prop · GP0353 · 2001-11-07 00:00:00 — ämbetet eller uppdraget senast på valdagen utan först när han eller hon tillträder sitt uppdrag i . Lagförslag i betänkandet Teknik och administration i valförfarandet 1.Förslag till lag om ändring i vallagen (1997:157) Härigenom föreskrivs i fråga om vallagen (1997:157) dels att 1113 kap. och 17 kap. 68 §§ skall upphöra att gälla, dels att 1 kap. 8 och 15 §§, 2 kap. 6 och 7 §§, 3 kap. 2, 6 och 8 §§, 4 kap. 1 och 3 §§, 6 kap. 11 §, 7 kap. 37, 9, 1113 och 14 §§, 9 kap. 3 6, 11, 12, 16 och 17 §§, 10 kap. 1 och 8 §§, 14 kap. 2 §, 15 kap. 1, 10, 11 och 12 §§, 17 kap. 1 § och 19 kap. 2 och 20 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas tre nya kapitel, 1113 kap., och fem nya paragrafer, 15 kap. 9 a §, 17 kap. 68 §§ och 18 kap. 71 §, av följan- de lydelse, samt närmast före 18 kap. 71 § ny rubrik av följande lydelse. Valbar till är var och en som har rösträtt enligt 4 §. Unionsmedborgare är dock valbara under den ytterligare förutsättningen att de enligt 5 kap. 16 § visar att de i sitt hemland inte förlorat sin valbar- het vid val till . Den är inte heller valbar som är ledamot av regeringen i en medlemsstat, ledamot av Europeiska Ge- menskapernas kommission, domare, generaladvokat eller justitiesekreterare i domstol, ledamot av Europeiska revi- sionsrätten, medlem av rådgivande kommit- tén i Europeiska kol- och stålge- menskapen eller av Ekonomiska och sociala kommittén i Europeis- ka gemenskapen och Europeiska atomenergigemenskapen, medlem av sådana kommittéer eller andra organ som har tillsatts enligt fördragen om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemen- skapen, Europeiska gemenskapen och Europeiska atomenergigemen- skapen för att förvalta gemenska- pernas medel eller för att utföra en permanent och direkt förvaltnings- uppgift, styrelseledamot, direktionsle- damot eller anställd i Europeiska investeringsbanken, eller tjänsteman eller annars an- ställd i aktiv tjänst inom Europeis- ka gemenskapernas institutioner eller till dessa knutna fackorgan. Det skall finnas en central valmyndighet. vilken myndighet som skall vara central valmyndighet. Utöver sina övriga uppgifter en- Utöver sina övriga uppgifter en- ligt denna lag skall den centrala ligt denna lag skall den centrala allmänheten om när, var och hur allmänheten om när, var och hur man skall rösta samt om vad som i man skall rösta samt om vad som i övrigt gäller för valet. övrigt gäller för valet. myndigheten verka för att väljarna utnyttjar sin rösträtt. Vid val till kommunfullmäktige är kommunen valkrets, om inte något annat följer av andra stycket. Om en kommun har fler än 6 000 personer som har rösträtt, får kom- munen delas in i två eller flera valkretsar. Om det finns fler än 24 000 som har rösträtt i en kommun eller om det för kommunen skall utses minst 51 fullmäktige, skall kommunen delas in i två eller flera valkretsar. En kommun som har färre än 6 000 personer som har rösträtt får delas in i två eller flera valkretsar bara om det finns synnerliga skäl därför att kommunen sträcker sig över ett betydande geografiskt område eller har andra geografiska förhållanden som motiverar en sådan indelning. Antalet personer som har rösträtt Antalet personer som har rösträtt i en kommun skall beräknas på i en kommun skall beräknas på grundval av uppgifterna i aviser- grundval av uppgifterna i aviser- (1995:743) om det år beslutet om val- det år beslutet om val- En valkrets skall utformas så att den kan få minst 15 kommun- fullmäktige. Den bör ha en sam- manhängande gränslinje. En för- samling skall lämnas odelad eller i vart fall inte delas in i fler än två kretsar. Antalet fullmäktige för hela kommunen skall fördelas så En valkrets skall utformas så att den kan få minst 15 kommun- fullmäktige. Den bör ha en sam- manhängande gränslinje. En fas- tighet skall lämnas odelad. Antalet fullmäktige för hela kommunen skall fördelas så jämnt som möjligt. jämnt som möjligt. Den centrala valmyndigheten skall för val till