prop · GO031D12 · 2001-01-01 00:00:00 — Den pågående och planenliga uppbyggnaden av verksamheten medför för- bättringar av samordningsförmågan under störda förhållanden. Den fredstida förmågan till funktionssamordning är tillfredställande. Det informations- och erfarenhetsutbyte som skett mellan delfunktionerna och andra aktörer inom energisektorn har förbättrat förmågan att samverka. I samband med förberedelserna som genomfördes inom energiförsörjningen inför kartlades, analyserades och åtgärdades ett stort antal system inom energisektorn. Informationsinsatser genom- fördes och till nyårsnatten vidtogs erforderliga ledningsförberedelser. Under rådande om- världsläge gör regeringen bedömningen att samordningsförmågan är godtagbar. När det gäller energiförsörjningen bedömmer myndigheterna att förmågan att möta en oljekris i fred är god. Oljelagringen och övriga beredskapsåtgärder uppfyller de internationella kraven enligt EU:s och IEA:s regler.Vidare har den befintliga distributionsorganisationen kapacitet att förflytta erforderliga mängder drivmedel till prioriterade stationer som är försedda med reservkraftsuttag för drift vid elavbrott. De förbrukningsdämpande åtgärder som finns förberedda uppfyller de krav som ställs. Förmågan inom delfunktionen bränsle- och drivmedelsförsörjning vid påfrestningar i nuvarande omvärldsläge kan därmed anses vara godtagbar. Delfunktionens förmåga vid angreppshot med iståndsatta styrkor i ett förändrat omvärldsläge bedöms som sammantaget godtagbar i förhållande till önskvärd förmåga 2001. Vid höjd beredskap medför dock avsaknaden av en övad beredskapsorganisation vissa begränsningar. Regeringen gör ingen annan bedömning än myndigheterna då det gäller beredskapen på oljeområdet. I fråga om elområdet bedömer myndigheterna vad beträffar påfrestningar i nuvarande omvärldsläge att det sammantaget finns en godtagbar förmåga relaterat till försvarsbeslut att producera och distribuera el. Bristen på bevakningsresurser vid elförsörjningens skyddsobjekt är dock inte godtagbar. Elförsörjningens beroende av tele- och radiokommunikationer är gränssättande för delfunktionen. Vad beträffar angreppshot i ett förändrat omvärldsläge gör berörda bedömningen att det sammantaget finns en godtagbar förmåga att lösa de viktigaste uppgifterna i förhållande till önskvärd förmåga 2001. Regeringen gör ingen annan bedömning. Det är dock inte möjligt att säkerställa en helt störningsfri elförsörjning. ökar elberoendet i samhället, bl.a. till följd av ett ökat beroende av fungerande telekommunikationer och IT-system. Samhällsviktig verksamhet som oundgängligen måste fungera måste därför tillförsäkras tillgång till el för situationer då den ordinarie elförsörjningen inte fungerar. Ansvarig myndighet bedömer att förmågan inom funktionen är godtagbar. Regeringen anser för sin del att det finns osäkerheter i bedömningen. Regeringen vill betona att nivån på elberedskapen har utslagsgivande betydelse för det civila försvarets förmåga. Så gott som alla viktiga samhällsfunktioner är starkt beroende av en något så när stabil eltillförsel. är det uppenbart att sårbarheten hos elsystemet är betydande. Sammantaget innebär dessa två förhållanden att beredskapsåtgärderna på elberedskapsområdet måste ges den allra högsta prioritet. Det gäller åtgärder såväl på produktions- och distributionsområdena som hos användarna. Bedömningen av det civila försvarets förmåga utgår från en bas- eller grundförmåga som finns i samhället för fredstida händelser. Med denna fredstida samhällsförmåga som grund görs sedan en bedömning vad gäller de kompletterande statliga åtgärdernas effekt på samhällets förmåga att motstå ett krig. Bedömningen måste därmed göras av samhällets grundförmåga och de kompletteringar som i huvudsak finansieras via statliga medel, men som genomförs av myndigheter, kommuner, landsting, företag etc. Ju sämre förmåga samhället har att klara fredstida påfrestningar, desto fler åtgärder måste vidtas för att tillgodose kraven i krig. De