prop · GO031D22 · 2001-01-01 00:00:00 — Bland 30 - 39-åringar är det, enligt senaste mätningar avseende , bara i som denna åldersgrupp har ett högre studiedeltagande. Diagram 4.2 Andel deltagare i all reguljär utbildning per åldersgrupp , (Källa: ) Kostnader och resursinsatser I internationella jämförelser framstår som ett av de länder som satsar mest på utbildning, beräknat som andel av bruttonationalprodukten. Minskade resurser medförde att avståndet mellan och andra länder krympte inom skolområdet. sat- sade emellertid mer offentliga medel på såväl skola, vuxenutbildning som högskola än flertalet . Det finns flera skäl till att hamnar högt vid dessa jämförelser. Offentlig utbildning i är avgiftsfri och finansieras i princip uteslutande av stat och kommun. I andra länder är inslaget av privata medel större. Utbildningen av funktionshindrade ingår i helt och hållet i utbildningspolitiken men kan tillhöra de social- eller vårdpolitiska områdena i andra länder. Det svenska studiestödet är internationellt sett generöst och räknas in i utbildningskostnaderna. Den offentligt finansierade forskningen bedrivs i ovanligt stor utsträckning vid universitet och högskolor vilket ger en något överdriven bild av kostnadsnivån för den högre utbildningen. I andra länder sker en stor del av motsvarande forskning vid särskilda institut. Bilden att satsar mycket på utbildning skulle emellertid ytterligare förstärkas om också barnomsorgen räknades in. Diagram 4.3 Utbildningskostnad i procent av BNP, (Källa: ) * Uppgift om studiemedel mm saknas Lärartätheten (antalet elever per lärare) är i normal för EU-kretsen av länder vad gäller gymnasieskola och år 7-9 i , men hög (få elever per lärare) 1-6. är undervisningstiden per elev mer omfattande i många andra jämförbara länder. Inom har lärartätheten minskat . Detta gäller även förskoleverksamheten och i synnerhet skolbarnsomsorgen där antalet barn per årsarbetare har ökat med mellan . I senare del, gymnasieskolan och i högskolan sammanfaller stora pensionsavgångar bland lärare med en expansion av studerande, vilket medför risker för lärarbrist. Beroende på rekryteringssvårigheter till lärarutbildningen är riskerna störst i de naturvetenskapliga ämnena i grundskola och gymnasieskola. Enligt var dock lärarsituationen i matematik i årskurs 8 sämre i många andra länder . mätningar har pekat på att personalkostnadens andel av totalkostnaden inom är relativt låg i . Tillgång och efterfrågan på högskoleutbildade Den svenska befolkningen är vid en internationell jämförelse välutbildad. I åldern har en högskoleutbildning vilket tillhör de högre värdena bland OECD- länderna. Endast fem länder hade en högre andel. saknade en högre utbildning än grundskola eller motsvarande. En tredjedel av hade en lägre andel. Skillnader i utbildningsnivå mellan olika åldersgrupper speglar variationer i ländernas utbildningssatsningar. När det gäller högskoleutbildade i åldersgruppen hävdar sig bättre än i åldersgruppen . Detta sammanhänger med den extremt snabba universitets- och högskoleexpansionen i som sedan åtföljdes av en närmast volym och i sin tur avlöstes av en snabb expansion . skedde en snabb expansion i många länder. Högskolans expansion var således blygsam men relativt omfattande jämfört med övriga . Diagram 4.4 Förändring av antal deltagare i högskoleutbildning inom EU-länder 1985/86-1997/98 (Källa: och ) Åldersgruppen är fortfarande den mest välutbildade i vårt land och även internationellt sett. Den pågående expansionen inom högskoleområdet innebär att 25 - 34- åringarna kan förväntas bli de mest välutbildade i vårt land och i nivå med de främsta . Det framtida behovet av högskoleutbildade på arbetsmarknaden väntas öka mer än tillgången, trots den expansion som genomförts inom högskoleområdet. Intresset för högre utbildning i vårt land är fortfarande betydligt större än tillgången på utbildningsplatser. Det förekommer visserligen flera utbildningsvägar med lågt sökandetryck och bristande antal sökande med