prop · GP032 · 2001-09-17 00:00:00 — Teknisk utveckling är av grundläggande betydelse för innovations- systemet och utgör en stor del av myndighetens verksamhet. Arbetslivet är en annan viktig faktor för innovationssystemet. och lärande i arbetet ges därför en framträdande roll. Effektiva och hållbara transport- och kommunikationssystem är viktiga förutsättningar för ett effektivt innovationssystem. Innovationer inom infrastrukturhållning och transportmedelsindustri har stor ekonomisk potential och kan bidra till en hållbar tillväxt. En av de viktigaste uppgifterna för är att successivt integrera de olika kunskapsområden som faller inom verkets ansvarsområde. Exempel på områden för integration mellan myndig- hetens olika ansvarsområden är införande av arbetslivsaspekter i olika sektoriella program. Ett annat är IT-området som redan prövas för en sådan integration. har påbörjat ett arbete för att kunna utarbeta en metodik för att stödja utvecklingen av innovationssystem i regioner. kommer bl.a. att samverka med /samt regio- nala aktörer inom ramen för de regionala tillväxtavtalen för att skapa fler tillväxtregioner och utveckla effektiva innovationssystem i landet. Skälen för regeringens bedömning: , har en central roll i innovationssystemet. Det är angeläget att fortsätter att sti- mulera ett starkt innovationssystem i . Detta bör ske dels genom analyser, dels genom olika åtgärder. De slutsatser och rekommendationer som framkommit i arbetet med Teknisk framsyn bör vara en viktig ut- gångspunkt för analysarbetet. Kraftfulla insatser inom vissa avgränsade FoU-områden är viktiga för att skall hävda sig internationellt. De av dåvarande eta- blerade har bidragit till att skapa förutsättningar för kreativa FoU-miljöer med en väl fungerande kunskapsutveckling och kunskapsöverföring mellan forskarsamhället och företagen. Genomförda utvärderingar av gjorda satsningar på har visat på stora positiva effekter när det gäller FoU-samverkan och kunskaps- överföring. Det är angeläget att fortsätter att satsa på kraft- fulla . En vidareutvecklad innovationspolitik förutsätter nya former av sam- spel mellan den lokala, regionala och den nationella nivån. bör tillsammans med andra närings- och innovationspolitiska aktörer samordna sina insatser med syfte att stärka konkurrenskraftiga och dynamiska regionala miljöer. Andra aktörer och processer som bidrar till att utveckla innovationssystemet är partnerskapen inom de regionala till- bland annat länsstyrelser, högskolor och universitet samt Prop. 2001/02:2 näringslivet. Även olika EU-program är viktiga i detta sammanhang. Kunskapsöverföring sker framför allt via enskilda individer. Det är viktigt att former för att öka rörligheten mellan universitet, högskolor, forskningsinstitut och näringsliv utnyttjas i större utsträckning som exempelvis gästlärare, adjungerade professorer och industridoktorander. Detta är angeläget för att få till stånd en förbättrad spridning av kunskap och en hög kvalitet inom forskningen. Detta är särskilt betydelsefullt för industriforskningsinstituten. Det är därför angeläget att sti- mulerar personrörlighet mellan olika FoU-miljöer. bör också stimulera FoU-samverkan mellan företag, universitet och högskolor och industriforskningsinstitut. Inom ramen för sådana satsningar ryms bl.a. särskilda insatser riktade till små och medelstora företag och deltagande i projekt inom EU:s ramprogram för forskning och utveckling. Det är angeläget att handläggningen av medel för stöd av projekt inom EU:s ramprogram för FoU är så effektiv att ett högt deltagande möjliggörs. Regeringen anser att uppdrag för industriforsknings- instituten behöver förtydligas. Uppdraget bör vara att dels att se till att en för institutssektorn permanent resurs för långsiktig kompetensutveckling fördelas, dels att ett aktivt stöd ges till instituten så att dessa kan öka sin konkurrenskraft inom flera av verkets insatsområden. för- delning av medel ur den långsiktiga resursen bör nyttjas så att instituts- sektorn