prop · GO0390 · 2001-03-14 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2000/01:90 Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen redogör regeringen för samarbetet mellan de nordiska ländernas regeringar, med huvudsaklig inriktning på verksamheten i . och dess närområden.............................................. Nordiskt samarbete på sektorsnivå.................................................... Kultur och medier ............................................................... Utbildning och forskning .................................................. Ekonomi och näring.......................................................... Näringspolitiskt samarbete och IT-frågor....... Jord- och skogsbruk........................................ Bygg- och bostadssamarbete........................... Transport, infrastruktur och trafiksäkerhet ..... Ekonomi och finanspolitik.............................. Arbetsmarknad och arbetsliv .......................... Socialpolitik och hälsovård............................. Jämställdhet mellan kvinnor och män............. Migrations- och flyktingpolitiska frågor......... Säkerhets- och försvarspolitiskt samarbete....................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Under hade ordförandeskapet i det nordiska regeringssamarbetet. har under ordförandeskapet haft "De nordiska välfärdsstaterna" som ett huvudtema för samarbetet. Andra frågor som lyfts fram är närområdessamarbetet, effektiviseringen av det nordiska kultursamarbetet och uppföljningen av statsminister- deklarationen om "Ett hållbart ". Den så kallade "Visemanspanelen" som tillsattes av de nordiska samarbetsministrarna 1999, med uppgift att studera samhällsutvecklingen i inför det nya årtusendet och bedöma vilka konsekvenser som den kan få för det nordiska samarbetet, lämnade sin rapport . I rapporten identifieras ett antal utvecklingstrender som påverkar framtid; det är globaliseringen, den teknologiska utvecklingen, Europaintegrationen m.m. Utifrån denna utveckling har Visemanspanelen försökt bedöma konsekvenserna för det nordiska samarbetet och skisserat förslag till åtgärder. Rapporten innehåller ett stort antal förslag. Många av dem är redan tillgodosedda eller har diskuterats i andra sammanhang. En bedömning som framhävs i rapporten är att det behövs en genomgripande förändring av den nordiska samarbetsstrukturen. Därmed avses förändringar både i och Nordiska ministerrådets organisation och i inriktningen av arbetet. Andra frågor som lyfts fram är att utvecklingen i EU ökar behovet för de nordiska länderna att samordna sin politik och gör det nödvändigt att revidera närområdessamarbete. Rapporten utgjorde ett underlag för diskussionen vid session . Den är nu föremål för uppföljning inom både och . Samverkan på det nordiska planet kring utvecklingen av ett hållbart samhälle fick en särskild politisk vikt genom de nordiska statsministrarnas deklaration , där fick i uppdrag att utarbeta en tvärsektoriell strategi för en hållbar utveckling i . lämnade en särskild förhandlingsgrupp förslaget "Hållbar utveckling En ny kurs för ". Förslaget har behandlats och godkänts av de nordiska miljöministrarna och de nordiska samarbetsministrarna. Strategin trädde i kraft . Genomförandet av strategin skall i huvudsak ske nationellt, men kommer också att beröra många sektorer inom . Strategin kommer att vara underlag för diskussionen vid temakonferens om "Ett bärkraftigt " . Under det svenska ordförandeskapet i det nordiska samarbetet var frågorna om avveckling av hinder för att underlätta boende, pendling, arbete och företagande över gränserna i ett centralt tema. Arbetet på detta område har fortsatt . Arbetet på det bilaterala planet mellan och för att underlätta integrationen i har fortsatt och gått in i en ny fas i och med att Öresundsförbindelsen öppnade . 