prop · GO0396D1 · 2001-01-01 00:00:00 — Detta räknas i princip fram som en skillnad mellan den tidigare utgivna förtidspensionen, uppräknad med bruttovärdet av SGA för den enskilde försäkrade vid den kommunalskatt som gäller för denne vid omvandlingstidpunkten, och den nya sjukersättningen. Beräkningen är komplicerad och innefattar omvandling av en skatteförmån till en bruttoförmån. Grundskyddet i det nuvarande ersättningssystemet uppräknat med bruttovärdet av SGA utgör därvid det omvandlade grundskyddet eller en beräkningsmässig garantiersättning. Metoden är ingående beskriven i avsnitt 12.6. Den använda metoden medför också att ersättningsregler som sammanhänger med utformningen av folkpension och pensionstillskott i nuvarande system och som inte kommer att ha någon motsvarighet i det föreslagna ersättningssystemet påverkar den totala ersättningen även efter omvandlingen så att nettoersättningen blir densamma såväl före som efter omvandlingen. Ett justeringsbelopp som kommer att utgöra ett tillägg till sjukersättningen behandlas i allt väsentligt som garantiersättning. Detta innebär bl.a. att det blir en bosättningsbaserad förmån. Däremot kan det inte reduceras mot yrkeskadelivräntan vid omvandlingen eftersom justeringsbeloppet utgör resultatet av en jämförelse mellan ersättningar från respektive system. De negativa justeringsbelopp som uppstår sammanhänger så gott som uteslutande med dels nivån på kommunalskatten för den enskilde försäkrade, dels att den nya enhetliga garantinivån ger högre ersättning än dagens grundskydd för gifta. Eftersom garantiersättningen utgör en utfyllnad till den inkomstrelaterade sjukersättningen är det naturligt att avräkningen sker i första hand på garantiersättningen. Ett positivt justeringsbelopps reala storlek över tiden behålls oförändrad genom att beloppet anknyts till prisbasbeloppet och räknas om vid förändringar av detta. Någon motsvarande indexering föreslås inte för negativa justeringsbelopp. Till grund för framtagandet av den beräkningsmässiga garantiersättningen ligger en bruttoersättning som består av de förmåner som påverkar SGA, dvs. folkpension, pensionstillskott, tilläggspension (med avdrag för eventuell yrkesskadelivränta) samt utbetald arbetsskadelivränta. Denna faktiska bruttoersättning höjs med bruttovärdet av SGA i förhållande till värdet av det vanliga grundavdraget vid den kommunalskatt som gäller eller skall gälla för den försäkrade vid utgången av 2002. Denna omvandlade bruttoersättning korrigeras därefter med avseende på skillnaderna i grundavdraget mellan den högre nivå som SGA-kompensationen gett och den ursprungliga nivån. Den beräkningsmässiga garantiersättningen är vad som därefter återstår sedan den inkomstrelaterade sjukersättning som den försäkrade har rätt till i det nya systemet och eventuellt förekommande utbetald arbetsskadelivränta dragits av. Yrkesskadelivränta reducerar i det nuvarande systemet i första hand tilläggspensionen. I det föreslagna systemet kommer yrkesskadelivräntan att i första hand reducera garantiersättningen. Genom att yrkesskadelivräntan reducerar tilläggspensionen kommer den att påverka storleken av SGA-kompensationen, dvs. Yrkesskadelivräntans effekt på SGA före omvandlingen fastställs därmed en gång för alla. Denna effekt kvarstår även om yrkesskadelivräntan jämkas med avseende på invaliditetsgraden. Eftersom yrkesskadelivräntan efter sådan jämkning kommer att påverka sjukersättningens storlek enligt de föreslagna nya samordningsbestämmelser saknas det anledning att vidta någon ändring av det vid omvandlingen fastställda justeringsbeloppet. I de beräkningar som skall göras enligt punkterna 9-11 ingår kommunalskattesatsen för som en komponent. Därvid skall användas den avgifts- och skattesats som följer av den skattetabell som beslutats tillämplig för den försäkrade detta inkomstår. Har skattemyndigheten inte fattat något beslut om tillämplig skattetabell för en försäkrad, t.ex. på grund av att han eller hon har F-skattsedel, får man i stället