besluta hur många fasta valkretsmandat som varje valkrets skall ha. Det skall göras på följande sätt. Varje valkrets skall få ett fast valkretsmandat för varje gång som anta- let personer som har rösträtt i valkretsen är jämnt delbart med en tre- hundrationdel av antalet personer som har rösträtt i hela landet. Om inte alla fasta valkretsmandat kan fördelas på detta sätt, får val- kretsarna de återstående mandaten i tur och ordning efter de överskott som uppstår vid beräkningen. När överskottstalen är lika stora i två eller flera valkretsar, skall avgöra vilken valkrets som skall få mandatet. Antalet personer som har rösträtt Antalet personer som har rösträtt skall beräknas på grundval av upp- skall beräknas på grundval av upp- gifterna i aviseringsregistret enligt gifterna i aviseringsregistret enligt lagen (1995:743) om aviserings- lagen (1995:743) om aviserings- skall besluta hur många fasta valkretsmandat som varje valkrets skall ha. Det skall göras på följande sätt. Antalet personer som har rösträtt i delas med antalet fasta valkretsmandat och därefter delas antalet personer som har rösträtt i varje valkrets med det tal som blir resultatet av den beräkningen. Varje gång som antalet som har rösträtt i en valkrets är jämnt delbart med detta tal får den valkretsen ett mandat. Om inte alla fasta valkretsmandat kan fördelas på detta sätt, får val- kretsarna de återstående mandaten i tur och ordning efter de överskott som uppstår vid beräkningen. När överskottstalen är lika stora i två eller flera valkretsar, skall avgöra vilken valkrets som skall få mandatet. Antalet personer som har rösträtt Antalet personer som har rösträtt i skall beräknas på i skall beräknas på grundval av uppgifterna i avise- grundval av uppgifterna i avise- (1995:743) om (1995:743) om året före valåret. Om en kommun är indelad i flera valkretsar skall besluta hur många mandat som varje valkrets skall ha. Det skall göras på följan- de sätt. Antalet personer som har rösträtt i kommunen delas med antalet man- dat och därefter delas antalet personer som har rösträtt i varje valkrets med det tal som blir resultatet av den beräkningen. Varje gång som anta- let som har rösträtt i en valkrets är jämnt delbart med detta tal får den valkretsen ett mandat. Om inte alla mandat kan fördelas på detta sätt, får valkretsarna de åter- stående mandaten i tur och ordning efter de överskott som uppstår vid Om överskottstalen är lika stora i två eller flera valkretsar, skall avgöra vilken valkrets som skall få mandatet. Antalet personer som har rösträtt Antalet personer som har rösträtt i kommunen skall beräknas på i kommunen skall beräknas på grundval av uppgifterna i avise- grundval av uppgifterna i avise- året före valåret. Varje kommun skall delas in i Varje kommun skall delas in i Ett sådant område kallas Ett sådant område kallas En fastighet skall läm- Ett valdistrikt bör omfatta 1 200 Ett valdistrikt bör omfatta 1 200 Om det finns särskilda skäl, får ett Om det finns särskilda skäl, får ett valdistrikt omfatta färre än 300 valdistrikt omfatta färre än 300 som har rösträtt. eller fler än 2 000 som har rösträtt. efter samråd med valnämnden be- sluta om valdistrikt som omfattar fler än 1 800 personer som har På förslag av fullmäktige i kom- På förslag av fullmäktige i kom- om kommunens indelning i val- om kommunens indelning i val- Kommunen skall se över Över varje fastighets val- indelningen året närmast före det år då ordinarie val till skall elsen föra ett register. skall se över indelningen året när- mast före det år då ordinarie Om det behövs får självmant besluta om indelningen i valdistrikt. Innan fattar ett sådant beslut, skall fullmäktige i kommunen få tillfälle att yttra sig. Vid tillämpning av 810 §§ be- Vid tillämpning av 810 §§ be- räknas antalet personer som har räknas antalet personer som har rösträtt på grundval av uppgifterna rösträtt på grundval av uppgifterna i aviseringsregistret enligt lagen i aviseringsregistret enligt lagen (1995:743) om