prop · GP035 · 2001-09-25 00:00:00 — förändringar i utlänningslagen då det fastslogs att risken för tortyr utgör en grund för skydd i har ett betydande antal personer beviljats uppehållstillstånd på denna grund. beviljades drygt 1 100 personer uppehållstillstånd i på denna grund. En förutsättning för att tortyrkommittén skall kunna pröva klagomål från enskilda är att staten i fråga har accepterat den individuella klagorätten. Många stater som är anslutna till tortyrkonventionen har inte gjort detta. däremot är behörig att pröva klagomål från enskilda mot samtliga stater som är anslutna till . I flera länder med en utvecklad rättsordning och en rättssäker asylprocess ökar antalet ärenden som förs till dessa internationella övervakningsorgan. Ökningen gäller framför allt ärenden hos . Detta kan ses som en naturlig följd av att förutsättningarna för att juridiskt driva en sak vidare genom stöd av aktiva juridiska ombud är större i dessa länder. Andra länder som har eller har haft individuella ärenden i är t.ex. , och . fäster stor vikt vid rätten för enskilda att klaga hos internationella övervakningsorgan. Det görs en noggrann analys av varje ärende där kritik har uttalats mot och på olika sätt förbättras rutinerna för handläggning och bedömning av asylärenden där tortyr kan ha förekommit. rättar sig alltid efter beslut som fattas av och . Ingen avvisning har skett i de fall där har kritiserats. I en s.k. massflyktssituation får tidsbegränsade uppehållstillstånd ges Regeringen har i 2 kap. 4 a § utlänningslagen bemyndigats att meddela när sådana tillstånd skall ges. återvändandeprogram har inletts, kan tiden förlängas . Vid massflykt förutsätts också konsultationer med andra länder och internationella organisationer om fördelning av ansvar för att ge de drabbade stöd och skydd. Behovet av att kunna ta emot stora mängder människor som tvingats fly undan krig eller naturkatastrofer aktualiserades särskilt i samband med krisen i Kosovo . Med stöd av det nyssnämnda bemyndigandet beslutade regeringen om en förordning (1999:209) om tidsbegränsade uppehållstillstånd i vissa Skr. 2001/02:5 utlänningsärenden. Enligt den förordningen skulle medborgare i , som kom från provinsen och som inte kunde återvända dit på grund av förhållandena där, anses ha behov av tillfälligt skydd. Under förutsättning att personerna hade behov av skydd i fick de beviljas ett tidsbegränsat uppehållstillstånd. Under det svenska ordförandeskapet i EU inriktades arbetet inledningsvis på ett direktivförslag om miniminormer för att ge tillfälligt skydd vid massiv inströmning av fördrivna personer och om åtgärder för att främja en balans mellan medlemsstaternas insatser. Ministrarna nådde politisk överenskommelse i rådet för rättsliga och inrikes frågor . Direktivet antogs (EGT L 212, , s.12). Syftet med direktivet är att EU skall ta ett gemensamt ansvar för att i en krissituation ge tillfälligt skydd till ett stort antal fördrivna personer. Direktivet garanterar den individuella rätten att söka asyl för dem som vill få ett mer långsiktigt skyddsbehov prövat. Personerna som åtnjuter tillfälligt skydd skall också garanteras rättigheter på skälig nivå, t.ex. föreskrivs rätten att arbeta, rätten för kärnfamiljen att återförenas, tillgång till akutsjukvård samt rätt för barnen att gå i skolan. Direktivet syftar också till att bidra till en balans mellan medlemsstaternas insatser samt att omsätta principen om solidaritet vid mottagande av fördrivna personer till praktisk handling. Direktivet skall vara genomfört i svensk rätt . Arbetet med genomförandet kommer att inledas . 