prop · GO031D9 · 2001-01-01 00:00:00 — 1 Förslag till riksdagsbeslut 7 2 Utgiftsområde och uppbörd 9 2.1 Omfattning 9 2.2 Utgiftsutveckling 9 3 Politikområde Skatt, tull och exekution 11 3.1 Omfattning 11 3.2 Utgiftsutveckling 11 3.3 Mål 12 3.3.1 Politikens inriktning 13 4 Skatt och exekution 15 4.1 Politikens inriktning 15 4.2 Insatser 16 4.2.1 Statliga insatser inom politikområdet 16 4.2.2 Insatser utanför politikområdet 17 4.3 Resultatbedömning 18 4.3.1 Resultat 18 4.3.2 Analys och slutsatser 18 4.4 Revisionens iakttagelser 19 4.5 Budgetförslag 19 4.5.1 3:1 19 4.5.2 3:2 Skattemyndigheterna 20 5 21 5.1 Politikens inriktning 21 5.2 Insatser 22 5.2.1 Statliga insatser inom området 22 5.3 Resultatbedömning 23 5.3.1 Resultat 23 5.3.2 Analys och slutsatser 24 5.4 Revisionens iakttagelser 25 5.5 Budgetförslag 25 5.5.1 3:3 25 Anslagsbelopp 7 2.1 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet 9 3.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområde Skatt, tull och exekution 11 4.1 Anslagsutvecklingen för 19 4.2 Beräkning av anslaget 19 4.3 Anslagsutvecklingen för skattemyndigheterna 20 4.4 Beräkning av anslaget 20 5.1 Uppbörd och produktivitet 23 5.2 Samhällsekonomiskt beslagsvärde 24 5.3 Anslagsutveckling för 25 5.4 Offentligrättslig verksamhet 26 5.5 Uppdragsverksamhet 26 5.6 Beräkning av anslaget 26 Anslagsbenämningar 2000 och 2001 29 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. godkänner målen inom politikområdet Skatt, tull och exekution i enlighet med vad regeringen förordar under avsnitt 3.3, 2. för anvisar anslagen under utgiftsområde 3 och uppbörd enligt nedanstående uppställning. Anslagsbelopp Tusental kronor Anslag Anslagstyp 3:1 ramanslag 442 682 3:2 Skattemyndigheterna ramanslag 4 593 878 3:3 ramanslag 1 170 388 Summa 2 Utgiftsområde och uppbörd 2.1 Omfattning Utgiftsområdet omfattar skatteförvaltningen (och skattemyndigheterna) och . och samt exekutionsväsendet inom utgiftsområde 4 ingår i politikområdet Skatt, tull och exekution. Tabell 2.1 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet Miljoner kronor Utfall 1999 Anslag 2000 Utgifts- prognos 2000 Förslag anslag 2001 Beräknat anslag 2002 Beräknat anslag 2003 Politikområdet Skatt, tull och exekution1 5 953 5 922 6 229 6 207 6 338 6 483 Totalt för utgiftsområde 3 5 953 5 922 6 229 6 207 6 338 6 483 1. Exekution redovisas under utgiftsområde 4 Rättsväsendet. 3 Politikområde Skatt, tull och exekution 3.1 Omfattning Kärnan i politikområdet utgörs av beskattning, uppbörd av tull och avgifter samt indrivning av skatter och avgifter. Nära knutna till och starkt integrerade med beskattning och uppbörd finns verksamheter med andra syften som antingen följer av eller direkt stödjer de huvudsakliga verksamheterna. Förutom beskattning, uppbörd och nämnda indrivning ingår således även folkbokföring, fastighetstaxering, gränsskydd och verkställighet av enskildas betalningsanspråk. är chefsmyndighet för skatteförvaltningen och exekutionsväsendet. Inom skatteförvaltningen finns på regional nivå tio skattemyndigheter med verksamhet vid skattekontor på sammanlagt 110 orter. Inom exekutionsväsendet finns på regional nivå tio kronofogdemyndigheter med ca 80 lokala kontor som inom sitt geografiska område ansvarar för summarisk process, indrivning och skuldsanering. Exekutiv försäljning av fastigheter, tillsyn i konkurs m.m. är dock koncentrerade till ett mindre antal orter. är omorganisation en sammanhållen myndighet med ett huvudkontor och en regional organisation bestående av sex tullregioner. 3.2 Utgiftsutveckling Tabell 3.