aviseringsregister (1995:743) om aviseringsregister året före valåret. Röstlängderna för val till Eu- Röstlängderna för val till Eu- svenska medborgare som sägs i svenska medborgare som sägs i 1 §, och 1 §, och senast på valdagen, som är senast på valdagen, som är folkbokförda i landet och som en- folkbokförda i landet och som en- ligt 5 § skriftligen hos skattemyn- ligt 5 § skriftligen hos digheten anmält sin önskan att tas anmält sin önskan att tas upp i röst- upp i röstlängd. När det skall hållas val enligt När det skall hållas val enligt denna lag skall skattemyndigheten denna lag skall den centrala val- upprätta en röstlängd för varje val- myndigheten upprätta en röstlängd Det är uppgifterna i avi- för varje valdistrikt. (1995:743) om lagen (1995:743) om aviseringsre- före valdagen som skall gister före valdagen som ligga till grund för uppgifterna i skall ligga till grund för uppgifter- na i röstlängderna. Unionsmedborgare som vill ut- Unionsmedborgare som vill ut- öva sin rösträtt vid val till Europa- öva sin rösträtt vid val till Europa- före valdagen skriftligen hos skat- före valdagen skriftligen hos läns- styrelsen anmäla sin önskan om att om att tas upp i röstlängd. tas upp i röstlängd. Den som gjort en sådan anmälan skall tas upp i en röstlängd till dess han eller hon stryks från den på egen begäran eller villkoren för rösträtt är uppfyllda. I sin anmälan skall unionsmedborgare i en skriftlig försäkran ange sin nationalitet och adress i , ange den valkrets eller det område i hemstaten där de senast var upp- tagna i röstlängd, och försäkra att de inte kommer att rösta i en annan medlemsstat. Beslut med anledning av anmälningar meddelas när röstlängden upp- rättas. Underrättelse om ett sådant beslut skall sändas till valmyndigheten i den stat där väljaren är medborgare. Uppgifterna i aviseringsregistret enligt lagen (1995:743) om avise- ringsregister skall ligga till grund för beslut om vilken röstlängd väl- jare som anges i 13 §§ skall finnas i. De skall tas upp i röstlängden för Uppgifterna i aviseringsregistret enligt lagen (1995:743) om avise- ringsregister skall ligga till grund för beslut om vilken röstlängd väl- jare som anges i 13 §§ skall finnas i. De skall tas upp i röstlängden för det valdistrikt inom vilket de är folkbokförda före valda- gen. De som då inte är folkbokför- da i landet skall tas upp i röstläng- den i det valdistrikt inom vilket de senast var folkbokförda. Finns det inte någon uppgift om folkbokfö- ring så att de kan hänföras till visst valdistrikt men finns det en uppgift om i vilken kommun som de senast varit folkbokförda, bestämmer skattemyndigheten i vilken röst- längd de skall tas upp. det valdistrikt inom vilket de är folkbokförda före valda- gen. De som då inte är folkbokför- da i landet skall tas upp i röstläng- den i det valdistrikt inom vilket de senast var folkbokförda. Finns det inte någon uppgift om folkbokfö- ring så att de kan hänföras till visst valdistrikt men finns det en uppgift om i vilken kommun som de senast varit folkbokförda, bestämmer i vilken röstlängd de skall tas upp. För var och en som finns i en För var och en som finns i en röstlängd skall den centrala val- upprätta ett röstkort. myndigheten upprätta ett röstkort. hålls skall det upprättas För val som hålls skall ett gemensamt röstkort. det upprättas ett gemensamt röst- som inte har någon känd adress För väljare som inte har nå- skall det upprättas röstkort bara om gon känd adress skall det upprättas de begär det. röstkort bara om de begär det. Ett röstkort skall innehålla uppgift om väljarens namn och nummer i röstlängden, och vilka val som väljaren får delta i. Röstkortet bör också innehålla annan information om valet. Väljare som har förlorat sitt röstkort eller inte har fått något röstkort skall få ett duplettröstkort om de begär det. Duplettröstkort kan beställas hos den centrala valmyndigheten, läns- ha ett duplettröstkort skall lämna styrelsen eller kommunen. uppgift om namn och personnum- vill ha ett