prop · GO03136 · 2001-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 2000/01:136 Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionens huvudsakliga innehåll I syfte att återställa försörjningsstöd till att vara ett individuellt, behovsprövat bistånd som är föranlett av tillfälliga ekonomiska problem, läggs i propositionen förslag om att personer som är bosatta i och som är eller äldre skall garanteras en viss lägsta levnadsnivå i form av ett äldreförsörjningsstöd. Storleken av det äldreförsörjningsstöd som lämnas skall vara beroende av den stödberättigades inkomster. Stödet föreslås vara skattefritt, regleras i en särskild lag och finansieras av statsmedel. Stödet föreslås vidare administreras av de allmänna försäkringskassorna och betraktas som en socialförsäkringsförmån och hänföras till de bosättningsbaserade försäkringarna i socialförsäkringslagen (1999:799). Regler om beräkning och handläggning av äldreförsörjningsstödet skall i möjligaste mån anpassas till de regler som regeringen föreslagit i lagen om bostadstillägg till pensionärer m.fl. (prop. 2000/01:140). I de fall den stödberättigade vistas utanför det Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) skall äldreförsörjningsstödet utbetalas om utlandsvistelsen kan antas vara längst . Den stödberättigade skall genom äldreförsörjningsstödet dels tillförsäkras en skälig levnadsnivå, dels tillförsäkras medel att täcka de bostadskostnader som inte överstiger för den som är ogift och för den som är gift. Den skäliga levnadsnivån föreslås vara densamma som vid beräkning av särskilt bostadstillägg enligt förslaget till lag om bostadstillägg till pensionärer m.fl. Det innebär enligt gällande prisbasbelopp för den som är ogift och för den som är gift. Innehållsförteckning 1 Förslag till riksdagsbeslut 4 2 Lagförslag 5 2.1 Förslag till lag om äldreförsörjningsstöd 5 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (2001:000) om bostadstillägg till pensionärer m.fl. 8 2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (2001:000) om ändring i socialförsäkringslagen (1999:799) 9 2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (2001:000) om ändring i lagen (2001:000) om ändring i socialförsäkringslagen (1999:799) 10 2.5 Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) 11 3 Ärendet och dess beredning 12 4 Allmänna utgångspunkter 13 4.1 Socialbidrag - det yttersta skyddsnätet 13 4.2 Nuvarande pensionsbestämmelser 13 4.3 Bostadstillägg till pensionärer 15 5 Förslag om äldreförsörjningsstöd 16 5.1 Ett äldreförsörjningsstöd införs 16 5.2 Äldreförsörjningsstödets administration 20 5.3 Lagreglering av äldreförsörjningsstödet 21 5.4 Äldreförsörjningsstöd till den som har rätt till pensionsförmåner 22 5.5 Äldreförsörjningsstöd vid utlandsvistelse 23 5.5.1 Förhållandet till EG-rätten 24 5.6 Äldreförsörjningsstödets storlek 25 5.6.1 Nivån för äldreförsörjningsstödet 25 5.6.2 Beräkningen av bostadskostnader 28 5.7 Inkomstprövningen 29 5.7.1 Makar och med makar jämställda personer 31 5.7.2 Beräkning av förmögenhet 32 5.7.3 Uppgiftsskyldighet 33 5.8 Ansökan, beslut och utbetalning av äldre- försörjningsstöd 34 5.8.1 Ansökan om äldreförsörjningsstöd 34 5.9 Utbetalning av äldreförsörjningsstöd 35 5.9.1 Anmälningsskyldighet 37 5.9.2 Återbetalningsskyldighet 38 5.10 Omprövning, ändring, överklagande 39 5.10.1 Omprövning och ändring av äldreförsörjningsstöd 39 5.10.2 Överklagande m.m. 39 5.11 Övriga bestämmelser 40 5.12 Sekretessfrågor 40 6 Ikraftträdande och ekonomiska konsekvenser 41 6.1 Ikraftträdande 41 6.2 Ekonomiska konsekvenser 41 7 Författningskommentar 43 7.1 Förslaget till lag om äldreförsörjningsstöd 43 7.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:000) om bostadstillägg till pensionärer m.fl. 48 7.