utvecklas och struktureras på ett internationellt och nationellt konkurrenskraftigt sätt. För att åstadkomma en samordning med IRECO:s omstruktureringsarbete, bör medlen fördelas efter samråd med IRECO. Som en planeringsförutsättning gäller att anslag förstärks med huvudsakliga medelsfördelning har bestått i att genomföra beslut fattade av de tidigare myndigheterna , KFB och . Det innebär att utrymmet för nysatsningar har varit mycket begränsat. finansierar industriforskningsinstitut med ca . Enligt regeringens bedömning bör omfatt- ningen av stöd till institutssektorns verksamhet vara unge- fär oförändrad . Av de medel som tilldelas bör vara en resurs av långsiktig karaktär för kompetensutveckling inom institutssektorn. Därutöver kan instituten konkurrera om medel inom FoU-program. Omfattningen av stöd till institutssektorn blir därmed beroende av hur framgångsrikt instituten kan hävda sig i dessa FoU-program. Denna kvalitetsgranskning av olika programförslag är nödvändig för att instituten skall hålla en hög kvalitet och relevans i sitt FoU-arbete. Den statliga FoU-finansieringen av insti- tutssektorn kommer huvudsakligen att ske via . Statens roll som ägare av industriforskningsinstitut utövas via IRECO. Det är viktigt med ett nära samarbete mellan och . Regeringen har i den forskningspolitiska propositionen Forskning och förnyelse (prop. 2000/01:3) lyft fram ett antal forskningsområden som Några av dessa är av speciellt stor vikt för ut- Prop. 2001/02:2 vecklingen av svenskt näringsliv. I nämnda proposition anvisades sam- manlagt i höjda anslag inom bioteknik, informa- tionsteknik och materialteknik åren 20012003. Däri ingår ökningarna till med att fördelas med för vardera bioteknik och informationsteknik. Därutöver förstärks resurserna till samt till forskarskolor vid uni- versitet och högskolor. Regeringens bedömning: Bioteknikområdet är av central betydelse för framtida innovationer och kan utnyttjas i en mängd olika sektorer. Biotekniska tillämpningar har en stor potential för förnyelse och tillväxt inom skiftande områden som hälsovård, läkemedelsindustri, livsmedels- industri och skogsindustri samt inom miljöområdet. Bioteknikområdet bör därför prioriteras vid omstrukturering av industriforskningsinstituten. bör stödja deltagande i internationella samarbeten, särskilt inom europeiska FoU-samarbeten. Skäl för regeringens bedömning: har i förhållande till andra europeiska länder redan många små och nyetablerade kunskapsföretag inom bioteknikområdet. Tillväxten hos dessa är ännu inte tillräcklig för att ge utslag på den totala ekonomin. Baserat på vetenskapliga position och den befintliga industriella strukturen har en stor potential att öka sina marknadsandelar inom bioteknikområdet. Utveck- lingen av framtidens produkter, tjänster och tillämpningar kommer i en allt ökande utsträckning att kräva samarbete med andra kunskaps- områden och kompetenser. Det är angeläget att blir en av de ledande nationerna i inom forskning, utveckling och tillämp- ningar inom snabbväxande multidisciplinära områden inom biotekniken. Efter beslut på grundval den forskningspolitiska proposi- tionen Forskning och förnyelse (prop. 2000/01:3) satsas sammanlagt åren 20012003 i höjda anslag på grundforskning, tillämpad forskning och forskarutbildning inom det biotekniska området. Dessa FoU-satsningar ger goda förutsättningar för att utnyttja potenti- alen för utveckling av framtidens produkter och tjänster inom bioteknik- området. Det biotekniska innovationssystemet kan dock indelas i del- system som uppvisar skilda behov av åtgärder för att stimulera en gynnsam utveckling. Forskningsbaserad verksamhet som syftar till att utveckla nya innovativa produkter och tjänster på en internationell och kunskapsintensiv marknad ställer krav på insatser som i många fall skil- jer sig från behoven som återfinns i t.ex. traditionella basnäringar som skogs- och livsmedelsindustri. Statens insatser bör på ett effektivt sätt underlätta nyttiggörandet av den