prop · GP031d18 · 2001-09-20 00:00:00 — Kulturmiljösektorn arbetar bl.a. genom olika typer av informationsinsatser i samverkan med olika aktörer med att tillgängliggöra kulturhistoriskt värdefulla miljöer. Det finns ett fortsatt behov av att tillgängliggöra kulturarvet för att skapa ökad förståelse, delaktighet och ansvarstagande vilket satsningen på det industrihistoriska arvet medverkar till. Regeringens bedömning är att anslaget ger goda resultat och att resurserna använts på ett effektivt och ändamålsenligt sätt. Anslagets huvudinriktning bör därför behållas. För att medlen under anslaget skall utnyttjas på bästa möjliga sätt krävs ofta att vårdinsatserna genomförs successivt enligt en uppgjord vårdplan. Detta kräver att länsstyrelserna kan garantera att utbetalningen av de bidrag som beslutats också sker successivt över en längre tidsperiod. Regeringen föreslår därför att bemyndiganderamen för anslaget 28:27 Bidrag till kulturmiljövård höjs till . För att möjliggöra ökade insatser på kulturmiljöområdet föreslår regeringen att Därav föreslås gå till satsningar på industrisamhällets kulturarv och till s.k. arbetslivsmuseer. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Tabell 4.67 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 4.13.28 28:28 Kyrkoantikvarisk ersättning är ansvarig för den största sammanhållna delen av vårt kulturarv. Det rör sig om ett kulturarv som har byggts upp under närmare ett årtusende och som har formats i kontinuerlig växelverkan med andra delar av samhället. Genom kyrkans historiska ställning har det kyrkliga kulturarvet kommit att både avspegla och utgöra en väsentlig del av landets historia. skall få en viss ersättning av staten för kulturhistoriskt motiverade kostnader i samband med vård och underhåll av de kyrkliga kulturminnena (kyrkoantikvarisk ersättning). Bakgrunden till ersättningen är att bevarandet av de kyrkliga kulturvärdena är en angelägenhet för hela samhället och svenska folket samt att det inte är rimligt att den totala kostnaden för detta allmänintresse bärs endast av medlemmar (se prop. 1995/96:80). Ersättningen, som avser kyrkobyggnader, kyrkotomter, kyrkliga inventa- rier och begravningsplatser, skall fördelas av efter samråd med myndigheter inom kulturmiljöområdet, se 4 kap. 16 § lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. uppgår ersättningen enlighet med beslut till (prop. 1998/99:38, bet. 1998/99:KU18, rskr. 1998/99:176). Regeringen avser att återkomma i regleringsbrevet med närmare villkor för bl.a. redovisning av ersättningen. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Tabell 4.69 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 4.13.29 28:29 och 28:30 Centrala museer Tabell 4.70 Anslagsutveckling 28:29 1Inklusive en minskning med 2 020 tkr på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 748 103 tkr prisnivå. Tabell 4.71 Anslagsutveckling 28:30 1Inklusive en minskning med 514 tkr på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 195 304 tkr prisnivå. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 4.72 Sammanställning över avgiftsinkomsterna till de centrala museerna Statens museer för världskultur 1Intäkterna för Cosmonovas verksamhet redovisas i tabell 4.75 2Intäkterna för verksamhet redovisas i tabell 4.76 3Beloppet avser endast . ingick museet i Statens konstmuseer De centrala museernas verksamhet redovisas samlat under denna rubrik. Medlen beräknas under två anslag, Centrala museer: Myndigheter och Centrala museer: Stiftelser. Följande centrala museer är myndigheter: , med , , Statens museer för världskultur, Livrustkammaren, och , , , Statens musiksamlingar, samt . De specifika uppgifterna framgår av instruktionen för varje myndighet. För stiftelserna , och gäller stadgar som har fastställts av regeringen. gäller stadgar som har fastställts av dess huvudmän. , , , Statens museer för världskultur, samt har vart och ett inom sina verksamhetsområden uppgiften att vara ansvarsmuseum. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 En jämförelse mellan budget och utfall för visar att de centrala museerna vid utgången av året hade ett samlat anslagssparande på . Huvuddelen av denna summa beror på att inför återöppnande av Armé- museum byggt upp ett anslagssparande för det nya museets kostnader. Detta anslagssparande kommer att förbrukas i och med att kapitalkostnaderna för museet belastar myndighetens anslag. Statens museer för världskultur är ålagt att bygga upp ett visst anslagssparande fram till dess att det nya invigs 2003. Anslagssparandet skall användas för det nya museets kostnader. Utöver den avgiftsfinansierade verksamheten vid och Cosmonova, som redovisas särskilt, uppgick de centrala museimyndigheternas avgiftsintäkter 2000 till . Jämfört med föregående år är detta en ökning. Tabell 4.73 Sammanställning över medelsfördelningen till de centrala museerna: Myndigheter Statens museer för världskultur Tabell 4.74 Sammanställning över medelsfördelningen till de centrala museerna: Stiftelser Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.75 Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.76 Budget för avgiftsbelagd verksamhet har i en skrivelse till regeringen anmält ett ackumulerat överskott i verksamhet som totalt uppgår till . Myndigheten avser att i första hand använda det balanserade kapitalet som en buffert mot intäktsbortfall i relation till budget och kommande år. Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser Statens musiksamlingar har för av () fått en revisionsberättelse med invändning. Anledningen är att en otillräcklig finansiell kontroll har lett till att ramanslaget disponerats utöver tilldelade medel och beviljad anslagskredit. Statens musiksamlingar har i en särskild skrivelse gett en förklaring till den uppkomna situationen. Under förutsättning att erforderlig förbättring av ekonomiadministrationen sker avser regeringen inte att vidta ytterligare åtgärder med anledning av invändningen i revisionsberättelsen. RRV har också lämnat en särskild revisionsrapport för , där RRV bl.a. har synpunkter på myndighetens upphandling i samband med invigningen av . De ändrade principerna för hyressättning i ändamålsfastigheter beräknas minska , med och lokalkostnader med , respektive . Myndigheternas anslag har minskats med motsvarande belopp. Regeringen föreslår att ges fortsatt möjlighet att pröva förutsättningarna för fri entré. Myndigheten föreslås engångsvis tilldelas . För att ha möjlighet att förbättra säkerheten samt att utveckla verksamheten föreslås med få en anslagshöjning med . I syfte att åstadkomma en förbättrad förvaring åt bl.a. botaniska samlingar föreslås få ett engångsbelopp på . Dessutom sker en tillfällig ökning av museets anslag med , för att kompensera en tidigare neddragning. Regeringen föreslår att Statens museer för världskultur ges en förstärkning med , vilket främst avser verksamheten vid , och . Som tidigare aviserats beräknar regeringen en ytterligare anslagshöjning till myndigheten med , i samband med öppnandet av det nya . Regeringen föreslår att tilldelas en anslagshöjning på , i första hand avsett för verksamheten vid i . I tilläggsbudgeten föreslås dessutom en förstärkning av anslaget till om , för att täcka kostnaderna för den flytt av ledning och kansli som uttalat bör ske. Livrustkammaren, och föreslås få en anslagshöjning om , för att ges förutsättningar för en fortsatt utveckling av verksamheten. Enligt tidigare beslut får en nivåhöjning på . Därutöver föreslås museet få ytterligare en höjning av anslaget med . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 har tillförts sammanlagt i ökade verksamhetsmedel. Regeringen föreslår nu att museet får ytterligare en anslagsförstärkning med . Regeringen föreslår att ett belopp om anvisas till inrättandet av Forum för Levande historia. Regeringen föreslår att anslagen Centrala museer: Myndigheter och Centrala museer: Stiftelser anvisas respektive . Tabell 4.77 Härledning av nivån 20022004 Centrala museer: Myndigheter Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2En närmare beskrivning finns i tilläggsbudgeten i samband med budgetpropositionen, avsnitt 9.2. Tabell 4.78 Härledning av nivån 20022004 Centrala museer: Stiftelser Förändring till följd av: Indragning av pers. tjänst Förslag/beräknat anslag 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 4.13.30 28:31 Bidrag till regionala museer 1 Motsvarar 137 356 tkr prisnivå. Bidrag till regionala museer lämnas enligt förordningen (1996:1598) om statsbidrag till regional kulturverksamhet. Bidraget syftar till att stödja museerna i deras uppgift att samla in, bearbeta och förmedla kunskaper om regionens kulturarv, dess konstutveckling samt om samhället och miljön i övrigt. Statsbidraget skall ge museerna möjlighet att ta ansvar för sin del av det regionala kulturmiljöarbetet. är 28 museer berättigade till statsbidrag. Bidrag fördelas, utom när det gäller kulturmiljövård i , och , av efter samråd med . Bidrag för kulturmiljövård i , och fördelas av efter samråd med och de regionala självstyrelseorganen. Enligt de riktlinjer för bidragen till regionala kulturinstitutioner som har godkänt (prop. 1996/97:3, bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129) skall en viss del av stödet avsättas till riktade tidsbegränsade bidrag. har försöksverksamhet inletts med regional fördelning av kulturpolitiska medel i , och . Medel för ändamålet beräknas under anslaget 28:4 Försöksverksamhet med ändrad regional fördelning av