prop · GP0374 · 2001-12-11 00:00:00 — Även beslut rörande utgivningsbevis förverksamhet enligt 1 kap. 9 § andra stycket YGL skall överklagas till allmänförvaltningsdomstol. Bestämmelserna i 23 § förvaltningslagen (1986:223) och 6 a§ förvaltningsprocesslagen (1971:291) om tid för överklagande gäller. Detinnebär att överklagandet skall ha kommit in till Radio- och inom treveckor från den dag då klaganden fick del av beslutet.Enligt andra stycket krävs prövningstillstånd för prövning i kammarrätt avbeslut som meddelats av länsrätt.25 §I första stycket föreskrivs i första meningen straff för lämnande av oriktiguppgift i en ansökan om utgivningsbevis (jfr. 5 kap. 13 § TF). I andra meningenstraffsanktioneras skyldigheten enligt 22 § att anmäla ändringar i deförhållanden som legat till grund för utfärdande av utgivningsbevis (jfr. nugällande 20 §, vilken, bortsett från smärre tillägg, motsvarar föreslagna 30 §första och andra styckena).I andra stycket anges att JK är åklagare i mål om ansvar för brott som avses iförsta stycket.26 §Se kommentaren till 18 §. Kravet på lättillgänglighet innebär att det skall vara enkelt att hitta uppgifterna. Det är lämpligt att dessa anges på den "sida" som presenterar databasen och som ofta först möter en användare.27 §Ett register över verksamheter enligt 1 kap. 9 § YGL är nödvändigt för attRadio- och skall kunna kontrollera om det föreligger sådanförväxlingsrisk som anges i 1 kap. 9 § andra stycket YGL. Registret har ocksåbetydelse för möjligheten att bedöma om brott mot skyldigheten att anmälaändrade förhållanden föreligger, jfr. 25 § första stycket andra meningen, ochför kontrollen över utgivningsbevisens giltighetstid, jfr. Se ävenkommentaren till 2 kap. 2 §.28 §Paragrafen har sin förebild i 2 kap. 4 §. Det bör framhållas attansökningsavgiften i ett ärende om utgivningsbevis för verksamhet enligt 1 kap.9 § andra stycket YGL inte får vara så hög att den i praktiken omöjliggör ellerväsentligt begränsar möjligheten att skaffa grundlagsskydd. Ensjälvkostnadsprincip bör gälla.30 §Första meningen i första stycket är samma som i förutvarande 20 §. Detsammagäller inledningen av andra stycket fram till "eller att anmäla namn..." ochstraffsanktionen.I den nya andra meningen i första stycket straffsanktioneras skyldigheten förden som bedriver verksamhet med utgivningsbevis enligt 1 kap. 9 § andra stycketYGL att vid behov anmäla ny utgivare. Behov föreligger t.ex. om utgivarenavlider eller om han eller hon är behörig eller hans eller hennesuppdrag upphör (jfr. 13 § andra stycket, vilket enligt 18 § gäller förverksamhet enligt 1 kap. 9 § första stycket YGL). Det finns också enstraffsanktionerad skyldighet att anmäla ändrade förhållanden (se 22 § jämfördmed 25 §). Om en utgivare för en verksamhet enligt 1 kap. 9 § andra stycket YGLinte längre är behörig, inträder alltså dels en straffsanktionerad skyldighetatt anmäla detta som ett ändrat förhållande (22 § jämförd med 19 § fjärdestycket och 25 § första stycket andra meningen), dels en skyldighet att utse och anmäla ny utgivare. Om ny behörig utgivare inte utses, kan utgivningsbevisetåterkallas enligt 1 kap. 9 § tredje stycket YGL. Av 6 kap. 2 § YGL följer attden som bedriver verksamheten kan bli ansvarig för yttrandefrihetsbrott sombegås då det inte finns någon behörig utgivare och utgivningsbevis alltjämt gäller (jfr. kommentaren till 1 kap. 9 § andra stycket YGL).Genom ett tillägg till andra stycket som inleds "eller att anmäla namn..."straffsanktioneras skyldigheten enligt 18 § att anmäla namn och ändring av namnpå verksamhet enligt 1 kap. 9 § första stycket YGL. Straffsanktionen har stöd i1 kap. 9 § sjätte stycket YGL.I det nya tredje stycket anges att JK är åklagare i mål om ansvar för brott somavses i de föregående styckena.4 kap.2 §Ändringen innebär att den skyldighet att sätta ut vissa uppgifter på print ondemand-exemplar som föreskrivs i 3 kap. 15 § första stycket YGL skall fullgöraspå det sätt som sägs här. Uppgifterna