resurser som skapas för krigets krav skall även kunna utnyttjas vid svåra fredstida situationer. Mot bakgrund av den relativt långa anpassningsperioden med neddragning av beredskapsåtgärder som följd, måste emellertid samhällets grundförmåga för att klara extrema fredstida situationer stärkas allt mer. 1998/99:33 redovisade regeringen de 11 områden där det bör finnas en särskild god beredskap när det gäller svåra påfrestningar på samhället i fred. Utifrån de planeringsförutsättningar som regeringen angav i bl.a. regleringsbrevet anser regeringen att myndigheterna inom det civila försvaret genomfört verksamheterna på ett bra sätt. Funktionerna är så beroende av varandras förmåga och då beroendet av fungerande elförsörjning, telekommunikationer och IT är mycket stort anser dock regeringen att det finns stora osäkerheter beträffande bedömningen av funktionernas samlade förmåga. Funktionerna måste intensifiera arbetet med att analysera och komma till klarhet över hur detta beroende verkligen påverkar funktionernas förmåga i nuvarande och ett förändrat omvärldsläge. Regeringen bedömer att de s.k. gränssättande verksamheterna även har stora effekter på samhällets förmåga att klara olika fredstida påfrestningar. Mot bakgrund av förutsättningarna om en anpassningsperiod , och uppdrog regeringen åt ÖCB att i samverkan med samtliga funktionsansvariga myndigheter utveckla en målmodell. Syftet med målmodellen är att finna en lämplig struktur för arbetet med funktionsmål för kommande försvarsbeslut. Överstyrelsen har redovisat ett förslag till målmodell som kan sägas bestå av tre delar. Del ett avser en grundförmåga som inkluderar förmåga att kunna genomföra beredskapshöjande åtgärder . Del två och tre i modellen avser den förmåga som måste finnas hos myndigheten för att de beredskapshöjande åtgärder som skall genomföras inom 5 och verkligen kan ske. Regeringen anser att den redovisade modellen bör kunna medge att en uppföljning av funktionernas förmåga i olika tidsperspektiv kan ske på ett tydligare sätt än vad som är fallet . Regeringen bedömer att den redovisade modellen kommer att utgöra en bra grund för funktionsmyndigheterna så att de, i enlighet med regeringens beslut , kommer att redovisa tydliga förslag till funktionsmål för kommande försvarsbeslutsperiod. 3.10.5 Inriktning Den nya inriktningen för totalförsvaret innebär att hotet om ett större väpnat angrepp tonas ned medan andra former av hot lyfts fram, t.ex. IT-relaterade hot (prop. 1998/99:74 och prop. 1999/2000:30). Regeringen har uppdragit åt en särskild utredare att föreslå formerna för ett bättre planeringssystem vad gäller civilt försvar och svåra påfrestningar på samhället i fred (dir. 1999:63 och 2000:49). Mot bakgrund av hotet mot IT-system skall utredaren bl.a. arbeta med frågan om en tvärsektoriell samordning för IT-säkerhet och skydd mot informationskrigföring. Regeringen beslutade att uppdra till PTS att utreda förutsättningarna för att inrätta en särskild funktion för IT-incidenthantering. En IT- incidenthanteringsfunktion syftar till att motverka angrepp på informations- och kommunikationstekniska system och infrastrukturer. skall bl.a. föreslå lämplig ansvarsfördelning mellan aktörerna, klarlägga behov av samarbete och kanaler för informationsförmedling m.m. för en sektorsövergripande funktion för IT- incidenthantering. Uppdraget skall redovisas . En kartläggning som ÖCB genomfört visar att ett stort antal myndigheter bedriver verksamhet för att höja IT-säkerheten och för att förbättra skyddet mot informationsoperationer. Regeringen anser att myndigheternas arbete med detta bör intensifieras och att det är en uppgift för varje myndighet att förbättra säkerheten så att den verksamhet som myndigheten är ålagd att genomföra kan ske utan störningar. Ett allt större teknikberoende ökar samhällets sårbarhet, vilket gör att åtgärder även i fortsättningen måste genomföras för att säkerställa en fungerande elförsörjning, telekommunikationer samt ledning. Dessa områden är