2000/01:90 Regeringarna har gemensamt utarbetat två rapporter. rapporten , som presenterades , kartlade hinder för integrationen och gav en rad rekommendationer för att i den mån det är möjligt komma tillrätta med problemen. presenterades en gemensam uppföljningsrapport . Denna visade att de flesta initiativ hade genomförts och att endast ett fåtal var försenade. Processen går vidare och kräver en löpande uppföljning och lyhördhet för nya hinder eller problem som kan dyka upp. För att skapa förutsättningar för integrationen i har den svenska och den danska regeringen satsat totalt på att informera medborgarna och företagarna om förhållanden på respektive sida av sundet. Vägledning erbjuds genom en hemsida och en telefontjänst. har också valt att stödja ett fysiskt informationskontor i med . I informationskontoret har fem myndigheter samlokaliserats; , , , och . Den satsar även på marknadsföring av tillsammans med den danska regeringen och regionala parter. Samarbetet mellan och i har inspirerat till ett arbete för ökad integration med och . kartlades olika problem som enskilda och företag kan möta. Det har konstaterats att det även här finns många olika hinder för rörligheten över gränserna. En del beror på bristande information och kunskap. En del andra är av mer reell karaktär och beror på olika lagstiftning och regler i länderna. Arbetet går vidare med att följa upp dessa frågor. Ett nytt projekt som syftar till att se på utvecklingsförutsättningarna för samarbete med regioner i och har avrapporterats av en särskild utredare i rapporten . En övergripande slutsats i rapporten är att samarbetet i regionen bör ha goda förutsättningar att utvecklas . Det föreslås bl.a. att samordningen mellan olika aktörer på svensk sida stärks och det bedöms att möjligheterna till samarbete är särskilt stora mellan och sydöstra . Rapporten är föremål för uppföljning i samråd med lokala aktörer. Även har inriktningen på frågor som har betydelse för enskilda och företag i vardagen, särskilt arbete med att avlägsna gränshinder, stått högt på dagordningen. fattades beslut om att projektet med servicetelefonen "Hallå " efter en försöksperiod skall vidareföras och få kontaktpunkter i vart och ett av de nordiska länderna. Servicetelefonen, dit nordiska medborgare kan ringa för att få hjälp med problem de stött på vid arbete, studier och resor i de nordiska länderna, har visat sig fylla ett behov. Mot bakgrund av ett svenskt initiativ har under året upprättat informationsverksamheter i , och I har avtal ingåtts med om drift av verksamheten under beteckningen "i Fokus". Avsikten är att det nordiska samarbetet genom "i Fokus" skall få en synlig närvaro i och vara en informationspunkt som är lätt tillgänglig för arrangerades bl.a. ett antal seminarier och kulturaktiviteter på nordiska teman. På uppdrag av de nordiska samarbetsministrarna har ministerrådets generalsekreterare lämnat förslag till reformering av ministerrådets budgetsystem i rapporten . Ett viktigt syfte med uppdraget var att se på möjligheterna att förbättra styrningen av verksamheten genom budgeten samt att öka flexibiliteten i budgeten och därmed utrymmet för nya politiska initiativ. Generalsekreterarens rapport innehåller en rad olika förslag av både principiell och teknisk karaktär och den berör stora delar av det nordiska Där pekas också på den höga likviditeten inom Rapporten har varit föremål för en omfattande remissomgång Nordiska ministerrådets budget för uppgick till 741 miljoner De viktigaste områdena i budgeten var kultur-, utbildnings- och forskningssamarbetet som svarade för närmare hälften Andra stora områden på budgeten var ekonomi- och näringssektorn, medborgarpolitik samt miljö- och närområdessamarbetet. Den svenska andelen av budgeten var enligt den nordiska fördelningsnyckeln , en minskning från föregående år. Fördelningsnyckeln beräknas på basis av respektive lands andel av den samlade nordiska bruttonationalinkomsten. Efter behandling i organ fastställde ministerrådet i - i enlighet med önskemål - budgeten Den uppgår efter prisomräkning till 774 miljoner danska Det är