skall tas in i innehållet på upptagningen, skriften eller bilden eller anbringas på skivan, kassetten eller motsvarandeföremål, t.ex. en boks pärm om det är fråga om en print on demand-bok. Det ärdäremot inte tillräckligt att märkningen finns på ett omslag eller något annatsom lätt kan skiljas från upptagningen eller skriften (jfr. 1990/91:179 s. 49). Beträffande fullgörandet av skyldigheten enligt 3 kap. 13 § YGL är någonändring i sak inte avsedd.5 kap.3 §Den skyldighet att spela in och bevara inspelningar av sända radioprogram somföreskrivs i denna paragraf är nödvändig för att möjliggöra effektiv utredningoch lagföring av yttrandefrihetsbrott. En sådan skyldighet gäller därför ävenöverföringar enligt 1 kap. 9 § YGL och motsvarande överföringar enligt 1 kap. 7§ andra stycket TF. När det gäller sådana överföringar är det dock intenödvändigt att varje överföring av information till en mottagare dokumenterasutan det är tillräckligt att det dokumenteras vilken information som vid varjetidpunkt hålls tillgänglig. Det kan visserligen vara betungande och medförakostnader men är nödvändigt för att det yttrandefrihetsrättsliga systemet skallfungera. Dokumentationsskyldigheten är straffsanktionerad i 9 §. När det gälleröverföringar som omfattas av 1 kap. 9 § YGL skall informationen bevaras från det att informationen inte längre tillhandahölls.Utgångspunkten för beräkningen av bevarandetiden sammanfaller med utgångspunkten för preskriptionstiden för sådana överföringar (se 7 kap. 1 § andra stycketYGL). Bevarandetiden överensstämmer med preskriptionstiden.6 kap.2 §Ändringen är en följd av att begreppet tjänstegrad numera används i stället förgrad, jfr. bl.a. officersförordningen (1994:882).7 kap.1 §Till bestämmelsen fogas ett nytt andra stycke som innebär att mål rörande tryck- och yttrandefrihetsbrott som enligt forumbestämmelserna skall hanteras avskilda domstolar kan tas upp till prövning av en av dessa om målen har sambandmed varandra. Detsamma gäller tryck- och yttrandefrihetsmål som rör enskiltanspråk på grund av sådana brott samt mål där talan förs om konfiskation av entryckt skrift eller en teknisk upptagning.Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 8. Där ges också exempel på när den nyaforumregeln kan vara tillämplig.Bestämmelsen är fakultativ och ger möjlighet för JK eller enskild part att välja vid vilken av de aktuella tingsrätterna som talan skall väckas. Det är dock den domstol där åtal väcks som skall avgöra om det finns något samband mellanmålen.3 §Frågan från vilken ort i sådana överföringar som avses i 1 kap. 9 § YGLskall anses utgå bör besvaras med ledning av vad som gäller för frågan om sådana överföringar skall anses utgå från eller från utlandet, se NJA 2001 s.445.6 §Ändringen i bestämmelsen möjliggör att tryck- och yttrandefrihetsmål som harsamband med varandra handläggs gemensamt. För det fall synnerliga skäl talaremot det skall dock sådan gemensam handläggning inte ske.Övergångsbestämmelser1.Ändringarna i denna lag träder i kraft som ändringarna i TF och YGL.2.Databasverksamhet som har grundlagsskydd enligt nu gällande 1 kap. 9 § YGLkommer fortfarande att ha grundlagsskydd. För sådan verksamhet inträder enskyldighet att anmäla namn på databasen enligt 3 kap. 18 § tillämpningslagen.Skyldigheten att anmäla namn såvitt gäller pågående verksamhet skall fullgörasinom efter ikraftträdandet. För annan verksamhet inträderskyldigheten så snart verksamheten startar.3.I punkten anges att den nya föreskriften i 5 kap. 3 § första stycket tredjemeningen om tid för bevarande av inspelning av sådant tillhandahållande somavses i 1 kap. 9 § YGL tillämpas endast på information som fortfarande finns idatabasen vid ikraftträdandet. Detta överensstämmer med vad som enligt punkten 3 i övergångsbestämmelserna till YGL gäller för den nya bestämmelsen i 7 kap. 1 § YGL om att preskriptionstiden skall räknas från det att tillhandahållandetupphörde.4.Beträffande tekniska upptagningar upphävs regeln i 5 kap. 8 § om att vissavideogram inte skall anses ha lämnats ut för spridning förrän pliktexemplarenligt lagen (1993:1392) om pliktexemplar av dokument har lämnats. Upphävandetär en följd av ändringen i 7 kap. 1 § andra stycket tredje meningen YGL.