gränssättande för samtliga funktioners förmåga i händelse av krig men även för samhällets beredskap att hantera en fredstida svår påfrestning. Regeringen anser att bl.a. den förlängda anpassningsperioden gör att neddragningar kan ske inom vissa funktioner inom det civila försvaret. Funktionerna inom det civila försvaret har mot bakgrund av den förändrade hotbilden och förlängda anpassningsperioden också påbörjat ominriktningen av verksamheten som t.ex. utförsäljning av lager i en allt högre takt, neddragning av civilpliktsutbildning och minskat byggande av skyddsrum. Förändringsarbetet skall enligt regeringen fortsätta enligt den inriktning som regeringen redovisat i propositionerna Förändrad omvärld - omdanat försvar (prop.1998/99:74) samt Det nya försvaret (prop.1999/2000:30). Mot bakgrund av detta anser regeringen att resterande beredskapslager som finns inom funktionen Försörjning med industrivaror skall säljas ut, om marknaden och målet för funktionen så medger. Funktioner som arbetar med s.k. gränssättande verksamhet, dvs. telekommunikation och energiförsörjning, samt verksamhet kopplat till de IT-relaterade hoten bör emellertid prioriteras i än högre grad. Mot bakgrund av de i prop. 1998/99:74 angivna anpassningsperioderna, den förändrade hotbilden samt omvärldsförändringar, bl.a. nya handelsmönster och produktionsförändringar, uppdrog regeringen åt ÖCB samt övriga funktionsansvariga myndigheter med försörjningsuppgifter att utarbeta former för användandet av nya metoder för att trygga försörjningsförmågan, användandet av reglerande åtgärder i krissituationer samt analysera hur försörjningsberedskapen påverkats av förändrade nationella och internationella förhållanden. Uppdragen skall redovisas . Inom funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst har befolkningsskyddet nedprioriterats men det är fortfarande viktigt att ha ett väl fungerande varningssystem. Även den enskilda människans förmåga bör stärkas så att allmänheten har en förmåga att agera rationellt vid störningar i samhället. Det är vidare väsentligt att räddningstjänsten har en god ledningsförmåga som vid behov kan förstärkas med personal och materiel. Regeringen har uppdragit åt ÖCB att genomföra en funktionsgenomgång av funktionen Psykologiskt försvar. Uppdraget skall också utgöra ett underlag till utredningen om principer för en bättre helhetssyn vid planeringen för civilt försvar och beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället i fred (dir. 1999:63). Uppdraget skall slutredovisas . Regeringen uppdrog åt ÖCB att genomföra en uppföljning av funktionsgenomgång av funktionen Telekommunikationer m.m.. Överstyrelsen skulle enligt regeringens direktiv utreda hur arbetet med att minska sårbarheten i funktionen fortskrider. Överstyrelsen skulle därvid utvärdera nuvarande inriktning och uppläggning. Uppdraget redovisades till regeringen . har en beredning av de förslag som ÖCB presenterat påbörjats. Överstyrelsen skall bl.a. samordna frågor om gemensam försvarsforskning och på regeringens uppdrag har ÖCB redovisat en kunskaps- och forskningsstrategi för det civila försvaret. Strävan är att få till stånd breda fleråriga ramforskningsprogram som täcker stora och för det civila försvaret viktiga områden. Projekten bereds i dialog med den eller de forskare som har kontaktats för uppgiften samt andra intressenter inom det civila försvaret. Ett flertal funktionsansvariga myndigheter inom det civila försvaret har även initierat olika forskningsprojekt vilket ÖCB redovisat i en samlad rapport till regeringen. Det rör bl.a. områden som NBC-stridmedel, IT-hot, ledningsfrågor och krishantering. Syftet med forskning som bedrivs för det civila försvaret är enligt ÖCB kunskapsuppbyggnad dels som ett underlag för beslut om en långsiktig inriktning, dels som ett inslag i olika utbildningar för personal inom olika funktioner. Det internationella forskningssamarbetet som ÖCB initierat avser forskning kring krishantering i ett nationellt och internationellt