prop · GO031D29 · 2001-01-01 00:00:00 — Vidare skall jordbrukets natur- och kulturvärden värnas samt jordbrukets negativa miljöpåverkan minimeras i syfte att bidra till att de nationella miljökvali- tetsmålen uppnås inom en generation. 6.4 Politikens inriktning Kommissionens förslag i Agenda syftade bl.a. till att öka jordbrukets konkurrenskraft genom en ökad marknadsorientering med sänkta administrativa priser. Förslagen syftade också till att minska jordbrukets negativa effekter på mil- jön och att förenkla regelverket. För att under- lätta jordbrukets anpassning och strukturföränd- ring i samband med reformeringen av marknads- ordningarna föreslogs en integrerad landsbygds- politik. Efter den s.k. Berlinöverenskommelsen 1999 innebär detta att nuvarande regional- och strukturstöd inom jordbrukssektorn (de tidigare mål 5a-åtgärderna och Jordbruksfondens åtgärder i mål 5b) samt s.k. kompletterande åtgärder (miljöersättningar, förtidspension och skogsplantering) m.m. sammanförts i en enda förordning för landsbygdsutveckling i rådets förordning (EG) nr 1257/99 om stöd till utveckling av landsbygden. I förordningen fastställs ramarna för EU:s stöd till en hållbar utveckling av landsbygden. Åtgärder för landsbygdsutveckling skall komp- lettera andra delar i den gemensamma jord- brukspolitiken. Ett särskilt miljö- och lands- bygdsprogram omfattande en rad miljö- och strukturåtgärder har antagits för perioden 2006. Miljöersättningarna inom jordbruket ingår som en obligatorisk del i programmet. I enlighet med rådsförordningen (EG) nr 1257/99 samt rå- dets förordning (EG) nr 1260/99 om allmänna bestämmelser för strukturfonderna genomförs vissa av struktur- och miljöåtgärderna i norra inom ramen för de två mål 1-program- men för och Södra skogsläns- regionen. Miljö- och landsbygdsprogrammet är inriktat på effektivare miljöåtgärder och fortsatta anpass- ningsåtgärder i syfte att skapa förutsättningar för en framtida mer långtgående reform av jord- brukspolitiken. Miljö- och landsbygdsprogram- met samt övriga nationella handlingsprogram för jordbrukets miljöpåverkan, bl.a. försöks- och ut- vecklingsverksamhet, bidrar till att de av riksda- gen beslutade miljökvalitetsmålen bör kunna uppnås inom en generation. Miljö- och lands- bygdsprogrammet i samverkan med mål 1- och mål 2-programmen, LEADER+ och det natio- nella stödet till jordbruket i norra med- verkar vidare till att det finns en livskraftig landsbygd och till en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar utveckling av jordbruket i landets alla delar. verkar för en jordbruks- och livsme- delspolitik inom EU vars övergripande mål bl.a. är att främja en hållbar produktion. I rådsslutsat- serna från toppmötet i peka- des jordbrukssektorn ut som en av de sektorer inom vilka en strategi för integrering av miljö- hänsyn och hållbar utveckling skulle utvecklas. antog en stra- tegi för integrering av miljöhänsyn i jordbruks- politiken. En prioritering under det svenska ordförandeskapet är att en plan för det fortsatta arbetet med indikatorer för hållbar utveckling tas fram i syfte att utveckla integreringen av miljö- hänsyn i jordbrukspolitiken och politikens in- verkan på landsbygdens ekonomiska och sociala utveckling. 6.5 Insatser 6.5.1 Statliga insatser inom politikområdet En ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar utveckling av landsbygden Miljö- och landsbygdsprogrammet har bemyndigat regeringen att till- lämpa ett miljö- och landsbygdsprogram för perioden 2006 enligt rådets förordning (EG) nr 1257/99 om stöd till utveckling av landsbygden. Programmet, som medfinansieras över EU-budgeten, har godkänts av EG-kom Landsbygdsprogrammet skall främja en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar ut- veckling av jordbruket, livsmedelsproduktionen, skogsbruket och landsbygden. ställningstagande till propositio- nen Hållbart fiske och jordbruk (prop. 1997/98:2, bet. 1997/98:JoU9, rskr. 1997/98:116) tillsammans med skrivelsen En hållbar utveckling av landsbygden m.m. (skriv. 