framför allt naturvetenskaplig och teknisk bakgrund, men kännetecknas högskolans antagning av en kraftig obalans mellan sökande och tillgång på platser inom många områden. Ett särdrag för den svenska arbetsmarknaden har varit en hög utbildningsnivå i offentliga och privata tjänster men relativt låg utbildningsnivå inom industrin. Det är en viktig orsak till den starka satsningen på naturvetenskap och teknik som sker i den svenska högskolan. har också ett lägre utflöde av examinerade från minst treåriga naturvetenskapliga och tekniska högskoleutbildningar än många . Antalet examinerade förväntas öka så att den svenska positionen förbättras, men det finns uppenbara rekryteringsproblem vid högskolan vad gäller naturvetenskaplig grundutbildning, högskoleingenjörsutbildning och naturvetenskapligt inriktad lärarutbildning. Internationellt sett har fortfarande alltför få högskoleutbildade inom industrin. Arbetsmarknaden riskerar också att få brist på utbildade inom bland annat vård- och undervisningssektorn. ekonomiska vårproposition har regeringen därför föreslagit att ytterligare medel skall tillföras högskolans grundutbildning utöver den expansion som redan har beslutat 2001 och 2002. Arbetslösheten i , liksom i , har ett starkt samband med utbildningsnivå. Högkonjunkturen visar sig i en snabbt minskande arbetslöshet och en ökad efterfrågan på arbetskraft. hade en unikt låg arbetslöshet i alla utbildningsgrupper. Inräknat studerande som också är arbetssökande hade en högre arbetslöshet än ett genomsnitt av med undantag för högskoleutbildade. Det är också bland högskoleutbildade som arbetslösheten minskar snabbast just nu i vårt land. Diagram 4.5 Arbetslöshet per utbildningsgrupp i och , 1989 och 1998, (Källa: ) Globalisering, ökad konkurrens och teknisk utveckling ställer nya krav både på utbildningsväsende och arbetsmarknad över hela världen. hade en stor invandring, inklusive utflyttade från som återvände hem. Många var högskoleutbildade, men jämfört med slutet av hade en mycket mindre andel av dem arbete på den svenska arbetsmarknaden. , har inflödet av högskoleutbildade varit ganska och ungefär av samma omfattning som antalet utvandrade från . Antalet högskole- utbildade som rekryteras från utlandet till den svenska arbetsmarknaden är ungefär lika många som de som flyttar till utlandet. Diagram 4.6 Invandring och utvandring bland sysselsatta respektive icke sysselsatta, år 1987-1999 (Källa: SCB) Det finns emellertid många obalanser i detta flöde. Den svenska ekonomin är stark och efterfrågan på arbetskraft har ökat. Detta har bidragit till att antalet personer, födda i , som återvänder från utlandet ökar mer än antalet utflyttande. minskade exempelvis antalet utvandrade civilingenjörer jämfört med föregående år och ökade antalet återvändande. Trots stor efterfrågan på arbetskraft finns det fortfarande många utan arbete bland personer som tidigare invandrat till . Många av dem har en högskoleutbildning, som ofta behöver kompletteras eller har en kortare utbildning än den som arbetsgivarna kräver. Hela det svenska utbildningsväsendet engageras nu i att på olika sätt bidra till en förbättrad sysselsättning bland personer som flyttat till . Kunskapsnivån bland studerande och i den vuxna befolkningen Både när det gäller skolelever och vuxna görs internationellt jämförbara kunskapsmätningar. I de senaste kunskapsmätningarna, , låg resultaten i matematik på det internationella genomsnittet och i naturvetenskap något bättre än genomsnittet. Detta gäller både grundskole- och gymnasieskolenivå. I en något äldre undersökning (1990/91) var de svenska grundskoleleverna väsentligt bättre än genomsnittet i läsförmåga både vid 9 och . genomförs en kunskapsmätning när det gäller 15-åringars kunskaper och färdigheter i läsförståelse, matematik och naturvetenskap i regi (det sk. , Programme for International Student ). genomförs en studie om 9-åringars läsförståelse. I regi har i tre omgångar med början 1994/95 en stor jämförande studie av