Ändringen innebär att för upptagningar som saknar någon av de i 3 kap. 13 § YGLföreskrivna uppgifterna skall gälla vad i lag är föreskrivet om tid för väckande av åtal. Denna ändring skall enligt punkten 4 i övergångsbestämmelserna tillYGL endast tillämpas på tekniska upptagningar som ges ut efter ikraftträdandet.Detsamma gäller den här angivna ändringen i tillämpningslagen.Sammanfattning av betänkandeYttrandefrihetsgrundlagen och Internet (SOU 2001:28)Kommitténs huvudförslag:- Den nuvarande s.k. databasregeln (1 kap. 9 § yttrandefrihetsgrundlagen, YGL)utvidgas så att den omfattar också direktsändning på begäran, print on demandoch pushteknik. För massmedieföretag skall skyddet liksom varaautomatiskt. För andra införs en möjlighet att genom utgivningsbevis få ettfrivilligt skydd. Dessa ändringar innebär en vidareutveckling av nuvarandegrundlagsreglering men gör denna mindre teknikberoende.- Nuvarande regel om s.k. must carry-princip (i 3 kap. 1 § YGL) kompletteras.- Preskriptionstiden för yttrandefrihetsbrott i tekniska upptagningar utanursprungsuppgifter skall vara den enligt och blir därigenom längreän enligt nuvarande huvudregel . Åtal måste dock väckas inom två årfrån det att JK fick kännedom om upptagningen.- Preskriptionstiden för databaser skall vara och räknas från det atttillhandahållandet upphörde. Om den s.k. bilageregeln (i 1 kap. 7 §tryckfrihetsförordningen, TF) är tillämplig, skall tiden dock vara sex månaderfrån det att tillhandahållandet inleddes. En ny regel ger domstol möjlighet attbesluta om borttagande av ett brottsligt yttrande ur en databas som bilageregeln är tillämplig på.- I beslagsreglerna görs smärre ändringar, bl.a. grundlagsfästs rätten tilldomstolsprövning.- Beträffande tekniska upptagningar görs en ändring som klargör att - påmotsvarande sätt som enligt TF - ingripande på grund av yttrandefrihetsbrott får ske först när i vart fall ett exemplar framställts och lämnats ut förspridning.- För tekniska upptagningar som framställts utomlands införs en skyldighet förimportören att ange vissa uppgifter på upptagningen.- Ingen utvidgning görs av brottskatalogen i TF.Kommitténs uppdrag kan delas upp i tre delar;- frågan om en mer teknikoberoende grundlagsreglering av yttrande-friheten,- tillämpningsproblem rörande TF och YGL, omfattande bl.a. frågan om depreskriptionstider som gäller för tryck- och yttrandefrihetsbrott bör förlängas, vissa frågor om beslag enligt TF och YGL och frågor rörande någratryckfrihetsrättsliga begrepp, samt- frågan om ytterligare brott, bl.a. olaga hot, bör upptas som tryck- ochyttrandefrihetsbrott.Tillämpningsproblemen har påpekats av JK i en framställning till regeringen.Framställningen skall enligt direktiven tjäna som utgångspunkt ochdiskussionsunderlag för kommitténs överväganden.1 En mer teknikoberoende grundlagsreglering av yttrandefrihetenUppdragetKommittén skall närmare analysera behovet av och förutsättningarna för en merteknikoberoende grundlagsreglering av yttrandefriheten. Det anges i direktivenatt det tryckta ordet har en särställning i den fria opinionsbildningen ochsamhällsdebatten och att utgångspunkten därför är att den nuvarande uppdelningen på två grundlagar bör bestå och att TF även i fortsättningen bör vara dengrundlag som ger skydd för yttranden i form av det tryckta ordet.Förstahandsuppgiften för kommittén avser kommunikation med hjälp avelektromagnetiska vågor, dvs. informationsöverföring som sker på annat sätt ängenom att fysiska databärare transporteras mellan avsändare och mottagare. Detär därvid utvecklingen på t.ex. Internet och inom telekommunikationerna som står i förgrunden. I direktiven anges att införandet av termen tekniska upptagningar i YGL kan förväntas på