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområde Skatt, tull och exekution Miljoner kronor Utfall 1999 Anslag 2000 Utgifts- prognos 2000 Förslag anslag 2001 Beräknat anslag 2002 Beräknat anslag 2003 Anslag inom utgiftsområde 3 3:1 462 3:2 Skattemyndigheterna 4 458 4 389 4 616 4 594 4 689 4 798 3:3 1 107 1 127 1 162 1 170 1 196 1 223 Totalt för utgiftsområde 3 5 953 5 922 6 229 6 207 6 338 6 483 Anslag inom utgiftsområde 4 3:1 Kronofogdemyndigheterna 1 422 Totalt för politikområde Skatt, tull och exekution 7 299 7 263 7 634 7 569 7 728 7 904 Regeringens förslag: Målet för politikområdet Skatt, tull och exekution skall vara att eftersträvade skatte-, tull- och avgiftsintäkter skall säkerställas på ett rättssäkert och ekonomiskt effektivt sätt, som enkelhet skall eftersträvas och brottslighet motarbetas. Målet skall ersätta det tidigare gemensamma målet för utgiftsområde 3. Det för och gemensamma målet att inom ramen för gällande regelverk säkerställa avsedda skatte-, tull- och avgiftsintäkter avser endast en del av de bedrivna verksamheterna och det finns ett behov av att formulera om målet till att avse en större del av verksamheterna. och ingår tillsammans med exekutionsväsendet i politikområdet Skatt, tull och exekution. Målet bör formuleras så att det avser så stor del som möjligt av politikområdet. och har hand om beskattning och uppbörd av skatter, tull och avgifter. Dessa uppgifter utgör av skatteförvaltningens verksamhet och av verksamhet. Indrivningen av skatter och avgifter utgör 35 (varierar ) av kronofogdemyndigheternas verksamhet. Det huvudsakliga gemensamma målet kan därför sägas vara att säkerställa skatte-, tull- och avgiftsintäkter. I verksamhet ingår även ett ansvar för gränsskyddet avseende varor. I detta ansvar ingår bland annat att motverka brottslighet. Skattemyndigheterna och kronofogdemyndigheterna samt skall medverka till att ekonomisk brottslighet bekämpas. medverkar också aktivt vid förundersökningar i fråga om brott på skatteområdet. Myndigheternas roll i bekämpandet av brottsligheten bör därför komma till uttryck även när det gäller formuleringen av målet. Beskattningsverksamheten är av stor betydelse för såväl den enskilde som för det offentliga. För den enskilde är det viktigt att han får betala den skatt som åvilar honom, dvs. Beskattningsförfarandet skall inte vara onödigt betungande för honom utan skall ske på ett enkelt sätt. Den enskilde bör kunna kontrollera att han beskattas på rätt sätt. För det offentliga är beskattningen avgörande för finansieringen av de offentliga åtagandena. En förutsättning för att bibehålla den höga skattemoralen är att de enskilda känner ett stort förtroende för beskattningsmyndigheterna. Det är därför av största vikt att beskattningen sker i den omfattning och ordning som har beslutats och som kommer till uttryck i våra författningar. En självklarhet är att verksamheterna skall bedrivas effektivt. Målet kan sammanfattas i att eftersträvade skatte-, tull- och avgiftsintäkter skall säkerställas på ett rättssäkert och ekonomiskt effektivt sätt, som enkelhet skall eftersträvas och brottslighet motverkas. För skatteförvaltningen skall målet för politikområdet uppnås genom gällande mål, nämligen - att skatt skall tas ut i den omfattning, med den fördelning och i den tid och ordning som åsyftas med gällande skatteförfattningar, - att olika samhällsfunktioner skall tillhandahållas fullständig och korrekt basinformation från folkbokföringen med god tillgänglighet, och - att taxeringsvärden för fastigheter skall beslutas och information om dessa tillhandahållas i enlighet med gällande författningar. Målet för exekutionsväsendet är att upprätthålla rättstrygghet och rättssäkerhet vad gäller betalningsförpliktelser och andra förpliktelser som kan verkställas av kronofogdemyndigheterna. För skall målet för politikområdet uppnås genom gällande mål, nämligen - att effektivt fastställa och uppbära tullar, mervärdesskatt och andra skatter samt avgifter så att en riktig uppbörd kan säkerställas, - att övervaka och kontrollera trafiken till och från utlandet så att bestämmelserna om in- och utförsel av varor efterlevs, - att vid fullgörande av sina uppgifter verka för att kostnaderna för tullprocedurerna minimeras, både för näringsliv, allmänhet och inom , samt tillhandahålla en god service så att den legitima handeln med tredje land underlättas i största möjliga utsträckning och att det legitima varuflödet inom EU inte hindras. Regeringen har vidare angett ett antal verksamhetsmål för med tyngdpunkten inom områdena uppbörd och in- och utförselrestriktioner, dvs. processer effektiv handel och gränsskydd. Som särskilt angelägna uppgifter i övrigt för har regeringen angett: - enhetligare tolkning av lagar och bestämmelser, - tillförlitligare transiteringssystem, - förenkling av regler och procedurer, - ökad datorisering av tullprocedurer, - effektivare narkotikabekämpning, - stöd för , - internationell samverkan mot gränsöverskridande brottslighet, - stöd till i EU-arbetet och under EU-ordförandeskapet. 