simulera ett sådant beslut genom att med ledning av folkbokföringsuppgifter för bedöma vilken skattetabell som hade varit tillämplig för den försäkrade. Justeringsbeloppet i kombination med den enhetliga garantinivån utgör SGA-kompensationen för den enskilde försäkrade. För försäkrade som är bosatta utomlands och får förtidspension som beskattas enligt bestämmelserna i lagen om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta (SINK) kommer någon SGA-kompensation inte ifråga. Med anledning av detta sker beräkningen av den omvandlade bruttoersättningen på annat sätt för denna grupp försäkrade än för dem som är obegränsat skattskyldiga enligt inkomstskattelagen. Till summan av de faktiska ersättningarna läggs här i stället bruttovärdet av skatteförmånen, dvs. skattebefrielsen enligt SINK på folkpensionen och en del av pensionstillskottet. I övrigt sker beräkningen av justeringsbeloppet på samma sätt som för dem som är obegränsat skattskyldiga i . För dem som är bosatta utomlands och på grund av dubbelbeskattningsavtal inte skall betala skatt på sina socialförsäkringsförmåner i innebär omvandlingsformeln att den omvandlade bruttoersättningen är samma som bruttoersättningen. Bestämmelsen i punkten 14 har omformulerats i enlighet med vad Lagrådet anfört. Justeringen av ersättningar med anledning av omvandlingen syftar till att ge den försäkrade en så oförändrad nettoersättning efter omvandlingen som möjligt. Vid efterföljande händelser som innebär förändringar av grunderna för den ersättning som den försäkrade uppbär finns skäl att justera ersättningen. Således anges i denna punkt att sjukersättning inte längre skall justeras om ersättningen skall utges med en annan kompensationsgrad än tidigare, om samordning med yrkesskade- och arbetsskadelivränta skall ske i annan omfattning och slutligen om en försäkrad som beskattas enligt SINK, eller inte beskattas alls i , genom hemflyttning blir obegränsat skattskyldig här. 19.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:1755) om särskilda insatser för personer med tre fjärdedels förtidspension eller sjukbidrag Förslaget innebär att rubriken till lagen samt dess paragrafer (1-3 §§) anpassas till det reformerad försäkringssystemet genom att orden förtidspension och sjukbidrag byts ut mot orden sjukersättning och aktivitetsersättning. 19.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:703) om handikappersättning och vårdbidrag 5 § I denna paragraf anges de förutsättningar som skall vara uppfyllda för att en försäkrad skall ha rätt till handikappersättning. I första stycket har åldersgränsen för när handikappersättning tidigast kan uppbäras höjts från till juli månad det år den försäkrade fyller . Detta är en konsekvens av att vårdbidrag skall kunna utges till och med juni månad detta år. Tidpunkten för handikappersättningen är också densamma som den från vilken aktivitetsersättning tidigast kan uppbäras. 6 § Bedömningen av behovet av handikappersättning sker med beaktande av bl.a. vilka pensionsförmåner som den försäkrade har. Paragrafen har ändrats i det avseendet att vad som enligt nuvarande regler gäller förtidspension skall gälla för sjukersättning och aktivitetsersättning. 8 § Vårdbidraget utgör en ersättning till en försäkrad förälder för vård av barn om barnet på grund av sjukdom, utvecklingsstörning eller annat funktionshinder är i behov av vård. Även merkostnader till följd av barnets sjukdom eller funktionshinder kan ersättas. Av skäl som utvecklats i avsnitt 11 föreslås att gränsen för hur länge vårdbidrag kan uppbäras skall höjas till att motsvara den tidpunkt då rätten för den unge att uppbära aktivitetsersättning inträder, dvs. vid utgången av juni månad det år då han eller hon fyller . Även ändringen i paragrafens andra stycke är en konsekvens av detta. 14 § Ändringen är en följd av den höjda åldersgränsen för rätt att uppbära vårdbidrag. 