ett tillfredsställande sätt möta den tekniskautvecklingen när det gäller upptagningar med sådana yttranden som YGL är avseddatt skydda men att det sagda inte hindrar att vissa justeringar kan behöva göras i såväl TF som YGL för att reglerna skall anpassas till utvecklingen påinformationsteknikens område, exempelvis tillkomsten av s.k. print on demand.Uppdraget i denna del kan ses som en fortsättning av den del av Mediekommitténsuppdrag som gällde grundlagsskydd för nya medier (se SOU 1997:49).Omfattas de nya tjänsterna av nu gällande grundlagsreglering avyttrandefriheten?Kommittén har undersökt vilka nya tjänster som kan användas för kommunikationmed allmänheten. TF gäller för skrift som framställts i tryckpress och skriftsom mångfaldigats genom stencilering, fotokopiering eller liknande teknisktförfarande om utgivningsbevis gäller för skriften eller denna försetts med vissa uppgifter om mångfaldigandet. TF innehåller också en regel (1 kap. 7 § andrastycket, här kallad bilageregeln) som ger skydd åt radioprogram och tekniskaupptagningar som avses i YGL när de används av ägaren till en periodisk skriftför att oförändrat sprida hela eller delar av skriftens innehåll.Radioprogrammet eller den tekniska upptagningen skall i ett sådant falljämställas med en bilaga till skriften.YGL gäller för ljudradio, television och vissa liknande överföringar samtfilmer, videogram, ljudupptagningar och andra tekniska upptagningar. Med vissaliknande överföringar avses andra överföringar som sker med hjälp avelektromagnetiska vågor än ljudradio och television, t.ex. telefax och videotex(det senare var vid YGL:s tillkomst en benämning på en slags databas). YGLinnehåller också i 1 kap. 9 § en regel (här kallad databasregeln) som gergrundlagsskydd åt databaser varigenom allmänheten tillhandahålls upplysningar på särskild begäran med hjälp av elektromagnetiska vågor under förutsättning delsatt databasen drivs av en redaktion för en tryckt periodisk skrift eller förradioprogram, ett företag för yrkesmässig framställning av tekniska upptagningar eller en nyhetsbyrå, dels att mottagaren inte kan ändra innehållet i registret.Kommittén behandlar portaler, meddelandetjänster, elektronisk post,mötesplatser, diskussionsfora, publicerings- och förmedlingstjänster, länkning,pushteknik, webbsändningar, sök- och navigationstjänster, bevakningstjänster,filtreringstjänster, accesstjänster och print on demand. När det gäller fråganom dessa tjänster omfattas av TF eller YGL är frågan närmare bestämt om defaller under tillämpningsområdet för någon av följande regler; huvudregeln omradioprogram i 1 kap. 6 § YGL, databasregeln i 1 kap. 9 § samma grundlag ellerbilageregeln i 1 kap. 7 § andra stycket TF respektive reglerna om trycktaskrifter i TF och tekniska upptagningar i YGL.Huvudregeln om radioprogram i 1 kap. 6 § YGL gäller för sändningar avradioprogram som är riktade till allmänheten och avsedda att tas emot medtekniska hjälpmedel. Beträffande rekvisitet riktad till allmänheten konstaterarkommittén att detta betyder att sändningen skall vara riktad till en vid kretsav mottagare som i princip är öppen för envar och att sändningen måste startasav avsändaren. Om sändningen startas av mottagaren faller den alltså utanfördenna paragraf.Beträffande databasregeln i 1 kap. 9 § YGL konstaterar kommittén att även dennaparagraf gäller för överföringar som sker med hjälp av elektromagnetiska vågorom 1. allmänheten därigenom på särskild begäran tillhandahålls upplysningardirekt ur ett register med upptagningar för automatisk databehandling och 2. det är ett sådant massmedieföretag som anges i paragrafen som ombesörjertillhandahållandet och mottagaren inte kan ändra innehållet i registret.Mediegrundlagsutredningen anser att kravet att överföringen skall ske på begäran innebär ett krav på att mottagaren startar överföringen. Regeln avsertraditionella massmedieföretag och omfattar inte aktörer som enbart driverdatabasverksamhet. Om ett traditionellt