3.3.1 Politikens inriktning Gemensamma prioriteringar inom området är bl.a. strävan efter en modern, effektiv och ändamålsenlig förvaltning vilken bl.a. ska uppnås genom kontinuerlig IT-, metod- och kompetens- utveckling. Myndigheterna ska också sträva efter ökad service och förenklingar för företag och allmänhet. I övrigt är förutsättningarna och inriktningen i hög grad specifika för respektive myndighetsområde. skall bl.a. prioritera förstärkt skattekontroll och insatser mot så kallat svart arbete. skall bl.a. prioritera insatser mot narkotika samt illegal storskalig införsel av alkohol och tobak. Exekutionsväsendet skall upprätthålla rättstrygghet och rättssäkerhet vad gäller betalningsförpliktelser och andra förpliktelser. I det internationella politiska och administrativa samarbetet inom myndighetsområdena prioriteras ordförandeskap i EU, insatser för regel- och procedurförenklingar, Schengenanpassning samt ett effektivare samarbete och informationsutbyte mellan och olika medlemsstaters förvaltningar. 4 Skatt och exekution 4.1 Politikens inriktning Effektivare förvaltning Den ekonomiska situationen ställer allt högre krav på en effektiv förvaltning. Effektivitetskraven gör att satsningar på IT- utveckling och kompetensutveckling är prioriterade områden. Inom skatteförvaltningen är det särskilt viktigt att kunna följa med i den tekniska utvecklingen. Kraven från allmänheten att kunna sköta sina mellanhavanden med skattemyndigheterna med hjälp av modern teknik blir allt större. Även från myndigheternas perspektiv finns vinster att göra på detta område. Alltfler medborgare blir ekonomiskt aktiva och antalet internationella transaktionerna ökar. blir utredningarna inom skatteområdet allt mer omfattande och tidskrävande. För att kunna leva upp till de allt större kraven bör skatteförvaltningen ligga långt framme när det gäller den tekniska utvecklingen. Det gäller också att bibehålla den kompetens och kunskap som finns. Utvecklingen ställer allt högre krav på personalen. För att kunna behålla och rekrytera kvalificerad personal är satsningar på kompetensutveckling nödvändiga. Inom exekutionsväsendet har satsningar på IT-utvecklingen särskilt uppmärksammats . Det pågår ett arbete med att utarbeta och införa nya arbetsmetoder med IT-stöd för indrivningsverksamheten, det så kallade INIT- projektet. Målet med INIT är att effektivisera indrivningsverksamheten. Regeringen ser det som ett högt prioriterat arbete som skall fullföljas. Det bör framhållas att verksamheterna även skall bedrivas med höga kvalitetsmål och strävan skall vara att ytterligare höja kvalitén. INIT är ett exempel på att en effektivare förvaltning även syftar till att höja kvalitén. En fråga som har nära samband med en effektivare förvaltning är myndigheternas nivå på information och service. Den förebyggande effekt som en god information och en väl utbyggd servicefunktion kan medföra kan också innebära stora arbetsbesparingar i ett senare skede och på så sätt vara en del av effektiviseringen. Skattekontroll När det gäller skatteförvaltningens verksamhet och särskilt skattekontrollen konstaterades i budgetpropositionen att det kan komma att krävas ett resurstillskott för att upprätthålla kontrollintensiteten på önskvärd nivå och skapa visst utrymme för särskilda satsningar när läget så kräver. kontrollnivå bedömdes vara en rimlig utgångspunkt. ekonomiska vårproposition föreslogs följaktligen att