snabbt växande biologiska kunskaps- basen för såväl nya företag som i traditionella basnäringar genom att undanröja hinder i de olika delarna av det biotekniska innovations- systemet och initiera åtgärder som stimulerar etablering, tillväxt och ut- veckling inom respektive delområde. Därigenom bör , i ett inter- nationellt perspektiv, vara ett intressant alternativ för etablering av FoU och tillverkning samt bli ett av de ledande länderna avseende nyeta- Prop. 2001/02:2 blerade kunskapsintensiva bioteknikbaserade företag och tillämpning av biotekniska metoder i traditionella branscher. Regeringens bedömning: insatser bör inriktas mot att understödja internationella tätposition både inom IT- och tele- kommunikationsutveckling och IT-tillämpningar. Myndigheten bör i samverkan med andra aktörer ta fram en strategi för FoU inom området IT-användning och tillämpning för att stärka svenskt när- ingsliv. Satsningar inom elektronikområdet, särskilt mikroelektronik, bör ges prioritet vid omstruktureringen av industriforskningsinstituten. Den snabba utvecklingen inom IT-sektorn kräver att insatserna sker i ett nära samarbete mellan näringslivet, den statliga forskningen och användarna. bör stödja deltagande i internationella samarbeten, särskilt inom europeiska FoU-samarbeten. Skälen för regeringens bedömning: Informationsteknik, IT, är ett betydelsefullt tillväxtområde för ekonomi. Området är ett av de prioriterade forskningsområdena i den forskningspolitiska propositionen Forskning och förnyelse (prop. 2000/2001:3). Sammanlagt satsas i höjda anslag på grundforskning, tillämpad forskning och forskarutbildning inom området . Området är också av stor betydelse för en fortsatt stark tillväxt i ekonomin som hel- het och har varit positiv för utvecklingen av hela det svenska närings- livet, den offentliga verksamheten och hushållen. har skaffat sig en tätposition internationellt inom IT- och telekommunikationsutveckling och som ett samhälle där medborgare, företag och förvaltning är avan- cerade användare av IT. Den fortsatta konkurrenskraften för näringslivet i , liksom tillväxten i landet, kommer bl.a. att bero på landets förmåga att utveckla effektiva IT-system och tillämpningar för dessa. satsningar på området bör ges en också inriktning att den kan understödja regeringens politik inom IT-området som syftar till att skapa ett informationssamhälle för alla. För att stärka konkurrens- förmågan hos svenskt näringsliv bör , i samverkan med när- ingsliv och andra aktörer, utveckla en nationell FoU-strategi för IT-användning och tillämpningar. Erfarenheter och forskarnätverk från relevanta verksamheter bör tas till vara. I propositionen Ett informa- tionssamhälle för alla (prop. 1999/2000:86, bet. 1999/2000:TU9, rskr. 1999/2000:256) slår regeringen fast att det finns ett behov av en ny nationell strategi inom mikroelektronik, elektronik och näraliggande IT- områden och att en sådan strategi bör genomföras genom kraftsamling i ett antal nya s.k. kluster. En sådan strategi har föreslagits av dåvarande , Invest in (), () och och Kompetensutveckling (). Ett första steg för genomförandet togs i propositionen genom initieringen av ett kluster inom området systemkon- struktion på kisel. Regeringen har i den forskningspolitiska propositionen Forskning och förnyelse (prop. 2000/2001:3) givit i uppdrag att genomföra en revidering av det ovan nämnda förslaget till nationell Prop. 2001/02:2 strategi. bör i samverkan med andra parter verka för att ut- veckla ett program inom mikroelektronikområdet baserat på den revide- rade strategin. Elektronikområdet, särskilt mikroelektronik, bör prioriteras vid om- strukturering av industriforskningsinstituten. Regeringens bedömning: Materialteknik är ett område med stor fram- tida potential för svensk industri. Det bör därför uppmärksammas vid omstrukturering av industriforskningsinstituten. bör arbeta för att små och medelstora företag ökar användningen av nya material i sina produkter. Skälen för regeringens bedömning: Materialframställning har länge varit en svensk styrkefaktor. Produktutveckling inom stål- och metall- industri har gjort svenska företag världsledande på dessa områden. För att behålla konkurrensfördelar är det dock viktigt med såväl vidare- utveckling, t.ex. inom områden där vi kan utnyttja våra råvaror, som introduktion av helt nya material. Det finns en stor potential för svenska industriella framgångar om nödvändiga kunskaper kan komma företagen tillgodo. Framtagning av nya material kräver mångvetenskaplig forskning och utveckling där fysik, kemi, biologi, matematik och teknikvetenskap sam- verkar. Nanoteknik kommer att spela en viktig roll och informations- tekniken möjliggör numera komplicerade simuleringar av materialegen- skaper. Kraven på återvinning och förnyelsebara material är stora och det förutses att många nya produkter kommer att baseras på biomate- rial. Stora företag har vanligen en tradition av kontakter med universitet, högskolor och förbättra sin kunskapsförsörjning. Många små och medelstora företag är i motsatt situation och kan lätt bli utkonkurrerade. De behöver incitament och hjälp att tillgodogöra sig uppbyggd kunskap. Verket för innovationssystem, , bör bidra till att små och medelstora företag lättare kan börja använda nya material och ny kun- skap i sin verksamhet. Ett viktigt inslag i detta arbete är nätverks- byggande med universitet, högskolor, industriforskningsinstitut och även större företag. Materialteknik bör också uppmärksammas vid omstruk- turering av industriforskningsinstituten. Regeringens bedömning: FoU-insatser bör även inriktas mot den till- verkande industrin samt verksamheter som baseras på svenska råvaror i syfte att stödja användningar av ny teknik och nya tillämpningar inom dessa. Därvid är det angeläget att övergripande effekter på miljön särskilt beaktas. Skälen för regeringens bedömning: Det är angeläget att satsningar på områdena bioteknik, informationsteknik och materialteknik komplet- teras med kunskapsfrämjande projekt som berör svensk basindustri. Att genom industrirelaterad forskning höja den generella nivån på utveck- lingskompetens och förmåga att tillämpa ny teknik, nya metoder och nya former för organisation är en förutsättning för nyttiggörandet av nya landvinningar inom de tidigare utpekade prioriterade områdena. Verk- samheter som baseras på svenska råvaror bör lyftas fram i detta samman- hang. Basnäringarna är av vital ekonomisk betydelse för . insatser bör även medverka till utveckling och förnyelse inom dessa. Regeringens förslag: Staten skall medverka till en omstrukturering av industriforskningsinstituten med målet att skapa en stark sammanhållen struktur som är effektiv och flexibel med färre och större institut som är internationellt konkurrenskraftiga och har en stark förankring hos näringslivet. Industriforskningsinstituten har varit föremål för tre utredningar , varav den senaste, KOFI-utredningen2 avslutades . Utredningen föreslog bl.a. en ny modell för finansiering och en ny organisationsform för instituten, dvs. en ombildning från anslagsstiftelser till aktiebolag. Organisationsförändringen var föranledd av de ändringar i stiftelselagen som beslutat om. I samband därmed fastslogs att staten hade ett rättmätigt krav på en viss ägarandel i bolagiserade institut vars tillkomst och finansiering delvis har byggts upp med statlig finansie- uppgick den statliga finansieringsandelen till ca av institutens sammanlagda omsättning. För att förvalta statens aktier i industriforskningsinstituten inrättades AB), som också gavs i uppgift att driva omstruktureringsarbetet (prop. 2 och förstärkning av industriforskningsinstituten (SOU 1996/97:150, bet 1996/97:FiU20, rskr 1996/97:284). des en överenskommelse om att och Kompe- tensutveckling () skulle finansiera s.k. A-medel, dvs. för institutens kompetensuppbyggnad, via IRECO, med 300 miljoner Av dessa medel avsåg admi- nistrationen av IRECO:s egen verksamhet. band därmed av aktierna i holdingbolaget . ägaravtal