prop · GP031 · 2001-09-20 00:00:00 — Avgiftsinkomster och anslagsmedel skall föras till garantireserven, var- efter garantins kostnader skall belasta reserven. har påtalat det rimliga i att reger- ingen redovisar i vilken utsträckning sådana sub- ventioner förekommer (bet. 2000/01:FiU20). Regeringen delar denna bedömning och kommer fortsättningsvis att redovisa subventionerna. De äldre garantierna administreras av () och Riksgäldskon- toret (RGK). Regeringen har tidigare aviserat att arbetet med att invärdera dessa garantier skall vara slutfört (prop. 1999/2000:1 finansplan m.m. sid. 181). De äldre garantier som administreras av BKN har invärderats och eventuella skadeutfall belas- tar från och med innevarande budgetår BKN:s garantireserv i RGK för resultatområdet äldre garantier. För dessa garantier tillämpas således redan principerna i garantimodellen (prop. 2000/01:1 finansplan m.m. sid. 182 samt utg.omr. 18, avsnitt 4.8). Även kostnaderna för de äldre garantier som administreras av RGK har fastställts, vilket med- för att kommer att kunna anvisa an- slagsmedel för subventionerna från och med . I några fall föreslår regeringen att redan från och med innevarande budgetår skall anvisa anslagsmedel och bemyn- diga regeringen att vidta övriga nödvändiga åt- gärder. Dessa förslag presenteras på tilläggsbud- get i denna proposition. De förändringar som regeringen nu föreslår medför att ändamålen för ett antal befintliga an- slag behöver ändras och att ett antal nya anslag behöver anvisas. De subventioner som har fast- ställts förutsätter i några fall ändringar av de riksdags- och regeringsbeslut som anger villko- ren för garantierna. Därutöver behöver ett antal riksdags- och regeringsbeslut ändras för att vill- koren för vissa åtaganden skall bli förenliga med garantimodellen. Detta kan t.ex. bli aktuellt då avgiften för ett åtagande skall höjas, när en ga- rantis löptid skall begränsas eller om garantira- men skall nedsättas. Utvecklingsarbetet inom detta område har också visat att två nya garanti- reserver behöver inrättas, en för garantier till in- ternationella finansieringsinstitut och en för vis- sa kreditgarantier som ersätter kapitaltäcknings- garantier. Tabell 7.5 innehåller en sammanfattande redo- visning av vilka åtgärder som behöver vidtas för att respektive garantiåtagande eller grupp av åta- ganden skall kunna hanteras i enlighet med ga- rantimodellen. Tabell 7.5 Sammanfattande redovisning av åtgärder för hantering av äldre garantier i enlighet med garantimodellen Riksdags- och regeringsbeslut ändras. Kapitaltäckningsgaranti och grundfondsförbindelse ersätts med Riskavspeglande avgift debiteras. A/O dom Shvetsii Anslagsmedel anvisas enligt nuvarande garantiavtal. Riksdags- och regeringsbeslut ändras. Kapitaltäckningsgarantin ersätts med kreditgarantier. medel anvisas (förslag på tilläggsbudget såvitt avser 2001). En separat garantireserv inrättas. Anslagsmedel anvisas engångsvis 2001 för garantier avseende projektinvesteringslån (förslag på tilläggsbudget) och 2002 för garantier avseende baltiska investeringslån och miljöinvesteringslån. Anslagsmedel anvisas engångsvis 2002. Anslagsmedel anvisas engångsvis 2002. Anslagsmedel anvisas engångsvis 2002. Anslagsmedel anvisas engångsvis 2002. Anslagsmedel anvisas engångsvis 2002. Anslagsmedel motsvarande preliminär riskavspeglande avgift anvisas 2001-2003 (förslag på tilläggs- budget såvitt avser 2001).2 Slutlig avgift bestäms och anslagsmedel anvisas Riksdags- och regeringsbeslut ändras. Administrativ avgift debiteras. skall till lika delar täcka kostnaderna vid ett infriande genom att överföra medel till RGK:s garanti- Riksdags- och regeringsbeslut ändras. Administrativ avgift debiteras. naderna vid ett infriande genom att överföra medel till RGK:s garantireserv. Riksdags- och regeringsbeslut ändras. Garantiåtagandet tidsbegränsas till . Riksdags- och regeringsbeslut ändras. Riskavspeglande avgift debiteras. Riksdags- och regeringsbeslut ändras. Utställda garantier tidsbegränsas till . Anslagsmedel anvisas engångsvis 2002. Anslagsmedel anvisas engångsvis 2002. Riksdags- och regeringsbeslut ändras. Riskavspeglande avgift debiteras. Riskavspeglande avgift debiteras. 