prop · GO031D13 · 2001-01-01 00:00:00 — 1 finansierades bidragen till UNIFEM över delpost 3, Övriga multilaterala insatser 2 flyttades i stöd till UNHCR från den bilaterala anslagsposten till basbudgetstödet 3 finansierades bidragen till Habitat över delpost 3, Övriga multilaterala insatser 4 Det totala bidraget 2001 uppgår till då en ingående reservation utnyttjas . Regeringen har beslutat att ge Sida i uppdrag att genomföra ett pilotprojekt för att utarbeta svenska strategier för olika FN-organ. Projektet skall leda till att strategier utvecklas för det svenska biståndet till UNDP, och liksom till som WHO, och FAO. Regeringen kommer slutligt att fastställa dessa strategier på samma sätt som beslut fattas om strategier för bistånd till enskilda länder. Regeringen kommer också att uppdra åt Sida att spela en mer central roll i bedömningen och uppföljningen av biståndet till FN:s fonder och program. För att få en mer samlad bedömning av det svenska biståndet kommer regeringen att uppdra åt Sida att också ansvara för utbetalning och uppföljning av det reguljära stödet till ovan nämnda fonder och program fr.o.m 2001. har arbete pågått för att med , (UNDP), , () och () utveckla nya modeller för finansiering av organisationerna i syfte att öka långsiktighet, förutsägbarhet och en mer rättvis bördefördelning. En del i detta arbete innebär att UNDP, UNFPA och inför en mål- och resultatstyrd budgetprocess för att skapa en tydligare koppling mellan tillgängliga resurser och verksamhetens inriktning. har varit pådrivande i detta arbete. kommer arbetet att inriktas på att genomföra de nya finansieringssystemen. Inom ramen för det nya finansieringssystemet har UNDP presenterat en första resultatrapport om organisationens samlade verksamhet. Inom FN-systemet har UNDP en nyckelroll vad gäller att föra en aktiv dialog kring övergripande utvecklingsfrågor. Reformprocessen inom UNDP har under ledning av organisationens nye chef, som tillträdde , ytterligare intensifierats. Ansträngningarna att reformera UNDP har dock ännu inte förmått hejda den nedåtgående trenden i bidragen. Den svenska bidragsnivån, av den totala basbudgeten, placerar på femte plats bland givarna. Under nästa budgetår beräknas en viss ökning av bidrag. verkar för ett ökat gemensamt ansvarstagande för UNDP:s finansiering bland organisationens medlemmar och för att UNDP ska komma ur den rådande finansiella krisen. UNFPA är en väl fungerande organisation som framgångsrikt bidrog till att om befolkning och utveckling resulterade i användbara och konkreta rekommendationer. UNFPA arbetar särskilt med att stärka människors sexuella och reproduktiva hälsa och rättigheter och bidrar till att stärka den politiska viljan för att öppet diskutera och hantera dessa känsliga frågor. bidrag till UNFPA placerar på sjunde plats bland givarna. En ökning av bidraget till UNFPA beräknas för nästa budgetår. , , arbetar för att stärka barnets rättigheter, dess sociala och ekonomiska livsvillkor, överlevnad, trygghet, utveckling och deltagande. FN:s konvention om barnets rättigheter och målen från barntoppmötet är viktiga utgångspunkter. har genomfört ett omfattande internt utvecklingsarbete för ökad effektivisering och förbättrat resursutnyttjande. Svenska profilfrågor i är ett fördjupat rättighetsperspektiv, ökad fattigdomsinriktning, kapacitetsuppbyggnad och långsiktighet i utvecklingssamarbetet, ökad fokus på orsaker, konsekvenser och åtgärder rörande utsatta barns livsvillkor och rättigheter samt förstärkt vikt vid barns och ungas deltagande. ger vidare högsta prioritet åt uppföljningen av barntoppmötets mål som äger rum i ett särskilt möte i (UNGASS 2001). Ökat stöd beräknas under delposten. UNIFEM, , bedriver ett arbete med god katalytisk effekt för att integrera ett jämställdhetsperspektiv i FN:s arbete, både vad gäller policy och fältverksamhet. Fokus ligger på stöd till kvinnliga småföretagare, åtgärder för att stärka kvinnors rättsliga och sociala ställning och motverka