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:000) om ändring i socialförsäkringslagen (1999:799) 49 7.4 Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:000) om ändring i lagen (2001:000) om ändring i social-försäkringslagen (1999:799) 49 7.5 Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) 49 Bilaga 1 Sammanfattning av betänkandet Socialtjänst i utveckling (SOU 1999:97) 50 Bilaga 2 Utredningens lagförslag 65 Bilaga 3 Remissinstanser till betänkandet Socialtjänst i utveckling (SOU 1999:97) 77 Bilaga 4 Lagrådsremissens lagförslag 78 Bilaga 5 Lagrådets yttrande 89 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 91 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1. lag om äldreförsörjningsstöd, 2. lag om ändring i lagen (2001:000) om bostadstillägg till pensionärer m.fl, 3. lag om ändring i lagen (2001:000) om ändring i socialförsäkringslagen (1999:799), 4. lag om ändring i lagen (2001:000) om ändring i lagen (2001:000) om ändring i socialförsäkringslagen (1999:799), 5. lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229). 2000/01:136 2 Lagförslag Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1 Förslag till lag om äldreförsörjningsstöd Rätten till äldreförsörjningsstöd 1 § I socialförsäkringslagen (1999:799) finns bestämmelser om vem som omfattas av denna lag. Socialförsäkringslagen innehåller också bestämmelser om förmåner vid utlandsvistelse och om handläggning av ärenden, m.m. 2 § Äldreförsörjningsstöd enligt denna lag utges från och med den månad då den stödberättigade fyller . Rätten till äldreförsörjningsstöd respektive stödets storlek är beroende av den stödberättigades, och om han eller hon är gift, även makens inkomster. Med inkomst avses i denna lag den inkomst, för år räknat, som en stödberättigad kan antas komma att få . 3 § Äldreförsörjningsstöd utges till den som har rätt till inkomstgrundad ålderspension enligt lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension, till garantipension enligt lagen (1998:702) om garantipension eller till bostadstillägg eller särskilt bostadstillägg enligt lagen (2001:000) om bostadstillägg till pensionärer m.fl. endast om den stödberättigade tar ut samtliga sådana förmåner som han eller hon är berättigad till . Beräkning av äldreförsörjningsstödets storlek 4 § Den stödberättigade skall genom äldreförsörjningsstödet dels tillförsäkras en skälig levnadsnivå, dels tillförsäkras medel för att täcka en skälig bostadskostnad. Den skäliga levnadsnivån enligt första stycket skall motsvara en tolftedel av 1,294 gånger prisbasbeloppet för den som är ogift och en tolftedel av 1,084 gånger prisbasbeloppet för den som är gift. En bostadskostnad som uppgår till högst för den som är ogift och för den som är gift skall anses som en skälig bostadskostnad enligt första stycket. För var och en av makarna skall bostadskostnaden beräknas till hälften av deras sammanlagda bostadskostnad. För var och en av de boende i tvåbäddsrum i särskild boendeform skall en bostadskostnad som uppgår till högst anses som en skälig bostadskostnad enligt första stycket. 5 § I denna lag avses med prisbasbelopp det enligt 1 kap. 6 § lagen (1962:381) om allmän försäkring fastställda prisbasbeloppet. 6 § Vid beräkning av bostadskostnaderna skall 7 och 8 §§ lagen (2001:000) om bostadstillägg till pensionärer m.fl. tillämpas på motsvarande sätt. 7 § Den stödberättigades inkomster skall beräknas enligt 21 § första stycket lagen (2001:000) om bostadstillägg till pensionärer m.fl. När rätten till äldreförsörjningsstöd beräknas skall även det särskilda bostadstillägget enligt 20 § samma lag samt bostadsbidrag enligt lagen (1993:737) om bostadsbidrag räknas som inkomst. I fråga om makar skall inkomsten respektive värdet av förmögenhet för var och en av dem beräknas utgöra hälften av deras sammanlagda inkomst och förmögenhet. 8 § Äldreförsörjningsstöd skall motsvara det belopp varmed den stödberättigades inkomster efter avdrag för skälig bostadskostnad understiger den skäliga levnadsnivå som anges i 4 § andra stycket. Utbetalning 9 § Äldreförsörjningsstöd utges från och med den månad då rätt till förmånen inträtt, dock tidigast från och med ansökningsmånaden. Stödet kan utges under högst tolv sammanhängande månader på grundval av de uppgifter som den stödberättigade har lämnat i sin ansökan. För stöd under tid därefter skall den stödberättigade ge in en ny ansökan. Äldreförsörjningsstöd utges till och med den månad då den berättigade avlidit eller rätten till förmånen annars har upphört. 