prop · GO03100 · 2001-01-01 00:00:00 — Vid beräkningen av det justerade budgetsaldot 2002-2004 förutsätts att den del av överskottet i de offentliga finanserna som överstiger de årsvisa överskottsmålen, beräkningstekniskt kommer att utnyttjas till förändringar som försvagar statens finansiella sparande i motsvarande grad. Om överskottsmålen överträffas kommer statsbudgetens saldo att förbättras i förhållande till redovisade beräkningar. Tabell 4.15 Statsbudgetens saldo samt justering för större engångseffekter Miljarder kronor 2000 2001 2002 2003 2004 Statsbudgetens saldo före beräkningsteknisk överföring 102 69 9 13 19 Statsbudgetens saldo efter beräkningsteknisk överföring 102 69 -17 -12 -21 Större engångseffekter 88 79 24 29 19 Varav försäljning av statligt aktieinnehav 741 15 15 15 15 Överkonsolidering Överföring från AP- fonden2 45 46 9 14 4 Föreslagen extrautdelning från Riksbanken3 Premiepensionsmedel, nettoinbetalningar -31 Statsbudgetens saldo efter beräkningsteknisk överföring och justerat för större engångseffekter 14 -10 -40 -41 -39 1 Beloppet inkluderar aktieutdelning och inbetalning av reavinstskatt från försäljning av & samt aktieförsäljning av och . 2 Överföringen 2001 bestod av stats- och bostadsobligationer till ett marknadsvärde om 155 mdkr. Statsobligationerna skrevs av mot statsskulden (68,8 mdkr, nominellt värde). Bostadsobligationerna påverkar däremot lånebehovet , vilket framgår av tabellen. återstår 1,9 mdkr i bostadsobligationer som förfaller . 3 Den föreslagna extrautdelningen från uppgår till sammanlagt 20 mdkr varav 10 miljarder beräknas ha lånebehovspåverkan. Av tabell 4.15 framgår att det justerade budgetsaldot uppgick till 2000. Överskottet i det justerade budgetsaldot beräknas vändas till ett underskott på ca . Utan vissa extraordinära tillskott i form av inkomster från företagsförsäljningar och överföringar från AP-fonden m.m. skulle statsbudgeten uppvisa ett underskott på ca , vid ett överskott på av BNP i de offentliga finanserna. Större engångseffekter som påverkar statsbudgetens saldo uppgår sammantaget till nästan . beräknas det dessutom uppstå positiva engångseffekter på som enbart påverkar statsskulden. Engångseffekter förklarar därmed hela den förväntade minskningen av statsskulden på ca Med undantag för effekten avseende försäkringsbolaget (f.d. SPP) utdelade överskottsmedel påverkar inte engångseffekterna överskotten i de offentliga finanserna och därmed inte heller möjligheterna att uppnå det målsatta överskottet. Utgiftstaket och utgifterna under taket påverkas inte heller av dessa engångseffekter. Statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande Statsbudgetens saldo omfattar alla transaktioner som påverkar statens lånebehov. Det finansiella sparandet definieras till skillnad från statsbudgetens saldo av ett internationellt regelverk för nationalräkenskaper och utgörs av nettot av transaktioner som påverkar en sektors finansiella förmögenhet. Den principiella skillnaden för svenska förhållanden mellan statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande är att statsbudgetens saldo endast avspeglar lånebehovet, medan det finansiella sparandet tar hänsyn till förändringar av både finansiella tillgångar och skulder. Det innebär att förändringar av statsbudgetens saldo inte nödvändigtvis leder till en motsvarande förändring av statens finansiella sparande. Ett exempel på en transaktion som påverkar