vuxnas förmåga att läsa och använda text, tolka diagram, kartor etc. samt att genomföra beräkningar med ett givet underlag genomförts (International Adult Literacy Survey, IALS, slutrapport ). uppvisar de bästa resultaten oavsett om det gäller förmågan att tillgodogöra sig löpande text, att tolka dokument eller att utföra beräkningar. Resultaten visar att av den vuxna befolkningen i klarar de flesta vardagskrav som ställs när det gäller att tillgodogöra sig skriven information. De svenska resultaten står sig genomgående utomordentligt bra i internationell jämförelse i samtliga ålders- och utbildningsgrupper. Studien visar att det finns ett mycket tydligt samband mellan formell utbildningsnivå och förmåga att tillgodogöra sig skriven information. Andelen personer som inte har en gymnasieutbildning men som ändå presterar på en godtagbar nivå är högst i . Det innebär att förutsättningarna för lågutbildade att aktivt delta i arbets- och samhällsliv är fördelaktiga i vårt land. Resultaten tyder på att det finns andra faktorer, förutom formell utbildning, som påverkar förmågan att tillgodogöra sig skriftlig information. Den långa och omfattande traditionen av folkbildning i torde vara en kraftigt bidragande förklaring. Tillsammans med , och , uppnådde befolkningen i höga testresultat i förmåga att lösa kvantitativa uppgifter i alla åldersgrupper. En jämförelse mellan förmågan att tillgodogöra sig skriftlig information och social bakgrund, mätt som föräldrarnas utbildningsnivå, visar att det finns ett samband i många länder. I åldersgruppen 16- avviker de nordiska länderna tydligt från mönstret på så sätt att skillnaderna i resultat i mindre utsträckning kan förklaras av föräldrarnas utbildningsnivå. Undersökningen understryker att långa tradition av satsningar på personalutbildning, folkbildning och vuxenutbildning på olika nivåer har bidragit till att minska de sociala klyftorna i samhället och att stärka individernas situation på arbetsmarknaden. Diagram 4.7 Förmåga att lösa kvantitativa uppgifter i olika åldersgrupper (Källa: , IALS) I det kvalitetsarbete som pågår på alla nivåer är den internationella dimensionen viktig. Kommuner och skolor skall upprätta kvalitetsredovisningar och genomför årliga kvalitetsgranskningar. Det är enligt högskolelagen en gemensam angelägenhet för högskolans personal och studenter att de tillgängliga resurserna används effektivt för att hålla en hög kvalitet i verksamheten. utvärderar och granskar löpande all utbildning och kvalitetsarbete både per utbildningsområde och högskolevis. Det internationella inslaget består i att utländska experter deltar i de grupper som svarar för utvärdering och granskning både på skol- och högskoleområdet. Det ökade student- och elevutbytet ger också möjligheter till en informell utvärdering och bidrar till att höja kvaliteten och identifiera brister i den svenska utbildningen. Resultat och vidtagna åtgärder redovisas utförligare och områdesvis i efterföljande avsnitt. Rekryteringsfrågor Inom har antalet elever som når behörighet för intagning till nationella och specialutformade program i gymnasieskolan sjunkit något, men når ändå denna behörighet. Andelen 20-åringar som fullföljt gymnasieskolan har minskat. Andelen 20-åringar som nått grundläggande behörighet till högskolestudier var strax . Ur rekryteringssynpunkt är elever med utländsk bakgrund särskilt viktig att uppmärksamma. Det är i stor utsträckning denna grupp som inte når behörighet för intagning till nationellt program i gymnasiekolan, fullföljt gymnasieskola eller når grundläggande behörighet för högskolestudier. Vuxenutbildningen svarar för en viktig del av högskolans rekrytering. Regeringen kommer att samlat ta upp vuxenutbildningsfrågorna. I föregående års budgetproposition lanserade regeringen det långsiktiga målet att hälften av en årskull skall ha börjat läsa på högskolan . blev denna andel . har efterfrågan på utbildning varit hög, vilket för högskolorna inneburit goda rekryteringsmöjligheter