1999/2000:14, bet. 1999/2000:MJU2, rskr. 1999/2000:91) är de viktigaste underlagen för regeringens bedömningar och förslag till åtgärder för att uppnå ett ekologiskt hållbart jordbruk och fiske. Åtgärder som syftar till att ta till vara jordbru- kets positiva miljöeffekter och minimera dess negativa spelar en framträdande roll i miljö- och landsbygdsprogrammet. omfattas åt- gärder som syftar till att förbättra landsbygdens konkurrenskraft genom att underlätta en nöd- vändig anpassning av jordbrukssektorn till nya förutsättningar. Åtgärderna inom ramen för landsbygdspro- grammet är uppdelade på två insatsområden. Under insatsområde 1, Åtgärder för ett ekolo- giskt hållbart jordbruk, ingår miljöersättningar, kompetensutveckling, kompensationsbidrag i mindre gynnade områden, stöd till investeringar i jordbruksföretag, åtgärder som syftar till att främja en anpassning och utveckling av lands- bygden samt åtgärder för att öka skogsmarkens ekologiska värde. Insatsområde 2, Åtgärder för ekonomiskt och socialt hållbar utveckling på landsbygden, innehåller startstöd till unga jord- brukare, stöd till investeringar i jordbruksföre- tag, åtgärder för förbättrad bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter, kompetensut- veckling samt åtgärder som syftar till att främja en anpassning och utveckling av landsbygden. Landsbygdsprogrammet kompletteras av det nationella stödet till norra , mål 1- och mål 2-programmen och gemenskapsinitiativet LEADER+. Det samlade miljö- och landsbygdsprogram- met införs för perioden 2006 med en beräknad kostnadsram på 22 945 miljoner kro- nor totalt för perioden. I kostnadsramen ingår även utbetalningar för kvarvarande flerårsåtagan- den för miljöersättningar från den tidigare perio- den 1999. Miljö- och landsbygds- programmet skall främja en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar utveckling av jordbruket, livsmedelsproduktionen, skogs- bruket och landsbygden. Lika möjligheter till ut- veckling för kvinnor och män skall främjas. Åt- gärder som syftar till att ta till vara jordbrukets positiva miljöeffekter och minimera dess nega- tiva spelar en framträdande roll i det samlade landsbygdsprogrammet. Miljöåtgärderna har reformerats i linje med Miljöprogram- utredningens förslag. De nya miljöåtgärderna införs i full utsträckning . Kompen- sationen till de mindre gynnade områdena i norra och i skogsbygderna har fått en starkare miljöprofil. Kompetensutveckling fortsätter att vara ett strategiskt viktigt instrument för att bl.a. öka måluppfyllelsen i programmet. Det är sam- tidigt viktigt med åtgärder som syftar till att förbättra landsbygdens konkurrenskraft genom att underlätta en nödvändig anpassning av jord- brukssektorn och därtill kopplat företagande på landsbygden till nya förutsättningar. Ekologiska produktionsformer Den ekologiskt odlade åkerarealen bör fördubb- las () och den ekologiska animalieproduktionen bör öka. av antalet mjölkkor och slaktdjur av nöt och lamm bör finnas i ekologisk produktion . Den ekologiska produktionen stöds genom åtgärder i det kommande landsbygdsprogrammet liksom genom försöks- och utvecklingsverksamhet samt marknadsstödjande åtgärder. Vidare har 35 mil- joner kronor avsatts för forskning och utveckling rörande ekologisk pro- duktion genom ekonomiska vårpropo- sition (prop. 1999/2000:100, bet. 1999/2000:FiU20, rskr. 1999/2000:261). Dessa medel anser regeringen bör användas för åtgärder under anslaget 43:12 om- fattande , anslaget 42:1 omfattande 5 miljo- ner kronor samt anslaget 26:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och kollektiv forskning omfattande varav skall disponeras av för verksamheter som bedrivs av ligt lantbruk (CUL). Försöks- och utvecklingsverksamhet I syfte att underlätta genomförandet av åtgärder inom miljö- och landsbygdsprogrammet samt inom olika nationella handlingsprogram för att minimera jordbrukets negativa miljöpåverkan avsätts medel för försöks- och utvecklingsverk- samhet (FoU). FoU utgör en viktig grund för