2.3.2Utredning om ny instans- och processordning i utlänningsärenden I syfte att öka rättssäkerheten och legitimiteten i den rättsliga prövningen av främst asylärenden, bereds i förslag om en ny instans- och processordning i utlännings- och medborgarskapsärenden. Dessa frågor har varit föremål för utredning genom betänkandet Ökad rättssäkerhet i asylärenden (SOU 1999:16) och departementspromemorian En specialdomstol för asylärenden (Ds 2000:45) vilka har remissbehandlats. Centralt i förslagen till reform är att införa en tvåpartsprocess med ökad möjlighet till muntlig förhandling främst i asylärenden. Den parlamentariska (UD 2000:3) har i uppdrag att utreda bestämmelserna i om anhöriginvandring till (dir. ursprungliga direktiven (dir. 2000:36) skulle beslöt regeringen emellertid om tilläggsdirektiv rörande vissa frågor om transportörsansvar, människosmuggling och människohandel (dir 2001:64), enligt vilket uppdraget om anhöriginvandring skulle redovisas Arbetet i denna del har emellertid blivit beslöt i tilläggsdirektiv (dir. 2001:64) att uppdraget om anhöriginvandring skall redovisas senast den Skr. 2001/02:5 och uppdragen rörande människosmuggling och människohandel . från sitt uppdrag om transportörsansvar. För denna senare fråga har regeringen beslutat att en arbetsgrupp skall tillsättas inom och redovisa sitt uppdag . Inom EU har under det svenska ordförandeskapet bedrivits ett intensivt arbete för ett direktiv om familjeåterförening. En politisk överenskommelse kunde emellertid inte nås på grund av medlemsstaternas olika uppfattningar om vilket innehåll direktivet skall ha. Principerna för arbetskraftsinvandringen, som regleras främst i utlänningsförordningen men också i utlänningslagen, bygger på en proposition . Härvidlag fastställdes att utländsk arbetskraft inte skulle kunna användas för att styra tillgången på arbetskraft. Detta skulle istället främst ske genom arbetsmarknadspolitiska åtgärder såsom utbildning av arbetslösa, omflyttning inom landet etc. Vidare skulle man underlätta kvinnors inträde på arbetsmarknaden. har ett flertal studier och rapporter visat att det råder arbetskraftsbrist inom en rad olika branscher och yrken. Trots ökade utbildningssatsningar , förmår inte det svenska utbildningsväsendet att tillräckligt snart tillgodose arbetsmarknadens behov inom de identifierade yrkesgrupperna. Från näringslivet har det framförts återkommande önskemål om att regelverket bör förenklas för att företag på ett snabbare och mer flexibelt sätt skall kunna rekrytera personal inom bristyrkena. Oavsett konjunktursvängningar kommer den demografiska förändringen att medföra arbetskraftsbrist på . Regeringen uppdrog därför åt att i samarbete med lämna förslag på vad som kan göras inom ramen för gällande lagstiftning för att bättre kunna tillgodose de ökade behoven av arbetskraft, särskilt påtagliga inom data- och teknikyrken samt undervisnings- och vårdyrken. Myndigheterna redovisade sitt uppdrag . I rapporten framhöll de båda myndigheterna att man ser behov av en mer generell översyn av dagens regelsystem när det gäller arbetskraftsinvandring. Vidare föreslogs ett antal förändringar i AMS riktlinjer, bl.a. möjlighet att ge arbetstillstånd för täckande av tillfällig arbetskraftsbrist för längre perioder än vad som är möjligt. Det föreslogs också förändringar i utlänningsförordningen (1989:547), däribland att kravet på arbetstillstånd skulle kunna avskaffas för vissa artister och idrottsmän samt för specialister inom internationella koncerner som skall arbeta här under högst . Rapporten bereds inom . Ställningstagande i de frågor som aktualiseras i den kan förväntas och . I stort sett samtliga målsättningar som sattes upp inför ordförandeskapet uppnåddes. Politisk enighet nåddes i ett flertal ärenden bl.a. när det gäller direktivet om tillfälligt skydd vid massiv tillströmning av fördrivna personer, direktivet och rambeslutet om människosmuggling, direktivet om transportöransvar samt direktiv om ömsesidigt erkännande av avlägsnandebeslut. Vidare fattades beslut i ett antal frågor rörande viseringspolitiken. En viktig händelse var också de nordiska staternas operativa inträde i . Vid sidan av lagstiftningsområdet skedde betydelsefulla kontakter med , , , och länderna på västra om åtgärder för en ordnad asyl- och migrationspolitik och mot den olagliga invandringen. Samarbetet med