prop · GP0330 · 2001-10-16 00:00:00 — Dels ställdes kravet att kött från djur endast fick komma in i livsmedelskedjan om djuret var negativt testat för BSE, dels infördes ett system för uppköp och destruktion av otestade djur. , och fick, med anledning av den låga BSE-risken i dessa länder, undantag från det nya systemet. Ett förbehåll var då att dessa länder inte fick exportera kött från djur . valde att inte utnyttja sin möjlighet till undantag. 23.1.3 Mjölk och mjölkprodukter Den viktigaste frågan på mjölkområdet var ett förslag från kommissionen om att avveckla stödet till leveranser av mjölk och mjölkprodukter till skolelever, det s.k. skolmjölksprogrammet. Genom skolmjölksprogrammet, som omfattar av alla svenska skolbarn, blir skolmjölkskostnaden för landets kommuner, skolor och förskolor subventionerad. drev tillsammans med flera andra medlemsstater frågan om att bevara stödet och göra det möjligt att även ge stöd till mjölk och mjölkprodukter med lägre fetthalt. Efter omfattande politiskt tryck nåddes en kompromiss som innebär att stödet skall finnas kvar, att stödnivån sänks något och att fler produkter blir berättigade till stöd. Priserna för griskött steg gradvis jämfört med . Kommissionen lade ett förslag om att ge medlems- staterna möjlighet att inrätta s.k. utjämningsfonder för grisproducenterna. Syftet skulle vara att undvika framtida kriser orsakade av kraftigt sjunkande priser. Förslaget fick dock inte stöd av medlemsstaterna, däribland . Bland annat ansåg man att inrättande av utjämningsfonder för att minska prisfluktuationerna inte var en uppgift för den gemensamma jordbrukspolitiken, utan kunde skötas av branschen Skr. 2001/02:30 själv. lade kommissionen ett förslag om obligatorisk märkning av ägg med produktionssystem, dvs. om värphönsen hållits i burar eller varit frigående inom- eller utomhus etc. antog ett kompromissförslag som innebär att denna märkning blir obligatorisk fr.o.m. . Marknadssituationen för fågelkött var relativt stabil . Icke-bilaga I, eller non-annex I, är benämningen på ett exportbidrags- system för bearbetade jordbruksprodukter. Jordbruksråvarorna som ingår i dessa produkter omfattas av den gemensamma jordbrukspolitiken medan de bearbetade produkterna faller utanför CAP. Exempel på bearbetade produkter är pepparkakor och smaksatt yoghurt. EU har i WTO åtagit sig att begränsa bidragen för dessa produkter vilket inneburit att vissa exportbidragsnivåer sänkts och att vissa produkter inte längre berättigar till stöd. För att inte minska produ- centernas möjligheter till konkurrenskraftig export tog rådet beslut om att underlätta förfarandet med aktiv förädling. Aktiv förädling innebär att företag kan importera råvara till världsmarknadspris under villkor att den bearbetade produkten sedan exporteras utan bidrag. Genom detta tillvägagångssätt tillgodoses industrins behov av råvaror till konkurrenskraftiga priser som budgeten inte överbelastas eller de tak som finns i WTO inte överskrids. genomfördes den första sänkningen av interventionspriset för spannmål , vilken beslutades genom Agenda 2000. Denna interventionsprissänkning, kombinerat med valutakursför- ändringar, ledde till att det pris som EU garanterar till spannmåls- producenterna blev lägre än världsmarknadspriset för korn och vete. Detta innebar att EU kunde exportera den mesta spannmålen under den första halvan av marknadsåret, 1/7 2000-30/6 2001, utan exportbidrag. Dessutom ledde utförsäljningarna av spannmål från EU:s interventionslager till att dessa lager minskade kraftigt under den första delen av marknadsåret. Kommissionen presenterade ett förslag till att reformera marknadsordningen för ris. Anledningen till detta är att höga priser på ris inom EU, kombinerat med exportrestriktioner för ris med exportbidrag, har lett till att EU blivit tvunget att köpa upp stora mängder ris till det pris som fastställts i marknadsordningen (intervention). Reformförslaget innebär att möjligheten för producenterna att lämna ris till intervention upphör. skall EU omförhandla importtullarna för ris med de länder som exporterar ris till EU. Reformförslaget kan leda till att importen av ris begränsas. Förslaget diskuterades i rådet men det var inte möjligt att nå ett beslut då flera medlemsstater motsatte sig förslaget. Medlemsstater som producerar ris anser att förslaget riskerar att försämra möjligheterna att producera ris inom EU. Även många av de andra medlemsstaterna är kritiska till förslaget. Vid jordbruksrådet röstade , tillsammans med , mot förslaget angående prispaketet 2000/01 för socker. röstade emot förslaget eftersom det inte innebar sänkta socker- priser. presenterade kommissionen ett förslag till ändring av den gemensamma marknadsordningen för socker. Förslaget innebär i korthet att priserna är oförändrade , kvoterna reduceras med , lagerersättningen upphör, kravet på minimilager tas bort och produktionsbidraget för kemiskt socker finansieras helt via produktionsavgifter. Vidare skall kommissionen senast presentera en utvärdering av bl.a. konkurrenssituationen inom sockersektorn. Europeiska revisionsrätten presenterade en utvärdering av marknadsordningen för socker. Revisionsrätten var mycket kritisk till hur marknadsordningen fungerar. Den kom till slutsatsen att många av målen för den gemensamma jordbrukspolitiken inte uppfylls, att de höga priserna drabbar EU-konsumenterna, att konkurrensen inom sektorn är svag samt att alternativa stödåtgärder bör övervägas för att nå de mål som sattes upp vid 1992 och Agenda 2000-reformen. fattades beslut om reformen av sektorn för lin och hampa. Beslutet innebär att produkterna införlivas i ordningen för jordbruksgrödor och att budgetkontroll säkerställs. Förutom arealstöd till producenterna skall tilläggsstöd utgå till bearbetningsföretag för långfibrigt lin och kortfibrigt lin och hampa. Tilläggsstöden är fastställda /07. Högsta garanterade kvoter fastställdes både på EU-nivå och på nationell nivå. Reformen träder i kraft /02. Kommissionens förslag om reform av stödordningen för bomull behandlades i arbetsgrupper i och i rådet, dock utan att beslut kunde uppnås. Förslaget syftar till att öka Skr. 2001/02:30 budgetkontrollen och att införa regler om miljöåtgärder. 23.2.5 Frukt och grönt presenterade kommissionen ett förslag om ändring av marknadsordningarna för frukt och grönsaker. Förslaget innehöll ett antal justeringar av gällande regler när det gäller stöd till producent- organisationer, stöd för bearbetning av bl.a. citrusfrukter, tomater, persikor och päron samt ändringar av exportbidragsordningen. Generellt sett syftade kommissionens ändringsförslag till att förenkla stöd- ordningarna samt att stärka den berörda sektorn inom ramen för en ökad marknadsinriktning. De föreslagna ändringarna avsåg inte att höja ut- gifterna. Förslagen behandlades i rådsarbetsgruppen för frukt och grönsaker och beslut om att anta förslagen, med vissa justeringar, fattades av rådet . röstade, tillsammans med , och , nej till de slutliga förslagen då de innebar att marknadsordningarna för frukt och grönsaker tillförs ökat finansiellt stöd med ca . Den reviderade marknadsordningen för bananer som trädde i kraft befanns vara oförenlig med EU:s internationella handelsåtaganden. utarbetades därför ett förslag till en ny importregim. Förslaget innebär att ett tillfälligt kvotsystem skall tillämpas fram till då ett system med endast en importtull skall införas, en s.k. tullösning. Kvotsystemet går ut på att importrättigheterna för samtliga kvoter fördelas enligt en variant av först- till-kvarn-metoden. enades rådet om en politisk överenskommelse angående detta system. Fortsatta förhandlingar med kan emellertid komma att påverka den slutliga utformningen av den temporära importregimen. 23.3Säljfrämjande åtgärder på jordbruksområdet EU kan helt eller delvis finansiellt stödja säljfrämjande åtgärder inom jordbruksområdet. reglerades åtgärderna sektorsvis men togs beslut om gemensamma regler för samtliga jordbruksprodukter och att även säljfrämjande åtgärder i tredjeland skall omfattas. Syftet med stödet är att främja bilden av gemenskapens produkter, särskilt när det gäller kvalitet och livsmedelssäkerhet. De åtgärder som avses är bl.a. marknadsföring och reklam samt åtgärder för att informera om ekologisk produktion och gemenskapens märkningssystem. En viktig del i beslutet om en reformerad jordbrukspolitik inom Agenda 2000 var antagandet av en ny förordning om stöd till utveckling av landsbygden. I enlighet med den nya landsbygdsförordningen har ett svenskt miljö- och landsbygdsprogram omfattande perioden 20002006 beslutats. Programmet innehåller dels åtgärder för ett ekologiskt hållbart jordbruk, dels åtgärder för en ekonomiskt och socialt hållbar utveckling av landsbygden. Anslutningen till miljöersättningen för ekologisk produktion har ökat . Antalet brukare som fick ersättning ökade med 3 900 till ca 17 000 stycken. Den anslutna arealen har ökat till drygt 350 000 ha och utgör av åkerarealen. För investeringsstöd har ansökningarna om stöd vida överstigit tillgången på medel. Vid slutet av var antalet inneliggande ansökningar avsevärt högre än den genomsnittliga årsbudgeten för investeringsstöd. En stor andel av ansökningarna avsåg djurstallar för mjölkproduktion, främst på grund av att mjölkproducenter går över till lösdriftssystem. Antalet nya ansökningar om startstöd till unga jordbrukare är avsevärt fler än den gjorda prognosen. Syftet med åtgärden förbättrad bearbetning och saluföring har, jämfört med den föregående programperioden, blivit mera preciserat. Det skall stödja innovativa investeringar i livsmedelsindustrin respektive småskalig livsmedelsförädling. De avsatta medlen till åtgärden räcker endast för att bevilja stöd till av stödansökningarna. Medlemsstaterna skall efter halva tiden av landsbygdsprogrammen genomföra en utvärdering . Regeringen har därför givit i uppdrag att till redovisa ett förslag till strategi för genomförandet av utvärdering av det svenska miljö- och landsbygdsprogrammet. Strategin skall kunna tjäna som underlag för kommande beslut om uppdrag om utvärdering efter halva programperioden respektive den efterföljande utvärderingen. Förslaget har redovisats och remitterats till den rådgivande kommittén för miljö- och landsbygdsprogrammet. har givits i uppdrag att genomföra en översyn av det svenska miljö- och landsbygdsprogrammet mot bakgrund av målen och vunna erfarenheter. skall vidare bedöma de sammanlagda effekterna av och förutsättningarna för att tillföra ytterligare EG-medel för de åtgärder som eventuellt föreslås genom en tillämpning av modulering. Uppdraget skall redovisas . 23.5.1 EG:s anslutning till transportkonvention Europeiska konventionen för djurskydd under internationella transporter (ETS nr 65) öppnades för undertecknande i och trädde i har 23 av medlemsstater, inbegripet unionens alla 15 medlemsstater, ratificerat eller anslutit sig till Skr. 2001/02:30 konventionen, men Europeiska gemenskapen är inte avtalsslutande part. De avtalsslutande parterna beslöt att uppdatera konventionen och arbetsgruppsmöten har hållits ungefär två gånger . Kommissionen har informellt deltagit i mötena med arbetsgruppen för förberedandet av ett multilateralt samråd med parterna i konventionen. Kommissionen har begärt ett bemyndigande från rådet att förhandla om Europeiska gemenskapens deltagande i den reviderade konventionen. Rådets arbetsgrupp för jordbruks- och veterinärexperter har diskuterat frågan vid ett flertal tillfällen men det har ännu inte fattats något beslut om ett bemyndigande. 23.5.2 Bekämpning av svinpest Klassisk svinpest är en allvarlig virussjukdom med hög dödlighet som kan drabba tamsvin och vildlevande svin. Förekomst av sjukdomen skapar problem vid handel med svin och svinprodukter inom och mellan länder. Utbrott av klassisk svinpest har skett i flera medlemsstater , med omfattande ekonomiska förluster som följd. Sjukdomen förekommer kontinuerligt i vildsvinspopulationer i vissa områden inom EU samt i kandidatländerna. Det finns behov av ändringar av vissa förfaranden vid kontroll av klassisk svinpest och även behov av konsolidering av rådets direktiv /217/EEG av om införande av gemenskapsåtgärder för bekämpning av klassisk svinpest. lade därför kommissionen fram ett förslag (KOM (2000) 462 slutlig) till rådet om gemenskapsåtgärder för att bekämpa klassisk svinpest. Under det franska ordförandeskapet diskuterades förslaget vid två möten i en rådsarbetsgrupp. Rådets direktiv /373/EEG om saluföring av foderblandningar, innehåller bestämmelser för deklaration av foder. Mot bakgrund av bl.a. BSE- och dioxinkrisen aktualiserades frågan om s.k. öppen deklaration av foderblandningar, dvs. att varje råvara i blandningen skall anges med exakt viktprocent. En majoritet av EU:s medlemsstater var positivt inställd till den kvalitativa deklarationen, dvs. anges med en specifik benämning, men ansåg att den kvantitativa delen skulle skapa problem för foderindustrin utan att innebära några avsevärda fördelar från livsmedelssäkerhetssynpunkt. kring en gemensam ståndpunkt som innebär en viss flexibilitet av den kvantitativa delen av deklarationen. Kommissionen har lagt fram ett förslag om hur officiell kontroll på foderområdet skall organiseras. Syftet med förslaget är en mer harmoniserad kontroll av produkter från tredjeland i samband med import samt vidgade möjligheter för kommissionens kontrollbesök på plats och möjligheter för kommissionen att, om det föreligger allvarliga risker, vidta skyddsåtgärder beträffande produkter med ursprung i tredjeland. Efter ett förlikningsförfarande enades berörda parter om Skr. 2001/02:30 bestämmelser om kommissionens inspektioner i medlemsstaterna. övrigt antogs förslaget i sin helhet. Foder kan innehålla främmande ämnen eller produkter som kan utgöra en fara för djurs hälsa eller, på grund av att de förekommer i animalie- produkter, för människors hälsa. I direktivet 99/29/EG anges gränsvärden för främmande ämnen och produkter. Direktivet ger visst utrymme för att foderråvaror som inte uppfyller kraven får användas i foderblandningar, förutsatt att gränsvärdet för foderblandningen inte överskrids. Kommissionen har lagt fram ett förslag som innebär att detta utspädningsförfarande förbjuds. Detta ses av bl.a. som en betydelsefull förändring. Foder för särskilda näringsbehov regleras genom direktivet 93/74/EEG. Kommissionen har lagt fram ett förslag om en ny kategori av produkter för djur med tillfälliga, speciella näringskrav, t.ex. i samband med sjukdom, dräktighet eller avvänjning. Produktkategorin skall enligt förslaget betecknas näringstillskott. Den svenska inställningen är att den aktuella produkttypen kan regleras i befintligt regelverk. Många länder inom EU upplever ett tilltagande problem med hundar som går till angrepp mot människor och djur. har s.k. kamphundar diskuterats i ministerrådet. Vid jordbruksrådet diskuterades frågan om farliga hundar som en övrig punkt på initiativ av . påtalade den starka opinion som väckts med anledning av de attacker, ibland med dödlig utgång, som kamphundar utsatt människor för. föreslog att gemenskapen skall inrätta ett regelverk som innehåller bl.a. en lista över farliga raser, definition av raser, regler för identifiering, hälsofrågor m.m. för rättsliga och inrikes frågor diskuterades, på begäran av , återigen frågan om s.k. kamphundar. meddelade att det skett olyckor med farliga hundar och ansåg att det krävdes gemensamma ansträngningar på EU-nivå för att komma till rätta med problemet. Kommissionen uppmanades att fastställa lämplig rättslig grund och utarbeta bestämmelser för skydd mot de risker som kamphundar innebär. Kommissionen har vid de ovan nämnda mötena uttryckt tvivel om att det är möjligt att vidta gemenskapsåtgärder. Skälet för detta är att rättslig grund saknas. Kommissionen har vid jordbruksrådet uppmuntrat till nationella initiativ och hänvisat till att kompetensen finns i de enskilda medlemsstaterna och till subsidiaritetsprincipen. Enligt kommissionens beslut /68/EG av om ändring av kommissionens beslut 93/634/EEG och om identifiering av hästdjur för avel och produktion skall hästar åtföljas av en identitets- handling, ett s.k. hästpass, samt tilldelas ett identitetsnummer som skall gälla under hästens hela livslängd. Syftet med kommissionens beslut är Skr. 2001/02:30 att möjliggöra behandling av hästar med läkemedel som inte får ges till livsmedelsproducerande djur enligt om godkännande av läkemedel för sådana djur (rådets förordning (EEG) 2377/90). Hästpasset skall innehålla information om ägarens namn, hästens identitetsnummer, uppgift om hästen är avsedd för livsmedelsproduktion eller inte, utförda vaccinationer, resultat av hälsoundersökningar när det gäller smittsamma sjukdomar samt uppgifter om vissa läkemedels- behandlingar. är positivt till beslutet om hästpass, som syftar till att möjliggöra läkemedelsbehandling av hästar utan att konsumenternas hälsa äventyras. För att genomföra beslut /68/EG har ändringar i lagen (1992:1683) om provtagning på djur, m.m. beslutats. Ändringarna innebär att föreskrifter får meddelas om utfärdande av identitets- handlingar för djur och att det kan uppdras åt privata organisationer att utfärda identitetshandlingar och föra register. Lagändringarna träder i kraft . 23.5.6 (inklusive BSE, galna ko-sjukan) BSE , också kallad galna ko-sjukan är en sjukdom i hjärnan som drabbar nötkreatur. Skrapie är en liknande sjukdom som drabbar får. Motsvarande sjukdomar förekommer hos andra djurarter, t.ex. katt och mink. För dessa sjukdomar är (Transmissibel Spongiform Encefalopati) ett samlingsnamn. Drabbade djur får bl.a. ett nervöst beteende. Kommissionen presenterade ett förslag till förordning med bestämmelser för att förebygga och kontrollera TSE-sjukdomar. Förslaget innehåller bl.a. tillämpningsområden, skydds- och före- byggande åtgärder, fastställande av BSE-status, klassificering av medlemsstaterna och tredjeländer och definitioner av begreppet specificerat riskmaterial (SRM). Kommissionen har på grundval av vetenskapliga yttranden vidtagit olika åtgärder som gäller BSE . I kommissionens beslut /418/EG, som trädde i kraft , regleras avlägsnande och omhändertagande av SRM ur produktionskedjan. Som en följd av en utökad testning av nötkreatur blev antalet konstaterade BSE-fall fler , framför allt i och . Detta medförde en akut kris inom EU och föranledde en rad gemenskapsåtgärder. Därför beslutade kommissionen bl.a. om ett utökat testprogram i övervakningssyfte, tillfälligt förbud mot användning av kött- och benmjöl i foder till livsmedelsproducerande djur, förbud mot användning av kadavermjöl i foder till livsmedelsproducerande djur och en utökning av SRM-definitionen till att omfatta hela tarmpaketet på alla nötkreatur samt ryggkotpelaren på nötkreatur, får och get . Det testprogram som beslutades skall ge uppgifter om förekomsten av BSE i medlemsstaterna. beviljades undantag från kravet på testning vid slakt eller destruktion av djur . Export av kött från otestade djur tilläts dock inte. beslutade att testa alla s.k. riskdjur, dvs. nötkreatur som avlivats, nödslaktats eller självdött Skr. 2001/02:30 för att få ett bra beslutsunderlag för bestämmande av BSE- Bestämmelser som rör animaliska biprodukter (ABP), som tidigare benämnts animaliskt avfall, återfinns i rådets direktiv /667/EEG, vilket kompletterats med en rad regler som rör området. presenterade kommissionen sitt förslag till förordning gällande ABP, vars målsättning är att samla ett stort antal direktiv och beslut i en rättsakt för att ersätta ett 30-tal befintliga regelverk. har aktivt deltagit i arbetet med att ta fram förslaget. Förordningen kan uppfattas som en systerlagstiftning till det förslag om en TSE-förordning som också diskuterades . Förslaget omfattar bl.a. kategorisering av olika kvaliteter av ABP, hantering och dokumentation, godkännande av anläggningar, avyttring och import av ABP-produkter och villkor för egenkontroll samt övervakning av den behöriga myndigheten. stöder i princip förslaget. 23.6Integrering av miljö och hållbar utveckling antog jordbruksrådet en strategi för att integrera miljöhänsyn och hållbar utveckling i den gemensamma jordbruks- politiken. Strategin överlämnades till i (se även 26.1.1). presenterade kommissionen ett meddelande om indikatorer för integration av miljöhänsyn i den gemensamma jordbrukspolitiken. Meddelandet innebar ett första viktigt steg för att utveckla verktyg för uppföljning och utvärdering av politiken. Kommissionen uppmuntrades att fortsätta sitt arbete både genom att utveckla motsvarande indikatorer för den ekonomiska och sociala dimensionen av hållbart jordbruk och landsbygdsutveckling och studera behovet av statistik. Inom EU har en begränsad etablering av tallvedsnematod skett i trakterna runt . Tallvedsnematoden är en skadegörare som kan åstad- komma allvarliga skador på barrträd. Den förekommer i , , , , och . Den har orsakat särskilt stor skada i . Nematoden följer importerat virke och flis. Beslut om gemen- skapsåtgärder har fattats i syfte att kartlägga och begränsa riskerna inom EU. EU kräver att virke från tredjeland skall värmebehandlas. Mot bakgrund av fynd av tallvedsnematod i förpackningsvirke från tredjeland sker också i samverkan med en förstärkt sundhetsmässig uppföljning av importen. Inom ramen för Internationella växtskyddskonventionen (IPPC) Skr. 2001/02:30 utarbetas också en internationell standard för förpack- ningsvirke, dvs. definierade och internationellt överenskomna regler eller förhållningssätt för att skydda sig mot införsel av skadegörare eller åtgärder för deras utrotning. På grund av frågans vikt har utarbetandet av en standard på detta område prioriterats. En stor del av livsmedelsområdet är totalharmoniserat, vilket innebär att det inte är tillåtet för de enskilda medlemsstaterna att ha vare sig strängare eller mer liberala bestämmelser. Det pågående arbetet inom gemenskapen innefattar såväl nyreglering som modernisering av det befintliga regelverket på området. om livsmedelssäkerhet (KOM (1999) 719 slutlig) presenterades . Syftet med vitboken är att ta ett helhetsgrepp på frågorna som rör säkra livsmedel. Totalt innehåller vitboken 84 förslag som berör hela livsmedelskedjan från jord till bord. Ett exempel på att man beaktar hela kedjan är att man nu betraktar bestämmelser om foder som livsmedelslagstiftning, t.ex. det rådsdirektiv om saluföring av foderblandningar som beskrivits under 23.5.3, förslaget till förordning av animaliska biprodukter (23.5.7). samt åtgärder i fråga om (23.5.6). Övriga förslag i vitboken där arbete pågick presenteras närmare nedan. fortsatte arbetet med förenkling av vissa livsmedels- standarder. Direktivet om kakao- och chokladvaror, 2000/35/EG, publicerades. nåddes en politisk överenskommelse om förslagen till direktiv om mjölkpulver och kondenserad mjölk, vissa former av socker samt fruktjuice och liknande produkter. nåddes en politisk överenskommelse om förslaget till direktiv om sylt, marmelad och gelé och om förslaget till direktiv om honung. Eftersom rådet infört en föreskrivande kommitté i stället för den ursprungliga rådgivande kommittén i alla fem förslagen efter det att lämnat sitt yttrande måste få möjlighet att avge ett nytt yttrande. Detta yttrande kom inte . 24.2Nya livsmedel och genmodifierade livsmedel Förordning (EG) 258/97 om nya livsmedel och livsmedelsingredienser omfattar bl.a. genmodifierade livsmedel och fastställer regler och villkor för sådana produkter innan de kan släppas ut på marknaden. Bland annat skall en säkerhetsprövning av produkterna ske. Två procedurer finns, ett ansökningsförfarande via en medlemsstat samt en förenklad procedur med anmälan till kommissionen. Regler för särskild märkning finns i för- Skr. 2001/02:30 ordningen. Kommissionen skall vidare anta tillämpningsregler för