prop · GP031d14 · 2001-09-20 00:00:00 — Inom arbetsmarknadspolitiken har medel kunnat användas för otraditionella insatser i form av projekt som är arbetsmarknadspolitiskt motiverade men som inte ryms inom ordinarie program. Syftet är att pröva nya metoder för att bättre uppnå verksamhetsmålen. Resultaten av insatserna har dock varit svåra att följa upp. Den totala medelsramen för otraditionella insatser har omfattat andra ändamål än projekt, t.ex. förhöjda dagsverkskostnader i samband med anställningsstöd och reseersättning vid arbetsmarknadsutbildning. Medelsramen på anslaget för arbetsmarknadspolitiska program har renodlats till att endast avse projekt med arbetsmarknadspolitisk inriktning. Övriga ändamål finansieras utanför denna medelsram. har föreskrifterna förtydligats vad gäller behovet av syfte och uppföljning av projekten. Förutsättningarna för uppföljning och återrapportering har därmed ökat. Genom regeringens särskilda satsning på feriearbeten för gymnasiestuderande ungdomar skapades närmare 33 000 sommarjobb (uppgifterna är ännu inte tillgängliga). Mot bakgrund av den kraftigt minskade ungdomsarbetslösheten har medlen halverats till jämfört med tidigare. Syftet med satsningen är främst att skapa arbetstillfällen för ungdomar som har särskilda svårigheter att ordna sommarjobb på egen hand, inte sällan handlar det om ungdomar med invandrarbakgrund. Länsarbetsnämndernas sammanställningar visar att antalet ungdomar med invandrarbakgrund bara utgjorde 5 av det totala antalet feriearbetande. Detta kan inte anses tillfredsställande. AMS bör därför se över hur medlen för feriearbeten fördelas mellan länen och hur avtalen med berörda kommuner skrivs för att garantera att en större andel av dessa medel används för att underlätta för invandrarungdomar att erhålla sommarjobb. Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet Arbetslöshetsersättning lämnas vid ofrivillig arbetslöshet och kompenserar för förlorad arbetsinkomst. I de arbetsmarknadspolitiska programmen lämnas aktivitetsstöd till deltagarna eller skattereduktion till arbetsgivarna, alternativt bidrag till arbetsgivare. Arbetslöshetsersättningen förutsätter och gör det möjligt att den arbetslöse aktivt söker arbete medan aktivitets- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 stödet förutsätter och gör det möjligt med kompetensutveckling under arbetslöshet. Reglerna för arbetslöshetsförsäkringen har förändrats för att stärka incitamenten att söka arbete. De nya reglerna trädde i kraft . Syftet med reformen är att stärka arbetslöshetsförsäkringens roll som omställningsförsäkring som rundgången mellan öppen arbetslöshet och arbetsmarknadspolitiska program bryts. Arbetsmarknadspolitiska program kommer inte längre att återkvalificera till nya perioder med arbetslöshetsersättning. får den arbetssökande begränsa sitt arbetssökande. Därefter ställs krav på den sökande om både yrkesmässig och geografisk rörlighet. höjdes högsta ersättningen med från högst 580 till högst . För arbetslösa med grundbelopp höjdes ersättningen från till . I händelse av arbetsgivares konkurs utbetalas inom vissa begränsningar en statlig lönegaranti för de fordringar som arbetstagaren har. fastställde ett samlat programdokument för Europeiska socialfondens mål 3 i avseende . Den övergripande strategin för det svenska mål 3-programmet, och för motsvarande delar av mål 1-programmet, är att stärka individens ställning på arbetsmarknaden genom kompetensutveckling av såväl arbetslösa som sysselsatta. Även andra insatser som kompletterar den nationella sysselsättningspolitiken skall göras, bl.a. insatser som särskilt riktas till personer med utländsk bakgrund och funktionshindrade. Yt- terligare socialfondsinsatser genomförs inom ramen för mål 1- och mål 2-programmen. Gemenskapsinitiativet Equal syftar till att genom transnationellt samarbete främja nya metoder för att motverka all slags diskriminering och ojämlikhet i anknytning till arbetsmarknaden. Equal är en del av den europeiska sysselsättningsstrategin och den övergripande