massmedieföretag förlägger sindatabasverksamhet till en särskild juridisk person, t.ex. ett nytt aktiebolag,får frågan om detta innebär att verksamheten faller utanför databasregeln enligt kommitténs mening avgöras av om massmedieföretaget alltjämt kan anses vara densom tillhandahåller allmänheten upplysningarna eller inte. Det bör alltså varade sakliga förhållandena och inte de formella omständigheterna som är avgörande.Beträffande bilageregeln (1 kap. 7 § andra stycket TF) anser kommittén, i likhet med , att uttrycket "i form av ett radioprogram eller en tekniskupptagning som avses i yttrandefrihetsgrundlagen" innebär att även sådanaöverföringar från databaser som avses i databasregeln och som alltså sker påbegäran från mottagaren kan omfattas av bilageregeln, om det är ägaren till enperiodisk skrift som sprider eller låter sprida hela eller delar av skriftensinnehåll oförändrat på detta sätt. För att bilageregeln skall vara tillämplig iett sådant fall krävs emellertid att databasen enbart innehåller hela ellerdelar av den periodiska skriftens innehåll. Detta torde innebära attbilageregeln i praktiken mera sällan blir tilllämplig på databaser. En webbplats från vilken en ljudfil med en "taltidning" kan hämtas till en synskadads datorär ett exempel på en databas som kan anses falla under bilageregeln. En särskild fråga är vad som kan anses utgöra en databas när det t.ex. på samma www-adressfinns material från flera olika periodiska skrifter. mening får innehållet ur en periodisk skrift ansesutgöra en egen databas om det finns avskilt i en egen fil så att det ärnaturligt att betrakta det som en egen enhet. I ett sådant fall skulle alltsåbilageregeln kunna vara tillämplig på denna del av databasen. Detta synsättinnebär att det är viktigt att databasinnehavare ordnar verksamheten på ett välstrukturerat sätt så att olika delar av databasen är klart identifierbara ochmöjliga att skilja från andra delar.Vid tillämpning av dessa grundlagsregler med den här angivna tolkningen på nyatjänster för kommunikation till allmänheten har kommit till följande resultat.Portal är en benämning på en webbplats på Internet där en mängd olika tjänsterhar samlats. Begreppet portal behandlas därför inte särskilt vad gäller fråganom grundlagsskydd föreligger enligt TF eller YGL utan i stället behandlas deolika tjänsterna för sig.Meddelandetjänster och elektronisk post som riktas till en vid krets avmottagare som i princip är öppen för envar omfattas av huvudregeln omradioprogram i 1 kap. 6 § YGL. Bilageregeln i 1 kap. 7 § andra stycket TF kandärmed också bli tillämplig om det är ägaren till en periodisk skrift somsprider hela eller delar av skriftens innehåll oförändrat på detta sätt.Sändning av meddelandetjänster och elektronisk post startas av avsändaren.Databasregeln kan därför inte bli tillämplig.Vid webbaserad e-post sänder avsändaren inte e-postmeddelandet till mottagarensdator utan till en e-postserver och meddelandet presenteras som webbsidor därmottagaren kan läsa det. Detta kan jämföras med ett brev som når en personligpostbox och som sedan hämtas där av adressaten. Om samma meddelande sänds vid krets av mottagare som i princip är öppen för envar kan webbaserad e-post falla under huvudregeln om radioprogram. Om det är ägaren till en periodiskskrift som sprider eller låter sprida skriftens innehåll oförändrat på dettasätt kan även bilageregeln vara tillämplig.Beträffande mötesplatser och diskussionsfora konstaterarMediegrundlagsutredningen att det är användaren som startar överföringen avmaterial från databasen. Huvudregeln om radioprogram kan därför inte varatillämplig. Om databasen är ordnad så att användarna kan föra in material så att detta blir tillgängligt för andra användare utan föregående åtgärd från den som driver databasen faller den utanför grundlagsskyddet eftersom mottagaren då kan ändra innehållet i databasen. Om däremot databasen är ordnad så att införingarsom användarna gör inte kan bli tillgängliga