statsbudgetens saldo, men inte statens finansiella sparande, är försäljning av statligt aktieinnehav. Försäljning av statligt aktieinnehav förbättrar statsbudgetens saldo, medan statens finansiella sparande förblir oförändrat eftersom statens förmögenhet inte förändras av att en tillgång (värdepapper) byts mot en annan tillgång (likvida medel). I tabell 4.16 redovisas de viktigaste skillnaderna mellan statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande. Den stora skillnaden beror på att överföringen från AP-fonden ökar statens finansiella sparande med , medan statsbudgetens saldo endast förbättras med . En mer permanent skillnad mellan statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande utgörs av den årliga nettoutlåning som förmedlar till studerande via CSN. Denna utlåning belastar statsbudgetens saldo med ca medan statens finansiella sparande inte påverkas eftersom varje nytt lån motsvarar en lika stor fordran. Ytterligare en post som påverkar statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande olika, är räntor på statsskulden. De kassamässiga statsskuldsräntorna påverkar statsbudgetens saldo medan de kostnadsmässiga statsskuldsräntorna påverkar statens finansiella sparande. Tabell 4.16 Statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande Miljarder kronor 2000 2001 2002 2003 2004 Statsbudgetens saldo före beräkningsteknisk överföring 102 69 9 13 19 Effekt av överföring från AP-fonden 109 -9 -14 -4 CSN studielån 11 11 11 11 11 Amortering, gamla studielån () -2 -2 -2 -2 -2 Försäljning av aktiebolag m.m. -75 -15 -15 -15 -15 Räntor på statsskulden 15 10 4 0 2 Periodiseringseffekter, skatter -10 3 10 7 3 , extra utdelning Övrigt -14 -3 1 1 Finansiellt sparande i staten före beräkningsteknisk överföring 27 172 7 1 15 Beräkningsteknisk överföring 26 26 40 Finansiellt sparande i staten efter beräkningsteknisk överföring 27 172 -19 -24 -25 Procent av BNP 1,3 7,9 -0,8 -1,0 -1,0 Differens mot BP 2001 21 14 1 3 Av tabell 4.16 framgår att statens finansiella sparande uppvisar ett underskott på mellan 19 till vid ett överskott i de offentliga finanserna på av BNP. Överskottet i de offentliga finanserna uppkommer i stället främst i ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten (se tabell 4.18). Detta är en konsekvens av att ålderspensionsreformen omfördelar det offentliga sparandet från staten till ålderspensionssystemet. Kommunsektorn kommer att i princip uppvisa ett nollresultat. Statsskulden Statsskulden uppkommer genom statens upplåning för att täcka underskott i den löpande verksamheten eller för att finansiera investeringar och kreditgivning. Statsskuldens utveckling bestäms framför allt av statsbudgetens saldo. Skulden påverkas emellertid också av valutakursförändringar eftersom av skulden är exponerad mot utländsk valuta. Denna del av skulden värderas till aktuella valutakurser. Även andra faktorer som inte påverkar lånebehovet kan påverka statsskulden. Statsobligationer till ett bokfört värde på fördes över från AP-fonden till , varvid obligationerna skrevs av direkt mot statsskulden. Av den föreslagna extrautdelningen från på beräknas utgöra statsobligationer som hanteras på motsvarande sätt, dvs. att de skrivs av direkt mot statsskulden. Som framgår av diagram 4.2 har statsskulden framför allt ökat under två olika längre sammanhängande perioder. Den första perioden varade då statsskulden ökade . Den andra perioden