europeiska strategin för att bekämpa diskriminering och utslagning. Efter förhandlingar med företrädare för regeringen om det svenska programförslaget fastställde ett programdokument för Equal. Ett övergripande mål för Equal i är ett arbetsliv utan diskrimi- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 nering och ojämlikhet och som är präglat av mångfald. , , och har ett gemensamt uppdrag att tillsammans utveckla samverkan för att stödja individer i behov av rehabilitering att komma in i eller tillbaka till arbetet. De regionala tillväxtavtalen är ett instrument i det regionala utvecklingsarbetet där arbetsmarknadspolitiska aktörer spelar en viktig roll i samverkan med aktörer inom andra politikområden. Satsningar på arbetsmarknadsutbildningar utgör ett väsentligt inslag i de regionala tillväxtavtalen. Inom regionalpolitiken vidtas en mängd åtgärder för att öka den långsiktiga tillväxten och sysselsättningen särskilt i de delar av som omfattas av nationella företagsstöd och EG:s geografiskt inriktade strukturfondsåtgärder bidrar regionalpolitiken till väl fungerande lokala arbetsmarknader. Också genomförandet av de lokala utvecklingsavtal som tecknats mellan regering och sju kommuner i de tre storstadsregionerna är arbetsmarknadspolitiken ett viktigt instrument. Kommunerna förutsätts kunna teckna ett samverkansavtal med respektive länsarbetsnämnd, innebärande långsiktigt gemensamma åtaganden inom arbetsmarknadspolitiken. Med erfarenheterna från som grund presenterade regeringen propositionen Vuxnas lärande och utvecklingen av vuxenutbildningen. I propositionen presenteras en nationell strategi med det övergripande målet att alla vuxna ges möjlighet att vidga sina kunskaper och utveckla sin kompetens. Det livslånga lärandet beskrivs som en i grunden individuell process och samhällets insatser måste därmed utgå från de enskilda individernas behov. Individernas möjligheter att förverkliga ett livslångt lärande kräver en grundläggande samsyn och samverkan över olika politikområden. biföll förslagen i propositionen om Kvalificerad yrkesutbildning och utbildningsformen permanentas fr.o.m. . Satsningen på kvalificerad yrkesutbildning utgör en central del i vidareutvecklingen av den yrkesinriktade vuxenutbildningen. Utbildningsfrågorna har fått en allt mer framträdande plats i EU:s arbete för ökad sysselsätt- Utbildning är nu ett huvudområde för insatser för att uppnå målet att bli världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska, kunskapsbaserade ekonomi med möjlighet till hållbar ekonomisk tillväxt, med fler och bättre arbetstillfällen och en högre grad av social sammanhållning. Rapporten om framtidsmålen för utbildningssystemen som beställt till Stockholmstoppmötet skall bidra till arbetet inom Luxemburg- och Cardiffprocesserna. Till huvudmålen hör att säkerställa en hög utbildningskvalitet, att underlätta tillgång för alla till god utbildning under hela livet och att öppna utbildningssystemen mot omvärlden. För angavs följande övergripande mål för arbetsmarknadspolitiken. hålla nere vakanstiderna för lediga platser, motverka långa tider utan reguljärt arbete, medverka till att underlätta och stimulera omställning och därigenom öka flexibilite- ten på arbetsmarknaden. Regeringen angav sju verksamhetsmål för AMV som ansluter till de övergripande målen. Av dessa sju verksamhetsmål har fyra uppnåtts. Regeringens bedömning är att det råder en viss obalans i AMV:s måluppfyllelse i förhållande till de tre övergripande målen för arbetsmarknadspolitiken. Sammantaget är emellertid slutsatsen att arbetsmarknadspolitiken har fungerat väl och att AMV har utfört sitt uppdrag tillfredsställande, flertalet mål har uppnåtts. Det finns dock utrymme för förbättringar. Det gäller främst de resultat som AMV presenterat i förhållande till det övergripande målet att hålla vakanstiderna nere för lediga platser som kan förbättras och som ligger till grund för regeringens bedömning. En mer utförlig analys av måluppfyllelsen presenteras under respektive rubrik för de övergripande