2.Nuvärdesberäkningen avser perioden fram . Regeringens förslag till åtgärder presenteras un- der respektive utgiftsområde och i vissa fall på tilläggsbudget i denna proposition. Vilket ut- giftsområde respektive åtagande har hänförts till och i vilka fall frågan hanteras på tilläggsbudget framgår av tabellen. Regeringen vill uppmärksamma på att det i två fall, och , inte varit möjligt att tillämpa garantimodellen fullt ut. Den konstruk- tion som regeringen föreslår för hanteringen av dessa garantier innebär att anslag och/eller Luft- fartsverket belastas vid infrianden. I ett första led skall (RGK:s) garantireserv belastas vilket är i enlighet med garantimodellen. I ett andra led kommer emellertid infriandet att, vad gäller , belasta Luft- fartsverket, och, vad gäller , till lika delar belasta och an- slaget 36:2 : Administration. Anled- ningen till att regeringen föreslår en sådan kon- struktion för dessa garantier är att åtagandena omfattar finansiella leasingkontrakt och options- avtal som skulle ge en ekonomiskt orimlig inci- tamentsstruktur om det slutliga kostnadsansva- ret för eventuella infrianden skulle tillskrivas (RGK:s) garantireserv. (Se vidare utgiftsområde 22 Kommunikationer). Regeringens uppdrag till RGK att undersöka möjligheterna att ytterligare effektivisera den statliga riskhanteringen omfat- tar även hanteringen av dessa garantier. Regeringen föreslår också ett undantag från garantimodellen. Förslaget presenteras i detta avsnitt då det är av en sådan karaktär att det bör redovisas i samband med den allmänna beskriv- ningen av utvecklingsarbetet inom området. 7.2.3Undantag från hantering enligt garantimodellen Regeringens förslag: Infrianden av garantier som ingår i resultatområdet garantier till internatio- nella finansieringsinstitut skall även täckas via anslag. Regeringen bemyndigas därtill att besluta om en obegränsad kredit i för re- sultatområdet garantier till internationella finan- sieringsinstitut. Regeringen har inte funnit det möjligt att hante- ra vissa garantier till internationella finansierings- institut i enlighet med garantimodellen. Detta gäller de internationella finansieringsinstitut där medlemsåtagande består av inbetalt ka- pital och garantier. Dessa garantier innebär att svenska staten, som ett av flera medlemsländer förbundit sig att tillhandahålla ett visst kapitalbe- lopp utöver det kapital som de enskilda länderna betalar direkt till berörda institut. För dessa ga- rantier avser regeringen inrätta ett separat resul- tatområde: garantier till internationella finansie- ringsinstitut. Resultatområdet skall endast omfatta de garantier som utfärdats inom ramen för medlemskap i de nio internationella organisationer där medlemsåtagandet består av både inbetalt kapital och garantier, dvs. Europe- iska (), (), Europeiska investeringsbanken (EIB), Nordiska investeringsbanken (NIB), Europarå- dets utvecklingsbank (CEB), Multilaterala inve- steringsorganet (MIGA), Asiatiska utvecklings- banken (AsDB), Afrikanska (AfDB) och Interamerikanska utvecklingsban- ken (IDB). En avgörande skillnad mellan dessa åtaganden och övriga statliga garantier är att svenska staten, som ett av flera medlemsländer, endast har be- gränsade möjligheter att påverka beslut om hur ett potentiellt infriande skall hanteras, dvs. om ett infriande skall tillåtas inträffa eller om med- lemsländerna kollektivt skall tillskjuta mer kapi- tal. Om dessa garantier hanterades enligt garan- timodellen skulle resultatet därför kunna bli dubbla avsättningar. Subventionen - dvs. mot- svarigheten