17 § Paragrafen anger hur avrundning skall ske beträffande vissa förmåner när ersättningsbeloppet för handikappersättning och vårdbidrag beräknas för viss månad. Paragrafen har ändrats genom att ordet förtidspension bytts ut mot sjukersättning och aktivitetsersättning. Vad gäller övriga förmåner som regleras i nuvarande lydelse har de här tagits bort eftersom motsvarande avrundningsbestämmelse finns i var och en av de för dessa förmåner aktuella lagarna. Lagen träder i kraft , dvs. som de nya bestämmelserna om sjukersättning och aktivitetsersättning. Åldersgränsen för rätt att tidigast få handikappersättning har enligt 5 § lagförslaget höjts från till juli månad det år den försäkrade fyller . Denna övergångsbestämmelse medför att de som vid ikraftträdandet har handikappersättning men inte har uppnått det nya ålderskravet ändå får behålla förmånen. Bestämmelsen har på inrådan av Lagrådet gjorts om i förhållande till motsvarande bestämmelse i det till Lagrådet remitterade förslaget. Enligt denna övergångsbestämmelse kan föräldrar inte heller efter ikraftträdandet av de nya bestämmelserna få vårdbidrag om deras barn får förtidspension eller sjukbidrag som omvandlas till sjukersättning. Liksom punkten 2 har bestämmelsen omformulerats i enlighet med vad Lagrådet anfört. 19.4 Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension Förtidspension som grundar sig på ATP-poäng ger enligt nuvarande regler ålderspensionsrätt. Sådan pensionsrätt fastställs som ett pensionsgrundande belopp som beräknas på antagandeinkomsten. I förarbetena till lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension anges att denna ordning utgör ett provisorium i avvaktan på en reformering av förtidspensioneringen (prop. 1997/98:151, s. 203 ff.). De i denna proposition föreslagna reglerna för beräkning av ålderspensionsrätt för inkomstrelaterad sjukersättning och inkomstrelaterad aktivitetsersättning anknyter i högre grad till den reformerade ålderspensioneringens systematik än vad nuvarande regler gör i det att den del av ersättningen som betalas ut till den försäkrade kommer att behandlas som andra inkomster av anställning. Det innebär att denna utbetalade del utgör pensionsgrundande inkomst. Emellertid måste pensionsrätten på sjuk- och aktivitetsersättning även fortsättningsvis till viss del beräknas på en fiktiv inkomst för att den försäkrade skall erhålla en pensionsrätt som svarar mot de inkomster som bortfallit på grund av försäkringsfallet. Denna del som framräknas som skillnaden mellan antagandeinkomsten, reducerad med ett belopp som motsvarar en tänkt pensionsavgift på denna, och den utbetalda ersättningen utgör ett pensionsgrundande belopp. Till följd av det förändrade sättet att beräkna ålderspensionsrätt på de aktuella ersättningarna har även nya regler om samordning av pensionsrätter behövt införas för de fall då sjuk- eller aktivitetsersättning är samordnad med livränta enligt lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring. 2 kap. 5 § I denna paragraf anges de socialförsäkringsersättningar m.m. som skall anses vara pensionsgrundande inkomster av anställning. Som närmare beskrivits i avsnitt 13 föreslås att det endast är den inkomstrelaterade sjuk- och aktivitetsersättningen som skall grunda ålderspensionsrätt. Sådan ålderspensionsrätt tillgodoräknas på ett underlag som utgörs av antagandeinkomsten efter avdrag för vad som på en sådan inkomst skulle ha betalts som allmän pensionsavgift, dvs. Den utbetalda ersättningen, vilken motsvarar av antagandeinkomsten, utgör pensionsgrundande inkomst. Till paragrafens uppräkning av förmåner har således inkomstrelaterad sjukersättning och aktivitetsersättning lagts. Den del av ålderspensionsrätten som överstiger den faktiskt utbetalda ersättningen utgör en fiktiv inkomst och behandlas som sådan som ett pensionsgrundande belopp enligt 3 kap. 17 § I de fall sådan förtidspension som ger pensionsrätt och livränta enligt lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring beviljas för förfluten tid skall det anses som om förtidspensionen betalats ut före livräntan. Denna samordningsbestämmelse som finns i paragrafens andra stycke har endast anpassats språkligt för att oförändrad gälla de nya inkomstrelaterade förmånerna. 17 a § Bestämmelsen är ny och innebär att arbetsskadelivränta som är samordnad med inkomstrelaterad sjuk- eller aktivitetsersättning inte skall vara pensionsgrundande till den samordnade delen. Pensionsrätten på denna del tillgodoräknas ju på den andra ersättningen. I 3 kap. 6 § finns en motsvarande bestämmelse beträffande samordning av pensionsrätter av arbetsskadelivränta och pensionsgrundande belopp av sjuk- eller aktivitetsersättning. 3 kap. 1 § Detta kapitel innehåller bestämmelser om andra pensionsgrundande belopp än pensionsgrundande inkomst. Som en provisorisk lösning i ålderspensionssystemet har ålderspensionsrätt tillgodoräknats på ATP-grundad förtidspension som pensionsgrundande belopp. De nya reglerna innebär att inkomstrelaterad sjuk- och aktivitetsersättning utgör pensionsgrundande inkomst till den del ersättningen betalas ut. Pensionsrätt tillgodoräknas emellertid på hela antagandeinkomsten minskad med vad som motsvarar allmän pensionsavgift. Den del av pensionsrätten som således överstiger den utbetalda ersättningen är en fiktiv inkomst. Som sådan hänförs den enligt systematiken för ålderspensionssystemet till pensionsgrundande belopp enligt detta kapitel. 4 § I sin nuvarande lydelse anges att den som för någon del av har uppburit ATP-grundad förtidspension skall tillgodoräknas ett pensionsgrundande belopp om inte annat följer av vissa senare paragrafer. Vidare anges att detta endast gäller för försäkrade som under det året har fyllt högst . Ändringen av paragrafen innebär, förutom att den i stället för förtidspension skall gälla sjuk- och aktivitetsersättning, att den åldersmässiga begränsningen för tillgodoräknande av pensionsrätt upphör. På Lagrådets inrådan har av pedagogiska skäl införts ett nytt andra stycke med en upplysning om att bestämmelser om pensionsgrundande inkomst med anledning av förmånerna finns i 2 kap. 5 § Paragrafen har ändrats så att i stället för att ange hur beräkningen av pensionsgrundande belopp för förtidspension skall ske, ange hur en sådan beräkning skall göras för inkomstrelaterad sjuk- och aktivitetsersättning. Beräkningen utgår från vad som utgör den totala pensionsrätten för ersättningen, nämligen antagandeinkomsten minskad med ett belopp motsvarande den allmänna pensionsavgift som skulle ha belöpt på denna om den varit en pensionsgrundande inkomst av anställning. Det pensionsgrundande beloppet utgör därefter, för som ersättningen uppburits, skillnaden mellan en tolftedel av den på nämnda sätt minskade antagandeinkomsten och den pensionsgrundande inkomsten av ersättningen. I andra stycket anges att vid partiell förmån skall antagandeinkomsten enligt första stycket proportioneras i relation till graden av ersättning. 6 § Tillsammans med bestämmelserna 2 kap. 17 a § har denna paragraf i sin ändrade lydelse till funktion att förhindra att en försäkrad får för stor total ålderspensionsrätt i situationer då livränta enligt lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring är samordnad med inkomstrelaterad sjuk- eller aktivitetsersättning. En princip för denna samordning av pensionsrätter är att pensionsgrundande inkomst skall tillgodoräknas före pensionsgrundande belopp. Sålunda innebär den samordningsregel som återges i denna paragraf att pensionsgrundande belopp av sjuk- eller aktivitetsersättning tillgodoräknas endast i den utsträckning det överstiger livräntan efter samordningen. 7 § Till sin ändrade lydelse kompletterar paragrafen vad som gäller för samordning av pensionsrätt enligt 2 kap 17 § såvitt avser pensionsgrundande belopp av sjuk- eller aktivitetsersättning. 19 § Paragrafen har endast ändrats så att ordet förtidspension bytts ut mot inkomstrelaterad sjukersättning och inkomstrelaterad aktivitetsersättning. 4 kap. 1 § Det avsnitt i andra stycket som rör ATP-grundad förtidspension har tagits bort då det är överflödigt i det nya systemet. 