att kontinuerligt utveckla och förbättra olika åt- gärder. Denna verksamhet är även nödvändig för informationsverksamhet riktad mot olika aktö- rer. Fjällägenheter Fjällägenheter är en upplåtelseform för mark och byggnader på statens mark på renbetsfjällen i samt ovanför odlingsgränsen i och . Upplåtelse- formen har sina rötter i lagstiftning . fanns det 113 fjällägenhe- ter som staten har ett underhållsansvar för, de flesta i . Staten lämnar bidrag för investeringar i och underhåll av byggnader m.m. på fjällägenheterna. Geografiskt avgränsade åtgärder för norra är viktigt att hela utvecklas. Jordbru- ket i norra har en särskild regionalpoli- tisk betydelse genom den mångfald av värden som jordbruksnäringen och dess verksamheter förknippas med. Jordbruket och skogsbruket bidrar till att upprätthålla livsmedelsproduktion, sysselsättning, befolkning och samhällsstruktur i dessa delar av landet. Efter beslutet om Agenda 2000 ingår norra i mål 1. Området motsvarar tidigare mål 6 samt kustområdena i , och och har delats upp i två separata mål 1-program, respektive Södra skogslänsregionen. Båda programmen har arbetats fram regionalt med utgångspunkt i bl.a. de länsvisa priorite- ringar som lyfts fram i de regionala tillväxtavta- len och innehåller särskilda insatsområden för jordbruk och landsbygdsutveckling. Program- men omfattar även åtgärder riktade till fiskeri- näringen, finansierade genom Fonden för fiskets utveckling. Stöd ges vidare i programmen till rennäringen och särskilda insatser avses att ge- nomföras för det fjällnära jordbruket. Miljö- och landsbygdsprogrammets åtgärder för ett ekologiskt hållbart jordbruk, såsom kom- pensationsbidrag i mindre gynnade områden och olika miljöersättningar, särskilt bevarandet av ett öppet odlingslandskap, är betydelsefulla i norra . Ett antal stödformer som i genomförs inom ramen för miljö- och lands- bygdsprogrammet ingår i norra i stället i mål 1-programmen. Det gäller stöd till investe- ringar i jordbruksföretag, kompetensutveckling, startstöd till unga jordbrukare, stöd till förbätt- rad bearbetning och saluföring av jordbrukspro- dukter samt åtgärder för att främja anpassning och utveckling av landsbygden. Vissa åtgärder med utpräglad miljöprofil som återfinns under Insatsområdena 1 och 2 i miljö- och landsbygds- programmet, återfinns även inom mål 1-pro- grammen. Därtill får enligt anslut- ningsfördraget lämna ett nationellt stöd för att upprätthålla produktionen i norra (stödområdena 1 3). Detta stöd kan lämnas för slaktsvin, suggor, getter, ägg, potatis, bär och grönsaker samt som pristillägg och transportstöd för mjölk. Stödet är beräknat utifrån förutsätt- ningen att den totala stödnivån före EU-med- lemskapet skall kunna upprätthållas. Som en konsekvens av Berlinöverenskommel- sen 1999 fick också del av vissa ytterli- gare medel genom att ett stöd för torknings- kostnader vid spannmåls- och oljeväxtodling i norra införs samt viss arealersättning för odling av gräsensilage. Dessa nya stöd ger ett ekonomiskt tillskott till jordbruket i norra rige. 6.5.2 Insatser utanför politikområdet Även insatser inom ramen för regionalpolitiken är av betydelse för landsbygdens utveckling. Exempelvis kan insatser inom ramen för EU:s strukturfondsprogram som medfinansieras ge- nom Europeiska regionalfonden (ERF) och Europeiska socialfonden (ESF) nämnas. Dessa omfattar bl.a. åtgärder för att främja infrastruk- tur- och kompetensutveckling som särskilt kommer näringsliv och befolkning på landsbyg- den och därmed även jordbruket till godo. Gemenskapsinitiativet LEADER+ medfinan- sieras helt från Jordbruksfondens utvecklings- sektion. Även vissa regionalpolitiska företags- stöd främjar utvecklingen av landsbygden. Landsbygdsstödet och stöd till kommersiell ser- vice är exempel på sådana stödformer. Dessa bi- drar till att stimulera näringslivet samt upprätt- håller en godtagbar servicenivå på landsbygden. För en utförlig redovisning av regionalpolitiska insatser hänvisas till utgiftsområde 19. Statliga bidrag