duplettröstkort skall läm- na uppgift om namn och person- De som anser att röstlängden in- nehåller felaktiga uppgifter om dem skall före valdagen skriftligen begära att uppgifterna rättas. Detta gäller ock- så dem som anser sig vara felaktigt uteslutna ur röstlängden. Det som hänt senare än före valda- gen får inte ligga till grund för rät- telse enligt denna paragraf. Frågor om rättelse skall prövas av skattemyndigheten. De som anser att röstlängden in- nehåller felaktiga uppgifter om dem skall tolv dag- ar före valdagen skriftligen begära att uppgifterna rättas. Detta gäller också dem som anser sig vara fel- aktigt uteslutna ur röstlängden. Det som hänt senare än före valdagen får inte ligga till grund för rättelse enligt denna paragraf. Frågor om rättelse skall prövas av . Får skattemyndigheten från en myndighet i någon annan med- lemsstat meddelande om att en per- son som har rösträtt och som finns upptagen i röstlängd här i landet, redan avgett en röst i val till Euro- paparlamentet, skall skattemyndig- heten genast rätta röstlängden. Får den centrala valmyndigheten från en myndighet i någon annan medlemsstat meddelande om att en person som har rösträtt och som finns upptagen i röstlängd här i landet, är upptagen i röstlängd i annat land eller redan avgett en röst i val till , skall den centrala valmyndigheten genast rätta röstlängden om inte röstkort redan skickats ut till välja- ren. Om en röst lämnas av en svensk medborgare som inte är folkbok- förd i landet och som inte finns upptagen i röstlängden skall den centrala valmyndigheten genast rätta röstlängden om rösten kom- mit in till myndigheten senast valdagen. När samtliga beslut om rättelser förts in i en röstlängd skall den sändas till den kommun där valdistriktet ligger. Har ett beslut om rättelse inte hunnit föras in i röstlängden innan den sänts till kommunen får den centrala valmyndigheten eller läns- styrelsen uppdra åt valnämnden i kommunen att föra in rättelsen. beslut i ett ärende om rättelse får överklagas bara i samband med att det val överklagas för vilket röstlängden har upprättats. I ett sådant ärende får bara det åberopas som har fö- rekommit hos skattemyndigheten. Den centrala valmyndighetens och beslut i ett ären- de om rättelse får överklagas hos . Röstning kan anordnas i följande röstningslokaler: 2.Posten Aktiebolags postkontor inom landet, 3. särskilda röstmottagningsstäl- 2. särskilda röstmottagningsstäl- len inom landet, och len inom landet, och 4. röstmottagningsställen som ut- 3. röstmottagningsställen som ut- landsmyndigheter har inrättat. landsmyndigheter har inrättat. Kommunen skall se till att det Kommunen skall se till att det finns lämpliga lokaler som kan finns lämpliga lokaler som kan användas som vallokaler. användas som vallokaler och sär- vid skall beaktas att väljarna i fråga om öppethållande och lokali- sering skall ha bra möjligheter att På valdagen skall väljarna rösta i På valdagen skall väljarna rösta i vallokalen i det valdistrikt där de vallokalen i det valdistrikt där de finns i röstlängden. finns i röstlängden. vistas utomlands eller av någon vistas utomlands eller av någon annan anledning inte kan rösta på annan anledning inte kan rösta på valdagen i sin vallokal kan rösta i valdagen i sin vallokal kan rösta i en annan röstningslokal som sägs i en annan röstningslokal som sägs i 3 § 24. 3 § 23. Väljare får rösta genom bud eller lantbrevbärare enligt vad som anges i Väljare får brevrösta bara enligt Väljare får brevrösta bara enligt lagen (1997:159) om brevröstning vad som anges i 13 kap. i vissa fall. Väljare som röstar i sin vallokal bör ha med sig sitt röstkort. För att få rösta på ett postkontor För att få rösta på ett särskilt eller ett särskilt röstmottagnings- ställe inom landet måste väljare ha måste väljare ha med sig sitt röst- med sig sitt röstkort och lämna det kort och lämna det till röstmottaga- ren om inte röstkortet på annat sätt är tillgängligt för röstmottagaren. Om de som vill rösta hos en ut- Om de som vill