av kraftig statsskuldökning varade då statsskulden steg . Statsskulden som andel av BNP (skuldkvoten) ökade också kraftigt under nämnda perioder. stabiliserades skuldkvoten på en nivå kring av BNP. Diagram 4.2 Statsskulden i miljarder kronor och som andel av BNP Statsskuld (mdkr) Statsskuld /BNP Vid slutet av uppgick statsskulden till . Nominellt beräknas statsskulden minska kraftigt för att sedan återigen öka . Den beräknade minskningen av statsskulden på beror dels på överföringen från AP-fonden och den föreslagna extrautdelningen från , dels på att överskottet i de offentliga finanserna beräknas bli väsentligt högre än målet på av BNP. Som andel av BNP beräknas skulden fortlöpande minska från till vid slutet av beräkningsperioden. 4.5 Kommunsektorns finanser Kommuner och landsting är enligt kommunallagen skyldiga att uppnå ekonomisk balans . Om kostnaderna överstiger intäkterna skall underskottet täckas . Bedömningen av hur kommunsektorns konsumtionsutgifter utvecklas har gjorts mot beaktande av balanskravet. Kalkylerna bygger på oförändrade skattesatser . Den kommunala sektorn förutses anpassa konsumtionsutgifterna till den varaktiga inkomstnivån. Med denna förutsättning finns ett finansiellt utrymme för en ökning av den kommunala konsumtionen i fasta priser med . Tillfälligt höga skatteinkomster och 2002 antas inte leda till motsvarande ökade utgifter, utan till ett tillfälligt högt sparande. Sektorn som helhet beräknas uppfylla kravet om en ekonomi i balans fr.o.m. . Tabell 4.17 Kommunsektorns finanser Miljarder kronor, löpande priser 2000 2001 2002 2003 2004 Inkomster 466,0 488,1 508,3 525,4 544,8 Skatter 337,5 358,4 370,9 396,7 412,5 Statsbidrag1 82,6 83,9 90,2 79,9 82,0 Skatter och stats- bidrag, % av BNP 20,2 20,4 20,4 20,2 20,1 Övrigt 45,9 45,8 47,2 48,9 50,4 Utgifter 463,7 481,8 505,2 524,8 545,1 Konsumtion 389,4 405,6 427,2 445,1 463,3 Volymförändring2 1,43 1,2 1,2 1,0 1,0 Övrigt 74,3 76,1 78,0 79,7 81,8 Finansiellt sparande 2,3 6,3 3,1 0,6 -0,3 Anm: redovisas kommunsektorn exkl. . 1 Statsbidrag redovisas netto efter avdrag för kommunernas och landstingens avgifter till det kommunala momssystemet. 2 Årlig procentuell förändring av konsumtionsutgifter i fasta priser. 3 Om överföringen av från kommunsektorn till hushållen beaktas blir utvecklingstakten -1,. 4.6 Ålderspensionssystemet Ålderspensionsreformen innebär att AP-fonden har fått en delvis ny roll. Fonden finansierar numera inkomstbaserade ålderspensioner inom det reformerade systemets s.k. fördelningsdel. Finansieringen av efterlevande- och förtidspensioner sker över statsbudgeten. Vidare medför reformen att fondens avgiftsinkomster förstärkts genom införande av statliga ålderspensionsavgifter på vissa transfereringar samt genom att en större del av arbetsgivaravgifterna numera betalas till pensionssystemet (den så kallade avgiftsväxlingen) Vid sidan av AP-fonden sker en förmögenhetsuppbyggnad inom premiepensionssystemet. De medel som avsätts motsvarar intjänad premiepensionsrätt och placeras först i () och därefter hos den fondförvaltare som den enskilde själv väljer. Genom att den statliga myndigheten () formellt är ägare av fondandelarna inräknas sparandet i premiepensionssystemet i den offentliga sektorn. Under den tillfälliga förvaltningen i RGK ingår avsättningarna till premiepensionssystemet i statens sparande och reducerar därmed statsskulden. överfördes retroaktiva premiepensionsmedel