perspektiv. Syftet är både att förbättra den nationella krishanteringsförmågan och att bidra till en ökad krishanteringskompetens i vårt närområde. Forskargrupper har etablerats i , , och . Forskningsinriktningen inom det civila försvaret har utvecklats till att omfatta betydligt mer än det som av tradition kan anses utgöra totalförsvarsforskning. Inom ÖCB har ett arbete påbörjats som syftar till att myndigheternas redovisning utvecklas så att sambandet tydligt framgår mellan beställd forskning och regeringens inriktning av det civila försvaret. Regeringen anser att detta arbete bör intensifieras. Totalförsvarspliktiga uttagna med civilplikt På regeringens uppdrag redovisade ÖCB det civila försvarets behov av totalförsvarspliktiga uttagna med civilplikt med grundutbildning som är längre än . Redovisningen innebär förslag om en reducering från dagens årliga utbildningsvolym om 2 100 totalförsvarspliktiga till en utbildningsvolym omfattande 900 totalförsvarspliktiga. Regeringen har uppdragit åt ÖCB att fördjupa analysen avseende behovet av civilpliktiga avseende funktionen Energiförsörjning. Uppdraget skall redovisas . Regeringen avser att behandla denna fråga i kommande försvarspolitiska propositioner . 3.10.6 Revisionens iakttagelser årliga revision avser den verksamhet som den enskilda myndigheten bedriver för de anslagsmedel som tilldelats verksamheten. För funktionerna inom det civila försvaret innebär detta att granskningen avser funktionsansvariga myndigheters egen verksamhet och inte all verksamhet som bedrivs inom funktionen. Myndigheter som i huvudsak bedriver beredskapsverksamhet och där Försvarsdepartementet har huvudansvaret är , Civilbefälhavarna, för psykologiskt försvar och . För övriga myndigheter inom civilt försvar utgör beredskapsverksamheten endast en del av myndighetens totala verksamhet. Detta innebär att revisionens iakttagelser som redovisas här endast avser den beredskapsverksamhet som övriga myndigheter genomfört. Vad gäller beredskapsverksamhet har revisionen, med undantag för , inte haft några invändningar i revisionsberättelsen . har meddelat följande invändningar i revisionsrapport för : Den interna styrningen och kontrollen vad avser redovisning av beredskapstillgångar och de låneskulder som uppkommer i samband med denna hantering har inte fungerat tillfredsställande. Vidare anser RRV att resultatredovisningen inte ger en rättvisande återrapportering av verksamhetens kostnader då endast direkta kostnader redovisas i kommentarer till verksamhetsmål och att samtliga kostnader inte fördelats. Mot bakgrund av ovan nämnda invändning redogör regeringen under politikområdet Skydd mot olyckor för de åtgärder redovisat samt ger regeringens syn på myndighetens åtgärder (avsnitt 4.8). 3.10.7 Budgetförslag Som regeringen anförde i avsnitt 3.10.2 beräknas inte några större anslagssparanden inom det civila försvaret uppkomma efter 2001. Regeringen avser dock besluta att vissa myndigheter inom funktionerna får disponera delar av det anslagssparande som fått användas först efter beslut av regeringen. 3.10.7.1 6:4 Funktionen Civil ledning Tabell 3.10 Anslagsutveckling Tusental kronor 591 819 2001 Förslag 488 507 2002 Beräknat 536 092 1 2003 Beräknat 549 465 1 1 Motsvarar 522 342 tkr prisnivå. Inom funktionen Civil ledning har (), länsstyrelserna och kommunstyrelserna uppgifter. Anslaget finansierar verksamhet som bedrivs av ÖCB som funktionsansvarig myndighet. Även ÖCB:s samordningsansvar vad gäller övergripande frågor för det civila försvaret finansieras av anslaget samt kvarstående avvecklingskostnader för civilbefälhavarna. Regeringens förslag: Förslaget till investeringsplan för , såvitt avser Funktionen Civil ledning, för perioden 2001- 2003 godkänns (tabell 3.11). Tabell 3.11 Investeringsplan Miljoner kronor Total kostnad Anskaffat Prognos 2000 Budget 2001 Beräknat 2002 Beräknat 2003 Skyddade ledningsplatser 252 212 15 26 Telesäkerhetsåtgärder 164 119 13 12 10 10 239 99 35 35 35 35 Summa investeringar 655 430 