en real ökning av budgetramen med 10 miljoner. insatser görs på kultur-, utbildnings-, forsknings-, miljö-, informations- Den svenska andelen av budgeten ökar något med beslut om budgeten har även om att upprätta en likviditetsbudget som skall vara bestämmande för ländernas inbetalningar till ministerrådet och även skall Skr. 2000/01:90 vara ett verktyg för att minska den stora likviditeten. Samverkan med frivilligorganisationerna, där intar en särskild ställning, är ett viktigt inslag i det nordiska samarbetet. På det nationella planet har regeringen tidigare, i enlighet med önskemål som uttalats i , verkat för stöd till informationsverksamhet vid Arena . Den verksamheten avvecklades i samband med att etablerade sin informationsverksamhet i i samarbete med . Över den nordiska budgeten ges stöd till samisk verksamhet såsom , Nordiskt samiskt institut samt stöd till samisk kulturverksamhet. Dessutom fördelas medel för urbefolkningsspörsmål inom ramarna för det arktiska programmet. Stöd kan även ges från sektorernas dispositionsmedel. är en politiskt obunden paraplyorganisation för samiska organisationer i , och . Nordiskt samiskt institut har till uppgift att ta initiativ till att samordna och genomföra utredningar, planläggningar och forskning med syfte att förbättra de samiska folkens ställning. har tagit på sig en samordnande roll beträffande årliga ministermöten i samefrågor. Det första ministermötet ägde rum och ett påföljande möte . Vid dessa möten diskuterades bl.a. relationerna med Sametingen samt frågan om en nordisk samekonvention. Nordiskt samiskt parlamentariskt råd har bildats men man avvaktar fortfarande att det svenska skall fatta positivt beslut i frågan. Europafrågorna är ett av huvudområdena för det nordiska samarbetet och de har spelat en framträdande roll också under . Genom att tre nordiska länder är medlemmar i och och är parter i har alla nordiska länder en mycket nära anknytning till det europeiska samarbetet. Samarbetet i europafrågor har i första hand karaktär av samråd och informationsutbyte. Samarbetet inom Nordiska ministerrådets ram koncentreras till områden där de nordiska länderna har gemensamma intressen och en önskan att påverka den europeiska dagordningen. Samrådet i EU- och EES-frågor har fortsatt i enlighet med tidigare rutiner. Det innebär att bl.a. att dessa frågor är stående punkter på dagordningen vid möten i . årliga rapport om detta samarbete visar på ett ganska omfattande samarbete inom flera olika samarbetssektorer. Det gäller främst konsument-, livsmedels-, forsknings-, miljö- och arbetsmarknadssektorerna. Det informella nordiska samarbetet på inre marknadsområdet har fortsatt och avrapporterades vid det nordiska utrikeshandelsministermötet . Ett antal olika projekt har genomförts som ett led i det nordiska samarbetet om att förverkliga den inre marknaden. ministermötet noterades särskilt att de nordiska expertmyndigheterna Skr. 2000/01:90 lämnat förslag till gemensamma nordiska regler för återkommande besiktning av maskiner och förarcertifikat för vissa maskiner. Ministrarna var eniga om vikten av att gå vidare med genomförandet av detta förslag. När förslaget är genomfört kommer en maskinentreprenör att kunna ta uppdrag i ett nordiskt grannland utan att hindras av att länderna har olika bestämmelser för maskinbesiktning och förarcertifikat. Ministrarna var också eniga om vikten av att gå vidare och se på andra områden där man kan underlätta för företagare att bedriva verksamhet över gränserna i . syftar till att påskynda förverkligandet av den fria rörligheten för personer. I enlighet med regler ingick , och Beneluxstaterna ett separat mellanstatligt avtal, utanför EG-ramen, om att successivt avveckla personkontrollerna vid de gemensamma gränserna och att utveckla det polisiära och rättsliga samarbetet mellan staterna. och de övriga nordiska länderna anslöt sig till . Alltsedan dess har de nordiska länderna deltagit i på arbetsgrupps- och ministernivå. godkände