för träffades mellan staten och KK-stiftel- Ett nytt aktieägaravtal träffades mellan staten och KK- Enligt detta avtal finansierar KK- stiftelsen med till IRECO . Därtill finansierar , enligt avtalet, 2001 2002 avseende långsiktig kompetensutveckling som sker i nära samar- bete med nya universitet och högskolor samt för administrationen av IRECO:s egen verksamhet . Staten finansierar A-medel genom tillskott till IRECO med 75 miljoner kronor 2001 och 2002. Därutöver sker statens finan- siering till instituten främst via för FoU-verksamhet m.m. har härutöver tillskjutit ca 300 miljonor kronor till IRECO eller direkt till instituten i samråd med IRECO för direkta bolagi- serings- och omstruktureringskostnader vid instituten. engagemang för instituten har starkt bidragit till den påbörjade för- nyelseprocessen inom instituten. Den bolagiseringsprocess som genomförts innebär att i princip samt- liga institut torde ha bolagiserats vid utgången av 2001. På grund av den komplexa processen i samband med övergången från stiftelseform till aktiebolagsform har bolagiseringsprocessen för flera av instituten tagit än vad som ursprungligen förutsågs. Institut som har bolagi- serat sin verksamhet har utvecklats i en positiv riktning och fått en tydlig ägarstruktur och en professionell styrelse. De har utvecklat strategier, utvecklat den interna organisationen samt utvecklat strategiska samar- beten med andra institut och med universitet och högskolor. Förändringsprocesser pågår inom institutssektorn. En del institut har breddat sin verksamhet och därmed blivit mindre branschberoende. fusioner har genomförts. Inte minst mot bakgrund av den framväxande synen på innovationssystemens betydelse för ekonomisk tillväxt har synen på industriforskningsinstitutens roll i systemet lyfts fram. gäller inte minst industriforskningsinstitutens medverkan i nya kluster- I den forskningspolitiska propositionen Forskning och förnyelse (prop. 2000/01:3) redogjorde regeringen för sin syn på industriforsknings- instituten och konstaterade att dessa har en viktig roll i det svenska inno- Instituten är ett viktigt komplement till universitet och Det är en statlig angelägenhet att se till att industriforsknings- systemet blir effektivt och skapar förutsättning för förnyelse. konstaterade vidare att en omvandling av det nuvarande institutssystemet har inletts och genomförts främst genom medverkan från IRECO. Skälen för regeringens förslag: Dagens struktur är enligt regeringens bedömning alltför splittrad och därigenom alltför sårbar. små i internationell jämförelse. Små institut saknar den flexibilitet som krävs för att möta krav som uppstår i ett snabbt föränderligt samhälle. Instituten har ofta ett alltför avgränsat ansvarsområde och kan därför inte alltid svara upp mot företagens behov. De små och medelstora företagen har ofta dålig kännedom om institutens verksamhet. är svaga ekonomiskt och kan därför ha svårt att klara den internationella konkurrensen. Regeringen anser att det är viktigt att stödja en fortsatt utveckling av industriforskningsinstituten med målet att skapa en stark sammanhållen struktur som är effektiv och flexibel med färre och större institut som är konkurrenskraftiga, bl.a. inom EU. Detta förutsätter att det kan skapas institut med stor flexibilitet och förändringsförmåga. Det är angeläget att industriforskningsinstituten efter en omstrukturering har en klar och tyd- lig inriktning, dvs. en bärande affärsidé. Inriktningen mot större institut utesluter inte att dessa, om det bedöms lämpligt för verksamheten, kan vara lokaliserade till flera orter. Regeringen avser att träffa ett nytt avtal med , baserat på en preliminär överenskommelse, angående IRECO:s verksamhet för perioden 20032005. Detta avtal kommer bl.a. innebära att IRECO ges i uppdrag att , tillsammans med övriga delägare, verka för en fortsatt omstrukturering av instituten. Instituten är en resurs för näringslivets utveckling. En avgörande faktor vid förnyelsen och omstruktureringen