men för de sökande svårigheter att bli antagna. Dessa svårigheter har drabbat inte minst yngre sökande. Under innevarande år förefaller utvecklingen ha svängt på så sätt att det blivit lättare att komma in även för de yngre. Diagram 4.8 Sökande till högskolan per hösttermin och högskolenybörjare per läsår (Källa: SCB) Antalet sökande som ej tidigare läst i högskolan, "nybörjarsökande", ökade kraftigt under större delen , men minskade till omkring 110 000 sökande. Totala antalet sökande till högskolan minskade till omkring 160 000, exklusive redan registrerade men inklusive omkring 50 000 studerande som önskar återuppta studierna efter kortare eller längre uppehåll. Av samtliga nybörjarsökande , varav merparten är ungdomar, beräknas således andelen antagna kunna öka jämfört till följd av att antalet sökande blivit något färre, som högskolan expanderar. Konkurrensen om platserna är fortsatt hög. Troligen kommer bara omkring hälften av nybörjarsökande att kunna antas till en högskoleutbildning. Trots det minskade intresset för högskolestudier och trots den expansion av högskolan som genomförs är således antalet sökande betydligt större än tillgången på utbildningsplatser. Antalet högskolenybörjare /99 var 66 700, vilket är den högsta siffran någonsin i vårt land. Den expansion som beslutats fram och de ytterligare medel till grundutbildningen som tillkommer möjliggör att inflödet till högskolan nu kan öka ytterligare. Enligt regeringens bedömning kommer antalet högskolenybörjare att kunna bli mer än 70 000 /04 även om antalet nybörjarsökande skulle fortsätta att minska. Antagningen vid högskolorna fortsätter att präglas av svårigheter att rekrytera till naturvetenskaplig och teknisk grundutbildning. Det gäller framför allt högskoleingenjörsutbildningar, naturvetenskaplig grundutbildning, några få civilingenjörsinriktningar och naturvetenskapligt inriktade lärarutbildningar. Rekryteringssvårigheterna förefaller främst drabba nyare högskolor medan de gamla universiteten lyckas bättre i sin rekrytering. Ett ökat utbud av naturvetenskapligt eller tekniskt inriktade utbildningar är ett viktigt mål för högskolepolitiken. Både detta mål och målet att av en årskull skall ha påbörjat högskoleutbildning ställer ökade krav på samspelet mellan gymnasieskola, vuxenutbildning och högskola. Regeringen gör bedömningen att genomströmningen måste förbättras både inom gymnasieskolan och högskolan. Jämställdhet Utbildningsväsendet bidrar till jämställdhet på tre sätt: Förskoleverksamheten och skolbarnsom- sorgen är tillsammans med föräldraför- säkringen en viktig förutsättning för såväl kvinnor som män att framgångsrikt förena utbildning och arbete med ansvar för barn samt möjliggör den internationellt sett höga förvärvsfrekvensen för kvinnor på alla utbildningsnivåer i . Föreställningar om kön och attityder till jämställdhet formas bl.a. i skola och barnomsorg - i den pedagogiska verksam- heten och i umgänget mellan elever. I utbildningen skiljer sig val och presta- tioner mellan könen. Den första punkten ovan har regeringen behandlat i propositionen (1999/2000:129) Maxtaxa och allmän förskola m.m., som behandlas av . I många avseenden presterar flickor nu något bättre än pojkar eller når högre andelar. I gäller det betyg och andelen som når godkänt i de flesta ämnen. I gymnasieskolan gäller det betyg, andelen som fullföjer gymnasie- skolan och når grundläggande behörighet för högskolestudier. I vuxenutbildningen dominerar kvinnorna inom flertalet utbildningar. I hög- skolan är kvinnorna fler både när det gäller övergång till grundutbildning i högskolan och andel som slutför utbildningen. Inom forskarutbildningen däremot är fortfarande männen fler generellt sett när det gäller antagna och examination, men det pågår en successiv utjämning. Männens försteg är än större när det gäller lärar- och forskartjänster vid högskolan. I förskola, skola och vuxenutbildning dominerar däremot kvinnor bland lärarna särskilt i förskola och grundskola. Det finns