våld mot kvinnor samt stöd till kvinnor som organiserar sig lokalt för att förbättra sina villkor. beräknas en höjning av bidraget till UNIFEM. UNCDF, , skall bidra till fattigdomsbekämpning genom insatser i syfte att förbättra lokal samhällsstyrning och decentralisering. Stöd ges till mikrofinansieringsprojekt, vissa infrastrukturprojekt, lokala uvecklingsfonder och ekologiska utvecklingsprojekt. En oberoende utvärdering som genomfördes visade att UNCDF på lyckats omorientera sin verksamhet och projektportfölj i enlighet med de intentioner som UNCDF presenterade i sitt policydokument 1995. avser att öka bidraget till organisationen under nästa budgetår. UNHCR, FN:s flyktingkommissarie, är en av FN-systemets mest tongivande humanitära aktörer. Flyktingfrågan har blivit alltmer förknippad med politisk konfliktlösning och FN:s högkommissarie för flyktingar har betonat behoven att angripa grundorsakerna till flyktingproblemen. har varit drivande i när det gäller förbättrad öppenhet, ökad flexibilitet och förutsägbarhet i UNHCR:s resurser. antog 1999 en enhetlig programbudget som ersätter den tidigare uppdelningen på insatser för flyktingar och katastrof- och repatrieringsinsatser. I enlighet med Amsterdamfördraget har UNHCR en viktig rådgivande roll i förhållande till EU, och deltar aktivt bl.a. i den av prioriterade högnivågruppen om asyl och migration. Det svenska bidraget fördelas av UNHCR i dialog med i enlighet med ett ingånget avtal mellan parterna. Denna finansieringsmodell har av UNHCR framhållits som mönsterbildande och ligger i linje med svenska strävanden att verka för en mer stabil och förutsägbar samt tillräcklig finansiell bas i olika FN-organ. En mindre höjning av bidragsnivån förutses för nästa budgetår. bistod WFP, , närmare 90 miljoner människor. WFP har varit en stor aktör när det gäller länder med akuta försörjningsproblem till följd av strukturella ekonomiska problem. var WFP:s enskilt största mottagare . I takt med att WFP:s verksamhet har förändrats och programmet fått ett både utvidgat och mer komplext ansvar behöver styrelsens roll förändras. /2000 har styrelsen arbetat med att ta fram förslag till bättre styrformer och med en strategi för resursmobilisering. var 1999 den tionde störste givaren till WFP. förutses en höjning av årsbidraget. Det svenska stödet skall användas för WFP:s verksamhet i samband med katastrof- och humanitära insatser och vid övergång till utvecklingsinsatser. Övrigt stöd till WFP kommer att utgå från medel som disponeras av Sida. UNRWA, för Palestinaflyktingar, spelar genom sitt mandat för att bistå de palestinska flyktingarna en betydelsefull roll för stabiliteten och en fredlig utveckling i regionen. UNRWA:s instabila finansiella situation är fortsatt ett problem och de ständiga underskotten med påföljande appeller ödesdigra för organisationens möjligheter att genomföra sitt mandat. UNRWA genomförde 1999 en reformering av sitt budgetsystem vilket var ett viktigt steg mot ökad öppenhet i organisationens verksamhet. var organisationens tredje största bidragsgivare och en av de få givare som ger sitt bidrag icke öronmärkt till UNRWA:s allmänna fond. avser fortsatt att aktivt verka för att UNRWA skall kunna fullgöra sina uppgifter på ett effektivt och förutsägbart sätt och att dess verksamhet skall grundas på öppenhet och effektiv medelsanvändning. Mot bakgrund av den vikt lägger vid UNRWA:s verksamhet både ur en humanitär och politisk synvinkel bör bidragsnivån till organisationen bibehållas. FN:s boende- och bebyggelsecenter, Habitat, har en central roll för uppföljning av Habitatagendan som antogs vid världskonferensen i om boende, bebyggelse och stadsutveckling. skall hålla ett särskilt möte för att följa upp Habitatagendans genomförande . Inom Habitat pågår ett omfattande reformarbete vilket bland annat resulterat i en ny och flexibel organisation, en total översyn av de finansiella rutinerna samt åtgärder för att förstärka den normativa verksamheten i syfte att