rösta hos en ut- landsmyndighet inte har något landsmyndighet eller brevrösta inte röstkort skall röstmottagaren fylla i har något röstkort skall röstmotta- ett adresskort för dem. garen eller väljaren i stället fylla i I en vallokal skall det finnas lis- I en vallokal skall det finnas lis- tor över partier som registrerat par- tor över partier som registrerat par- tibeteckning och anmält kandidater tibeteckning och anmält kandidater för valet i den valkrets som valdi- för valet i den valkrets som valdi- striktet hör till. striktet hör till. där röstning anordnas och på sär- skall sådana listor för valen i samt- landet skall sådana listor för valen i liga valkretsar finnas. samtliga valkretsar finnas. bör också finnas hos de röstmot- valsedlar för val till Europapar- lamentet med parti- och valbeteck- ning (partimarkerade valsedlar) för varje parti som vid något av de två senaste valen har fått mer än 1 pro- cent av rösterna i hela landet eller valsedlar med kandidatnamn (namnvalsedlar) om partiet deltar med endast en valsedel, och listor bör också finnas hos de röst- tagningsställen som en utlands- mottagningsställen som en ut- myndighet har inrättat. landsmyndighet har inrättat. Listor som sägs i denna paragraf upprättas på sätt som anges i 5 kap. 20 §. I anslutning till varje röstningslokal skall det ordnas en lämplig plats där valsedlar kan läggas ut. Om detta inte är möjligt får en sådan plats i stället ordnas inne i lokalen. På denna plats skall väljarna för det val som avses ha tillgång till valsedlar för val till samt landstings- och kommunfullmäk- tige med parti- och valbeteckning (partimarkerade valsedlar) för varje parti som vid något av de två senaste riksdagsvalen har fått mer än 1 pro- cent av rösterna i hela landet, valsedlar för val till Europapar- lamentet med parti- och valbeteck- ning (partimarkerade valsedlar) för varje parti som vid något av de två senaste valen har fått mer än 1 pro- cent av rösterna i hela landet, och Valförrättarna och röstmottagarna skall se till att valsedlar enligt första stycket finns utlagda. De partier som deltar i valen skall också kunna lägga ut sina valsedlar på denna plats. På särskilda röstmottagningsställen inom landet och röstmottagningsställen som inrättas av utlandsmyndigheter får partierna bara lägga ut partimarkerade valsedlar. Om röstningen i en vallokal avbryts skall varje valurna och röstläng- den förseglas och förvaras på ett säkert sätt. När röstningen skall fortsät- ta, skall valförrättaren visa dem som är närvarande att förseglingarna inte Avbryts röstningen på ett post- Avbryts röstningen på ett särskilt kontor, på ett särskilt röstmottag- ningsställe inom landet eller hos en eller hos en utlandsmyndighet skall utlandsmyndighet skall de kuvert de kuvert som tagits emot förvaras som tagits emot förvaras på ett säk- på ett säkert sätt under avbrottet. ert sätt under avbrottet. Valförrättning och röstmottagning skall dokumenteras. Valförrättarna skall föra proto- Valförrättarna skall föra proto- koll över valförrättningen i val- koll över valförrättningen i val- kontor, vid särskilda röstmottag- ningsställen inom landet eller hos eller hos en utlandsmyndighet skall en utlandsmyndighet skall fortlöp- fortlöpande föra anteckningar över ande föra anteckningar över röst- röstningen. Protokoll och anteckningar skall föras på blanketter som fastställts av den centrala valmyndigheten. En vallokal skall vid val till riks- dagen och vid val till landstings och kommunfullmäktige hållas öppen för röstning samt vid val till . Om väljarna i dist- riktet ändå får tillräckligt bra möj- ligheter att rösta, får den centrala valmyndigheten bestämma att val- lokalen i ett visst valdistrikt skall vara öppen för röstning under kor- tare tid. En vallokal skall vid val till och vid val till lands- tings- och kommunfullmäktige hållas öppen för röstning samt vid val till . Om väl- jarna i distriktet ändå får tillräckligt bra möjligheter att rösta, får kom- munen bestämma att vallokalen