skatteförvaltningen skall få ett varaktigt tillskott om . Den utvidgning av verksamheten som är nödvändig för att skattefel och skattefusk skall kunna åtgärdas i önskvärd utsträckning kan inte genomföras på en gång. Det tar tid att rekrytera ny personal och att i övrigt utvidga verksamheten. En utvidgning innebär en väsentlig påfrestning på den befintliga organisationen och bör planeras väl och ske successivt. Anslagssparande och resurstillskott Enligt bör revisorers förslag angående resursförstärkning till skattemyndigheternas kontrollverksamhet ingå i underlaget vid regeringens prövning av det framtida resursbehovet och kontrollverksamhetens inriktning (förslag 1998/99RR3, bet. 1998/ 99:14, rskr. 1998/99:172). I förslaget ifrågasätts om de extra medel som tillfördes verkligen behövdes, eftersom myndigheterna hade ett växande anslagssparande. Efter utgången av 1996 har anslagssparandet successivt minskat. Den viktigaste orsaken till att det fram till dess byggdes upp ett sparande är enligt regeringens bedömning att den nya anslagstekniken i sig stimulerade till återhållsamhet med utgifterna. var möjligheterna till rationaliseringar tack vare den tekniska utvecklingen förhållandevis stora. Återhållsamheten med rekrytering av personal torde ha förstärkts genom de sparkrav som ställdes. I en verksamhet där huvuddelen av kostnaderna är personalkostnader är det ett naturligt ansvarstagande att inte anställa personal utöver vad man bedömer ryms inom anslagen . På så sätt anpassas personalstyrkan nedåt "", vilket bidrar till anslagssparande. I efterhand kan möjligen sägas att det hade funnits andra möjligheter att stärka kontrollverksamheten än att ge ett resurstillskott. Teoretiskt hade man i stället kunnat ge direktiv om att anslagssparandet skulle utnyttjas för rekrytering av medarbetare för extra kontrollinsatser. I praktiken torde det emellertid ha blivit svårt att på det sättet tvinga myndigheterna att agera i strid med vad de själva uppfattade som ansvarsfullt. Regeringen ser det därför inte som särskilt anmärkningsvärt att extra resurser tillfördes trots anslagssparandet. Som revisorerna själva är inne på hade tillskottet den positiva effekten att det ledde till nyrekrytering av kvalificerade medarbetare. Regeringen bedömer att detta varit svårt att uppnå på annat sätt. Svart arbete En företeelse som det är av särskild vikt att motverka är bruket av det så kallade svartarbetet. Skattebortfallet på grund av svart arbete kan enligt beräknas vara i storleksordningen 20 till . Att få allmänheten att inse konsekvenserna av att arbeta svart respektive använda svart arbetskraft kan leda till att efterfrågan på sådan arbetskraft minskar. Undersökningar tyder på att inställningen till att arbeta svart är mera tolerant bland yngre personer än bland äldre. Det är därför genom att särskilt vända sig till ungdomar t.ex. med information som man kan få den bästa preventiva effekten. Naturligtvis måste kampen mot svart arbete föras på många håll. Regeringen utgår i från att satsningarna på skattekontrollen och resurstillskottet skall komma att användas även för att kontrollera förekomsten av svart arbetskraft. En sådan användning skulle ligga väl i linje med övriga satsningar för att motverka svart arbete och upprätthålla skattemoralen. 4.2 Insatser 4.2.1 Statliga insatser inom politikområdet Punktskatteverksamheten Det särskilda skattekontoret i är organisatoriskt inordnat i . Verksamheten på punktskatteområdet kommer dock även fortsättningsvis att vara koncentrerad till . organisation gäller en ny organisation inom . Syftet med omorganisationen är att genomföra förbättringsåtgärder i verksamheten så att på ett bättre sätt skall kunna fullgöra sitt uppdrag och vidareutvecklas till en stark och kompetent chefsmyndighet. En grundprincip i den nya organisationen är att renodla olika roller genom att skilja chefsmyndighetsfunktionen från produktionsfunktionen och verksamhetsstödsfunktionen. De olika rollernas ansvar skall vara tydliga. Den huvudsakliga