10 § Äldreförsörjningsstödet betalas ut . Årsbeloppet skall avrundas till närmaste hela krontal som är delbart med tolv. Övriga bestämmelser 11 § Följande bestämmelser i lagen (2001:000) om bostadstillägg till pensionärer m.fl. gäller i fråga om äldreförsörjningsstöd enligt denna lag: 5 § om vem som är likställd med gift person m.m., 22 § om ansökan m.m., 25 § om utbetalning av bostadstillägg för förfluten tid, 26 § om anmälningsskyldighet vid ändrade förhållanden, 27 och 28 §§ om omprövning och ändring av bostadstillägg, 29 § om uppgiftsskyldighet för banker och andra penninginrättningar, 30 § om återbetalningsskyldighet, och 31 § om avdrag på bostadstillägg. 12 § Följande bestämmelser i lagen (1962:381) om allmän försäkring skall tillämpas i ärenden enligt denna lag: 17 kap. 1 § om sammanträffande av förmåner, 18 kap. 46 och 47 §§ om tillsyn, 20 kap. 2 a § om provisoriska beslut, 20 kap. 3 § tredje stycket om indragning eller nedsättning, 20 kap. 5 § om preskription, 20 kap. 6 § första stycket andra meningen om förbud mot överlåtelse, 20 kap. 8 § fjärde stycket om utredningsåtgärder, 20 kap. 9 § om uppgiftsskyldighet, och 20 kap. 10-13 §§ om överklagande m.m. Denna lag träder i kraft . 2000/01:136 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (2001:000) om bostadstillägg till pensionärer m.fl. Härigenom föreskrivs att 24 § lagen (2001:000) om bostadstillägg till pensionärer m.fl. skall ha följande lydelse. Lydelse enligt prop. 2000/01:140 Föreslagen lydelse 24 § Bostadstillägg skall betalas ut . Årsbeloppet skall avrundas till närmaste hela krontal som är delbart med tolv. Bostadstillägg som understiger betalas inte ut. Om särskilt bostadstillägg ingår skall dock bostadstillägget alltid betalas ut. Bostadstillägg som understiger betalas inte ut. Om särskilt bostadstillägg ingår eller om äldreförsörjningsstöd enligt lagen (2001:000) om äldreförsörjningsstöd betalas ut, skall dock bostadstillägget alltid betalas ut. 2000/01:136 2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (2001:000) om ändring i socialförsäkringslagen (1999:799) Härigenom föreskrivs att 4 kap. 2 § socialförsäkringslagen (1999:799) i stället för dess lydelse enligt lagen (2001:000) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse. Lydelse enligt prop. 2000/01:96 Föreslagen lydelse 4 kap. 2 § Förmåner får utges om utlandsvistelsen kan antas vara längst . Förmåner får utges om utlandsvistelsen kan antas vara längst . Äldreförsörjningsstöd får dock utges endast om utlandsvistelsen kan antas vara längst . När det gäller ersättning för sjukvård m.m. enligt 3 kap. 1 § 1 tillämpas särskilda bestämmelser om vård som ges utomlands. Förmåner enligt 3 kap. 1 § 3 samt 2 § 6, 11 och 13 utges så länge den försäkrades bosättning i består enligt 2 kap. 2000/01:136 2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (2001:000) om ändring i lagen (2001:000) om ändring i socialförsäkringslagen (1999:799) Härigenom föreskrivs att 3 kap. 2 § socialförsäkringslagen (1999:799) i stället för dess lydelse enligt lagen (2001:000) om ändring i lagen (2001:000)1 om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse. Lydelse enligt prop. 2000/01:140 Föreslagen lydelse 3 kap. 2 § Den som är bosatt i omfattas även av 1. lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag, 3. lagen (1986:378) om förlängt barnbidrag, 4. lagen (1988:360) om handläggning av ärenden om bilstöd till handikappade, 5. lagen (1988:1463) om bidrag vid adoption av utländska barn, 6. lagen (1990:773) om särskilt pensionstillägg till ålderspension för långvarig vård av sjukt eller handikappat barn, 7. lagen (1993:389) om assistansersättning, 8. lagen (1993:737) om bostadsbidrag, 9. lagen (2001:000) om bostadstillägg till pensionärer m.fl., 10. lagen (1996:1030) om underhållsstöd, 11. lagen (1998:702) om garantipension, 12. lagen (1998:703) om handikappersättning och vårdbidrag, och 13. lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn i fråga om - garantipension till omställningspension och änkepension - efterlevandestöd till barn, och - pension enligt 6 kap. 5 § första stycket 2 samma lag eller enligt 4 § andra stycket 2 eller 6 § tredje stycket 2 lagen (2000:462) om införande av lagen om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn, beräknad i förhållande till det antal år som har tillgodoräknats som bosättningstid i . 12. lagen (1998:703) om handikappersättning och vårdbidrag, 13. lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn i fråga om - garantipension till omställningspension och änkepension, - efterlevandestöd till barn, och - pension enligt 6 kap. 5 § första stycket 2 samma lag eller enligt 4 § andra stycket 2 eller 6 § tredje stycket 2 lagen (2000:462) om införande av lagen om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn, beräknad i förhållande till det antal år som har tillgodoräknats som bosättningstid i , och 14. lagen (2001:000) om äldreförsörjningsstöd. 2.5 Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Härigenom föreskrivs att 8 kap. 11 § inkomstskattelagen (1999:1229) skall ha följande lydelse. Lydelse enl. prop 2000/01:80 Föreslagen lydelse 8 kap. 11 § Bistånd enligt socialtjänstlagen (2001:000) och liknande ersättningar är skattefria. Bistånd enligt socialtjänstlagen (2001:000) och lagen (2001:000) om äldreförsörjningsstöd och liknande ersättningar är skattefria. Denna lag träder i kraft . 2000/01:136 3 Ärendet och dess beredning Regeringen bemyndigade dåvarande statsrådet att tillkalla en särskild utredare med uppgift att göra en översyn av vissa frågor om socialtjänstlagen (1980:620) och uppgifter (dir. 1997:109). I uppdraget ingick bland annat att analysera och lämna förslag angående lagens konstruktion och struktur, finansiering, uppgift att främst bistå vid tillfälliga sociala eller ekonomiska problem och formerna för tillsynen över . I regeringens proposition (1997/98:113) Nationell handlingsplan för äldrepolitiken konstaterade regeringen vidare att frågan om ekonomisk trygghet för vissa äldre invandrare behövde utredas. Genom beslut av regeringen lämnades tilläggsdirektiv till utredningen (dir. 1998:70). Detta innebar att utredaren även fick i uppdrag att lämna förslag om hur den ekonomiska tryggheten för vissa äldre invandrare skulle utformas. överlämnade socialtjänstutredningen betänkandet Socialtjänst i utveckling (SOU 1999:97). Betänkandet innehåller bland annat förslag om införandet av ett äldreförsörjningsstöd. Förslaget har remissbehandlats. En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 1. Utredningens lagförslag i dessa delar finns i bilaga 2. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. En sammanställning av remissvaren finns tillgänglig i (dnr S1999/7149/ST). Förslagen i denna proposition om att införa ett statligt äldreförsörjningsstöd har en stark anknytning till förslagen i den till överlämnade propositionen Reformerade regler för bostadstillägg till pensionärer m.fl. (prop. 2000/01:140). Förslagen i denna proposition har tagits fram i samarbete med och . Lagrådet Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Lagrådet har föreslagit vissa justeringar i lagtexten. Regeringen har följt förslagen. Därutöver har vissa redaktionella ändringar gjorts i lagtexten. Regeringen återkommer till vissa av Lagrådets synpunkter i författningskommentaren. Det av Lagrådet granskade förslaget till lag om ändring i lagen (1992:1068) om introduktionsersättning för flyktingar och vissa andra utlänningar tas inte upp i detta sammanhang. Regeringen avser att återkomma med förslag i denna del . 