kulturpolitiska medel. Under anslaget anvisas även medel för kostnader för lönebidragsanställda vid de regionala museerna. Antalet besökare vid de regionala museerna var sammanlagt ca 2 660 000 personer vilket är en ökning med ca 30 000 personer jämfört med . Museernas sammanlagda intäkter var ca , vilket är en ökning med ca jämfört med . De regionala museerna driver en omfattande publik verksamhet och bidrar därigenom till att sprida kunskap om bl.a. regionens kulturarv och samhällsutveckling. I samband med infrastrukturplanering, samhällsplanering samt vård och underhåll av kulturhistoriskt värdefull bebyggelse är museernas kunskap och kompetens viktig. användes det riktade tidsbegränsade, det s.k. utvecklingsbidraget, till de regionala museerna för i första hand projekt med anknytning till industrisamhällets kulturarv. Det nationella uppdraget inom museiområdet har tilldelats och avser barn- och ungdomsverksamhet (se anslaget 28:3 Nationella uppdrag). I budgetpropositionen initierade regeringen en särskild museipedagogisk satsning. Enligt regeringens riktlinjer skall bidragen inom satsningen i första hand gå till projekt där en bred samverkan med andra aktörer är central. Satsningen inleddes med en första utbetalning av projektmedel. har fördelat sammanlagt ca . Majoriteten av projekten var inriktade på kulturmiljö som pedagogisk resurs. Den särskilda museipedagogiska satsningen pågår även . Regeringen föreslår att anslaget höjs med , varav avsätts till det särskilda utvecklingsbidraget. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Tabell 4.80 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 4.13.31 28:32 Bidrag till vissa museer 1Varav 264 tkr på tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition. 2Motsvarar 36 011 tkr prisnivå. Under anslaget anvisas medel för bidrag till ett antal museer och andra institutioner, de flesta med viss formell anknytning till staten. Regeringen har fastställt stadgar för stiftelserna Dansmuseifonden (), , och (), och Föremålsvård i . Av de övriga står stiftelserna och delvis under kommunalt huvudmannaskap, medan stiftelserna , , och har bildats av organisationer och andra intressenter. Föreningen innehar ett nationellt uppdrag på formområdet. Genom uppdraget har föreningen bl.a. ökat allmänhetens kunskap om formgivning och design genom utställningar, föreläsningar, debatter, seminarier m.m. Uppdraget har även haft stor betydelse för föreningens arbete med att utveckla och sprida sin verksamhet. Det är dock betydelsefullt att föreningen får möjlighet att utveckla sin verksamhet ytterligare och därför avser regeringen att ge Föreningen ett fortsatt nationellt uppdrag på form- och designområdet för perioden 20022004. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 flyttade 1999 till nya lokaler och har bl.a. arbetat med att färdigställa sin basutställning. Museet räknar med att museets utställningsverksamhet kommer att vara fullt utbyggd . har ökat sitt besökarantal väsentligt jämfört och har bl.a. utökat sin barnverksamhet och sitt samarbete med skolor och förskolor i museets närhet. Även uppvisar ökade publiksiffror jämfört . etablerade Stiftelsen i den första etappen av försöksverksamheten Kulturarvs-IT. Satsningen har inneburit att Föremålsvård i har utökat sin personal från 20 till 80 medarbetare. Stiftelsen är samordnare av och har arbetsgivaransvar för den del av verksamheten som bedrivs i , och . Verksamheten har gett goda resultat genom att ett flertal arbetshandikappade erbjudits sysselsättning och genom sitt arbete bidragit till ökad tillgänglighet till museernas samlingar. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att satsningen på Kulturarvs-IT förlängs . För att täcka de ökade kostnader som detta innebär föreslår regeringen att bidraget till Stiftelsen i förstärks med ett belopp på 2002. Tabell 4.82 Sammanställning över medelstilldelningen 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Regeringen tillsatte en utredning om statens ansvar för formgivnings- och designområdet. Utredningen har lämnat sitt slutbetänkande (SOU 2000:75) som har remissbehandlats. Avsikten har varit att skapa en tydligare plattform och bättre samordnande insatser för form- och designfrågorna. Form- och designutredningen framhåller att det finns ett behov av att etablera en institution alternativt ge en befintlig institution ett särskilt ansvar för att prioritera, initiera och samordna insatser i syfte att förverkliga de övergripande form- och designmålen. Mot bakgrund av detta bör en Mötesplats för form och design inrättas i . Regeringen föreslår att anslaget förstärks med för detta ändamål. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Tabell 4.83 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition. Tabell 4.85 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser 4.13.3228:33 Stöd till icke-statliga kulturlokaler Bidraget används enligt förordningen (1990:573) om stöd till vissa icke-statliga kulturlokaler. Det innebär att stöd kan ges i form av bidrag till ny- eller ombyggnad av musei-, teater- och konsertlokaler som tillhör någon annan än staten. Bidrag kan också ges till standardhöjande reparationer och handikappanpassning av sådana lokaler. Beslut om bidrag fattas av samlingslokalsdelegation efter samråd med . Det höga anslagssparandet är ett resultat av att beslut om bidrag fattas innan aktuella byggnadsarbeten påbörjas och att utbetalning sker när arbetena är avslutade, vilket kan ta . Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att, i fråga om ramanslaget Stöd till icke-statliga kulturlokaler, besluta om bidrag som, inkl. tidigare åtaganden, medför utgifter på högst efter 2002. Utestående förpliktelser vid årets början Erhållen/föreslagen bemyndiganderam * Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. resultatredovisning visar att medel fördelades till åtta projekt ; till fem museer en konsertlokal och två övriga kulturlokaler. Åtgärderna avser främst om- och tillbyggnader som enligt bedömning gör lokalerna mer ändamålsenliga och användbara för ny och utökad verksamhet och stödet bedöms därför av även väsentligt i ett lokalt och regionalt utvecklingsperspektiv. Regeringen bedömer att resultatet av verksamheten är tillfredsställande. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . 1Varav 1 130 tkr på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 39 717 tkr prisnivå. Riksutställningar har enligt förordningen (1997:1170) med instruktion för Riksutställningar till uppgift att främja utställnings- och konstbildningsverksamheten genom att förmedla och anordna utställningar, biträda med rådgivning och annan service samt i övrigt utveckla och förnya utställningen som medium för kunskapsförmedling, debatt och upplevelse. Riksutställningars avgiftsinkomster uppgick till . har Riksutställningar turnerat med 24 utställningar varav 11 nyproducerade. Utställningarna har visats på 146 platser varav 18 utanför , vilket är en ökning jämfört med . De flesta av de nya produktionerna har skapats i samarbete med andra institutioner eller organisationer. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Antalet visningsdagar har minskat något sedan föregående år. Beläggningen, dvs. antalet faktiska visningsdagar i förhållande till antalet möjliga har ökat från till . Ofta förekommande arrangörer har varit museer och konsthallar men även kulturnämnder och bibliotek samt skolor och bildningsorganisationer. Bland nyproducerade utställningar kan nämnas Den rörliga bildens århundrade, om film och TV:s inverkan på attityder och livsstil , Friktioner, en presentation av bild- och konstpedagogiska processer samt Gröna fingrar, om nöje och nytta i trädgården. Inriktningen på barn och unga och på samtida konst har fortsatt och av de utställningar som turnerade var främst riktade mot barn och ungdomar. Av utställningarna i turné har varit konstutställningar och bland dessa kan nämnas Man Kan, en utställning om manlighet av fotografen och , en utställning med konstnärsgruppen . Riksutställningar har varit engagerade i förberedelser för deltagande i kulturaktiviteter i samband med ordförandeskap i EU och . Verksamheten ger önskade resultat och inriktningen bör därför behållas. För att myndigheten skall kunna utveckla verksamhet med vandringsutställningar i mobila rum, föreslås en ökning av anslaget med . Regeringen föreslår att anvisas . Tabell 4.87 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2En närmare beskrivning finns i tilläggsbudgeten i samband med budgetpropositionen, avsnitt 9.2. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 4.13.3428:35 Statliga utställningsgarantier och inköp av vissa kulturföremål Anslaget får användas för inköp av kulturföremål som har sådant konstnärligt, historiskt eller vetenskapligt värde att det är av synnerlig vikt att de införlivas med offentliga samlingar. Systemet med statliga utställningsgarantier har funnits . Enligt förordningen (1998:200) om statliga utställningsgarantier, som trädde i kraft , kan den som anordnar en tillfällig utställning som skall visas i under vissa förutsättningar få en statlig utställningsgaranti. Utställningsgaranti får också lämnas för svenska kulturmanifestationer utomlands. prövar ansökningarna om utställningsgarantier. utnyttjades anslaget för ett bidrag till Statens museer för världskultur för kostnader i samband med införskaffandet och uppförandet av en nytillverkad totempåle på Den äldre totempåle som finns i samlingarna kommer, enligt ett tidigare