uppgiften för chefsmyndighetsfunktionen skall vara att styra och leda regionmyndigheterna i deras verksamhet. Detta skall göras t.ex. genom utveckling av regelverk och arbetsmetoder samt genom styrning av kontroll- och serviceverksamheten. Den huvudsakliga uppgiften för den andra funktionen, produktions- och stödfunktionen, skall vara att utveckla och förvalta effektiva och rationella verksamhetsadministrativa stödsystem för regionmyndigheternas verksamhet. Uppföljning och analyser skall förbättras för att bidra till en tydligare styrning. En systematisk och kontinuerlig omvärldsbevakning skall göras inom alla verksamhetsområden. Regionmyndigheternas bevakning skall samordnas inom respektive områden. Skattebrottsenheterna Uppbyggnaden av skattebrottsenheterna har fortgått successivt. De första enheterna bildades vid skattemyndigheterna i , och . Ytterligare sju enheter har bildats. har verksamheten bestått av att på begäran av åklagare utföra egna förundersökningar. I viss utsträckning har skattebrottsutredare även deltagit i förundersökningar där polisen har haft huvudansvaret. Förundersökningarna har i huvudsak avsett skattebrott och bokföringsbrott. Även andra brottstyper har förekommit, såsom oredlighets- och förfalskningsbrott. Skattekontot Skattekontosystemet infördes . Till en början omfattade systemet endast företagen, men numera har alla skattskyldiga ett skattekonto. Systemet har otvivelaktigt inneburit en effektivisering av verksamheten. Det har dock särskilt i inledningsskedet förekommit viss kritik bland annat mot utformningen av kontoutdragen, som i vissa avseenden har uppfattats som svårtydda. Regeringen har erfarit att nu planerar att påbörja en utvärdering av skattekontoreformen ur ett helhetsperspektiv. Nyttan av att inordna ytterligare skatter i skattekontosystemet skall då också belysas. I finns redan utredningsförslag om att utvidga systemet, som omfattar bland annat inkomstskatt, mervärdesskatt och socialavgifter, till att även omfatta dels punktskatter, dels kupongskatt. Vidare övervägs möjligheterna att inordna arvs- och gåvoskatt i systemet , när bouppteckningsverksamheten förs över från tingsrätterna till skattemyndigheterna. Inom exekutionsväsendet bedrivs ett projekt vars syfte är att utarbeta och införa nya arbetssätt med IT-stöd för indrivningsverksamheten, det så kallade . Genom INIT skall registrering, akthantering och registerforskning effektiviseras. Vidare skall INIT bland annat leda till att genomströmningshastigheten på indrivningsuppdragen ökar. Förhoppningen är att systemet skall vara användarvänligt, kvalitetsbefrämjande och utvecklingsbart. När INIT är fullt utbyggt skall det enligt bedömning innebära inbesparade resurser om 15 inom indrivningsverksamheten. 4.2.2 Insatser utanför politikområdet Internationellt samarbete Som redan har framgått skapar den ekonomiska integrationen i och internationaliseringen av ekonomin i allmänhet delvis nya förutsättningar för skattekontrollen. För att inte denna utveckling skall leda till en allvarlig urholkning av viktiga skattebaser krävs ett effektivt skattepolitiskt och skatteadministrativt samarbete mellan olika stater. Såväl inom EU som t.ex. inom prioriterar arbetet med åtgärder för att förhindra skadlig skattekonkurrens, både mellan medlemsstaterna och från tredje land. Regeringen har beslutat om ett frivilligt bidrag till arbete mot skadlig skattekonkurrens. Vad gäller det administrativa samarbetet stödjer regelmässigt förslag som syftar till ett snabbare och smidigare informationsutbyte i skatteärenden och ett effektivare ömsesidigt bistånd för indrivning av skatt. Det samarbete på skatteområdet som förekommer mellan de nordiska länderna torde i t.ex. OECD-sammanhang ses som ett föredöme och överenskommelser om automatiskt informationsutbyte har slutits även med ett antal utomnordiska länder. Under period som ordförandeland i EU kan det bli aktuellt att påbörja eller fortsätta behandlingen av flera förslag inom detta område. Regeringen är beredd att ge det arbetet hög prioritet. Bouppteckningsverksamheten har beslutat att bouppteckningsverksamheten skall föras över till skattemyndigheterna från domstolsväsendet. Genom överföringen kommer arbetet att förenklas och effektiviseras. Överföringen är planerad att ske . Regeringen har beslutat om en lagrådsremiss med förslag till de ändringar i bland annat och lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt som krävs för att genomföra överföringen. 