stora skillnader mellan kvinnor och män i val av utbildning, både i gymnasieskola, vuxenutbildning och högskola på så sätt att kvinnor söker sig till vård- och omsorgsområdet och männen mot teknik och naturvetenskap. Inom högskoleingenjörs- och civilingenjörsutbildningarna är den långsiktiga trenden att andelen kvinnor ökar, även om männen fortfarande dominerar stort inom flertalet tekniska inriktningar. är skillnaden stor i val av utbildning och utbildningsinriktning, hur utbild- ningar uppskattas på arbetsmarknaden, lön m.m. Det är framför allt kvinnorna som ändrat valmönster och börjat etablera sig inom manliga utbildnings- och yrkesområden. Männen har inte ändrat sitt mönster på motsvarande sätt. Arbetet med jämställdhet genomgår flera faser. I en första fas gällde det att utjämna skolprestationer och andel som når vissa utbildningsnivåer mellan könen. På den punkten har en utjämning skett och vänts till ett visst kvinnligt försteg på gymnasieskolnivå och när det gäller grundutbildningen på högskolan. Attitydfrågorna framstår som allt viktigare. Skolan och barnomsorgen har ett ansvar för att skapa jämställdhet genom att undervisningen, arbetsformerna och bemötandet av barnen sker på jämställda villkor och utmanar könsstereotypa beteendemönster och värderingar. och högskolor måste inte minst det manliga forskarsamhället på allvar acceptera kvinnor och bidra till att får fler kvinnliga forskare. Åtgärder på dessa punkter redovisas i andra avsnitt. Analys och slutsatser Utbildningspolitiken står inför utmaningar som ställer krav på åtgärder över hela systemet. Dessa redovisas främst i andra avsnitt och samman- fattas därför här endast i korthet. De internationella jämförelser som redovisas ovan visar att det svenska utbildningssystemet genomgående hävdar sig väl. Det finns dock flera områden som kräver förbättringar såsom en snabbare övergång till högskola, ökad tillgång på högskoleutbildade på arbetsmarknaden och ökat utbud av högskole- utbildade naturvetare och tekniker. Resultat- bedömningen har särskilt fäst uppmärksamheten på den senare punkten och de balansproblem som råder inom utbildnings- systemet. På skolans och förskolans område vidtas en rad åtgärder för att motverka negativa konsekvenser av de minskade resurser som drabbade skolområdet och för att öka måluppfyllelsen och därigenom bredda rekryteringsunderlaget för högskolan. Det handlar om: ökade bidrag till kommunerna, satsningar på basfärdigheter från förskola till gymnasieskola, användningen av IT i undervisningen för att stimulera och ge nya förutsättningar för lärande, storstadssatsning som innebär rejäla insatser inom förskola och skola i invandrartäta storstadsområden, nationella resurscentra vid universiteten i , , och har inrättas i respektive matematik, fysik, kemi och teknik. Dessa ges en fortsatt viktig roll både för kompetensutveckling och för att stödja och utveckla undervisningen. Den kommunala vuxenutbildningen är främst inriktad mot dem som har en kortare utbildning. söker sig ett mycket stort antal ungdomar till den kommunala vuxenutbildningen för att komplettera sina gymnasieskolestudier på väg till högskolestudier. Regeringen kommer att lägga fram en särskild proposition om vuxnas lärande och ett samlat förslag om den eftergymnasiala yrkesutbild- ningen . Högskolan befinner sig i ett expansionsskede och upplever , trots ett högt sökandetryck totalt sett, rekryteringssvårigheter på det starkt prioriterade naturvenskapligt tekniska området. Det fordras en breddad rekrytering som åtgärder behöver sättas in för att öka genomströmningen. Inom högskoleområdet kommer bland annat: antalet platser att öka, åtgärder att vidtas för att bredda rekryteringen. remitterades betänkandet Mångfald i högskolan (SOU 2000:47), en inom Utbildningsdeparte- mentet upprättad promemoria med förslag till åtgärder avseende rekrytering samt skrivelse, Tillträde till högre utbildning. Remisstiden går ut . Regeringen tar ställning till förslagen senast , informationen till de sökande och antag- ningsmyndigheterna utvecklas för att uppnå en bättre överblick över tillgängliga alterna- tiv under antagningsprocessen, åtgärder att sättas in för att öka genomströmningen inom bl.a .högskole- ingenjörsutbildningar och vissa lärarutbildningar, vilket behandlas i följande avsnitt. 