ge centret en identitet som "Agency". Mot bakgrund av de reformansträngningar som Habitat genomgår samt de ökade arbetsuppgifter som uppföljningen av Habitatagendan medför förutses stödet till Habitat ökas. FN:s program för hiv/aids, , har under sina fem verksamhetsår utvecklat sitt arbete och fått en klar roll för att få ett samlat agerande inom FN-systemet mot spridningen av hiv/aids. Det ökade politiska gensvaret för hiv/aids, internationellt och nationellt, liksom det växande förtroendet för medför att och en rad andra givare nu ökar sitt stöd till organisationen. Genom upprättandet av ett regionalt hiv/aids kontor för söder om stärker sitt arbete med att bemöta epidemin i regionen på olika nivåer och med olika aktörer som t.ex. . Det svenska arbetet kommer också att stödja den externa femårsutvärderingen av samt främja en långsiktig, stabil finansiering. UNDCP, FN:s narkotikabekämpningsprogram, spelar en central roll i den internationella kampen mot narkotika. Med dess begränsade resurser kan dock programmet endast spela en katalytisk roll och måste därför involvera andra bilaterala och multilaterala givare i gemensamma insatser. I syfte att stärka organisationens arbete har aktivt deltagit i att utforma förslag till hur programmets styr- och finansieringssystem kan utvecklas med en bättre multilateral styrning och mer förutsägbar finansiering. Förslagen antogs av förra årets generalförsamling och arbetar nu aktivt för förslagens genomförande. Handelsrelaterat tekniskt bistånd bedrivs av , ITC och WTO. Verksamheten, som prioriterar de minst utvecklade länderna, är av stor betydelse för mottagarländerna och syftar till att stärka dessa länders integration i världsekonomin och världshandeln. Det förändrade internationella handelsmönstret med bl.a. större krav på informationsöverföring, ökad kapacitetsuppbyggnad, förbättrad utbudskapacitet och allmän handelskompetens visar att fortsatta biståndsinsatser genom de tre organisationerna är nödvändiga. För att göra tvistelösningsmekanismen inom WTO-systemet mer användarvänlig för , har ett antal i-länder, varav är ett, i samarbete med några utarbetat ett förslag till ett (). Detta center, som beräknas kunna starta sin verksamhet , kommer att vara oberoende och komplettera det existerande utbildnings- och tekniska bistånd som hanteras av . stöder på olika sätt denna biståndsverksamhet, bl.a. genom frivilliga bidrag. uppgick stödet till . I takt med de ökade behoven och kraven från mottagarländerna förutses ökat stöd. FN:s industriutvecklingsprogram, UNIDO, har haft svårt få in både de förhandlade bidragen och frivilliga bidrag och lider av akut medelsbrist för att genomföra de integrerade industriprogram som tagits fram med aktiv hjälp av EU. Det miljöinriktade arbetet med t.ex. Montrealprotokollet har rönt uppskattning och ett närmare samarbete har inletts med den Globala miljöfonden (GEF). Basbidraget till UNIDO bygger på den av generalkonferensen beslutade skalan för bidrag till den reguljära budgeten 2000-2001. står där för av budgeten vilket beräknas bli ca . Tabell 3.5 Internationella finansieringsinstitutioner Tusental kronor Budget 2000 Beräknat 2001 Världsbanksgruppen 870 000 1 010 000 Regionala utvecklingsbanker 180 000 210 000 Övriga utvecklingsbanker och fonder 210 000 130 000 Summa 1 260 000 1 350 000 Världsbanksgruppen består av den Internationella återuppbyggnads- och (), den Internationella utvecklingsfonden (), det Internationella finansieringsbolaget (IFC), det Multilaterala investeringsgarantiorganet (MIGA) och det Internationella centret för biläggande av investeringstvister (ICSID). bidrag till Världsbanksgruppen under avser . Världsbanksgruppen är den i särklass största enskilda källan för offentligt utvecklingsbistånd och lån till utvecklings- och östländer. Under lånade ut ca och ca . Det interna reformprogram som sjösatte avslutades . Positiva resultat har uppnåtts inom programmets huvudområden: större fokus på fattigdomsbekämpning, starkare