till lokala investeringsprogram som ökar samhällets ekologiska hållbarhet berör även jordbrukets miljöeffekter. Detta gäller i synnerhet olika typer av naturvårdande åtgärder såsom anläggning av våtmarker, vilket dels leder till minskade utsläpp av näringsämnen i vatten- drag, dels till bevarande av den biologiska mång- falden och kulturvärden. har dessutom ett ar- bete med att införa miljöledningssystem påbör- jats, baserat på ISO-standarden och EU:s system för miljöstyrning och miljörevision EMAS. Detta berör även en rad myndigheter under ansvarsområde såsom , , Fiskeriver- ket och . Arbetet med 2000 och Life ger tillsammans med miljö- och landsbygdsprogrammet goda förutsättningar för att bevara odlingslandskapets biologiska mångfald. 6.6 Resultatbedömning 6.6.1 Resultat En ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar utveckling av landsbygden Miljöfrågor har använt sig av ett antal indi- katorer för att bedöma miljöpåverkan. Hävden av betesmarkerna är av central bety- delse för att bevara och stärka den biologiska mångfalden och kulturmiljövärdena. Inom ra- men för uppdraget att följa och utvärdera miljö- effekterna av den gemensamma jordbrukspoliti- ken har , och visat att arealen hävdad betesmark sannolikt har ökat sedan EU-inträdet. Detta bidrar både till att bevara den biologiska mångfalden och det öppna odlingslandskapet. Miljöstöden för skötsel av betesmarker är enligt verken av avgörande betydelse för möjligheterna att upprätthålla den hävdade arealen betesmark. Kulturmiljövärdena i odlingslandskapet har beva- rats och stärkts genom att landskapselement fått förbättrad skötsel. Handlingsprogrammet för bekämpningsme- del syftar till att hälso- och miljöriskerna skall fortsätta att minska. Resultatet av handlingspro- grammet 1986 1998 är att miljö- och hälsoris- kerna reducerats (beräknat som miljö- respektive hälsoindex gånger försåld volym bekämpningsmedel). Un- der har dock en viss ökning av miljöriskindikatortalen skett. Orsaken till en ökad försåld volym är främst en förändrad grödfördelning till följd av den gemensamma jordbrukspolitiken samt en förändrad prisrela- tion mellan mekanisk och kemisk ogräsbekämp- ning. Det nuvarande handlingsprogrammet för bekämpningsmedel löper ut . Ett samlat ar- bete med att reducera miljö- och hälsoriskerna utgör en bra arbetsform. Ambitionen att halvera den mänskligt orsa- kade kvävebelastningen på havet från jord- bruksmark har inte nåtts. Belastningen beräknas ha minskat med 1998. Däremot har en 20-procentig minskning av försäljningen av kväve i form av handelsgödsel skett , vilket överensstämmer med beslut. Ammo- niakförlusterna från jordbruket skall minska års nivå. Till 1998 var minskningen . Fosforeffektiviteten har ökat avsevärt från till 1997. Det av fastställda målet om ekolo- gisk produktion på av den totala åker- arealen är uppnått. Den ökade efterfrågan på ekologiskt producerade livsmedel har varit en viktig drivkraft för utvecklingen. Ytterligare orsaker till ökningen har varit miljöersättningen till ekologisk odling, fortsatt hög ambitionsnivå i rådgivningsaktiviteter samt fortsatt tilldelning av medel till försöks- och utvecklingsverksamhet. Jordbrukets miljöersättningsprogram Erfarenheterna av det tidigare miljöersättnings- programmet har varit goda. Miljöåtgärder åter- finns som en integrerad del i miljö- och landsbygdsprogrammet. Inom programmet kan olika former av miljöåtgärder samordnas så att miljönyttan förstärks och administrativa för- enklingar uppnås. Åtgärderna har till innehåll och inriktning reformerats i linje med Miljöpro- gramutredningens förslag i betänkandet Jord- bruk och miljönytta (SOU 1999:78). För löpande flerårsåtaganden enligt det tidigare miljöprogrammet gäller att dessa får fullföljas. En övergång mellan de olika programmen kom- mer att vara möjlig i de fall detta medför en ökad miljönytta. Därigenom kan även administrativa förenklingar uppnås. Bevarande av biologisk mångfald och kulturmiljövärden i odlingslandskapet till åtgärderna