4.6.2 Förskola och skola Enligt budgetpropositionerna (prop. 1998/99:1, 1999/2000:1) var målet för förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen att: - ge barn stöd och stimulans för utveckling och lärande, underlätta för föräldrar att förena förvärvsarbete och studier med vård och ansvar för barn, samt målen för skolan att: - ge alla barn och ungdomar oberoende av kön, geografiskt hemvist samt sociala och ekonomiska förhållanden lika tillgång till likvärdig utbildning av hög kvalitet. Resultat Resultatredovisning och analys av förskoleverksamheten, skolbarnsomsorgen och skolan finns även redovisade i regeringens skrivelse Utvecklingen inom den kommunala sektorn (skr. 1999/2000:102). Förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg Tre av fyra barn i åldern 1 har plats i förskoleverksamheten medan skolbarnsomsorgen omfattar två av tre barn i åldern 6 och av 10 12-åringarna. De flesta barn i förskoleåldern (av barn i åldern 1 ) går i förskolan, som tog emot cirka 320 000 barn. En mindre andel av barnen finns i familjedaghem (). Antalet barn i familjedaghem har minskat . var 332 000 barn inskrivna i skolbarnsomsorg. Det är mer än så många som 1990. Den stora ökningen sammanhänger med att fritidshemmen numera tar emot även sexåringar och att årskullarna har varit ovanligt stora. Den totala kostnaden för förskolan beräknas 1999 enligt Statens skolverks preliminära bedömning till . Kostnaden per inskrivet barn beräknas till . Jämfört med året innan har barnantalet i förskolan minskat medan totalkostnaden i stort sett är oförändrad. Detta innebär en ökning av kostnaden per inskrivet barn . Den totala kostnaden för familjedaghem har, jämfört med , minskat i fasta priser från till till följd av minskningen av barnantalet. I fritidshemmet beräknas den totala kostnaden uppgå till , vilket innebär en ökning innan med (fasta priser). Barnantalet har ökat . Kostnaden per inskrivet barn har dock minskat . Enligt föräldraenkät som sammanställdes , Tillgång och efterfrågan på barnomsorg, har av alla barn i åldern 1 , sammanlagt 110 000 barn, inte plats i förskola eller familjedaghem. Den största gruppen av dessa barn, närmare 50 000 barn () är hemma med en föräldraledig förälder. För 17 000 barn () klarar föräldrarna omsorgen själva genom att t.ex. skiftarbeta. För av barnen har föräldrarna valt privata lösningar, t.ex. barnflicka eller släkting. av barnen är hemma med en arbetslös förälder. Endast 6 000 barn () är hemma med en hemarbetande förälder. En liknande undersökning gjordes 1996. En jämförelse med denna visar att det blivit vanligare att barn till arbetslösa föräldrar har plats i förskola eller familjedaghem. Enligt undersökning fanns av de arbetslösas barn i förskoleverksamheten, jämfört . Bland barn till föräldralediga föräldrar är andelen barn i förskoleverksamheten i stort sett oförändrad (). Resultaten tyder också på att både arbetslösa och föräldralediga föräldrar efterfrågar plats för sina barn i något mindre utsträckning . Andelen barn med hemarbetande förälder har minskat från två till en procent. Av enkäten framgår att flertalet föräldrar är nöjda med den omsorgsform barnet har. Mest nöjda är de föräldrar vars barn har plats i förskola eller familjedaghem (). Skolan Förskoleklassen Förskoleklassen är en frivillig skolform som skall stimulera varje barns utveckling och lärande och ligga till grund för fortsatt skolgång. Förskoleklassen har en speciellt viktig roll som en mötesplats för förskola och skola och även med fritidshemmet. /2000 gick drygt 112 200 barn i förskoleklass, vilket är en liten minskning jämfört med föregående år beroende på att årskullen sexåringar är mindre än året innan.