9 § Denna paragraf innehåller i sin nuvarande lydelse bestämmelser om tillgodoräknande av pensionspoäng i anledning av ATP-grundad förtidspension. Med det nya systemet med sjuk- och aktivitetsersättning har bestämmelserna inte längre någon funktion. Paragrafen har ändrats genom att i stället ange att pensionsgrundande belopp av sjuk- och aktivitetsersättning skall likställas med pensionsgrundande inkomst vid beräkning av pensionspoäng enligt 8 §. 5 kap. 13 § I denna paragraf som behandlar det s.k. förvärvsvillkoret har endast ordet förtidspension bytts ut mot sjukersättning och aktivitetsersättning. 6 kap. 16 § Tillägget i paragrafen är betingat av att bestämmelserna om förtidspension upphör . 12 kap. 1 och 2 §§ Ändringarna innebär endast att ordet förtidspension byts ut mot sjukersättning och att hänvisningen beträffande särskild efterlevandepension sker till den lag där denna ersättning kommer att regleras . 19.5 Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1744) om allmän pensionsavgift 4 § Den som uppbär sådana inkomster som är pensionsgrundande enligt 2 kap. LIP skall enligt bestämmelserna i denna lag betala allmän pensionsavgift av inkomsten. Vid beräkning av avgiften bortses från sådana inkomster till den del summan därav överstiger 8,07 förhöjda prisbasbelopp. Avgiften används till finansiering av inkomst- och tilläggspension enligt LIP samt tilläggspension i form av ålderspension enligt AFL. I den nya försäkringen för sjukersättning och aktivitetsersättning är den inkomstrelaterade ersättningen pensionsgrundande. Den utbetalda ersättningen utgör därvid pensionsgrundande inkomst enligt 2 kap. 5 § 17 LIP. Som närmare redogjorts för i avsnitt 13.7 föreslår regeringen emellertid att staten tills vidare skall betala hela den pensionsavgift som belöper på den inkomstrelaterade ersättningen genom statlig ålderspensionsavgift. Den här aktuella paragrafen har därför tillförts ett andra stycke i vilket anges att allmän pensionsavgift inte skall betalas på sådan ersättning. 19.6 Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift 5 § Statlig ålderspensionsavgift betalas bl.a. på socialförsäkringsförmåner som är ålderspensionsgrundande. Avgiften motsvarar för flertalet förmåner endast den del som annars en arbetsgivare svarar för enligt socialavgiftslagen (2000:980). På sådana ersättningar betalar den som uppbär förmånen allmän pensionsavgift på av ersättningen. Statlig ålderspensionsavgift motsvarar även hela avgiften om på pensionsgrundande belopp enligt 3 kap. LIP och sådan del av arbetsskadelivränta som på grund av samordning med förtidspension inte betalas ut. I det reformerade systemet med sjukersättning och aktivitetsersättning kommer staten i enlighet med gällande ordning betala av den del av den inkomstrelaterade ersättningen som utgör pensionsgrundande belopp. Därutöver kommer staten, i enlighet med den provisoriska ordning för avgifter som redovisas i avsnitt 13.7, att även betala hela avgiften om på den utbetalda ersättningen. Detta framgår av det tillägg som gjorts i paragrafen. 6 § Arbetsskadelivränta är enligt nuvarande bestämmelser i pensionsgrundande till sitt bruttobelopp. I de fall livräntan är samordnad med förtidspension måste emellertid pensionsavgiften på den del som på grund av samordningen inte betalas ut finansieras helt med statlig ålderspensionsavgift . Detta beror på att förtidspensionen enligt gällande regler inte är pensionsgrundande inkomst. I stället beräknas för den ATP-grundade förtidspensionen ett pensionsgrundande belopp. Vid samordning med arbetsskadelivränta tillgodoräknas ett sådant belopp emellertid endast till den del det överstiger livräntan före samordning. I det reformerade systemet med sjukersättning och aktivitetsersättning utgör emellertid den utbetalda inkomstrelaterade ersättningen pensionsgrundande inkomst. Enligt en i denna proposition föreslagen ny paragraf i LIP, 2 kap.17 a §, samordnas pensionsgrundande inkomst av arbetsskadelivränta och sjukersättning eller aktivitetsersättning på sådant sätt att livräntan inte är