avseende inkomståren 1995-1998 från RGK till PPM. Därefter överförs medel motsvarande premiepensionsrätten till PPM andra året efter inkomståret. Det sparande som sker inom premiepensionssystemet motsvaras således av ett minskat sparande i staten. Den finansiella infasningen av det reformerade ålderspensionssystemet reducerar det finansiella sparandet genom AP-fondens överföringar till staten. Överföringarna har skett med samt med 2001. Det slutliga överföringsbeloppet kommer enligt pensionsöverenskommelsen att bestämmas vid en kontrollstation 2004. var sparandet i PPM särskilt högt eftersom överföringarna av premiepensionsmedel avsåg avsättningar. När infasningen är över beräknas sparandet i pensionssystemet, dvs. AP-fonden och premiepensionssystemet, uppgå till av BNP 2002. stiger sparandet till av BNP till följd av att staten övertar pensionsutgifter på . Mer än hela överskottsmålet för de samlade offentliga finanserna kommer således att ligga i pensionssystemet och användas för att bygga upp pensionsfonderna. Sparandet i ålderspensionssystemet fördelas med på AP-fonden och på PPM. Tabell 4.18 Ålderspensionssystemet Miljarder kronor 2000 2001 2002 2003 2004 Inkomster 243,1 200,9 211,5 223,9 235,4 Avgifter 154,3 157,3 164,6 171,5 177,9 Premiepensionsmedel 56,1 19,6 20,9 23,0 24,0 Räntor, utdelningar m.m. 32,7 24,0 26,0 29,3 33,3 Utgifter 187,7 300,4 150,7 153,0 160,9 Pensioner 138,8 143,5 148,8 151,0 159,0 Överföring till staten 45,0 155,0 Övriga utgifter 3,8 1,9 1,9 2,0 2,0 Finansiellt sparande 55,4 -99,5 60,8 70,9 av BNP 2,7 -4,6 2,7 3,0 3,0 AP-fonden 1 -0,3 -121,3 36,7 43,5 44,7 55,8 21,8 24,2 27,4 29,7 1 Med AP-fonden avses fördelningsdelen av ålderspensionssystemet Anm: I tabellen ingår både AP-fondens och inkomster och utgifter redovisade enligt nationalräkenskapernas principer. Under utgiftsområdet Under Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten ingår inte utgifter. Detta medför att redovisningen av utgifter i tabellen inte stämmer med utgifterna under Ålderspensioner vid sidan av statsbudgeten. 4.7 Den offentliga sektorns finanser uppgick den offentliga sektorns finansiella sparande till nära eller av BNP. Det är en ökning med , eller av BNP, jämfört med . Den kraftiga förbättringen beror på att utgifterna sjönk medan skatteinkomsterna ökade som andel av BNP. fortsätter utgifterna att minska som andel av BNP, främst till följd av en kraftig minskning av ränteutgifterna på statsskulden. Även inkomsterna sjunker som andel av BNP. Skattekvoten sjunker med till huvudsakligen till följd av skattesänkningar. Inkomsterna av räntor och utdelningar minskar genom AP-fondens överföring av tillgångar till staten för amortering av statsskulden. Det finansiella sparandet reduceras till av BNP. sjunker skatterna, som andel av BNP, ytterligare delvis till följd av att den tillfälliga skatten om på SPP-medel faller bort. Utgiftskvoten fortsätter att minska men i lägre takt än under . Det finansiella sparandet beräknas till av BNP. stabiliseras inkomsterna och utgifterna som andel av BNP och det finansiella sparandet beräknas till av BNP. medför en minskad utgiftskvot att det finansiella sparandet ökar till av BNP. Det beräknade finansiella sparandet åren 2002 överstiger målet om ett överskott på av BNP. Beräkningarna av skulder och ränteutgifter är baserade på ett antagande för den offentliga sektorns finansiella sparande i enlighet med målet . Överskotten i den offentliga sektorn medför en stadig förbättring av den finansiella ställningen. Nettoskulden vänds till en positiv förmögenhet på av BNP. Denna förmögenhet växer i takt med det positiva finansiella sparandet. Genom att överskotten ligger i ålderspensionssystemet kommer förmögenheten att växa genom ackumulering av finansiella tillgångar både i fördelningssystemet (AP-fonden) och i premiepensionssystemet. medför det underskott som uppstår i statens finansiella sparande, vid ett överskott på av BNP i hela den offentliga sektorn, att skuldsidan i den offentliga sektorns balansräkning också ökar. Skuldökningen nominellt är dock inte större än att statsskulden och den konsoliderade bruttoskulden, som understeg referensvärdet inom EU på av BNP, fortsätter att minska som andel av BNP. Tabell 4.19 Den offentliga sektorns finanser Miljarder kronor 2000 2001 2002 2003 2004 Inkomster 1238,5 1247,3 1280,6 1336,2 av BNP 59,5 57,6 56,7 56,6 56,6 Skatter och avgifter 1100,1 1119,7 1149,4 1198,2 av BNP 52,8 51,7 50,9 50,7 50,7 Kapitalinkomster 68,1 57,2 58,3 62,4 66,9 Övriga inkomster 70,3 70,5 72,9 75,6 78,1 Utgifter 1153,8 1168,8 1209,5 1263,4 av BNP 55,4 54,0 53,5 53,5 53,0 Utgifter exkl räntor 1064,6 1098,8 1138,8 1195,5 1236,5 Ränteutgifter 89,2 70,0 70,6 67,9 69,5 Finansiellt sparande enligt prognos 84,7 78,5 71,1 72,8 av BNP 4,1 3,6 3,1 3,1 3,6 Beräkningsteknisk överföring 25,9 25,6 39,9 Finansiellt sparande efter överföring 84,7 78,5 45,2 47,2 av BNP 4,1 3,6 2,0 2,0 2,0 Finansiell ställning Nettoskuld 29,2 -75,0 -128,5 -181,3 -231,av BNP 1,4 -3,5 -5,7 -7,7 -9,4 Konsoliderad bruttoskuld 1158,6 1106,7 1134,3 1137,1 av BNP 55,6 51,1 50,2 48,1 46,8 4.8 Budgeteringsmarginalen och utnyttjande av saldoutrymme De offentliga finanserna har uppvisat en remarkabel förbättring och har gett överskott samtliga år. Den offentliga sektorns finansiella sparande uppgick till av BNP. De faktiska överskotten väntas bli större än under vart och ett av , även med beaktande av de nu föreslagna reformerna på budgetens inkomst- och utgiftssida. Det överskjutande överskottet - det s.k. saldoutrymmet - har i beräkningen av den offentliga sektorns nettoskuld, statskuld och statsskuldsräntor beräkningstekniskt förutsatts användas till förändringar på budgetens inkomst- och utgiftssida som försämrar statens finansiella sparande i motsvarande grad. På vilket sätt de överskjutande medlen skall utnyttjas kommer regeringen att återkomma till. Fastlagda utgiftstak för staten utgör därvidlag en restriktion för hur stor del av det överskjutande överskottet som kan utnyttjas till nya utgiftsåtaganden. I tabell 4.20 jämförs saldoutrymmet med den budgeteringsmarginal som finns . Förutsatt att överskottsmålet ligger fast blir saldoutrymmet ca . Enligt beräkningen i budgetpropositionen uppgick saldoutrymmet till 30 respektive . Minskningen av saldoutrymmet beror huvudsakligen på de nu föreslagna utgiftsreformerna. Till viss del beror saldoförsämringen också på högre utgifter än förväntat trots att utgifterna för statsskuldsräntor reviderats ned. beräknas saldoutrymmet uppgå till . Tabell 4.20 Saldoutrymme och budgeteringsmarginal 2002-2004. 