4 Allmänna utgångspunkter 4.1 Socialbidrag - det yttersta skyddsnätet Så länge som haft en låg eller mycket låg arbetslöshet har de generella socialförsäkringssystemen på ett effektivt sätt tryggat välfärden och medverkat till att andelen fattiga i varit betydligt lägre än i de flesta andra länder. Socialbidraget har då kunnat fungera som det yttersta skyddsnät det är avsett att vara. har emellertid genomgått den djupaste ekonomiska krisen . Det har fått till följd att socialbidragssystemet har utsatts för stora påfrestningar, då allt fler människor tvingats söka socialbidrag på grund av försörjningsproblem. Inom individ- och familjeomsorg är arbetet med ekonomiskt stöd till enskilda och familjer en av de mest omfattande insatserna, såväl till antal som till kostnader. av samtliga klienter vid landets socialbyråer ansöker om ekonomiskt bistånd enligt socialtjänstlagen (1980:620). En kategori som i ökad omfattning erhållit långvarigt försörjningsstöd enligt socialtjänstlagen , är vissa äldre personer som inte kvalificerat sig för en pension som ger en tillräcklig försörjning. Normalt sett får personer i pensionsåldern sina försörjningsbehov tillgodosedda inom pensionssystemet. Så är dock inte alltid fallet för t.ex. dem som invandrar till . Eftersom det krävs bosättningstid i före fyllda för att få full folkpension hinner de som bott i inte kvalificera sig för en pension som är tillräcklig att leva på. I många fall blir de därför hänvisade till för att få sin grundläggande försörjning. Totalt erhöll drygt 10 700 personer som var eller äldre ekonomiskt bistånd enligt socialtjänstlagen eller fler 1998. av dem var utrikes födda. av bidragstagarna var män och kvinnor. Tre fjärdedelar av dem som erhöll bistånd eller fler saknade pension helt. Det är enligt regeringens mening viktigt att bryta denna utveckling där socialbidraget tenderat att bli en permanent försörjningskälla för vissa äldre personer och återställa försörjningsstöd till att vara ett individuellt, behovsprövat bistånd som är föranlett av tillfälliga ekonomiska problem. 4.2 Nuvarande pensionsbestämmelser Alla medlemsländer i Europeiska unionen (EU) har någon form av offentligt grundskydd i pensionssystemen för äldre människors försörjning. Har en EU-medborgare genom bosättningstid eller intjänande av pensionsrätt kvalificerat sig för pension i ett medlemsland har han eller hon rätt till pension oavsett var inom unionen personen i fråga bosätter sig i ett senare skede. Inför genomförandet av 1993 anpassades de svenska pensionsbestämmelserna till EG-rätten, vilket innebar en skärpning av kvalifikationsreglerna för rätt till folkpension. gäller att en person som är försäkrad i har rätt till folkpension i form av ålderspension om han eller hon har tillgodoräknats antingen minst tre bosättningsår i eller med ATP-poäng, enligt 5 kap. lagen (1962:381) om allmän försäkring. Bestämmelserna i förordningen (EEG) nr 1408/71 om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen innebär att kravet på minsta försäkringstid kan uppfyllas genom sammanläggning med försäkringstid som härrör från andra länder inom EU/EES-området. Minst måste dock avse . Enligt tidigare bestämmelser utbetalades folkpension till samtliga svenska medborgare som var bosatta i utan hänsyn till bosättnings- eller försäkringstidens längd. Även utländska medborgare och statslösa som var bosatta i hade rätt till folkpension på samma villkor och med samma tilläggsförmåner som svenska medborgare. En förutsättning var dock att personen i fråga hade varit bosatt i en viss minsta tid. För ålderspension krävdes att den försäkrade hade varit bosatt i och efter fyllda varit bosatt här under sammanlagt . I samband med att rådets förordning (EEG) nr 1408/71 införlivades i svensk rätt konstaterades att stora problem skulle uppkomma inom folkpensioneringen vid en tillämpning av förordningens principer. Den som en gång beviljats folkpension skulle ha rätt att exportera hela pensionen vid flyttning till ett land inom EU. Denna rättighet skulle gälla såväl för svenska medborgare födda i som för svenska medborgare födda i ett EU-land eller utanför