för att främja biolo- gisk mångfald och kulturmiljövärden har varit god. Arealmålen för ersättningarna till slåtter- ängar och kulturmiljöer är uppnådda och flertalet betesmarker, motsvarande eller av arealer, omfattas numera av någon av miljöersättningarna. Kompetensutveckling i form av utbildning, information och demonstra- tionsprojekt har varit mycket uppskattade av både deltagare och aktörer. Verksamheten har därmed bidragit till bättre kunskaper om odlingslandskapets värden och bevarandet av den biologiska mångfalden, kulturmiljön m.m. Det har bl.a. genomförts utbildningsinsatser om möjligheterna till lönsam och uthållig kött- och mjölkproduktion kombinerad med landskaps- vård och miljönytta. Miljövänlig vallodling Anslutningen till miljöersättningen för flerårig vallodling är god. Detta gäller även öppet odlingslandskap, den andra stora ersättningsfor- men till vallproduktion. Inom båda dessa ersätt- ningsformer är anslutningen i förhållande till arealmålet . Miljöanpassat jordbruk Anslutningen i förhållande till målet för de mil- jöersättningar som syftar till att minska växt- näringsförluster är lägre än motsvarande siffror för ovan nämnda ersättningar, men anslutningen ökar stadigt. Insatserna inom utbildning, infor- mation och demonstrationsprojekt har lett till en ökad medvetenhet om jordbrukets negativa miljöeffekter, både vad gäller växtnäringsförlus- ter och bekämpningsmedelsanvändning. Ett vik- tigt inslag i denna verksamhet är rådgivning och kursverksamhet för de lantbrukare som anslutit sig till miljöersättningsprogrammet. Strukturfonderna Beslut om stöd till åtgärder inom ramen för olika strukturfondsprogram och stödordningar för perioden 1999 motsvarar i stort sett de budgeterade beloppen. Utbetalningstakten har ökat efter hand som åtgärder och projekt genomförts och avslutats. De budgeterade ramarna förväntas i princip komma att utnyttjas till utgången av 2001. Utvärderingar kommer att genomföras av stödordningarna. har till- lämpat horisontella strukturstöd inom jord- bruket som tidigare ingick i EU:s strukturstöd för mål 5a (kompensationsbidrag, investerings- stöd till lantbrukare, startstöd till yngre jord- brukare samt stöd till bearbetning och avsättning av jord- och skogsbruksprodukter). För struk- turstöden under anslaget gäller att utbetalningar oftast sker senare än under ansökningsåret. Åta- ganden ingångna 1999 kommer alltså att belasta anslaget även . Intresset för investeringsstöd till lantbrukare har varit stort. beviljades totalt 1 297 stöd om totalt ca , vilket är en viss ökning () mot 1998. beviljades 264 startstöd till yngre jordbrukare. Detta innebär en ökning med 80 beviljade stöd jämfört med . Intresset för att ansöka om stöd för bearbetning och saluföring av jord- och skogsbruksprodukter har varit mycket stort, främst inom mjölk- och köttsektorerna. Inom mål 6-området har dock intresset varit mindre än förväntat. beviljades 126 nya stöd om . Totalt har stöd om 333 miljoner kro- nor beviljats, vilket motsvarar det avsatta belop- pet. De största sektorerna har varit mjölk och kött. Kompensationsbidrag lämnas som areal- eller djurbidrag i de områden som fastställts som bergsområden eller mindre gynnade områden (s.k. LFA-områden). Stödet säkerställer fortsatt markanvändning för jordbruksändamål och bi- drar därmed till en livskraftig landsbygd. För har beviljats för 23 400 brukare, vilket är en minskning jämfört med . Inom ramen för programarbetet för de nya strukturfondsprogrammen har s.k. förhandsut- värderingar genomförts. Beslut om de nya mål 1- programmen har fattats . 