i ett visst valdistrikt skall vara öppen för röstning . Uppfylls de krav som ställs i 6 och 7 §§ skall valförrättaren ta emot väljarens valkuvert, i väljarens närvaro lägga det i valurnan för det val valsedeln gäller och markera i röstlängden att väljaren röstat. Kan inte väljaren på grund av fysiskt funktionshinder ta sig in i vallokalen får valförrättaren utan hinder av vad som sägs i första stycket ta emot en röst utanför val- lokalen om det kan ske under be- tryggande former. Röstning vid särskilt röstmottag- ningsställe Var kan särskild röstmottagning anordnas? När val skall hållas får kommu- nen bestämma att särskild röstmot- tagning skall anordnas på 1. kommunkontor, bibliotek, medborgarkontor, postkontor eller liknande lokaler, 2. sjukhus, ålderdomshem, kri- minalvårdsanstalter eller liknande vårdinrättningar eller vårdanstalt- er, eller 3. annan plats inom valdistriktet som ambulerande röstningslokal. Vid val till och vid or- dinarie val till landstings- eller kommunfullmäktige och vid val till skall röstmot- tagning alltid anordnas på minst en sådan lokal som anges i första stycket 1. Inför beslut enligt 1 § 12 skall kommunen i förekommande fall samråda med , vårdinrättningens eller vård- anstaltens ledning om var och när särskild röstmottagning skall an- ordnas. Inför beslut enligt 1 § skall kommunen samråda också med om var och när sär- skild röstmottagning skall anord- nas. När får särskild röstmottagning anordnas? På kommunkontor, bibliotek, medborgarkontor, postkontor eller liknande lokaler får särskild röst- mottagning anordnas vid ordinarie val till , vid ordinarie val till landstings- och kommunfull- mäktige samt vid val till Europa- parlamentet från och med den ar- tonde dagen före valdagen till och med valdagen. Vid röstmottagning som avses i 1 § sista stycket skall det vara möjligt att vid sådana val rösta från och med den artonde dagen före valdagen till och med valdagen. Vid andra val skall det vara möjligt att rösta från och med den tionde dagen före valdagen till och med valdagen. Särskild röstmottagning vid sjukhus, ålderdomshem, kriminal- vårdsanstalter eller liknande vård- inrättningar eller vårdanstalter får anordnas från och med den sjunde dagen före valdagen till och med valdagen. Ambulerande röstmottagning får anordnas bara på valdagen. Ett sådan röstmottagningsställe skall vara öppet . Vem utser röstmottagare på ett särskilt röstmottagningsställe? Kommunen skall utse röstmotta- garna på de särskilda röstmottag- ningsställena. Kommunen får upp- dra åt någon annan att utse röst- mottagare. Väljare som finns i ett särskilt röstmottagningsställe eller på en plats som de har anvisats intill röstmottagningsstället, när tiden för röstning går ut, skall få tillfälle att rösta. Hur särskild röstmottagning går till Väljarna skall visa sitt röstkort för röstmottagaren, som skall ge dem ett valkuvert för varje slag av val de vill delta i och hänvisa dem till en ledig valskärm. Där skall de avge sin röst och lägga en valsedel för varje val i ett valkuvert utan att vika valsedeln. När väljarna gjort i ordning sina valkuvert skall de lämna kuverten och sitt röstkort till röstmottaga- ren. Väljare som inte är kända för röstmottagaren skall legitimera sig. Om de inte gör det får de inte rösta. Om det hålls flera slag av val , skall väljare som röstar på ett särskilt röstmottagningsstäl- le rösta i alla de val som de vill delta i. Innan något valkuvert tas emot skall röstmottagaren kontrollera att väljaren enligt uppgift på röstkortet har rösträtt i det val som väljaren vill delta i, och bara har gjort i ordning ett valkuvert för varje slag av val. Röstmottagaren skall också kon- trollera att det inte finns någon obehörig märkning på något kuvert, och varje valkuvert uppenbart in- nehåller en valsedel. En röstmottagare får inte ta emot ett valkuvert som inte uppfyl- ler de krav som ställs i 9 §. Om en väljare vill lämna fler än ett valkuvert för ett och samma val, får röstmottagaren ta emot bara ett av dessa.