vid , som ej tidigare granskats, , /, , och i . Effekter av redan gjorda bedömningar har konstaterats. Lärosätena har utvecklat sina kvalitetsutvecklingsprogram inklusive utvärderingsformer och åtgärdsprogram. En medveten satsning på att rekrytera kvalificerade lärare har gjorts. Vidare har förnyelse av undervisningsmetoder och lärarfortbildning skett. Ämnes- och programutvärderingar En samlad bild av utbildningens kvalitet i förhållande till målen kräver att såväl förutsättningar som genomförande och resultat granskas ur ett brett perspektiv. I enlighet med propositionen Studentinflytande och kvalitetsutveckling i högskolan (prop. 1999/2000:28, bet. 1999/2000: UbU12, rskr. 1999/2000:180) avser regeringen att uppdra åt att med en periodicitet genomföra ämnes- och programutvärderingar av samtliga utbildningar för generella examina och yrkesexamina, inklusive forskarutbildningen. Dessa utvärderingar kommer även att omfatta prövningar av examenstillstånd. Syftet med ämnes- och programutvärderingarna är att medverka till att studenterna oberoende av var i landet de studerar skall kunna garanteras utbildning av god kvalitet. granskningar bör även omfatta enskilda utbildningsanordnare med examenstillstånd. Regeringens förslag: Det skall finnas en uttrycklig reglering i 1 kap. 11 § högskolelagen (1992:1434) av förutsättningarna för att få utfärda examina inom grundläggande högskoleutbildning. Högskolelagen skall tillföras en ny paragraf, 1 kap. 11 a §, som reglerar det fallet att förutsättningarna för examenstillstånd inte längre föreligger. 5 § lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina skall tillföras en föreskrift om att enskilda utbildningsanordnare skall vara skyldiga att upprätta en skriftlig kvalitetsredovisning. En ändring skall också göras i 7 § så att ett tillstånd att utfärda examina kan återkallas, om den enskilda utbildningsanordnaren i väsentlig utsträckning åsidosätter sina skyldigheter enligt 5 §. Vidare skall det inte finnas någon särregel i 6 § andra stycket om att yttrande skall begäras in från innan beslut fattas i tillståndsfrågor. I stället skall regeringsformens allmänna regler gälla. Ärendet och dess beredning: En arbetsgrupp inom har utarbetat promemorian Kvalitetssäkring och examenstillstånd i högskolan (Ds 2000:25). I promemorian föreslås en tydligare koppling mellan kvaliteten i den grundläggande högskoleutbildningen och tillstånd att utfärda examen. Enligt promemorian bör det finnas en uttrycklig reglering av förutsättningarna både för att bevilja examenstillstånd och för att återkalla ett tillstånd inom grundutbildningen. Det föreslås därför ändringar i högskolelagen som innebär att ett tillstånd att utfärda en examen bara får lämnas om den grundläggande högskoleutbildningen uppfyller kraven enligt 1 kap. högskolelagen och de särskilda krav som regeringen föreskriver. Dessutom skall det i ett rikstäckande perspektiv finnas ett allmänt intresse av att examen får utfärdas. Ett lärosäte skall alltid ges möjlighet till rättelse innan ett återkallande av ett examenstillstånd kan bli aktuellt. Ett påpekande från om att allvarliga kvalitetsbrister föreligger inom en viss utbildning eller ett visst ämne skall ses som en varning om att ett återkallande av examenstillståndet kan bli aktuellt om bristerna inte åtgärdas. Lärosätet måste få möjlighet att åtgärda bristerna. Om vid en förnyad granskning kan konstatera att de påtalade bristerna inte åtgärdats skall eller regeringen som en sista åtgärd kunna återkalla ett examenstillstånd. Ett beslut om återkallelse av examenstillstånd inom grundläggande högskoleutbildning kan avse yrkesexamina och generella examina i ett visst huvudämne eller med en viss inriktning. Ett sådant beslut behöver inte vara permanent. Det är viktigt att studenternas intressen beaktas när det beslutas att ett lärosäte inte längre får utfärda en examen. Om utbildningen omfattar ett program eller en kurs som kan leda fram