kandidatländerna i deras uppbyggnad av rättssäkra asyl- och gränskontrollsystem i enlighet med EU:s normer har också stärkts. har seminarier hållits om barn i krig och på flykt samt om asylfrågor och statistik. Slutsatser från dessa har rapporteras till respektive antagits av rådet. Inom för asyl och migration (HWLG) har det förebyggande samarbetet med ursprungs- och transitländer framskridit; dialogen med såväl internationella organisationer som med partnerländerna har stärkts. Politiska överenskommelser, seminarier m.m. Direktiv om tillfälligt skydd Politisk överenskommelse nåddes om direktivet om tillfälligt skydd vid rådet för rättsliga och inrikes frågor () . Detta är ett genombrott i EU:s lagstiftnings- och harmoniseringsarbete, en första byggsten i skapandet av ett gemensamt asylsystem och en gemensam asylpolitik. Syftet med direktivet är att EU skall ta ett gemensamt ansvar för att i en krissituation ge tillfälligt skydd till ett stort antal fördrivna personer. Direktivet garanterar den individuella rätten att söka asyl för den som vill ha sitt ärende prövat ur ett mer långsiktigt perspektiv. Personer som åtnjuter tillfälligt skydd skall vidare garanteras en likartad behandling i alla EU:s medlemsstater när det gäller bostad, hälsovård, skolgång m.m. FN:s flyktingkommissarie har välkomnat uppgörelsen. Direktiv om rätten till familjeåterförening. Ambitionen var ursprungligen att nå en politisk överenskommelse om direktivet om rätt till familjeåterförening. Inför rådsmötet deklarerade några medlemsstater att de inte ansåg tiden mogen för ett antagande. En principiell diskussion om vissa kärnfrågor ägde emellertid rum vid . Medlemsstaterna är överens om att kärnfamiljen skall ha rätt att återförenas. När det gäller övriga anhöriga är det upp till medlemsstaterna att avgöra i vilken mån dessa skall beviljas återförening. Direktiv och rambeslut om människosmuggling Politisk överenskommelse om detta direktiv nåddes vid rådsmötet den Rambeslutet reglerar straffen för människosmuggling och hjälp till olaglig vistelse. För människosmuggling vid grova brott med försvårande omständigheter skall det lägsta maximistraffet vara . För länder där praxis på straffområdet så motiverar kan straffsatsen sättas lägre, dock lägst . Vad gäller hjälp till olaglig vistelse skall endast den som agerat i vinstsyfte kunna straffas. frivillig humanitär klausul som möjliggör för medlemsstaterna att undanta humanitärt motiverade handlingar från straffansvar vid hjälp till Direktivet om transportöransvar lades fram under den franska förhandlingsarbetet och en politisk överenskommelse nåddes vid RIF- Formellt beslut fattades senare vid transportrådet i slutet Direktivet reglerar ekonomiska sanktioner mot transportörer som inte uppfyller kraven på kontroll av att passagerare, som inte är EU-medborgare och som reser in i EU från tredje land, har Ekonomiska sanktioner skall dock inte utdömas när någon efter inresan beviljas asyl eller annat internationellt Detta innebär också att möjlighet finns att uppskjuta sanktionerna när någon söker asyl. Det är i stor utsträckning upp till varje medlemsstat att utforma sanktionerna så att de hamnar på en acceptabel nivå. gemensamma ordningen syftar till att stärka flyg- och sjösäkerheten, hantera migrationsströmmar och upprätthålla en reglerad invandring. Direktiv om ömsesidigt erkännande av avlägsnandebeslut antog direktivet om ömsesidigt erkännande av beslut om avvisning eller utvisning av medborgare i tredje land. Direktivet syftar till att möjliggöra erkännande i en medlemsstat av beslut om ut- eller avvisning som fattas av en annan medlemsstat. anges närmare förutsättningar som skall uppfyllas för att ett avlägsnandebeslut skall kunna verkställas enligt den tillämpliga lagstiftningen i den medlemsstat där tredjelandsmedborgaren befinner Medlemsstaterna skall ersätta varandra för finansiella obalanser som kan uppstå vid tillämpningen av direktivet. För att åstadkomma detta skall rådet senare, på