63 73 45 45 Anslag 655 430 63 73 45 45 Summa finansiering 655 430 63 73 45 45 Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att , i fråga om ramanslaget 6:4 Funktionen Civil ledning, genomföra beställningar av kommunaltekniska anläggningar, telesäkerhetsåtgärder, skyddade ledningsplatser och signalskydd så att behovet av anslagsmedel efter 2001 för dessa och tidigare beställningar uppgår till högst . Tabell 3.12 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser Tusental kronor 1999 utfall prognos 2001 beräknat 2002 beräknat 2003 beräknat Utestående förpliktelser vid årets början 100 160 72 690 105 500 Nya förpliktelser 66 370 74 000 37 000 Infriade förpliktelser* -93 840 -41 190 -91 500 -37 500 -13 500 Utestående förpliktelser 72 690 105 500 51 000 Erhållen/föreslagen bemyndiganderam 124 000 132 000 55 000 * Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. Regeringens överväganden Under avsnitt 3.10.4.3 redovisas regeringens bedömning avseende funktionens förmåga vid utgången av 1999. Regeringen beslutade att ÖCB skall utveckla och förlägga en teknisk enhet i . Bakgrunden är regeringens utvecklingsprogram för kommuner med särskilda omställningsproblem främst på grund av strukturomvandlingen inom Försvarsmakten. Enheten är en utveckling av delar inom funktionen Civil ledning och skall uppfylla ett behov som finns hos ledningsorganen inom det civila försvaret. Det är av vikt att ledningsorganens förmåga stärks och att den infrastruktur som bär upp samhällsviktig verksamhet görs mindre sårbar. Enheten skall bildas med inledningsvis ca 60 årsarbetskrafter med inriktning mot drift och förvaltning av tekniska system hos funktionsansvariga myndigheter, länsstyrelser och kommuner. Medel för denna enhet har beräknats under anslaget. redovisade ÖCB ett förslag på enhetens utformning. Förslaget bereds inom . De tre myndigheterna Civilbefälhavarna skall avvecklas (prop. 1999/2000:30, bet. 1999/2000:FöU2, rskr. 1999/2000:168). Regeringen har uppdragit åt ÖCB och att inom respektive myndighet, , inrätta en central stödresurs som i första hand skall stödja den regionala nivån inom det civila försvaret. Regeringen avser att tilldela medel även 2001 för de frivilliga försvarsorganisationernas verksamhet i , , , och . Anslaget har i budgetpropositionen justerats för att kompensera för ökade kostnader för för de statliga avtalsförsäkringarna. En ytterligare ändring görs nu med anledning av att justeringen inte på ett korrekt sätt tog hänsyn till de verksamheter som är både anslags- och avgiftsfinansierade. Tabell 3.13 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 438 683 Pris- och löneomräkning 6 249 Överföring inom UO6 44 300 Justering av premiekompensation -725 Förslag 2001 488 507 3.10.7.2 6:5 Funktionen Försörjning med industrivaror Tabell 3.14 Anslagsutveckling Tusental kronor 99 806 2001 Förslag 40 000 2002 Beräknat 115 123 1 2003 Beräknat 117 535 1 1 Motsvarar 112 937 tkr prisnivå. Anslaget finansierar den verksamhet som den funktionsansvariga myndigheten genomför inom funktionen. Inom funktionen har även länsstyrelserna uppgifter. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att låta disponera en låneram i för beredskapsinvesteringar till ett sammanlagt belopp om . Skälen för regeringens förslag: övergick ÖCB till att lånefinansiera beredskapsinvesteringar. Låneramen skall täcka tidigare gjorda beredskapsinvesteringar. Mot bakgrund av den positiva säkerhetspolitiska utvecklingen har ÖCB föreslagit att resterande beredskapslager skall säljas ut under förutsättning att marknaden så medger. Regeringen anser att ÖCB bör fortsätta utförsäljningen av befintliga beredskapslager med målsättningen att resterande lager skall vara utsålda vid utgången av 2002, förutsatt att marknaden medger detta. Den realisationsvinst som uppstår vid utförsäljning av beredskapslager redovisas mot inkomsttitel . levererades in till statskassan för försäljningen. Som resultat av övergången till lånefinansiering av beredskapslagren