2002 2003 2004 Saldoutrymme 25,9 25,6 39,9 Budgeteringsmarginal 2,3 4,1 15,8 Budgeteringsmarginalen, som definieras som skillnaden mellan utgiftstaket för staten och de takbegränsade utgifterna, beräknas uppgå till 2002 och till 2003. Budgeteringsmarginalen har därmed minskat med 6,8 respektive i förhållande till beräkningen i budgetpropositionen . Mot bakgrund av den osäkerhet som råder avseende såväl konjunkturläge som för de ekonomiska konsekvenserna av fattade beslut, kommer regeringen att följa utgiftsutvecklingen mycket noga. Enligt lagen om statsbudgeten skall regeringen vidta sådana åtgärder som den har befogenhet till eller föreslå nödvändiga åtgärder om det finns risk för att ett beslutat tak för statens utgifter kommer att överskridas. Budgeteringsmarginalen beräknas till , vilket motsvarar av de takbegränsade utgifterna. En marginal av denna storlek är nödvändig mot bakgrund av den osäkerhet som råder för prognoser . kan det offentlig-finansiella utrymmet komma att tas i anspråk för nya utgiftsreformer under förutsättning att dessa är förenliga med en tillräcklig nivå på budgeteringsmarginalen. 5.1 Inledning Offentliga sektorns inkomster utgörs av skatter och övriga inkomster. Skatterna består till av löneskatter, dvs. statlig och inkomstskatt, arbetsgivaravgifter och allmän pensionsavgift, av skatt på varor och tjänster och av kapitalskatter. Den stora andelen löneskatter innebär att utvecklingen av skatterna till stor del beror på hur sysselsättning och timlön utvecklas. Utvecklingen av skatterna och övriga inkomster , 2000-2004, framgår av tabell 5.1. De periodiserade skatterna, som ligger till grund för den offentliga sektorns finansiella sparande och statsbudgetens inkomster, ökar med . Den årliga ökningen varierar . Den svaga utvecklingen förklaras dels av ändrade skatteregler 2001, dels av bortfallet av en tillfällig skatteintäkt 2000 om avseende , f.d. SPP, överskottsmedel (se vidare avsnitt 5.2.2). Korrigerat för dessa effekter uppgår förändringen till . Den stora ökningen 2003 förklaras till övervägande del av omläggningen av ålders- och förtidspensionssystemet, vilket ökar skatteintäkterna med . Dessa intäkter innebär dock ingen budgetförstärkning eftersom de motsvaras av ökade pensionsutbetalningar på budgetens utgiftssida. Den offentliga sektorns finansiella sparande, vilket är ett av regeringens budgetpolitiska mål, baseras på skatter redovisade enligt nationalräkenskaperna (NR). Skatterna enligt NR följer i stort utvecklingen av de periodiserade skatterna. Tabell 5.1 Offentliga sektorns periodiserade skatter, offentliga sektorns inkomster enligt NR och statsbudgetens inkomster Miljarder kronor och procent 2000 2001 2002 2003 2004 Offentlig sektor, periodiserade skatter 1 283 Årlig förändring Procent 9 0,8 41 3,6 58 4,9 44 3,5 Offentlig sektor, enligt nationalräkenskaperna Skatter Övr. 1 100 138 1 239 1 120 128 1 247 1 149 131 1 281 1 198 138 1 336 1 250 145 1 395 Årlig förändring Skatter Procent 52 4,3 Statsbudgetens inkomster Skatter Övr. 715 66 781 Årlig förändring Skatter Procent Övriga inkomster Procent -12 -1,8 -53 -41,4 1 0,1 -9 -11,4 21 3,1 0 0,5 33 4,8 0 -0,5 Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför inte. De årliga förändringarna skiljer sig dock åt vilket förklaras av periodiseringsffekter. Dessa medför att NR-skatterna ökar något mer i början av perioden jämfört med de periodiserade skatterna. Periodiseringseffekterna beror i huvudsak på kapitalskatter och då i synnerhet skatt på realisationsvinster. Statsbudgetens skatteinkomster ökar med . Nedgången i inkomsterna i början av perioden förklaras dels av beslutade skatteändringar, dels av stora slutregleringar