anslutning till Schengen (prop. 1997/98:42, bet. 1997/98:JuU15, rskr. 1997/98:181). har den nödvändiga lagstiftningen godkänts av (prop. 1999/2000:64, bet. 1999/2000:JuU17, rskr. 1999/2000:215). Processen med att granska de nordiska länderna inför ett operativt medlemskap har också pågått . Granskningsprocessen omfattade bl.a. utvärdering av de nordiska ländernas personkontroll vid yttre land- och sjögräns samt flygplatser. På grundval av resultaten från dessa utvärderingar kunde rådet fatta det för de nordiska länderna positiva beslutet att på vissa villkor fr.o.m. godkänna för ett operativt inträde i Schengen. kunde också avtalet mellan och om polisiärt samarbete i träda i kraft. Avtalet är föranlett av bl.a. den ökade integrationen i regionen, den ökade rörligheten för personer som följer med ikraftträdande samt behovet av allmän ordning och säkerhet. 2.3Norden och dess närområden Samarbete med närområdet är ett prioriterat område inom det nordiska samarbetet. Samarbetet med närområdet omfattar de tre baltiska länderna, nordvästra , och . Nordiska ministerrådets insatser i närområdet är ett komplement till insatser som görs nationellt och genom andra internationella organ. Insatserna utformas i dialog med berörda samarbetspartners, bl.a. vid de årliga mötena mellan de nordiska samarbetsministrarna och deras motsvarigheter inom . Huvudmålsättningen med ministerrådets insatser är att bidra till en stabil och demokratisk utveckling och att främja utvecklingen av en Avsikten är att insatserna skall koncentreras till områden där det nordiska samarbetet ger ett mervärde Skr. 2000/01:90 och bidrar till en bättre samordning med andra insatser. I ministerrådets budget för uppgick det särskilda närområdesprogrammet till . En stor del av resurserna satsas på projekt med inriktning på demokrati, välfärd, bärkraftigt resursutnyttjande och marknadsutveckling. Olika former av stipendie- och utbytesordningar är också viktiga inslag i programmet. Närområdesprogrammet omfattar dessutom verksamheten vid de nordiska informationskontoren i de baltiska huvudstäderna och i . önskar även etablera en informationspunkt i . togs denna fråga upp med ryska myndigheter. Utöver det särskilda närområdesprogrammet görs insatser över ministerrådets budget även genom olika samarbetssektorer. De samlade insatserna är därför avsevärt större och bedöms uppgå till totalt av Nordiska ministerrådets budget. De nordiska finansieringsinstitutionerna, Nordiska investeringsbanken (NIB), Nordiska miljöfinansieringsbolaget (NEFCO) och Nordiska projektexportfonden (Nopef), har verksamhet med inriktning på närområdet. NIB har en särskild ordning för lån på förmånliga villkor för finansiering av miljöprojekt i närområdet. NEFCO har en riskkapitalfond för lån till miljöinvesteringar i närområdena och en miljöutvecklingsfond som gör insatser i närområdet. Nopefs framtida finansiering och verksamhet för perioden 20012004 sågs över . Mot bakgrund härav beslutade ministerrådet att Nopef skall få en nationell tilläggsfinansiering som skall användas för projekt främst i de baltiska länderna och nordvästra . Innebörden av det fattade beslutet är att Nopefs verksamhet kan upprätthållas på tidigare nivå. Nordiska ministerrådets program för arktiskt samarbete syftar till att ge samnordiska insatser ett särskilt mervärde i förhållande till andra aktiviteter med inriktning på . Programmet omfattar projekt som rör urbefolkningsfrågor, polarforskning, miljö och infrastruktur. Programmet kommer att ses över och förslag kommer att föreläggas . blev upptaget som observatör i . Mot bakgrund av den snabba utvecklingen i närområdet och behovet av en avstämning med andra nationella och internationella insatser beslutade ministerrådet om en översyn av de strategiska målsättningarna för närområdessamarbetet. En rapport, "Närmare ", med förslag till reviderad nordisk närområdesstrategi lämnades . I rapporten föreslås ingen omedelbar förändring av definitionen