4.3 Resultatbedömning 4.3.1 Resultat skall, inom ramen för gällande regelverk, säkerställa avsedda skatte- och avgiftsinkomster. Det är omöjligt att exakt bestämma huruvida det totala skatteuttaget överensstämmer med den skatt som borde ha debiterats (beskattningseffektiviteten). Bedömningen av beskattningseffektiviteten måste därför göras med ledning av indikatorer som indirekt ger en uppfattning om denna, t.ex. kontrollintensitet. Det kan konstateras att det finns en nedåtgående trend i kontrollverksamheten. Antalet revisioner har minskat . Minskningen uppgår till . Vad som också kan konstateras är att av beslutade skatter kommer in (uppbördseffektivitet). Uppbördsförlusterna uppgår således liksom till . Produktiviteten fortsätter att minska vilket den har gjort . När det gäller kvalitén har särskilda kompetenshöjande insatser gjorts när det gäller tilldelningen av F-skattsedel. Kvalitetsuppföljningar görs, bl.a. genom undersökningar av allmänhetens och företagens uppfattning om den service som tillhandahålls. När det gäller produktkvalitén och processkvalitén finns inga riktigt bra mätmetoder. Av undersökningarna framgår dock att drygt hälften () av företagen är nöjda med sina kontakter med myndigheten. Exekutionsväsendet skall verka för en god betalningsmoral i samhället och för att alla gör rätt för sig. Verksamheten är beroende av omvärlden och det kan konstateras att måltillströmningen fortsätter att sjunka. Indrivningsresultatet har förbättrats. Produktiviteten inom exekutionsväsendet har dock försämrats i förhållande till 1998 om man bortser från gallringen av preskriberade mål. Detta är dock inte någon trend eftersom produktiviteten har varierat . När det gäller produktkvalitén finns ingen bra mätmetod. Enligt uppgift är antalet överklagningar lågt och myndigheternas bedömningar håller oftast vid överklaganden. När det gäller processkvalitén mäts detta framförallt genom handläggningstiderna. För de allmänna målen har handläggningstiderna blivit längre medan de har förkortats för de enskilda målen och för konkurstillsynen. Ändamålsenligheten, dvs. i vilken utsträckning produkterna uppfyller parternas och andras krav och önskemål, mäts framförallt genom förhållandet mellan debiterat, återkallat/nedsatt och betalt belopp. Denna så kallade indrivningsprocent har förbättrats; för de allmänna målen har indrivningsprocenten ökat från och för de enskilda målen från . Effektiviteten, mätt som förhållandet mellan det indrivna beloppet mot kostnaderna för indrivningsverksamheten, är densamma som 1998. Varje krona kostar att driva in. Den indirekta effekten, dvs. påverkan på betalningsmoralen är svår att mäta. Antalet nya gäldenärer minskar, vilket kan bero på annat, t.ex. den samhällsekonomiska utvecklingen i övrigt. När det gäller det ekonomiska resultatet kan konstateras att flera myndigheter, såväl inom skatteförvaltningen som inom exekutionsväsendet går med underskott. Det innebär att den löpande verksamheten i viss utsträckning finansieras genom anslagssparandet. 4.3.2 Analys och slutsatser Situationen inom skatteförvaltningen är oroande. Den nedgående trend som kan noteras bland annat när det gäller produktiviteten måste vändas. Detta som underskotten i myndigheternas verksamheter måste elimineras. Anslagssparandet är fortfarande stort men krymper snabbt. Situationen vad gäller skattekontrollverksamheten är särskilt oroande. Regeringen har för avsikt att noga följa utvecklingen och resultatet av det resurstillskott om som aviserades ekonomiska vårproposition och som regeringen nu föreslår.