inriktning på reformer och sociala frågor, högre kvalitet i samarbetsprojekten, decentralisering av organisationen till fältet samt högre prioritering av partnerskap med andra aktörer i det internationella utvecklingssamarbetet och med mottagarländerna. Reformprogrammet har på det stora hela svarat mot de förväntningar på programmet som och de nordiska länderna betonade när det utarbetades. En ny långsiktig ansats för fattigdomsbekämpning lanserades av . Om den genomförs fullt ut kommer den att få stor påverkan på det internationella utvecklingssamarbetet. Den nya ansatsen bygger på principer som formulerades i lanserade s.k. Comprehensive Development Framework (CDF), som ska omsättas i praktiken genom fattigdomsstrategier som upprättas av samarbetsländerna och sedan ligger till grund för givarnas biståndsprogram. Den nya ansatsen överensstämmer väl med grundtankar i svensk biståndspolitik och har fått starkt svenskt stöd. deltar aktivt i uppföljningen av genomförandet i fält. arbete med 2000/01, som har fattigdom som huvudtema och den omfattande intervjuundersökningen Voices of the Poor har redan gett viktiga bidrag till det nya tänkandet kring fattigdomsbekämpning. har gett finansiella bidrag till båda projekten och stod som värd för en konsultation med ett stort antal FN-organ om det första utkastet till rapporten. Skuldlättnadsinitiativet HIPC är ytterligare en komponent i den ökade fokuseringen på fattigdomsbekämpning. Vid och årsmöten fattades beslut om att bredda, fördjupa och öka takten i initiativets genomförande. agerar tillsammans med de övriga nordiska länderna för att få till stånd en förhandlingsmekanism för den långsiktiga finansieringen av HIPC-initiativet och för en rimlig bördefördelning mellan givarländerna. stärker nu också sitt samarbete med andra aktörer inom det internationella utvecklingssamarbetet, främst IMF, FN, WTO och de regionala utvecklingsbankerna och deltar aktivt i förberedelserna för det internationella högnivåmöte om utvecklingsfinansiering som ska äga rum 2001 enligt beslut i . Framsteg görs inom flera av prioriterade områden i verksamhet som arbete med reformering av offentlig förvaltning, stöd till den finansiella sektorn, jämställdhet och miljöfrågor. Bekämpning av hiv/aids lyfts fram som en central komponent i bankens arbete med att minska fattigdomen. Förhandlingar om den trettonde påfyllnaden av IDA-fonden beräknas påbörjas . Under dessa förhandlingar får goda tillfällen att på ett samlat sätt föra fram sina prioriteringar vad gäller riktlinjer för bankens utlåning till de fattigaste länderna. bidrog med i den tolfte IDA- påfyllnaden. Om man bortser från de två verksamhetsåren 1997-1999, då långivningen sköt i höjden på grund av den finansiella krisen, kan man skönja en tendens till långsiktig minskning av utlåning. Främsta skälet är att privat kapital i allt högre grad träder in där (och övriga utvecklingsbanker) tidigare var det enda alternativet, vilket är en positiv utveckling. En minskad utlåningsvolym aktualiserar frågor om bankens framtida roll, organisation och resursbehov. De åtgärder som vidtagits för att stärka Afrikanska (AfDB) sedan krisen har, enligt regeringens bedömning, skapat de nödvändiga förutsättningarna för att bankens verksamhet skall bli mer effektiv och tydligare inriktad på att stödja de regionala medlemsländernas kamp mot fattigdomen. Den femte höjningen av bankens kapital som slutligen kunde antas , för att bankens finansiella ställning kan hållas stark. bidrar med ca och lämnar statsgarantier för ett kapital om . Vidare har den åttonde påfyllnaden av Afrikanska utvecklingsfonden (AfDF) med ökat bankens kapacitet för aktiviteter i de fattigaste länderna. Riktlinjerna för utlåningen från fonden ligger väl i linje med svenska prioriteringar, med betoning på frågor som god samhällsstyrning, miljö och jämställdhet. för bankens verksamhet har stärkts betydligt genom visionsdokumentet som antogs . Visionen har följts upp med antagandet av ett