av närområdet, men efterhand en ökad tonvikt på insatser i det ryska närområdet. Andra förslag gäller en koncentration av insatserna till större projekt, ökad mottagarstyrning och en större differentiering av insatser på olika mottagarländer. Rapporten utgjorde underlag för diskussionen vid session och kommer att föreläggas rådet i form av ett ministerrådsförslag . Nordiskt samarbete på sektorsnivå stimulerar kultursamarbetet i genom insatser på särskilda områden, genom nätverksbildning och satsningar på projekt med stark nordisk profil. Inom ramen för kultursamarbetet finns två stora fonder, och Nordiska film- och TV- fonden. Kultursamarbetet på regeringsnivå grundas på ett kulturavtal . Satsningen på kultursamarbetet över ministerrådets budget uppgick till ca . Tyngdpunkten i kultursamarbetet ligger på samarbetet inom och bygger på den värdegemenskap som finns mellan de nordiska länderna och som manifesteras i den kulturella och språkliga gemenskapen. hölls en konferens på temat: Nordisk Värdigrundlag och nordisk identitet i . Kulturpersonligheter i olika länder hade skrivit uppsatser på temat hur man ser på den nordiska identiteten i andra länder. Konferensen ägde rum i Det Konglige Bibliotek i . Bland annat diskuterades hur man kan stödja det mångkulturella i det nordiska samarbetet. I det danska ordförandeprogrammet på kulturområdet framhålls utvecklingen inom arkitektur, design, bildkonst och konsthantverk. Den omorganisering som skett av NIFCA () erfordrar en uppföljning . Man vill fästa uppmärksamhet på nya former för konstnärssamarbete och utnyttja den nya tekniken inom ramen för IT-området. Den kulturella mångfalden skulle markeras i de tre nordiska städerna , och vilka utsetts till Europeiska kulturhuvudstäder . Satsningen på barn och unga har fortsatt med utgångspunkt i den sär- skilda handlingsplanen Ett kommande som avser det nordiska barn- och ungdomskultursamarbetet 19962000. Huvudmålet för kultursamarbete inom barn- och ungdomsområdet är att stärka den nordiska identiteten genom att öka barns och ungdomars deltagande i, kunskap om och intresse för kultur i . Barn- och ungdomskultur omfattar både den kultur som skapas av barn och unga och den kultur som skapas av vuxna med barn och unga som målgrupp. En viktig insats handlar om att skapa nordiska mötesplatser för barn och unga där de kan samlas för att presentera egna eller andras verk för varandra. Projekt med en mångkulturell profil har tillhört en prioriterad kategori. har medel beviljats för att stödja barnkulturforskningen. Språket är en förutsättning för att kunna ta del av det gemensamma Skr. 2000/01:90 kulturarvet. Målet är att de skandinaviska språken fortsatt skall utgöra den gemensamma ramen i det nordiska samarbetet och att den internordiska språkförståelsen och kulturkompetensen skall vidareutvecklas och bestå samt att stärka nordbors färdigheter att förstå varandra i skrift och tal. Kultursektorn har ett särskilt ansvar att bekämpa främlingsfientlighet och rasism. I den strategi som lades fram till session i framhålls att de nordiska länderna genom respekt för kulturell mångfald skall motarbeta rasism och främja positiva värden. Inom kultursektorn skall särskilda åtgärder vidtas för att tillmötesgå tidens krav. Man bör satsa på att stärka rekryteringen av minoriteter på alla nivåer samt stödja verksamhet som är opinionsbildande och som ger uppmärksamhet. Satsningarna på media har fortsatt. Avtalet om Nordiska Film- och TV- fonden omförhandlades . Avtalet garanterar fonden ett årligt tillskott på minimum . Nordiska Film- och TV-fonden stöder produktion och distribution av film och TV i . Fonden bygger på ett avtal mellan nio nordiska TV-bolag, fem nationella filminstitut och ministerrådet. har fonden stött produktion av drygt 200 filmer och TV-serier. är det viktigaste nordiska stödorganet för kulturaktiviteter på fältet. Verksamhetsområdet är brett alltifrån allmän kultur till utbildning och forskning. har projekt för