förslag från kommissionen, anta kriterier för Kommissionen har ännu inte lagt något förslag om Direktivet kan sägas ingå i arbetet med att vidareutveckla ett gemensamt område utan inre gränser där således en avvisad person kan avvika till en annan medlemsstat. anordnade ett seminarium om statistik . resultat av detta antogs vid rådsslutsatser om förbättrad statistik i asyl- och migrationsfrågor. att EU skall ta fram statistiska rapporter över invandringen och kommer att anordna ett uppföljningsmöte kommer i sådana sammanhang alltid bl.a. att verka för att könsuppdelad statistik framställs. Framstegsrapport från Högnivågruppen för asyl och migration Från Högnivågruppen för asyl och migration (HLWG) lades en framstegsrapport fram vid . HLWG:s arbete är att utveckla helhetsperspektivet i asyl- och migrationsarbetet genom dialog med ursprungs- och transitländer samt Det förebyggande arbetet med att motverka den ofrivilliga migrationens orsaker, dialogen med ursprungs- och transitländer och samordningen mellan konfliktförebyggande arbete, utvecklingsarbete och migrationspolitiska åtgärder har stärkts under den Under den svenska ordförandeskapsperioden har arbetet med att stärka EU:s stöd och samarbete med länder utanför EU drivits kraftfullt. Betydelsefulla kontakter har skett bl.a. förts med , , , och länderna på västra om förebyggande åtgärder för en väl fungerande asyl- och migrationspolitik. framsteg gjorts i det migrations- och asylpolitiska samarbetet med och inom ramen för den sk. transatlantiska dialogen. Inom ramen för den s.k. Barcelonaprocessen anordnades ett särskilt expertmöte om migration (samarbete kring statistik samt informationsutbyte om viseringsregler) för länderna kring . Mötet kommer att följas upp av ytterligare ett expertmöte under det prioriterade utvidgningen under EU-ordförandeskapet. förhandlingar kom medlemsstaterna överens om en gemensam position i utvidgningsförhandlingarna när det gäller fri rörlighet för personer. innebär bl.a. att (acquin) inte tillämpas vad gäller fri rörlighet för arbetskraft efter anslutningen. Istället gäller nationella regler. kan medlemsstaterna välja om de vill fortsätta att tillämpa nationella regler eller om de vill börja tillämpa acquin. I det senare fallet har man rätt att använda en skyddsklausul. När förflutit har medlemslandet, i det fall det föreligger hot om allvarlig störning på arbetsmarknaden, möjlighet att fortsätta tillämpa nationella regler . 2001/02:5 Nuvarande medlemsstater skall ge medborgare från nya medlemsstater mera förmånlig tillgång till sina arbetsmarknader än vad som gäller för medborgare från tredje land. Från regeringens sida ansågs inte den fri rörligheten för arbetskraft från kandidatländerna utgöra något omfattande hot. Regeringen deklarerade därför tidigt att den inte hade för avsikt att utnyttja möjligheten att bibehålla nationella begränsningar. Om mot förmodan detta skulle riskera att leda till allvarliga störningar på den svenska arbetsmarknaden kommer dock lämpliga åtgärder att behöva vidtagas. Enligt denna deklaration avser att ge arbetstagare från de blivande medlemsländerna möjlighet att på samma villkor som arbetstagare från nuvarande medlemsländer söka arbete i från anslutningsdagen. Även andra nuvarande medlemsstater har gjort sådana deklarationer. Fram har kapitlet om fri rörlighet för personer stängts, dvs. förhandlats färdigt, med 5 länder (, och med övergångsarrangemang samt och utan övergångsarrangemang). Under den svenska ordförandeskapsperioden påbörjades även de interna diskussionerna om EU:s förhandlingsposition när det gäller kapitlet för rättsliga och inrikes frågor för , , , och . Inom ramen för arbetet i den kollektiva utvärderingsgruppen kunde tre utvärderande landrapporter slutföras, nämligen gällande , och . Flera ansökarländer har gjort stora framsteg i uppbyggandet av en asyl- och migrationspolitisk rättsordning. I anslutning till rådet möttes justitie- och inrikesministrarna från både ansökarländerna