av instituten är ett ökat ägarenga- gemang från näringslivet som inkluderar ett finansiellt ansvar för insti- tutens långsiktiga kompetensutveckling. Regeringen bedömer att när- ingslivets insatser genomsnittligt bör kunna uppgå till av de medel som staten och gemensamt satsar för kompetens- utveckling. Det är naturligt att näringslivets insatser varierar mellan olika branscher. Regeringens bedömning: Industriforskningsinstituten bör: bedriva egen FoU med hög kvalitet och relevans, svara upp mot företagens snabbt ökade behov av kunskap, medverka till att nya växande områden utvecklas, stödja traditionella branscher i den strukturomvandling som den nya tekniken medför och möjliggör, förädla och förmedla forskningsresultat till näringslivet, speciellt mindre företag, medverka till att exploatera forskningsresultat, intensifiera sitt samarbete med universitet och högskolor. Skälen för regeringens bedömning: En nödvändig förutsättning för att instituten skall kunna svara upp emot de krav som bör ställas på industriforskningsinstitut är att dessa har en stark kompetensbas som ständigt utvecklas och är internationellt konkurrenskraftig. Enligt reger- ingens bedömning har instituten behov av särskilda medel för att ut- veckla sin verksamhet kvalitativt och säkra deras FoU-kompetens i inno- vationssystemet Regeringen kommer därför att avsätta en årlig resurs för institutens långsiktiga kompetensutveckling. Instituten måste kunna svara upp mot företagens snabbt ökade behov av kunskap och medverka till att nya kunskapsområden utvecklas, t.ex. bioteknik, IT och elektronik samt materialteknik. Detta gäller inte minst i skärningsområdena mellan dessa och mer traditionella styrkeområden. 2001/02:2 Traditionella branscher har behov av stöd i den strukturomvandling som den nya tekniken medför och möjliggör. Det är angeläget att kraftfullt utveckla exploateringen av och kun- skapsöverföringen från den omfattande och internationellt avancerade högskoleforskningen som bedrivs i . Instituten kan här spela en större och viktigare roll . Det gäller i synnerhet utvecklingen inom de prioriterade områdena. Regeringen anser att industriforsknings- instituten i högre grad bör vara en resurs för utvecklingsinriktade små och medelstora företag. Instituten bör i större utsträckning ta forsknings- och utvecklingsuppdrag av små och medelstora företag. Instituten är också en viktig resurs när det gäller att förmedla forskningsresultat till små och medelstora företag. Instituten bör vara en brygga mellan universitet, högskolor och företa- gen i och gynna utvecklingen av svenskt näringsliv. För att full- göra denna uppgift bör instituten förbättra samverkan med universitet och högskolor och aktivt medverka till en högre personrörlighet mellan institut och universitet och högskolor. Instituten bör eftersträva ett ut- vecklat samarbete som kan inkludera gemensamt utnyttjande av personal, instrument och dyrbar utrustning m.m. Statens finansiering till instituten Som redovisats i avsnitt 6.2, beräknar regeringen i budgetpropositionen att tillförs ytterligare för att möjliggöra för att skall kunna avsätta som en resurs till . Vägledande vid fördelningen av dessa medel bör vara att de dels förstärker det omstruktureringsarbete som drivs av IRECO och näringslivet, dels baseras på en genomtänkt strategi för kompetensutveckling och förnyelse. Strategin skall inriktas mot att respektive institutet kan uppnå spetskompetens inom något eller några områden av relevans för näringslivet. Statens finansiering i övrigt bör ske inom ramen för programsatsningar, framför allt från . Genom granskning av olika projektförslag bör kvaliteten och relevansen inom institutssektorn kunna höjas ytterligare, eftersom industriforskningsinstituten får söka dessa medel i konkurrens med andra FoU-utförare. Regelbundna utvärderingar skall därutöver säkerställa att medlen används effektivt. bör också stimulera FoU- samverkan mellan företag, universitet och högskolor och industriforskningsinstitut.