regeringsbeslut, att överlämnas till Council i . Möjligheten för utställningsarrangörer att få utställningsgarantier innebär att förutsättningar skapas för att musei- och utställningsverksamheten får en god spridning och därmed når publik runt om i landet. Regeringen föreslår att anvisas . Under anslaget anvisas medel för statens stöd till svensk filmproduktion m.m. samt för filmstöd. Anslagssparandet hänför sig till anslag för stöd till produktion av kortfilm och beror på att beslutade bidrag inte rekvirerats eller betalats ut . Regeringen har under inledningen till politikområdet redovisat och bedömt resultaten av statens stöd till film. Som regeringen redogör för under inledningen till politikområdet, bör en filmvårdscentral för icke-fiktiv film etableras i . För detta ändamål föreslås att inledningsvis anvisas , varav överförs från kulturmiljöområdet. Tabell 4.90 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 4.13.3628:37 Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet 1 Motsvarar 37 004 tkr prisnivå. Medlen har använts för projekt inom Statens kulturråds, ansvarsmuseernas, , och Språk- och folkminnesinstitutets ansvarsområden. Vidare belastas anslaget med del av kostnaderna för grundforskning inom naturvetenskap vid . Det finns ett väl utvecklat nationellt och internationellt samarbete mellan universitet, högskolor och de myndigheter som disponerar medel för forsknings- och utvecklingsinsatser. Samarbetet har förstärkts genom EU:s ramprogram för forskning och utveckling. bedriver endast i mycket begränsad omfattning en egen forskningsverksamhet. Däremot fördelar rådet bidrag till eller är beställare av kulturpolitiskt relevant forskning. Rådet har, tillsammans med , arrangerat en konferens som ett led i arbetet med att ta fram ett program för kulturpolitiskt relevant forskning. fördelar även medel för forskning och utveckling vid ansvarsmuseerna. har utgångspunkten för forskningsinsatserna bl.a. varit frågeställningar kring insamlandet. fördelning av medel grundar sig på förslag från ansvarsmuseernas forskningsnämnd. genomför ofta sina forskningsprojekt i samverkan med andra myndigheter, universitet och högskolor. har fortsatt prioritera projekt avseende vård och bevarande av arkiven, digitalisering och uppbyggnad av databaser. Vidare drivs ett antal forsknings- och utvecklingsprojekt med syfte att förbättra tillgängligheten till arkivmaterialet. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 har även fortsatt arbetet med att utveckla ämnet arkivkunskap på universitetsnivå. initierar och genomför forskningsverksamhet inom såväl organisationen som genom externt stöd. Tyngdpunkten i forskning ligger dels på att förbättra kulturmiljövårdens kunskapsuppbyggnad inom det kulturhistoriska fältet och dels på det antikvarisk-tekniska området. har samverkat med andra myndigheter och institutioner i en rad olika forskningsprojekt, bl.a. med inom projektet landskap med historia och med inom ramen för projektet och kulturmiljö. bedriver forskningsverksamhet i en rad olika projekt inom bl.a. dialekt-, ortnamns- och personnamnsområden. Institutet samarbetar i första hand med universitet och högskolor, men även med andra typer av institutioner, också internationellt. har samverkan skett med t.ex. . har en särställning bland museerna genom sin omfattande forskningsverksamhet. Museet bedriver grundforskning och tillämpad forskning inom zoologi, botanik, paleontologi och geologi samt i studier av interaktionen mellan människan och naturen/miljön. Verksamheten håller generellt en hög kvalitet och museet kan redovisa ett stort antal publicerade vetenskapliga manuskript m.m. Museet medverkar även i ett stort antal olika vetenskapliga samarbetsprojekt, även internationellt, med universitet och högskolor, andra museer och övriga institutioner. Mot bakgrund av tillgänglig information drar regeringen slutsatsen att det forsknings- och utvecklingsarbete som bedrivits har mycket stor betydelse för området. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Tabell 4.92 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1 Motsvarar 2 544 tkr prisnivå. till trossamfund har till uppgift att pröva frågor om statsbidrag enligt lagen (1999:932) om stöd till trossamfund och förordningen (1999:974) om statsbidrag till trossamfund, se förordningen (1999:975) med instruktion för till trossamfund. består av nio ledamöter med lika många ersättare. Vid nämnden finns också ett råd för samråd mellan nämnden och trossamfunden. som rådet består av representanter för de statsbidragsberättigade trossamfunden. till trossamfund medverkar i ökad omfattning i olika sammanhang i frågor som rör trossamfund och har fortlöpande kontakter med såväl trossamfunden som andra myndigheter.