för andra användare utan föregående åtgärd från den som driver databasen, en s.k. modererad tjänst, ärdatabasregeln tillämplig om det är ett sådant massmedieföretag som anges iregeln som driver verksamheten. Även bilagereglen kan bli tillämplig på en sådan databas.När det gäller publicerings- och förmedlingstjänster samt länkning konstaterarkommittén att databasregeln måste tolkas så att tillämpning av regeln ärutesluten inte endast i fall då mottagaren kan ändra innehållet i databasen såatt ändringarna blir tillgängliga för andra användare utan föregående åtgärd avden som driver databasen utan även i fall när någon annan har denna möjlighet.Detta innebär att om databasen innehåller t.ex. länkar till andra databasereller på annat sätt är sammankopplad med andra databaser och ändringar avinnehållet i dessa andra databaser oförmedlat kan bli tillgängliga föranvändarna i massmedieföretagets databas som innehåll i denna ("hämtningslänk")faller massmedieföretagets databas utanför grundlagsskyddet enligt YGL. Dettorde dock vara ett mera teoretiskt fall att en länk tekniskt är konstruerad pådetta sätt. Länkar som innebär att användaren tekniskt förflyttas("förflyttningslänk") till den länkade databasen kan enligtMediegrundlagsutredningens mening inte anses utgöra något problem. Innehållet iden länkade databasen ingår då inte i massmedieföretagets databas utanlänkningen är att betrakta endast som en hänvisning. En sådan länkning innebäralltså inte att massmedieföretagets databas faller utanför databasregeln.När det gäller pushteknik konstaterar kommittén att begreppet har en vaginnebörd. torde det dock betyda att användarna abonnerar på skräddarsydda sammanställningar av information som sänds till dem utan särskild begäran vidvarje tillfälle men enligt ett i förväg uppgjort schema. Om det är mottagarensom startar överföringen kan tjänsten omfattas av databasregeln om det är etttraditionellt massmedieföretag som driver tjänsten. Om överföringarna startas av avsändaren gör detta att databasregeln inte är tillämplig även om informationen hämtas ur en databas. Huruvida överföringarna i ett sådant fall omfattas avhuvudregeln om radioprogram beror på om tillräckligt många abonnenter får del av ett likalydande meddelande för att det skall kunna anses riktat tillallmänheten så som krävs enligt den regeln.Beträffande webbsändningar konstaterar kommittén att det är mottagaren somstartar överföringen och att alla fall av uppspelning av en tidigare inspelningomfattas av databasregeln, förutsatt att det är ett sådant massmedieföretag somanges i regeln som driver verksamheten. Även när det är fråga om överföring aven direktsändning, dvs. överföring i princip utan tidsfördröjning i förhållandetill verkligheten och utan egentlig lagring av datafiler, är det mottagaren somstartar överföringen, det är då fråga om en direktsändning på begäran. Eftersommottagaren startar överföringen är huvudregeln om radioprogram enligt kommitténs mening inte tillämplig. Direktsändning på begäran kräver med nuvarande tekniken datalagring i och tidsfördröjningen kommer att bli än mindre,kanske endast någon tusendels sekund. Eftersom det då knappast är fråga om ensådan datalagring som avsågs när databasregeln kom till är det enligtMediegrundlagsutredningens mening tveksamt om direktsändning på begäran omfattas av YGL nu och än mer i framtiden.När det gäller sök- och navigationstjänster anser kommittén att om mottagarenanvänder sådana tjänster får den information som sänds till honom med hjälp avtjänsterna anses överförd på begäran. Databasregeln eller bilageregeln kandärför bli tillämpliga även när sådana tjänster används om de förutsättningarsom anges i reglerna är uppfyllda. Beträffande bevakningstjänster kanförhållandet vara detsamma. Det kan då även vara fråga om överföringar somstartas av avsändaren. Huvudregeln om radioprogram kan i ett sådant fall varatillämplig.Filtreringstjänster används för att sortera bort viss information.