och EU:s medlemsstater för att särskilt diskutera asylfrågor. Ansökarländerna har även deltagit i flera seminarier och arbetsgruppsmöten under ordförandeskap. Seminarium om barn i krig och på flykt för högre tjänstemän ägde rum i Ordförandeskapsslutsatser om värnandet av rättigheter i asyl- och biståndspolitiken antogs. Ett resultat av seminariet är att kommissionär åtagit sig att i kommande lagförslag inom det asyl- och migrationsrättsliga området införliva ett barnrättsperspektiv. anordnade , i samarbete med kommissionen och , ett seminarium på hög tjänstemannanivå för att diskutera internationellt skydd inom ramen för en enhetlig asylprocedur ("International Protection within One Single Asylum Procedure"). Deltagare från medlemsstaterna, ansökarländerna, , , , EU:s institutioner, UNHCR och frivilligorganisationer närvarade. Mötet syftade bl.a. till att diskutera aktuella frågor om internationellt skydd, vilket även bidrog till att ge kommissionen underlag i sitt arbete med utformandet av sina direktivförslag om definitionen av flyktingar samt Skr. 2001/02:5 alternativa skyddsformer. Under det svenska ordförandeskapet antagna beslut Rådets direktiv /55/EG av om miniminormer för att ge tillfälligt skydd vid massiv tillströmning av fördrivna personer och om åtgärder för att främja en balans mellan medlemsstaternas insatser för att ta emot dessa personer och bära följderna av detta (EGT L 212, , s 12) Rådets förordning (EG) nr 539/2001 av om fastställande av förteckningen över de tredje länder vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna och av förteckningen över de tredje länder vars medborgare är undantagna från detta krav (EGT L 81, 21.3.2001, s.1) Rådets förordning (EG) nr 1091/2001 av om fri rörlighet med en visering för längre vistelse (EGT L 150, , s. 4) Rådets beslut (2001/420/EG) av om anpassning av delarna V och VI samt bilaga 13 i de gemensamma konsulära anvisningarna och bilaga 6 a i den gemensamma handboken vad gäller viseringar för längre vistelse med samma giltighet som viseringar för kortare vistelse (EGT L 150, , s. 47) Rådets slutsatser om lokalt konsulärt samarbete (7819/1/01, VISA 47 COMIX 257 rev 1) Rådets slutsatser om upprättande av ett nätverk med nationella sambandsmän för invandring för att bidra till att hålla olagliga migrationsstömmar genom västra under kontroll (8684/01, CIREFI 31 COMIX 344) Rådets direktiv /40/EG av om ömsesidigt erkännande av beslut om avvisning eller utvisning av medborgare i tredje land (EGT L 149, , s. 34) Mandat till kommissionen att förhandla återtagandeavtal med och Rådets slutsatser om kontroll av underåriga vid medlemsstaternas yttre gränser (7626/01, 20 COMIX 242) Rådets förordning (EG) nr 789/2001 av om att förbehålla rådet genomförandebefogenheter avseende vissa detaljerade bestämmelser och praktiska förfaranden för behandlingen av ansökningar om visering (EGT L 116, 26.4.2001, s. 2) Rådets beslut (2001/329/EG) av den 24 april 2001om uppdatering av del VI samt bilagorna 3, 6 och 13 i de gemensamma konsulära anvisningarna samt bilagorna 5a, 6a och 8 i den gemensamma handboken (EGT L, 26.4.2001, s. 32) Rådets beslut om komplettering av bilaga 10 till gemensamma konsulära anvisningar angående viseringar till diplomatiska beskickningar och karriärkonsulära myndigheter samt av bilaga 8 till Schengens nätverk för konsultationer (VISION) Rådets förordning (EG) nr 790/2001 av om att Skr. 2001/02:5 förbehålla rådet genomförandebefogenheterna angående vissa detaljerade bestämmelser och praktiska förfaranden för genomförandet av gränskontroll och övervakning (EGT L 116, 26.4.2001, s. 5) Rådets direktiv /51/EG av om komplettering av bestämmelser i artikel 26 i konventionen om tillämpning av av den14 (EGT L 187, 10.7.2001, s 47) Rådets beslut (2001/258/EG) av om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och republiken och om kriterier och mekanismer för att fastställa vilken stat som skall ansvara för handläggningen av en asylansökan som