EU. Konsekvenserna bedömdes bli mycket långtgående och leda till resultat som inte kunde anses vara acceptabla. En följd skulle vara att utgifterna för folkpensionen skulle öka högst väsentligt. Mot bakgrund av överväganden av detta slag tillskapades därför ett nytt system för intjänande av rätt till folkpension på grundval av tid för bosättning här i landet. För rätt till oavkortad folkpension krävs antingen 40 bosättningsår eller med pensionspoäng. är färre reduceras folkpensionen med 1/40 respektive 1/30 som fattas. Folkpensionen beräknas efter det alternativ som är fördelaktigast för den försäkrade. Till en pensionär som helt saknar eller har låg tilläggspension (ATP) utbetalas även ett andelsberäknat pensionstillskott. Undantag från dessa bosättningsregler gäller dock för personer som erhåller uppehållstillstånd som flykting eller annan särskilt skyddsbehövande enligt 3 kap. 2 § eller 3 § utlänningslagen (1989:529). De får tillgodoräkna sig kvalifikationstid i hemlandet och blir på så sätt i regel berättigade till svensk pension. Kvalifikationstid kan dock endast tillgodoräknas , vilket innebär att dessa personer riskerar att sakna svensk pension om de kommer till när de är eller äldre. Det ovan beskrivna undantaget gäller även för dem som fram till och med beviljades uppehållstillstånd som de factoflyktingar. ersattes skyddsbegreppet de factoflykting med preciserade regler för vilka utöver konventionsflyktingar som skall få skydd, dvs. Slutligen kan nämnas att om en person invandrar från ett land utanför EU som har ingått en konvention med skall pensionen i regel exporteras till . En sådan konvention har bland annat med och . För att mildra de negativa effekterna av ändrade pensionsregler infördes övergångsbestämmelser för dem som är födda . Övergångsreglerna innebär att oavkortad folkpension betalas ut vid sammanlagt bosättningstid i efter . Reglerna reducerar problemet med otillräcklig försörjningsförmåga för dem som är födda på så sätt att dessa senast har en egen försörjning och därmed inte riskerar att bli beroende av försörjningsstöd. De ovan beskrivna bosättningsreglerna medför således att vissa invandrare som är eller äldre blivit hänvisade till för att få sin försörjning tryggad, eftersom de inte hunnit tjäna in tillräcklig pension i . Ytterligare en kategori som uppbär en lägre folkpension till följd av bosättningsreglerna är de som är födda i men som har varit bosatta utomlands under och återvänt till vid pensionsåldern. Det finns även ett mindre antal personer som har varit bosatta i och därmed har en oavkortad pension men där denna av andra skäl är reducerad. Det rör sig om personer som till följd av förtida uttag av pension eller på grund av bristande eller underlåten avgiftsbetalning får en låg pension. Även personer som får yrkesskadelivränta utbytt mot ett engångsbelopp kan få en lägre pension. Grundskyddet inom det reformerade ålderspensionssystemet I det reformerade ålderspensionssystemet som träder i kraft ligger hela livsinkomsten till grund för den inkomstgrundande ålderspensionen. Grundskyddet utgörs av en garantipension som betalas ut som en utfyllnad upp till en viss nivå när den inkomstrelaterade pensionen är låg eller saknas. Rätt till garantipension kommer att grundas på försäkringstid och pensionen finansieras av statsmedel. För rätt till oavkortad garantipension krävs försäkringstid. (bosättningstid) skall garantipensionen avkortas proportionellt. Som försäkringstid skall tillgodoräknas den tid då en person anses ha varit bosatt i enligt socialförsäkringslagen (1999:799). De kvalifikationsregler som gäller för medborgare inom respektive utanför EU samt för flyktingar och andra skyddsbehövande kommer att kvarstå. För personer födda eller tidigare gäller särskilda övergångsregler. 4.3 Bostadstillägg till pensionärer folkpension, tilläggspension (ATP) och pensionstillskott finns ett inkomstprövat stöd för boendet enligt lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer ().