prop · GO031D28 · 2001-01-01 00:00:00 — lämnade Rikstrafiken och enligt uppdrag av regeringen ett förslag till hur ansvaret för anpassningen av kollektivtrafiken till funktionshindrade bör fördelas. beslöt regeringen, med den remissbehandlade utredningen som underlag, att flytta ansvaret för den Rådgivande Delegationen för Handikappfrågor från till Rikstrafiken. underströk regeringen, via förändringar i och instruktioner, verkens ansvar att verka för att hänsyn tas till funktionshindrades behov inom respektive ansvarsområde. , , och har samma ansvar för att initiera, planera och följa upp anpassningen. Rikstrafiken skall verka för att anpassningen samordnas. Rikstrafiken fick också i uppdrag att redovisa en plan hur myndigheten avser att bedriva jämställdhetsarbetet inom kollektivtrafikområdet . Rikstrafiken har redovisat en plan som kan bli ett värdefullt underlag för det kommande jämställdhetsarbetet inom transportsektorn. Planen kan även utgöra ett värdefullt underlagsmaterial för Rådet för jämställdhetsfrågor som rör IT- och transportsektorn som regeringen beslutade tillsätta . Regeringen avser överlämna planen till rådet för vidare handläggning. Rikstrafiken fick vidare i uppdrag att förbereda en upphandling av erforderlig interregional persontrafik med trafikstart och har redovisat ett förslag till regeringen. Med utgångspunkt i detta förslag beslutade regeringen att uppdra åt Rikstrafiken att i vissa delar gå vidare i enlighet med förslaget. Statens väg och transportforskningsinstitut resultat har varit tillfredsställande. Uppdragsintäkterna uppgick av de totala intäkterna. Antalet kunder har ökat men beroendet av de största kunderna är fortfarande stort. VTI har även utvecklat sina kontakter med svenska och utländska universitet och högskolor. VTI disponerar samtliga avgiftsintäkter. stod för av uppdragsintäkterna, vilket motsvarar . har dragit ned på forskningsbeställningarna motsvarande ett belopp på ca . Med anledning därav aviserar VTI att verksamheten kommer att generera ett underskott på ca . VTI har inte begärt någon höjning av anslaget till följd av den ansträngda ekonomiska situationen. Däremot begär VTI att kreditutrymmet på räntekontot hos höjs från dagens till . Anledningen till detta är att ett sparprogram som myndigheten har beslutat om medför extra kostnader vilka belastar . VTI anser vidare att kompetensen bland de anställda måste breddas och vidareutvecklas. Detta bör göras dels för att klara av den sviktande efterfrågan inom traditionella forskningsområden, dels för att kunna vidga kundunderlaget. Institutet anser inte att satsningen kan finansieras med egna medel och har därför äskat i ytterligare kompetensmedel under anslaget. Kommunikationsforskningsberedningen Regeringen bedömer att KFB har bedrivit verksamheten med tillfredsställande resultat. Exempel på detta är att av anslaget använts till långsiktigt kunskapsuppbyggande forskning. Målet på har således uppnåtts. Andelen kvinnliga doktorander har ökat betydligt liksom andelen kvinnliga projektledare. Målet att sprida forskningsresultat och se till att dessa kommer till användning har uppfyllts genom en mycket bred informationsverksamhet. Ett verktyg som utvecklats för detta är hemsidan på internet. För att stödja den svenska forskningens internationella anknytning har KFB engagerat sig starkt i EU:s 5:e ramprogram. har till stor del bidragit till att uppfylla de transportpolitiska målen. har bl.a. arbetat med att förbättra underlaget inför den kommande planeringen av statliga infrastrukturinvesteringar genom att i samverkan med berörda myndigheter revidera och utveckla gemensamma planeringsmetoder och planeringshjälpmedel. 4.14.4 Insatser Köp av interregional kollektiv persontrafik Statens köp av interregional kollektiv persontrafik syftar till att upprätthålla transport- och/eller regionalpolitiskt angelägen interregional trafik som inte kan bedrivas på kommersiella grunder. Upphandlingen har fram t.o.m. gjorts av Delegationen för köp av viss kollektivtrafik. I och med Rikstrafikens bildande har ansvaret övergått till Rikstrafiken och delegationen har avvecklats. I likhet med SJ:s kommersiella trafik har resandet ökat i den av staten upphandlade trafiken. har resandet i den upphandlade trafiken ökat med totalt sett. Resandeutvecklingen varierar dock ganska mycket mellan olika sträckor. Största resandeökningen har skett på sträckan med , medan trafiken på sträckan uppvisar en minskning med . Antalet årsresenärer vad gäller den upphandlade flygtrafiken mellan och uppgick till 10 800, vilket var en minskning med jämfört med . Upphandlingen avser följande järnvägstrafik: - Nattågen på inkl. - - - - , dagtåg - - och , fjärrtåg dag - - - - - - samt flygtrafik mellan och . kommer Rikstrafiken att utnyttja de optioner om ett års förlängning som finns i gällande avtal avseende järnvägstrafik. I avtalet om trafik på sträckan fanns ingen option om förlängning av avtalet inskriven. Beträffande trafiken har regeringen gjort den bedömningen att trafiken kan bedrivas på kommersiella grunder efter 2000 och någon upphandling av den trafiken är därför inte aktuell . Analys och slutsatser I proposition (prop. 1999/00:78, bet. 1999/2000:TU11, rskr. 1999/2000:238) Ändrad verksamhetsform för SJ m.m. konstaterade regeringen att den statliga upphandlingen av olönsam järnvägstrafik med trafikstart visade att det finns en stor potential att utveckla järnvägstrafiken. Upphandlingen resulterade i att tre nya operatörer etablerade sig på marknaden. De nya operatörernas anbud visade i flera avseenden på ett nytänkande som resulterat i trafikupplägg som utvecklar järnvägstrafiken i positiv riktning och har verkat vitaliserande på hela branschen. har dock övergången till de nya operatörerna inte varit oproblematisk. De allvarligaste störningarna orsakades av att som övertagit trafiken på gick i konkurs . Efter föredömligt snabbt genomförda förhandlingar mellan Rikstrafiken och SJ, vilka resulterade i att SJ övertog trafiken på Väskustbanan, kunde dock trafikstörningarna minimeras. Även problemen med biljettförsäljning och biljettsamordning i övergångsskedet ledde i vissa fall till svårigheter för resenärerna. Även flyglinjen har drabbats av störningar då operatören gått i konkurs. Förhandlingar med konkursförvaltaren har resulterat i att denne fortsätter att driva flyglinjen till avtalsperiodens slut. Tågresandet har haft en mycket positiv utveckling. Regeringen anser att denna utveckling skall stimuleras ytterligare. För att persontrafiken på järnväg skall kunna fortsätta sin positiva utveckling är det nödvändigt att tågtrafiken även fortsatt är konkurrenskraftig till pris och kvalitet samt ökar sin kundorientering. Regeringen anser även fortsatt att en effektiv konkurrens mellan olika trafikutövare och transportlösningar i grunden är ett verkningsfullt medel för att skapa ett transportsystem som effektivare och bättre uppfyller kundernas krav och behov. Den senaste tidens problem inom järnvägstrafiken pekar dock på att det finns skäl att utveckla persontrafiken på järnväg successivt och under kontrollerade former. Därför måste de önskvärda åtgärderna genomföras och utvecklingen ske stegvis på både kort och lång sikt. I propositionen Ändrad verksamhetsform för SJ m.m. föreslog regeringen vissa åtgärder för att utveckla järnvägstrafiken och skapa stabilare förutsättningar för den av staten upphandlade järnvägstrafiken. Vidare konstaterades mot bakgrund av utvecklingen mot ökande konkurrens i den nationella järnvägstrafiken samt pågående arbeten inom EU och att en fortsatt internationalisering av järnvägstrafiken kan förväntas, att en översyn av järnvägslagstiftningen bör genomföras. I propositionen Ändrad verksamhetsform för SJ m.m. behandlades även frågan om fordonsförsörjningen inom järnvägsektorn och regeringen föreslog härvid att Rikstrafiken skulle ges i uppdrag att analysera om det finns möjligheter att på ett helt konkurrensneutralt sätt tillhandahålla rullande materiel för den av staten upphandlade järnvägstrafiken. framhöll frågans vikt i sitt betänkande över propositionen. Regeringen har för avsikt att ge Rikstrafiken i uppdrag att genomföra denna analys. Staten, , och tecknade i samband med det trafikpolitiska beslutet en "Principöverenskommelse om lokal och regional kollektivtrafik på järnväg m.m." (prop. 1987/88:50, bilaga 1.19). Principöverenskommelsen omfattade de länsjärnvägar med persontrafik som staten 1987 hade ansvar för och innebär att det utgår en statlig ersättning till trafikhuvudmännen för att de övertagit ansvaret för persontrafiken längs vissa länsjärnvägar. Med principöverenskommelsen som grund tecknade staten och respektive trafikhuvudman avtal om en statlig ersättning omfattande 18 länsbanor. Avtalen om ersättning för länsjärnvägarna gällde normalt under till och med för flertalet av avtalen. Ersättningen har tidigare betalats via anslag D3, vilket nu ingår i Rikstrafikens ramanslag. Regeringen föreslog i budgetpropositionen att medel skulle avsättas från Rikstrafikens anslag för att säkra trafik som omfattas av den s.k. principöverenskommelsen fram till . Detta för att ge Rikstrafiken rådrum att på ett tillfredsställande sätt genomföra erforderliga bedömningar om vilken interregional trafik som bör ingå i statens upphandling, vilket även inkl. trafik längs länsjärnvägarna om denna är av interregionalt intresse. Rikstrafiken skall redovisa ett förslag till regeringen. Rikstrafiken inkom med en skrivelse där redovisas att resandestatistiken är alltför bristfällig för att göra en mer noggrann bedömning av det långsiktiga statliga engagemangets omfattning. Detta gäller inte minst trafiken på länsjärnvägarna. För att Rikstrafiken och trafikhuvudmännen skall få rådrum att vidareutveckla beslutsunderlaget bedömer Rikstrafiken att ett statligt stöd bör utgå även för den av trafikhuvudmännen redan upphandlade trafiken längs länsjärnvägarna . Regeringen delar Rikstrafikens bedömning att beslutsunderlaget i många stycken är bristfälligt och har därför tagit initativ till diskussioner med berörda parter om hur resandestatistiken kan utvecklas. Det finns mot den bakgrunden skäl att vänta med ett slutligt ställningstagande av vilken trafik som långsiktigt bör komma i fråga för ett statligt engagemang. Regeringen föreslår att Rikstrafiken ges mandat att även stödja av trafikhuvudmännen redan upphandlade trafik i huvudsak längs länsjärnvägarna. Regeringen vill dock betona att det inte skall vara fråga om en generell förlängning av ersättningen till trafikhuvudmännen. Det stöd som kan utgå bör övervägas bana för bana och anpassas till det faktiska trafikutbudet och den faktiska kostnaden samt maximalt uppgå till samma ersättning som utbetalas under innevarande år. Ersättningen bör rymmas inom föreslaget ramanslag för Rikstrafiken. Transportstöd till Antalet passagerare i Gotlandstrafiken har ökat och uppgick till 1,2 miljoner passagerare. Godsvolymen har varierat något över tiden men visar en positiv utveckling. Tillväxten har legat på för passagerare och för gods. Olika bedömningar pekar på en årlig tillväxt av trafikvolymen på mellan . sattes den nya höghastighetsfärjan i trafik. Inom de angivna kostnadsramarna kunde inledningsvis inrymmas två dagliga dubbelturer med höghastighetsfärjan april , dvs. Inför innevarande budgetår beslutade regeringen att Rikstrafikens anslagsram skulle dimensioneras så att trafik med höghastighetsfärjan skulle kunna upprätthållas i princip . Regeringen föreslog i budgetpropositionen att avvecklingen av gotlandstillägget skulle skjutas upp och att tillägget borde vara även . Som skäl anförde regeringen att frågan om utformningen av det framtida transportstödet till behövde behandlas vidare. Regeringen beslutade att uppdra åt och Rikstrafiken att analysera en separation av gods- och persontrafiken med fartyg till och från . Myndigheterna redovisade sitt uppdrag. Myndigheternas rapport bygger på två konsultrapporter och redovisar ett antal alternativa trafiklösningar, utan att något slutligt ställningstagande görs. Alternativen bygger på två grundkoncept; ett tvåhamnsalternativ (som ) och ett enhamnsalternativ (med som fastlandshamn). Samtliga alternativ jämförs kostnads- och kapacitetsmässigt med dagens trafikutbud. Generella konstateranden som görs i rapporten är att samtliga tvåhamnsalternativ är dyrare än samtliga enhamnsalternativ samt att trafik på en hamn ger möjligheter till en hög frekvens i trafiken som det genomsnittliga transportavståndet på fastlandet kan befaras öka. Vidare framhålls att gotlandstillägget bör avvecklas men förordar att det behålls tills man via förhandlingar med berörda parter kan uppnå en acceptabel avvecklingslösning. Rikstrafikens och redovisning remissbehandlas och regeringen har för avsikt att återkomma till vad gäller den framtida utformningen av färjetrafiken till och från . Jämställdhet Regeringen beslutade om direktiv (1999:83) för Rådet för jämställdhetsfrågor som rör transport- och IT-tjänst (N1999:11). Rådet skall i enlighet med direktiven följa olika jämställdhetsfrågor inom tjänsteområdena transporter och informationsteknik (IT) . Vidare skall rådet lämna förslag till åtgärder som syftar till att stärka jämställdheten på dessa områden inom kommunikationssektorn samt förslag till hur sådana åtgärder skall finansieras. Rådet skall också bedriva opinionsbildande verksamhet i form av bl.a. seminarier och informationsaktiviteter. Rådet skall behandla frågor om tillgänglighet på rättvisa villkor, utbildning, regional balans, ett hållbart samhälle, säkerhet och trygghet samt frågor om livskvalitet i arbets- och privatlivet. Även frågor om kompetens och rekrytering i det aktuella sammanhanget skall belysas. Rådet har lämnat en delrapport som behandlar IT- området. Rapporten avses remissbehandlas . Vidare gav regeringen de ansvariga myndigheterna inom transportsektorn i uppdrag att redovisa och bedöma de åtgärder de vidtar inom sina ansvarsområden från ett jämställdhetsperspektiv. Myndigheternas redovisningar har presenterats för regeringen. De kommer att överlämnas till Rådet för jämställdhetsfrågor för att utgöra underlag i dess fortsatta arbete. Regeringens förslag: En ny lag med bemyndigande om utjämning av taxor för vissa lastbilstransporter införs i avvaktan på att frågorna avseende formerna för ett stöd till transporterna till och från långsiktigt kan lösas. Ärendet och dess beredning: Genom det statliga transportstödet till färjetrafiken på subventioneras både person- och godstrafiken. Därutöver subventioneras godstrafiken genom det s.k. gotlandstillägget. beslutade (prop. 1995/96:44, bet. 1995/96:TU7, rskr. 1995/96:99) att gotlandstillägget skulle avvecklas med en tredjedel samt att lagen (1979:1035) med bemyndigande om utjämning av taxor för vissa lastbilstransporter (taxeutjämningslagen) skulle upphöra att gälla vid utgången av 1998. I avvaktan på en långsiktig lösning av frågan om transportstöd till och från har dock upphävandet av taxeutjämningslagen skjutits upp, genom riksdagsbeslut, år . Inom har det upprättats en promemoria i vilken det föreslås att en ny lag med bemyndigande om utjämning av taxor för vissa lastbilstransporter införs. Lagförslaget är identiskt med den nuvarande taxeutjämningslagen som upphävs vid utgången av 2000. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har haft några invändningar mot förslaget. Skälen för regeringens förslag: gotlandstilläggets avveckling, i enlighet med beslut, ledde till att fraktpriserna till höjdes, vilket fick negativa konsekvenser för näringslivet. Avvecklingen av gotlandstillägget lades därför på is och () fick regeringens uppdrag att utarbeta ett förslag till en modell för stöd till godstransporter till och från . Förslaget gick i korthet ut på ett nolltaxesystem, vilket skulle innebära en ökad kostnad för staten med ca . föreslog i sitt remissvar att stödet borde göras mer effektivt samt att gods- och persontransporterna borde separeras , så att godstransporterna subventioneras med ett regionalpolitiskt transportstöd och persontransporterna upphandlas av staten. Regeringen delade principiella inställning. Det fanns dock oklarheter i förslaget bl.a. avseende förhållandet till EG rätten. Regeringen initierade därför ett arbete för att klargöra utestående frågor och uppdrog åt och Rikstrafiken att analysera effekterna av en separation av gods- och persontransporterna med fartyg till och från . Myndigheterna redovisade sitt uppdrag. Rapporten remissbehandlas och remissvaren skall ha inkommit . I myndigheternas redovisning konstateras att det finns brister i utformningen av gotlandstillägget. Bland annat är gotlandstillägget konkurrenssnedvridande eftersom det missgynnar gotländska transportörer och man vet inte hur tillägget faktiskt påverkar fraktköpare på . Myndigheterna instämmer i att gotlandstillägget bör avvecklas och förordar en förhandlingslösning om hur avvecklingen skall ske. Myndigheterna noterar även att företrädare för det lokala näringslivet förordar en förhandlingslösning. I avvaktan på en förhandlingslösning framhåller myndigheterna att gotlandstillägget bör vara kvar. Regeringen delar och Rikstrafikens bedömning att det finns brister i utformningen av gotlandstillägget och att tillägget bör avvecklas . Regeringen bedömer dock att en avveckling av gotlandstillägget nu skulle medföra ökade fraktkostnader som alltför kraftigt drabbar boende och företag på . Regeringen bedömer vidare att en slutlig avveckling av gotlandstillägget bör kopplas till en eventuell förändring av färjetrafiken till och från så att man skulle kunna tillgodgöra sig de lägre kostnaderna för en förändrad trafikering samt att frågan angående transportstödets utformning långsiktigt kan lösas. En förändring av färjetrafiken kan ske tidigast efter utgången av 2003 eftersom den gällande avtalsperioden löper minst tills dess. läge i medför en transport- och konkurrensmässig nackdel. Regeringen anser det är angeläget att denna nackdel neutraliseras så långt det är möjligt. I avvaktan på att utestående frågor runt Gotlandstrafiken som beskrivits ovan skall kunna lösas långsiktigt anser regeringen att avvecklingen av gotlandstillägget inte bör fullföljas , utan bör tills vidare bibehållas på dagens nivå. har avvecklingen av gotlandstillägget skjutits upp år för år genom ändringar i lagen (1996:20) om upphävande av lagen (1979:1035) med bemyndigande om utjämning av taxor för vissa lastbilstransporter. Det är dock inte lämpligt att fortsätta göra ändringar i den lagen eftersom detta skapar en komplicerad författningsstruktur. Detta är skälet till varför en ny taxeutjämningslag med samma innehåll som lag föreslås i stället. Därmed kommer liksom f.n. pristilläggsnivåer och andra tillämpningsföreskrifter att regleras genom regeringsförordningar och föreskrifter. Analys och slutsats Regeringen noterar med tillfredsställelse volymökningen och därmed intäktsökningen i Gotlandstrafiken. Regeringen konstaterade i budgetpropositionen att höghastighetsfärjan fyllde ett resebehov även under lågsäsong. Därför föreslog regeringen en budgetram för Rikstrafikens trafikupphandlingar som möjliggjorde trafik med höghastighetsfärjan även . Ambitionsnivån för gotlandstrafiken bör ligga kvar även . Regeringen delar och Rikstrafikens bedömning att det finns brister i utformningen av gotlandstillägget och att tillägget bör avvecklas . Regeringen bedömer dock att en avveckling av gotlandstillägget nu skulle medföra ökade fraktkostnader som alltför kraftigt drabbar boende och företag på . 4.14.6 Budgetförslag 36:11 Rikstrafiken: Administration Tabell 4.59 Anslagsutveckling Tusental kronor 11 945 2001 Förslag 10 687 2002 Beräknat 10 882 2 2003 Beräknat 11 103 3 1 Varav 542 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2000. 2 Motsvarar 10 687 tkr prisnivå. 3 Motsvarar 10 687 tkr prisnivå. Med anslaget finansieras kostnader för ledning, ekonomiadministration, personaladministration och andra interna kostnader. Regeringens överväganden Regeringen föreslår inte några förändringar av anslaget. Tabell 4.60 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 10 542 Pris- och löneomräkning 145 Förslag 2001 10 687 36:12 Rikstrafiken: Trafikupphandling Tabell 4.61 Anslagsutveckling Tusental kronor 703 000 2001 Förslag 790 000 2002 Beräknat 790 000 2003 Beräknat 790 000 1 Summan av anslag: B2 Transportstöd till , D2 Köp av interregional persontrafik på järnväg m.m. och D3 Ersättning till Trafikhuvudmännen för köp av viss kollektivtrafik 2 Varav Rikstrafiken disponerar 52 950 tkr Rikstrafiken övertog tre anslag för statligt stöd till kollektivtrafik, B2 Transportstöd till , D2 Köp av interregional persontrafik på järnväg m.m. samt D3 Ersättning till trafikhuvudmännen för köp av viss kollektivtrafik. Dessa tre anslag adderades och omvandlades till anslaget D3 Trafikupphandling. Anslaget D3 bekostar statens upphandling av transportpolitiskt motiverad interregional persontrafik samt andra kostnader som går att hänföra till Rikstrafikens uppgifter. Anslaget får även användas för utredningar med anknytning till kollektiv persontrafik. Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser Utestående förpliktelser vid slut beräknas uppgå till . Regeringens överväganden Nivån på anslaget bestämdes utifrån beloppet för tidigare upphandlad trafik. Upphandlingen har fram t.o.m. gjorts av Delegationen för köp av viss kollektivtrafik. I och med Rikstrafikens bildande har ansvaret övergått till Rikstrafiken och delegationen har avvecklats. är Rikstrafiken inte längre bunden av några gamla upphandlingar och har därmed möjlighet att sluta nya avtal. Anslaget bör därför höjas till den nivå på som föreslogs budgetproposition. Regeringen konstaterar att hittillsvarande avtalsperioder försvårar för nya operatörer att lämna anbud. Regeringen föreslår därför att bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslaget 36:12 Rikstrafiken: Trafikupphandling, ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst 3 . Tabell 4.62 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 671 050 Ökat resursbehov 118 950 Förslag 2001 790 000 36:13 Viss internationell verksamhet Tabell 4.63 Anslagsutveckling Tusental kronor 18 579 2001 Förslag 7 500 2002 Beräknat 7 500 2003 Beräknat 7 500 Anslaget disponeras av för kostnader för bl.a. medlemsavgifter och resor förenade med deltagande i internationella organisationer m.m. Detta gäller främst internationella luftfartsförhandlingar, FN:s kommission för (ECE), Internationella järnvägsfördragen (COTIF, OCTI m.m.), internationellt samarbete vad gäller sjöfarten (IMO m.m.) samt EU. Regeringens överväganden Anslaget har varit och anslagssparandet är betydande. Regeringen bedömer att stundande uppgift som ordförandeland i EU kommer att medföra ett ökat behov av resor. Regeringen förutser därför att anslaget och anslagssparandet kommer att utnyttjas i väsentligt högre utsträckning . 36:14 Tabell 4.64 Anslagsutveckling Tusental kronor 31 000 2001 Förslag 32 680 2002 Beräknat 33 343 2 2003 Beräknat 34 062 3 1 Varav 2 000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2000. 2 Motsvarar 32 680 tkr prisnivå. 3 Motsvarar 32 680 tkr prisnivå. Anslaget skall bl.a. täcka kostnader för kompetensutveckling, lokaler, särskild utrustning och administration. VTI har i uppdrag att granska och kommentera trafikverkens miljörapporter och de beräkningsmodeller och underlag som använts. Vidare skall VTI uppdatera sammanställningar av beräkningsmodeller och underlag för beskrivning av energianvändning och avgasemissioner. Anslaget skall täcka kostnader för dessa uppdrag. Tabell 4.65 Uppdragsverksamhet Tusental kronor Uppdragsverksamhet Intäkter Kostnader Resultat (Intäkt - kostnad) Utfall 1999 119 747 123 443 -3 696 Prognos 2000 111 500 137 500 -26 000 Budget 2001 111 500 111 500 0 Regeringens överväganden Regeringen anser att VTI har en viktig funktion som sektorsforskningsorgan inom kommunikationssektorn.