pensionsgrundande till den del den samordnats med sådan ersättning. Någon avgift skall då inte heller betalas för den samordnade livräntan varför bestämmelsen om avgift vid samordning mellan livränta och förtidspension kan tas bort. 19.7 Förslaget till lag om ändring i lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring 4 kap. 12 § I paragrafens andra stycke anges i den nuvarande lydelsen att ett beslut om vilande förtidspension också skall omfatta sådan livränta som enligt 6 kap. 1 § är samordnad med pensionen. Ändringen i paragrafen innebär endast att motsvarande skall gälla beträffande livränta som är samordnad med sjuk- eller aktivitetsersättning. 19.8 Förslaget till lag om ändring i lagen (2000:465) om ändring i lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring 6 kap. 1 § Samordning av sjuk- och aktivitetsersättning och arbetsskadelivränta finns beskriven i avsnitt 14.2. Sådan samordning skall ske efter samma principer som gäller beträffande samordning av förtidspension och sådan livränta. Således skall arbetsskadelivräntan endast utges till den del den överstiger den sjuk- eller aktivitetsersättning som helt eller delvis utges med anledning av samma inkomstförlust som föranlett livräntan. Ändringen träder i kraft , som de nya reglerna om sjuk- och aktivitetsersättning i AFL. För förtidspension som avser tid före ikraftträdandet skall äldre regler om samordning alltjämt tillämpas. Förtidspension och sjukbidrag som utges vid utgången av kommer enligt det förslag som läggs fram i denna proposition att vid ikraftträdandet av det nya systemet tekniskt omvandlas till sjukersättning. Vid denna omvandling kommer det särskilda grundavdrag som förtidspensionärer har rätt till vid inkomstbeskattningen att ersättas av en högre beskattningsbar bruttoersättning. Detta kan vid omvandlingen i vissa fall när en försäkrad har arbetsskadelivränta som är samordnad med förtidspensionen innebära att nettoersättningen av livräntan blir lägre än före omvandlingen. För att komma tillrätta med denna effekt anges i denna punkt att vid samordning mellan sjukersättning som omvandlats från förtidspension och arbetsskadelivränta skall utöver den livränta som överstiger sjukersättningen utges ett tillägg i form av en bruttoförhöjning som svarar mot skillnaden mellan den utbetalda sjukersättningen och den förtidspension som skulle ha betalats ut för samma månad om äldre bestämmelser fortfarande skulle ha varit gällande. Denna bruttoförhöjning anknyts till prisbasbeloppet och omräknas vid förändringar av detta och behandlas även i övrigt som garantiersättning enligt 9 kap. AFL. Om samordningsgraden mellan sjukersättningen och arbetsskadelivräntan förändras efter omvandlingen bortfaller bruttoförhöjningen. 19.9 Förslaget till lag om ändring i socialförsäkringslagen (1999:799) Utöver de ändringar som föranleds av det nya systemet för sjukersättning och aktivitetsersättning föreslås här vissa ändringar med anledning av den reformerade efterlevandepensioneringen. Dessa sistnämna lagförslag har tidigare ingått i den lagrådsremiss som föregick prop. 1999/2000:91 Efterlevandepensioner och efterlevandestöd till barn. 3 kap. 1 § Sjukersättning och aktivitetsersättning i form av garantiersättning tillhör, så som närmare beskrivits i avsnitt 6.2.2, enligt systematiken i denna lag de bosättningsbaserade förmånerna. I denna paragraf har de därför upptagits i förteckningen över förmåner i AFL som en person som är bosatt i är försäkrad för. Garantiersättning har placerats i punkten 3 i denna förteckning, som i nuvarande lydelse anger folkpension i form av förtidspension och efterlevandepension beräknad i förhållande till det antal år som har tillgodoräknats som bosättningstid i . 2 § I denna paragraf upptas andra bosättningsbaserade socialförsäkringsförmåner än sådana som regleras i AFL. Sist i uppräkningen har lagts till de bosättningsbaserade förmånerna enligt lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn och lagen (2000:462) om införande av nämnda lag.