antal riktlinjer och policies för bl.a. god samhällsstyrning, regional samverkan, dialog med det civila samhället och för aktiviteter inom utbildnings-, hälso- och privata sektorn. En jämställdhetsstrategi och riktlinjer för miljöinsatser är under framtagande. Banken har antagit en serie landstrategier, där planerna för bankens verksamhet läggs fast på basis av en analys och utvärdering av landets tidigare utveckling. Den interna omstruktureringen och effektiviseringen har också fortsatt. har en ny personalpolicy antagits och banken har beslutat att återupprätta sina landkontor för att få en bättre och direkt närvaro i sina samarbetsländer. Sammantaget utgör dessa reformåtgärder en god bas för bankens framtida verksamhet. planerar, tillsammans med Sida, att genomföra en konsultation med banken, för att bl.a. diskutera möjliga samarbetsformer i länder i där inte tidigare haft betydande närvaro. Framtiden för banken är dock inte helt bekymmersfri p.g.a. en till viss del omodern beslutsstruktur som orsakar onödig byråkrati. Personalens sammansättning speglar ännu inte i tillräcklig grad verksamhetens nya inriktning. Dessa frågor skall och 2001 belysas i en särskild organisationsstudie. Ett annat problem är de kroniska skuldländerna, vilket lett till en lägre kreditvärdighet och därmed dyrare upplåning. Det är ännu för tidigt att utvärdera hur banken lyckats genomföra och uppfylla de nya riktlinjer och mål som satts upp i reformprocessen. Ett första steg i utvärderingen kommer att ske under det närmaste året då givare samlas för att diskutera genomförandet av riktlinjerna för den åttonde påfyllnaden av fonden. Asiatiska (AsDB) har fortsatt utvecklingen mot en komplett utvecklingsbank. Verksamheten, som i tilltagande utsträckning inriktats på att åtgärda de ekonomiska och sociala effekterna av Asienkrisen, har alltmer präglats av en tydlig fattigdomsinriktning. President fastslog i samband med sitt tillträde att bankens övergripande mål är att minska fattigdomen i regionen, vilket följdes upp med att styrelsen antog en fattigdomsstrategi, som bl.a. skall ligga till grund för riktlinjer på områden såsom god samhällsstyrning, hälsa, jämställdhet och miljö. Bankens roll i det multilaterala systemet kommer att beröras i bankens vision som är under utarbetande. Visionen, som tar sitt avstamp i de internationella utvecklingsmålen och bankens fattigdomsstrategi, kommer att presenteras . För att befästa bankens roll i regionen har en ny policy tagits fram som bl.a. väntas leda till ett ökat antal regionkontor. För att stärka styrelsens roll och effektivitet har president presenterat en tio-stegs handlingsplan som kommer att verkställas med början . AsDB:s insatser med anledning av den finansiella krisen har tärt på bankens finansiella resurser. Upplånings- och utlåningsutrymmena förutses vara uttömda , vilket väntas leda till en tidigareläggning av bankens femte kapitalökning. Nya påfyllnadsförhandlingar, de åttonde i ordningen, för Asiatiska utvecklingsfonden (AsDF) påbörjades och kommer förhoppningsvis att kunna avslutas före innevarande års utgång. Den givarrapport, som kommer att utgöra förhandlingarnas slutresultat, kommer att behandla policyfrågor såsom god samhällsstyrning, miljö och jämställdhet, institutionella frågor samt bankens och fondens roll i det multilaterala systemet. och övriga nordiska länder spelar en drivande roll i flertalet av dessa frågor. () är regionens största multilaterala långivare. Banken har , ytterligare stärkt sin fattigdomsprofil bl.a. genom en ökad utlåning till de fattigaste länderna i regionen och en större andel socialt inriktade projekt. har tillsammans med de nordiska länderna varit drivande i diskussionen om bankens framtida roll i regionen, där vi betonat vikten av att fattigdomsbekämpning lyfts fram som den övergripande målsättningen för IDB:s verksamhet. De nordiska länderna har också understrukit vikten av att IDB analyserar sin roll i förhållande till andra aktörer. har också