till en sådan examen som beslutet avser, skall lärosätet få utfärda examen för de studenter som har påbörjat utbildningen vid lärosätet före beslutet. Det konstateras i nämnda promemoria att gällande regelverk och utvärderingsverksamhet ger goda garantier för en hög kvalitet i forskarutbildningen. Någon lagändring när det gäller forskarutbildningen bedöms därför inte vara påkallad. Regeringen har alltid möjlighet att återkalla ett beslut om tilldelning av ett vetenskapsområde enligt 2 kap. 5 § högskolelagen (1992:1434), om det skulle visa sig att de krav för att anordna forskarutbildning som anges i bestämmelsen inte längre uppfylls. Ett sådant återkallande medför att lärosätet kan utfärda examina i forskarutbildning inom området. Enligt promemorian bör kraven på kvalitetsredovisning även omfatta den verksamhet som bedrivs av enskilda utbildningsanordnare med examenstillstånd. Eftersom enskilda utbildningsanordnare skall innefattas i periodiskt återkommande kvalitetsutvärderingar bör de på motsvarande sätt vara skyldiga att upprätta en skriftlig kvalitetsredovisning . Om utbildningsanordnaren inte uppfyller sina skyldigheter i fråga om kvalitetsredovisning skall ett tillstånd att utfärda examina kunna återkallas. Enligt 6 § andra stycket lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina skall yttrande begäras in från innan beslut fattas i tillståndsfrågor. Detta är att ses som en särbestämmelse till den allmänna regeln i 7 kap. 2 § regeringsformen, där det sägs att regeringen vid beredningen av sina ärenden skall hämta in behövliga upplysningar och yttranden från berörda myndigheter. Dessutom skall sammanslutningar och enskilda lämnas tillfälle att yttra sig i den omfattning som behövs. I promemorian föreslås att nämnda särregel i lagen om tillstånd att utfärda vissa examina tas bort. Remissinstanserna: En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (dnr U2000/1473/UH). De flesta remissinstanser tillstyrker de förslag som läggs fram i promemorian. När det gäller förslagen om ändringar i högskolelagen och lagen om tillstånd att utfärda vissa examina föreslår några av remissinstanserna tillägg eller förtydliganden. I svaren betonas vikten av tydliga kriterier för under vilka förutsättningar ett examenstillstånd kan återkallas och att samråd och samverkan sker med . Vikten av tydliga regler som tillgodoser studenternas rättssäkerhet betonas också. I svaren tas även möjligheten upp att slutföra studierna vid annat lärosäte, formerna för samverkan med andra lärosäten, vikten av information om indraget examenstillstånd och ekonomiska konsekvenser t.ex. beträffande studiemedel. Bedömningen att gällande regelverk ger goda garantier för hög kvalitet i forskarutbildningen delas av flera remissinstanser. Det rimliga i att enskilda utbildningsanordnare kan få examenstillstånden indragna vid utebliven årsredovisning ifrågasätts av några remissinstanser. Skälen för regeringens förslag: I nu gällande ordning anges inte i föreskriftsform vilka krav som skall vara uppfyllda för att ett examenstillstånd skall meddelas. Ett tillägg till 1 kap. högskolelagen bör därför göras som innebär att får lämna tillstånd att utfärda examina endast om utbildningen uppfyller de förutsättningar som anges i 1 kap. högskolelagen samt även de särskilda krav som regeringen föreskriver. De särskilda kraven bör främst utgöras av de särskilda målen för generella examina och yrkesexamina som anges i bilaga 2 till högskoleförordningen (1993:100), den s.k. examensordningen, och i bilagan till förordningen (1993:221) för . Därutöver kan regeringen föreskriva om andra särskilda krav. Ett av syftena med examensordningen är att tillhandahålla ett instrument för kvalitetskontroll genom de särskilda målformuleringar som anges för varje examen (prop. 1992/93:1 s. 35). Av framför allt rättssäkerhetsskäl är det viktigt att det tydligt framgår under vilka förutsättningar ett examenstillstånd kan återkallas.