inlevererade ÖCB till statskassan Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att , i fråga om ramanslaget 6:5 Funktionen Försörjning med industrivaror, godkänna avtal om nya beredskapsåtgärder så att behovet av anslagsmedel efter 2001 för dessa och tidigare beställningar uppgår till högst . Tabell 3.15 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser Tusental kronor 1999 utfall prognos 2001 beräknat 2002 beräknat 2003 beräknat Utestående förpliktelser vid årets början 8 300 13 410 35 990 Nya förpliktelser 8 900 30 300 5 300 Infriade förpliktelser* -3 790 -7 720 -15 900 -17 800 -7 590 Utestående förpliktelser 13 410 35 990 25 390 Erhållen/föreslagen bemyndiganderam 69 000 36 000 27 000 * Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser Regeringens överväganden Under avsnitt 3.10.4.3 redovisas regeringens bedömning avseende funktionens förmåga vid utgången av 1999. Överstyrelsen har redovisat vilka åtgärder som bedöms vara nödvändiga att genomföra för att funktionen så långt som möjligt skall ha en god förmåga vid utgången av försvars- beslutsperioden. Åtgärderna omfattar bl.a. intensifiering av omförhandling av tidigare tecknade beredskapsavtal, ökade insatser på omvärldsanalyser samt metod- och modell- utveckling, branschanalyser med satsning på kemi-, IT- och verkstadsbranscherna samt en fortsatt analys av EU-medlemskapets betydel- se för försörjningsberedskapen. Regeringen bedömer att de åtgärder som ÖCB avser att vidta utgör en rimlig avvägning med hänsyn till den förändrade hotbilden. Tabell 3.16 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 57 151 Pris- och löneomräkning 819 Överföring inom UO6 -17 970 Förslag 2001 40 000 3.10.7.3 6:6 Funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst Tabell 3.17 Anslagsutveckling Tusental kronor 689 520 2001 Förslag 593 809 2002 Beräknat 831 976 2 2003 Beräknat 852 031 2 1 Varav 4 931 tkr i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2000. 2 Motsvarar 811 823 tkr prisnivå. är funktionsansvarig myndighet. Anslaget finansierar åtgärder för tillhandahållande och iordningställande av skyddsrum och skyddade utrymmen, tillhandahållande av andningsskydd, åtgärder för varning, utrymning och inkvartering, information om självskydd m.m. Anslaget finansierar även åtgärder inom räddningstjänsten, främst avseende förmågan inom den kommunala räddningstjänsten under höjd beredskap. Viktiga åtgärder inom detta område är byggande av räddningscentraler, utbildning av totalförsvarspliktiga räddningsmän samt anskaffning av materiel för höjd beredskap. Anslagssparandet har främst uppkommit på grund av att myndigheten övergått till lånefinansiering av beredskapslager och varningsmateriel samt vissa förseningar i utbetalningar till frivilligorganisationer. har av anslagssparandet förts bort som en indragning. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att låta disponera en låneram i för beredskapsinvesteringar till ett sammanlagt belopp om . Skälen för regeringens förslag: övergick till att lånefinansiera beredskapsinvesteringar. Låneramen skall täcka tidigare gjorda beredskapsinvesteringar Investeringsplan Tabell 3.18 Investeringsplan Miljoner kronor Total kostnad Anskaffat Prognos 2000 Budget 2001 Beräknat 2002 Beräknat 2003 Räddningsmateriel 1 109 886 70 61 46 45 Varningsutrustning 183 69 38 28 28 18 redovisningssystem 7 4 2 1 Summa investeringar 1 299 959 110 90 74 63 Lån 982 643 110 90 74 63 Anslag 317 316 Summa finansiering 1 299 959 110 90 74 63 Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att , i fråga om ramanslaget 6:6 Funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst, medge beställningar av skyddsrum och ledningsplatser m.m. så att behovet av anslagsmedel efter 2001 för dessa och tidigare beställningar uppgår till högst . Tabell 3.19 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser Tusental kronor 1999 utfall prognos 2001 beräknat 2002 beräknat 2003 beräknat Utestående förpliktelser vid årets början 446 669 301 639 186 439