aktivt drivit på bankens arbete med god samhällsstyrning och jämställdhet, där viktiga framsteg har gjorts . avser att fortsatt betona vikten av att banken ökar personalens kompetens på dessa områden och att verksamheten i ökad omfattning decentraliseras till fältkontoren. Bankens verksamhet präglades av efterverkningarna av de senaste årens finansiella oro och naturkatastrofer. IDB agerade snabbt på dessa externa chocker genom en omfattande kris- och katastroflångivning. har förhandlat om medlemskap i (), en till IDB-gruppen knuten organisation, vilken stödjer utvecklingen av små och medelstora privata företag. Först vid skedde ett genombrott i förhandlingarna, vilket ledde till en övergångslösning för den svenska anslutningen till organisationen. En definitiv lösning väntas . () har stärkt sina insatser i de fattigaste länderna. IMF har också en viktig roll i finansieringen av HIPC-initiativet för skuldlättnad. I fonden finns ett särskilt fönster för stöd till reformering av de fattigaste ländernas ekonomier, Poverty Reduction and Growth Facility (PRGF). Mjuka lån lämnas som stöd till ekonomiska reformer inom ramen för genomförandet av de fattigdomsstrategier, s.k. PRSP (Poverty Reduction Strategy Papers) som länderna utarbetar. Detta sker i nära samarbete med . IMF:s deltagande i finansieringen av HIPC sker dels genom försäljning av en del av fondens guldinnehav, dels genom bilaterala insatser till vilka kommer att bidra. Övriga utvecklingsbanker och -fonder Internationella jordbruksutvecklingsfonden () har ett mycket tydligt fokus på fattigdomsbekämpning genom sin inriktning på fördelaktiga lån och projekt för att förbättra levnadsförhållandena för landsbygdsbefolkningen i de fattigaste länderna. Vid årsmötet inleddes konsultationer om en påfyllnad av fondens kapital, vilka beräknas bli klara . kommer även fortsättningsvis i , i nära samarbete med , och , bl.a. verka för att ytterligare förankra prioriterade mål i fondens verksamhet och för att förbättra samarbetet och arbetsfördelningen mellan de Rombaserade FN- organen verksamma på jordbruksutvecklingsområdet. Fonden för kapacitetsuppbyggnad i (ACBF) har huvudsakligen arbetat med att stärka utvecklingsländers kapacitet att utarbeta och genomföra makroekonomisk politik. fattades beslut om att bredda mandatet till att även innehålla insatser för att stärka kapaciteten inom den offentliga sektorn och dess skärningspunkt gentemot den privata sektorn. Inledningsvis skall ACBF koncentrera sig på områden som offentlig redovisning, statistisk analys och liknande, men verksamheten kommer successivt att omfatta ett bredare område. Regeringen bedömer att breddningen ligger mycket väl i tiden och att ACBF kan bli en viktig aktör inom några betydelsefulla områden t.ex. i anslutning till utarbetandet av s.k Poverty Reduction Strategy Papers. Nordiska utvecklingsfonden (NDF) ger fördelaktiga lån motsvarande IDA-villkor till främst låginkomstländer. Lånen, som finansieras genom bidrag från de nordiska länderna, ges till projekt som är av nordiskt intresse och som främjar ekonomisk och social utveckling. NDF ger krediter endast i samfinansiering med andra finansiärer - utvecklingsbanker och nordiska biståndsorgan. En utvärdering av NDF presenterades . Den gav ett övervägande gott betyg åt NDF och förordade ökat fokus på insatser inom infrastruktur respektive avveckling av privatsektorverksamheten i dess nuvarande form på basis av en bibehållen liten organisation, inriktning på "nordisk nytta" i form av upphandling av varor och tjänster och renodling av fondens komparativa fördelar vad gäller erfarenhet, kompetens i organisationen och den nordiska resursbasen. Samtliga nordiska länder har enats om att NDF:s komparativa fördelar talar för en fortsatt tyngdpunkt på ekonomisk infrastruktur, som det är viktigt att integrera sociala dimensioner i projekten. Den tidigare angivna målsättningen att av projekten skall avse social infrastruktur, multisektor och miljö bör ligga fast.