6.6.2 Analys och slutsatser I arbetet med miljö- och landsbygdsprogrammet har tidigare erfarenheter av tillämpningen av motsvarande stöd och ersättningar tagits till vara. I analysen av för lämpliga åtgärder har regeringen utgått från den faktiska miljösituatio- nen i odlingslandskapet, förutsättningarna för att leva på landsbygden och lämpliga åtgärder för att förbättra dessa förutsättningar och miljön. En integration mellan olika åtgärder och delar i pro- grammet har eftersträvats för att på ett samlat sätt åtgärda landsbygdsspecifika problem och för att optimera förutsättningarna för att lösa dessa. Det är angeläget att avsatta medel för miljö- och landsbygdsprogrammet leder till eftersträvade resultat. I linje med skall en halvtids- och slututvärdering av programmet genomföras. Miljöarbetet inom jordbruket har länge bedri- vits i nationella handlingsprogram vars syfte är att reducera jordbrukets negativa miljöpåverkan såväl som för att förstärka dess positiva effekter. Programmen innehåller såväl mål som en bredd av åtgärder. Ett sammanhållet arbete liksom kontinuerliga utväderingar och uppföljningar av detta är viktiga instrument i miljöarbetet. Miljö- och landsbygdsprogrammets olika åtgärder för att miljöanpassa jordbruket utgör ett viktigt styrmedel i detta arbete. Inte minst gäller detta informations- och utbildningsinsatserna som kan samverka med övriga insatser. Försöks- och ut- vecklingsverksamhet inom de nationella hand- lingsprogrammen bör utgöra ett viktigt kunskapsunderlag i arbetet med att kontinuerligt förbättra åtgärder liksom utgöra en bas för informationsspridning till olika aktörer. Sammantaget bidrar de olika programmen till att de av beslutade miljökvalitetsmålen bör kunna uppnås inom en generation. Miljöersättningarna till jordbruket har visat sig vara av stor betydelse för att uppnå miljökvali- tetsmålet "Ett rikt odlingslandskap". Detta gäller framför allt ersättningarna för skötsel av betes- marker och slåtterängar samt ersättningarna till natur- och kulturmiljövärden. Därför har sådana miljöersättningar en betydande omfattning även inom det nya miljö- och landsbygdsprogrammet. De nya ersättningarna introduceras . För att kunna säkerställa att miljöersättningen för bevarande av biologisk mångfald i slåtter- ängar och betesmarker riktas till de marker där behovet av sådana åtgärder är störst samt för att möta de ökade kraven på uppföljning och utvär- dering av miljö- och landsbygdsprogrammet be- hövs en ökad kunskap om landets slåtter- och betesmarker. lämnade därför Jord- bruksverket, på uppdrag av regeringen, ett för- slag till inventering av värdefulla ängs- och be- tesmarker. I förslaget redogörs för förutsättning- arna, formerna och kostnaderna för en invente- ring av de från naturvårds- och kulturmiljösyn- punkt värdefullaste betesmarkerna och slåtter- ängarna. Verket skall påbörja en sådan inventering med medel från miljö- och lands- bygdsprogrammets budgeterade medel för ut- värdering. 6.7 Revisionens iakttagelser Beträffande revisionens iakttagelser hänvisas till avsnitt 5.7. 6.8 Budgetförslag 6.8.1 44:1 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Tabell 6.2 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 2 511 600 2001 Förslag 2 203 000 2002 Beräknat 2 203 000 2003 Beräknat 2 223 000 Anslaget används i huvudsak för att finansiera strukturstöd och miljöersättningar med anknyt- ning till jordbruket inklusive det nationella stö- det till jordbruket i norra . Från anslaget utbetalas även ersättningar för löpande åtaganden från den tidigare programperioden. Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser Tabell 6.3 Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser Tusental kronor 1999 utfall prognos 2001 beräknat 2002 beräknat 2003 beräknat Utestående förpliktelser vid årets början 2 706 611 2 561 000 1 466 910 Nya förpliktelser 131 294 285 460 3 677 760 Infriade förpliktelser 276 905 1 379 550 1 505 360 1 422 850 1 205 200 Utestående förpliktelser 2 561 000 1 466 910 3 639 310 Erhållen/föreslagen bemyndiganderam 2 555 000 2 555 000 2 950 000 Startstöd till yngre jordbrukare, stöd till investe- ringar i jordbruksföretag, stöd till bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter samt mil- jöåtgärder och åtgärder för landsbygdens ut- veckling är stödformer som bygger på fleråriga åtaganden. Detsamma gäller åtgärder inom ramen för strukturfondsprogrammen i mål 1 och gemenskapsinitiativet LEADER+.