målen. Arbetsmarknadspolitiken skall bidra till att motverka en könsuppdelad arbetsmarknad samt bidra till att skapa förutsättningar för jämställdhet mellan kvinnor och män i arbetslivet. svenska arbetsmarknaden är starkt könsuppdelad och män och kvinnors utbildnings- och yrkesval är i hög grad könsbundna liksom många arbetsgivares val av arbetskraft. Detta går också igen i de arbetsmarknadspolitiska programmen. AMS fick i uppdrag av regeringen att redovisa de insatser som genomförs för att bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden, analysera resultaten av dessa samt redovisa en strategi för det fortsatta arbetet. AMS redovisade uppdraget till regeringen . Utgångspunkten är att det ingår i det grundläggande uppdraget för AMV att bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden. görs omfattande insatser för att minska deltidsarbetslösheten och huvuddelen av de deltidsarbetslösa är kvinnor. I satsningen ingår att kvinnor som vill ha heltidsarbete bland annat skall erbjudas utbildning inom det yrkesområde de söker arbete. För att få ökat genomslag i arbetet med att bryta könsuppdelningen på arbetsmarknaden behöver AMS som chefsmyndighet arbeta med ökad systematik och tydlighet i jämställdhetsfrågorna gentemot den regionala och lokala nivån inom verket. AMS har tagit fram en strategi för det fortsatta arbetet med att bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden. Antalet deltidsarbetslösa är fortfarande högt. Enligt SCB:s arbetskraftsundersökning arbetar 951 600 deltid varav 233 800 personer önskar utökad tid. Av dessa är 169 300 kvinnor och 64 500 män. Parternas åtagande att halvera deltidsarbetslösheten inom vård och omsorg uppnåddes inte trots att vården är en sektor där det råder stor brist på personal. Minskningen var från 29 493 till 25 71 personer. Deltidsarbetslösheten har dock fortsatt att minska med i jämförelse med , men mycket återstår att göra. AMS har därför fått ett uppdrag som innebär att AMS i samverkan med arbetsmarknadens parter skall intensifiera sitt arbete med att minska deltidsarbetslösheten även inom andra branscher. Hålla vakanstiderna nere för lediga platser Till detta mål anknyter två av AMV:s verksamhetsmål, dels att arbetsgivare skall ha fått tillräckligt med sökande , dels att skall ha arbete efter avslutad yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning. AMV har inte uppnått något av dessa mål. Målen är i linje med EU:s 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 sysselsättningsriktlinjer som bl.a. fastställer att medlemsstaterna skall vidta åtgärder för att förbättra jobbmatchningen och för att förebygga och motverka flaskhalsar. Genom att snabbt och med god kvalitet förmedla arbetssökande till de lediga platser som anmälts till arbetsförmedlingarna skall vakanstiderna hållas nere. För att motverka flaskhalsar skall den upphandlade yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen prioriteras och inriktas mot bristyrkesområden. nyanmäldes över 522 000 platser vid landets arbetsförmedlingar. Det är 54 000 fler platser än året innan. Målsättningen var att av de arbetsgivare som anmält en ledig plats till arbetsförmedlingen skulle få sökande inom den tid som överenskommits med arbetsförmedlingen. Målet har inte uppnåtts . Enligt AMS stickprovsundersökning anger av arbetsgivarna att de fått sökande inom överenskommen tid. anger att de fått tillräckligt med sökande för att kunna anställa, dock inte inom överenskommen tid. Lägst andel arbetsgivare som anser sig fått sökande inom överenskommen tid återfinns inom sjukvård, undervisning samt teknik och data, dvs. inom områden där det fanns en viss brist på sökande . Högst andel finns inom yrken för kontors- och kundservicearbete samt annat arbete som kräver specialkompetens. Arbetsförmedlingen skall bedöma och om möjligt ha en dialog med arbetsgivaren om en realistisk tid för rekrytering, och framförallt diskutera kompetenskraven för jobbet. Det är inte realistiskt att kräva att arbetsförmedlingen aktivt skall gå in i diskussioner med varje arbetsgivare som anmäler en ledig plats. Det bör ligga i arbetsförmedlingens profession att bedöma såväl vilka platser som är svårtillsatta, som behovet av att informera om olika former av statligt stöd. RRV framhåller i sin analys i rapporten arbetsförmedling (RRV2001:15) att AMV har svårt att få balans mellan de tillväxtpolitiska och fördelningspolitiska målen inom arbetsmarknadspolitiken. RRV menar att AMV tenderar att lägga alltför stor tyngdpunkt på de fördelningspolitiska målen, något som kan innebära att arbetsgivarkontakter inte prioriteras tillräckligt. En konsekvens av detta kan bli svårigheter att förmedla jobb till sökande med behov av särskilt stöd, enligt RRV. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Tabell 4.4 Kvantitativa verksamhetsmål och 2001 Ag fått tillräckligt med sökande i tid Arbete efter yrkesinriktad utbildning Antal i särskilda program för Genomsnittlig lönebidragsnivå till andra arbetsgivare än allmännyttiga organisationer Sysselsättning (miljoner timmar) Rekrytering av gravt arbetshandikappade Övergångar till reguljära arbetsmarknaden Källa: AMS årsredovisning *Avser Fr.o.m infördes en ny struktur med indelning i politikområde. AMV:s verksamhet indelades i verksamhetsgrenar med mål och resultatindikatorer **AMS redovisar andel arbetsgivare som fått tillräckligt med sökande för att kunna anställa. gällde målet andelen arbetsgivare som fick tillräckligt med sökande inom den tid som överenskommit med arbetsförmedlingen ***Resultat Två andra rapporter från AMS, Ura 1999:14 In- formationsflödet och Rekryteringsprocessen samt Ura 1999:11 om långtidsarbetslöshetens orsaker, understryker vad som sägs i RRV:s rapport. Långtidsarbetslösa har i många fall ett sämre kontaktnät än andra och bör därför ha större chanser att få ett jobb via förmedlingen om denna har goda arbetsgivarkontakter. Förmedlingens kontakter med arbetsgivaren måste också präglas av trovärdighet. Förmedlaren måste ha en god bild av den sökandes kompetens och företagens behov. Vikten av goda arbetsgivarekontakter framhålls också i (IFAU:s) rapport personer med nedsatt arbetsförmåga ett arbetsgivarperspektiv (2001:5). Undersökningen visar bl.a. att det finns brist på information till arbetsgivare. Det föreligger t.ex. ett generellt informationsbehov avseende vilka myndigheter arbetsgivarna kan vända sig till och vilka statliga stöd som kan lämnas vid anställning av en person med nedsatt arbetsförmåga. I AMS kartläggning Rätt man på fel på plats en studie av arbetsmarknaden för utlandsfödda akademiker som invandrat (Ura 2001:5) framkommer att utlandsfödda akademiker i betydligt lägre utsträckning än svenskfödda hade ett arbete som motsvarade deras utbildningsnivå. Av de utlandsfödda hade ett arbete inom utbildningsyrket medan motsvarande andel för svenskfödda var 85 pro- Resultaten visar att det i gruppen utlandsfödda med högskoleutbildning finns en outnyttjad kompetensreserv inom yrkesområden där det råder brist på arbetskraft. Genom tidig kartläggning av invandrares utbildningsbakgrund och erbjudande om kompletterande högskoleutbildning kan en fortsatt utveckling av detta slag motverkas. AMS har bedrivit kompletterande högskoleutbildningar inom ramen för arbetsmarknadsutbildning till sjuksköterskor, lärare, tandläkare, läkare och ingenjörer för högutbildade invandrare. Det krävs emellertid ytterligare resurser vilket var bakgrunden till regeringens förslag budgetproposition att tillföra ytterligare medel till detta ändamål. Arbetsförmedlingen har ett väl utbyggt system med internettjänster för att hantera lediga platser och arbetssökande. Majoriteten av de arbetssökande och arbetsgivarna kan med dessa verktyg få kontakt med varandra utan resurskrävande insatser från arbetsförmedlingen. Förutom Platsbanken, där arbetsgivare kan annonsera efter arbetskraft består arbetsförmedlingens arbetsplats av en CV-databas () där arbetsgivare kan ta direktkontakt med arbetssökande och Yrken och studier som erbjuder intressetest och utbildningsinformation. hade arbetsförmedlingens Platsbank över 400 000 unika besökare. Totalt hade Platsbanken över 2,5 miljoner besök under . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Arbetsmarknadsutbildning är vid sidan av platsförmedling den viktigaste insatsen. Målet var att av dem som avslutat yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning skulle ha arbete . Målet har inte uppnåtts, men resultaten har avsevärt förbättrats . Målet infördes första gången för . fick ett arbete efter avslutad yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning. Noterbart är dock att resultaten skiljer sig avsevärt mellan länen. Här torde det finnas möjligheter att ta till vara kunskaper och erfarenheter inom organisationen för att uppnå bättre resultat. delen som erhåller arbete efter avslutad förberedande utbildning är betydligt lägre än motsvarande andel efter yrkesinriktad utbildning. Den fördelning som finns mellan förberedande och yrkesinriktad utbildning måste granskas mot bakgrund av att utbildningen skall tillgodose såväl tillväxtorienterade som fördelningspolitiska mål. Ökningen av antalet deltagare i förberedande utbildning förklaras av aktivitetsgarantins tillkomst och ett tilltagande behov av introduktionskurser på grundläggande nivå. Det kan finnas anledning att uppmärksamma att en relativt liten andel går över från förberedande till yrkesinriktad utbildning. Tabell 4.5 Antalet långtidsarbetslösa och långtidsinskrivna och deras andel av arbetslösa respektive samtliga inskrivna i respektive grupp (%)* (%)** Antal (%) *Andel av det totala antalet arbetslösa i respektive grupp. **Andel av det totala antalet inskrivna i respektive grupp. Källa: AMS, Statistiktjänst 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 I IFAU:s rapport jämförelse av arbetsmarknadsprogrammens effekt på anställningssannolikheten(2001:2) framhålls att program med praktikinslag har en större effekt på anställningsbarheten än arbetsmarknadsutbildning. Re- sultatet av den undersökningen avsåg deltagare som 1999 avslutat program. sägs att arbetsmarknadsutbildning inte kan avfärdas med dessa resultat som grund. Det främsta skälet är att arbetsmarknadsutbildningen i mindre utsträckning riktades mot bristyrken samt att andra program hade större direkta undanträngningseffekter. Det verksamhetsmål som sattes 1999 om att skall ha arbete efter avslutad arbetsmarknadsutbildning visar sig nu ge resultat även om målet inte är helt uppfyllt. Flaskhalsar som kan följa av en positiv utveckling på arbetsmarknaden har motverkats. Ar- betsmarknadsutbildningen riktas nu i högre grad mot bristyrken och praktikinslag i utbildningen har ökat. Tabell 4.6 Arbetsmarknadspolitiska program Andelen som gått till arbete efter avslutat program redovisas för samtliga program i tabell 4.6. Till detta mål anknyter två av AMV:s verksamhetsmål rörande långtidsarbetslösa och ungdomsgarantin. AMV har uppnått målen vilka är högre satta än de sysselsättningsriktlinjer som handlar om att bekämpa ungdoms- och långtidsarbetslöshet. var drygt 37 000 personer registrerade som långtidsarbetslösa på arbetsförmedlingen. Det är mer än en halvering jämfört med året innan. Målsättningen var att färre än 48 000 skulle vara långtidsarbetslösa vid utgången av 2000. Målet har uppnåtts genom en stark efterfrågan på arbetskraft i kombination med att de som är eller riskerar att bli långtidsarbetslösa har prioriterats till de arbetsmarknadspolitiska programmen. Andel i arbete efter avslutat program (%) Skyddat arbete hos offentliga arbtsgivare Förstärkt anställningsstöd(för 2-års inskrivna) Särskilt anställningsstöd, personer Förstärkt anställningsstöd (för 4-års inskrivna) Resursarbete i offentlig verksamhet Kommunalt program, ungdomar Ungdomsgaranti för ungdomar 20-24 år Aktiviteter inom vägledning och platsförmedling Jobbsökar-/vägledningsinsatser (utanför aktivi- Projekt med arbetsmarknadspolitisk inriktning **Avser . Källa: AMS statistiktjänst. var drygt 16 av de långtidsarbetslösa mellan . Även andelsmässigt har en minskning skett från föregående år men i långsammare takt än för yngre. Målsättningen var också att de som är eller riskerar att bli långtidsarbetslösa skulle ha en individuell handlingsplan med hög kvalitet. Det är i första hand kvaliteten i handlingsplanerna som uppvisat brister. Insatser har gjorts för att förbättra kvaliteten, bl.a. har en kvalitetsstandard utvecklats. I AMV:s årsredovisning framhålls att kvaliteten har förbättrats. Det är viktigt att årsredovisningen tar fram olika indikatorer som belyser detta. I samband med att reglerna förändrades för arbetslöshetsförsäkringen har också handlingsplanens funktion som styrinstrument lyfts fram. Detta i kombination med arbetet med aktivitetsgarantin, som förutsätter att en handlingsplan är upprättad, skapar troligen ett större genomslag för handlingsplaner med god kvalitet i organisationen. I de uppföljningar som avgjorts i samband med aktivitetsgarantin har det framkommit att sökande som omfattas av aktivitetsgarantin oftare har en handlingsplan med bättre kvalitet än andra sökande. Slutsatsen är att arbetet med att säkerställa kvaliteten och delaktigheten i handlingsplanen utvecklas åt rätt håll, men att mycket återstår att göra. Målsättningen för ungdomar har varit att de skall erbjudas reguljärt arbete, lämplig utbildning, praktik eller sysselsättningsskapande åtgärder . Enligt AMV:s resultatredovisning har av målgruppen fått ett erbjudande enligt målsättningen. Bedömningen är att resultatet är fullt tillfredsställande och målet måste anses vara uppnått då det operativt inte är möjligt att nå på grund av bl.a. eftersläpningar i registreringen i de administrativa datasystemen. Statskontorets utredning Särskilda ungdomsåtgärder? Om kommunala ungdomsprogrammet och utvecklingsgarantin har varit föremål för remissbehandling. I utredningen ifrågasätts behovet av särskilda ungdomsåtgärder. Varken det kommunala ungdomsprogrammet (KUP) eller ungdomsgarantin (tidigare utvecklingsgarantin) anses av Statskontoret som arbetsmarknadspolitiskt motiverade eller ändamålsenliga bl.a. eftersom arbetsmarknadssituationen har förändrats vilket resulterat i en betydligt lägre ungdomsarbetslöshet. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Motverka långa tider utan arbete Till detta mål anknyter AMV:s verksamhetsmål för långtidsinskrivna, målsättningarna för arbetshandikappade och samtliga verksamhetsmål för . Vidare föreskriver EU:s sysselsättningsriktlinjer att varje medlemsstat skall se över och om lämpligt informera skatte- och bidragssystemen för att minska fattigdomsfällorna och ge incitament till arbetslösa och icke verksamma personer att söka och påbörja arbete eller annan verksamhet som ökar deras anställbarhet. Antalet långtidsinskrivna har minskat markant . Antalet långtidsinskrivna har t.o.m. minskat mer än totala antalet arbetslösa. Vid slutet av 2000 var 52 500 personer långtidsinskrivna på arbetsförmedlingen. Motsvarande period året innan var drygt 72 000 personer långtidsinskrivna. AMV har mer än väl uppnått målet att färre än 62 000 skulle vara långtidsinskrivna . Arbetsförmedlingarna har prioriterat denna målgrupp. Andelen långtidsinskrivna som deltog i arbetsmarknadspolitiska program uppgick till sista kvartalet. Året innan var motsvarande siffra . Av de kvarstående långtidsinskrivna var eller äldre vid utgången av 2000. Andelen har ökat jämfört med året innan. Även andelen arbetshandikappade har ökat, från till . Andelen med utländsk bakgrund har dock minskat från . Andelen långtidsinskrivna av samtliga arbetssökande var sista kvartalet 2000. Aktivitetsgarantin, som infördes , har för de allra flesta deltagarna inneburit att deras arbetsvilja tagits till vara på ett konstruktivt sätt. Rundgången mellan åtgärder och arbetslöshetsersättning har ersatts av stabila och uthålliga aktiviteter på heltid på vägen till en anställning. visar tidigare erfarenheter att det ofta uppstår problem när nya aktiviteter eller program införs vilket även gäller aktivitetsgarantin. AMS har uppmärksammat regeringen på dessa problem och även lämnat förslag på hur problemen går att lösa.