ett belopp på totalt beviljats bidrag. Totalt behandlade fonden 898 ansökningar. påbörjade ett närmare samarbete med de tolv bilaterala fonder som finns i , varav fyra finns i . Härutöver påbörjade fonden ett närmare samarbete med de åtta regionala nordiska informationskontoren, vilka i finns i och , för att stimulera fler nordiska projekt utanför huvudstadsområdena i . har fonden avslutat sin treåriga bevillning till projektet under förändring vilket skall slutredovisas . I projektet är involverat från svensk sida. Spännvidden i fondens verksamhet är stor. beviljade fonden exempelvis bidrag till ett nordiskt ungdomsläger för döva och till en konferens om skolundervisningen i nordiska språk, till samisk kulturpresentation i och till en vandringsutställning om fångstkultur i Västnorden, till etablerandet av ett nätverk mellan nordiska och baltiska idrottshistoriker och till X i i , till en databildbas om medeltida kyrkomålningar i och till ett nordiskt virtuellt barnbibliotek, till nordiska mästerskap för unga serietecknare och till ett seminarium om kriminalromanens ställning i samt till 2001 och ett samarbete mellan unga tjejrockband i . Denna spännvidd gör till en viktig del i det nordiska samarbetet. Fonden har genom sin breda verksamhet och satsning på mindre projekt möjliggjort förverkligandet av ett stort antal idéer från kulturlivet. De fyra konstkommittéerna, Nordiska litteratur- och bibliotekskom- Skr. 2000/01:90 mittén (), (Nomus), Institutet för samtidskonst (NIFCA) och Teater och dans i , har genom sina nätverk, seminarier och olika stödformer verkat för att sprida kunskap om nordisk konst. gick Nordiska konst- och konstindustri- kommittén (NKKK) och NIFCA samman. Den nybildade institutionen skall synliggöra kvalitativ visuell kultur i och internationellt. Fokus i verksamheten är en fortgående dialog om innehållsmässiga frågor i konsten och det sätt och de former den kan presenteras på. Speciell vikt skall läggas vid mötet mellan bildkonst, design och arkitektur. NIFCA medverkar, tillsammans med för Visuella Studier (NSVS) i , till utgivandet av tidskriften : . verksamhet är inriktad på att utveckla samarbetet på litte- ratur- och folkbibliotekens område. Översättningsstödet, vilket uppgick till , bidrar till den nordiska litteratu- rens tillgänglighet. har sekretariat utlokaliserats. Sekretariatsfunktionen för administreras av biblioteksstyrelsen i . Nomus har inom ramen för sitt uppdrag att fördela bidrag till musiklivet. Medel har beviljats 18 nya kompositions- beställningar, 23 konsertframträdanden/festivaler samt ett antal konferenser, symposier och seminarier. Orkester deltog i Nordiska firande av inför ett nytt millennium med en konsert i konsertsal . Aktuella EU-frågor anmäls regelbundet på ministerrådets och ämbets- mannakommitténs möten. Det nordiska samarbetet på mediaområdet är viktigt i förhållande till EU:s arbete. EU:s mediasamarbete utgår från vissa gemensamma direktiv och stödprogram. vill fortsatt föra en aktiv politik för att tillvarata nordiska intressen på mediaområdet. En hög prioritering var arbetet med . Utställningen togs fram i samarbete med i och kommer att visas 20002001. Utställningen handlar om vikingarnas resor västerut och visar bland annat arkeologiska utgräv- ningar från och . Samarbetet med närområdena ökar i betydelse. budget för närområdssatsningar för har ökat jämfört med budgeten . Kulturförmedlingen är en betydelsefull del i samarbetet. Samtliga konstkommittéer har haft kontakt och i olika former bedrivit samarbete med sina motsvarigheter i eller nordvästra . Utbildning och forskning hör till de områden som kommer allt mer i fokus i det internationella samarbetet. Med internationaliseringen ökar också vikten av regionalt samarbete mellan länder med gemensamma intressen och värderingar. har fastställt en strategiplan för tiden 20002004 för utbildnings- och forskningssektorn i syfte att göra till en föregångsregion för utveckling av mänskliga resurser.