av kommunalskattemedel. Övriga inkomster på statsbudgeten minskar med . Inkomsterna 2000 utgörs till största delen av delförsäljningen av , men även av en stor engångsutdelning om från förvaltningsaktiebolaget . är inkomsterna tämligen stabila. De högre inkomsterna förklaras av en extrautdelning från . I tabell 5.2 jämförs aktuell prognos med beräkningen till budgetpropositionen . Skatteintäkterna har räknats upp med 2000 och med de övriga åren. Ökningen 2000 förklaras i huvudsak av uppreviderade löne- och kapitalskatter. Även 2001 och 2002 har löneskatterna reviderats upp medan konsumtionsskatterna reviderats ned. Den ytterligare ökningen av löneskatterna 2003 förklaras främst av omläggningen av förtidspensionssystemet. Skatteförändringarna 2002 utgörs av det i denna proposition aviserade förslaget om stöd till sjöfart (se kapitel 7). Tabell 5.2 Differenser jämfört med budgetpropositionen för offentliga sektorns periodiserade skatter, offentliga sektorns inkomster enligt NR samt statsbudgetens inkomster Miljarder kronor 2000 2001 2002 2003 Offentliga sektorns periodiserade skatter varav löneskatter skatt på kapital konsumtionsskatter restförda skatter m.m. skatteförändringar 14 10 8 -2 -2 6 13 -1 -3 -3 5 14 -1 -4 -3 -1 7 19 -2 -5 -3 -1 Offentliga sektorns inkomster enligt NR Skatter Övriga inkomster 7 0 Statsbudgetens inkomster Skatter Övriga inkomster -9 2 Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför inte. Statsbudgetens skatteinkomster har räknats ned med 4 respektive . Förändringen förklaras i huvudsak av stora slutregleringar av skatter till kommunsektorn. Statsbudgetens övriga inkomster har räknats upp med 2001, vilket förklaras av nämnda extrautdelning från . 5.1.1 Antaganden om den makroekonomiska utvecklingen m.m. Prognosen över skatteintäkterna baseras på de makroekonomiska förutsättningar som finns redovisade i bilaga 1, Svensk ekonomi. I tabell 5.3 redovisas de antaganden som har störst inverkan på skatteintäkterna samt förändringar i förhållande till budgetpropositionen . Antalet arbetade timmar har reviderats upp 2002 och 2003. Det preliminära utfallet för lönesummans utvecklingstakt uppgår till , vilket är högre jämfört med beräkningen till budgetpropositionen. Inflationen har justerats ned 2002 och 2003, vilket förklarar de lägre skiktgränserna. Tabell 5.3 Antaganden och förändringar jämfört med budgetpropositionen Timlön, arbetade timmar, utbetald lönesumma, hushållens konsumtionsutgifter och KPI: årlig procentuell förändring. Prisbasbelopp och skiktgräns: kronor 2001 2002 2003 2004 Timlön Differens BP2001 3,5 0,0 3,5 0,0 3,5 0,0 3,5 Arbetade timmar Differens BP2001 1,3 0,0 0,7 0,3 0,4 0,0 0,3 lönesumma Differens BP2001 4,8 0,1 4,2 0,3 3,9 0,0 3,8 Hushållens konsumtionsutgifter i löpande priser Differens BP2001 3,3 -1,0 3,6 KPI Differens BP2001 1,1 0,0 1,4 -0,3 1,7 -0,2 1,9 Prisbasbelopp Differens BP2001 36 900 0 37 400 0 37 900 -100 38 500 Skiktgräns Differens BP2001 252 000 0 259 800 -400 268 600 -1 000 278 500 Övre skiktgräns Differens BP2001 390 400 0 402 500 -600 416 100 -1 700 431 300 5.1.2 Regeländringar Utvecklingen mellan åren för de olika skatteslagen beror dels på de underliggande skattebasernas förändring, dels på beslutade eller föreslagna regeländringar. För att enklare kunna följa den underliggande utvecklingen av de olika skatteslagen redovisas därför i tabell 5.4 bruttoeffekterna av de viktigaste regeländringarna .