görs i någon av medlemsstaterna eller i eller (EGT L 93, , s. 38) Rådets slutsatser om statistik (7973/01, 10) Framstegsrapport om arbetet i Högnivågruppen för asyl och migration Länderrapporter över , och . antogs Rådets beslut (2000/569/EG) om inrättandet av en europeisk flyktingfond (EGT L 252, 6.10.2000, s. 12). Fonden skall huvudsakligen stödja projekt för mottagande av asylsökande, integration och återvändande men medel kan också användas till s.k. akutåtgärder. Bidrag kan bl.a. lämnas till frivilligorganisationer, myndigheter, skolor och kommuner. Ansvarig myndighet gentemot kommissionen är . fattar, i samråd med , beslut om vilka projekt som skall tilldelas medlen . antogs rådets förordning (EG) nr 2725/2000 om inrättande av Eurodac för jämförelse av fingeravtryck för en effektiv tillämpning av (EGT L 316, 15.12.2000, s. 1). Under det svenska ordförandeskapet pågick arbete med tillämpningsföreskrifterna för hanteringen av systemet. Parallellt med detta arbete förbereddes i kommissionens regi systemets användning. presenterade kommissionen ett meddelande om ett gemensamt asylförfarande och en enhetlig status giltig i hela unionen för den som beviljas asyl (KOM(2000) 755 slutlig). Meddelandet var förmål för diskussion vid det informella ministermötet i . Under den svenska ordförandeperioden inriktades arbetet inledningsvis på direktivförslaget om miniminormer för att ge tillfälligt skydd vid massiv tillströmning av fördrivna personer och om åtgärder för att främja en balans mellan medlemsstaternas insatser för att ta emot dessa personer och bära följderna av detta (se avsnitt 2.3.1.). Ministrarna nådde politisk överenskommelse . Direktivförslag om miniminormer för medlemsstaternas åtgärder för att bevilja eller återkalla flyktingstatus presenterades av kommissionen i (KOM(2000)578 slutligt). Frågan har börjat förhandlas i rådsarbetsgruppen och arbetet förväntas fortsätta under belgiskt Skr. 2001/02:5 ordförandeskap. Direktivet föreslås tillämpas på dem som ansöker om asyl vid medlemsstaternas gränser och på deras territorium. Det föreskriver ett antal miniminormer för prövningsförfarandet, bl. a. den asylsökandes rätt till en individuell asylansökan, rätt till tolk och rättshjälp, rätt till ett motiverat beslut i ärendet, rätten att överklaga samt regler om utbildning för personalen vid beslutande myndigheter. Frågan om förvar regleras liksom proceduren för prövning av asylansökningar i sak samt i en s.k. snabb procedur. Vidare finns det bl. a. bestämmelser om s.k. säkra tredje länder, första asyllandsprincipen och säkra ursprungsländer. presenterade kommissionen ytterligare ett direktivförslag om miniminormer för mottagande av asylsökande i medlemsstaterna (KOM(2001)181 slutligt). Förslaget kommer att behandlas under belgiskt ordförandeskap. Frågorna om direktivets tillämpningsområde, rätten till arbete och rörelsefrihet för asylsökande, kommer att bli föremål för omfattande diskussioner. I övrigt omfattar förslaget minimiregler för de asylsökandes rättigheter och skyldigheter. Rättigheterna består huvudsakligen av rätten till dokumentation, familjens enhet, tillgången till vård och psykologiskt stöd, utbildning för såväl barn som vuxna, inkvartering och bidrag. Personer med särskilda behov uppmärksammas genom särskilda bestämmelser. Kommissionen har även presenterat ett förslag till rådets förordning om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en asylansökan som en medborgare i tredje land har gett in i någon medlemsstat (KOM(2001)447 slutligt). Detta förslag skall när det antas ersätta . förväntas kommissionen presentera direktivförslag om tillnärmning av tolkningen av Genèvekonvention angående flyktingars rättsliga ställning och om alternativa skyddsformer. har en viktig arbetsuppgift varit att nå total harmonisering av viseringspolitken inom EU och , vad avser vilka länders medborgare som skall ha visering och vilka som skall vara befriade från viseringstvång vid inresa i medlemsstaterna.