till riskavspeglande avgift - skulle belasta de takbegränsade utgifterna och föras till garantireserven i (). skulle medlemsländerna i stället för att låta garantin infrias kunna välja att göra kapi- taltillskott, vilket även det skulle belasta de tak- begränsade utgifterna. Historiskt har också med- lemsländerna i de internationella finansierings- institut där är medlem alltid valt att tillskjuta mer kapital framför att låta utställda ga- rantier infrias. Regeringen delar därför bedöm- ning att det finns skäl som talar för att dessa ga- rantier bör hanteras i särskild ordning (bet. 1999/2000:FiU24). Mot denna bakgrund föreslår regeringen att de garantier som ingår i resultatområdet garanti- er till internationella finansieringsinstitut undan- tas från garantimodellen. Detta innebär att såväl påkallade kapitaltillskott som eventuella infrian- den av garantier kan komma att medföra mer el- ler mindre plötsliga belastningar på de takbe- gränsade utgifterna. För att tydliggöra förekomsten av, och de potentiella kostnaderna för, dessa garantier bör emellertid en separat ga- rantireserv inrättas i RGK. Reserven kommer normalt att ha ett nollsaldo och skall endast be- lastas vid ett eventuellt infriande, varefter an- slagsmedel skall föras till reserven. Detta medför också att ändamålet för anslag inom utgiftsom- råde 2 som täcker kapitaltillskott bör vidgas till att även gälla infrianden av garantier (se vida- re utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finans- förvaltning och utgiftsområde 7 Internationellt bistånd). 7.3Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser Enligt 12 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten får regeringen, för det ändamål och med högst det belopp som bestämmer, beställa varor eller tjänster samt besluta om bidrag, er- sättning, lån eller liknande som medför utgifter även under senare budgetår än det statsbudgeten avser. Regeringen begär bemyndiganden i anslags- avsnitten för de anslag som berörs. Där redovisas tabeller med information om bland annat nya och infriade förpliktelser under 20002002. I ta- bell 7.6 görs en sammanfattning per utgifts- område av begärda bemyndiganden . I kolumnen Ingående förpliktelser redovisas de åtaganden staten beräknas ha i form av be- ställningar av varor och tjänster, beslut om bi- drag m.m. vid ingången av 2002. I nästa kolumn anges de nya förpliktelser av denna typ som sta- ten förväntas ikläda sig . Kolumnen Infriade förpliktelser visar de gjorda förpliktelser som förväntas innebära utgifter . Ko- lumnen Utestående förpliktelser utgör summan av ingående och nya förpliktelser minus infriade förpliktelser. I den sista kolumnen, Begärda be- myndiganden, redovisas omfattningen av de be- myndiganden som regeringen begär i denna pro- position. Bemyndigandena innebär att medger att regeringen får ikläda staten förplik- telser som innebär utgifter . Förplik- telserna innebär i många fall utgifter både 2003 och åren därefter. Av tabellen framgår att regeringen begär be- myndiganden om totalt . Jämfört med redovisningen av bemyndiganden i budgetpropositionen uppvisar utgifts- område 22 den största förändringen. Förklaring- en är den ökade satsningen på infrastruktur. Tabell 7.6 Sammanfattande redovisning av beställningsbemyndiganden avseende 2002 Hälsovård, sjukvård och Kultur, medier och Allmän miljö och naturvård Jord och skogsbruk, fiske 7.4Bemyndigande för ramanslag kredit på räntekonto inom ramen för den av beslutade samlade kreditramen. När det däremot gäller ramanslag som anvi- Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att sats för regelstyrd verksamhet, icke påverkbara under besluta att ett raman- EU-relaterade utgifter, infriande av garantier slag som inte avser förvaltningsändamål får samt oförutsedda utgifter kan så stora föränd- ringar inträffa att utgifterna inte ryms inom den ett riksdagsbeslut om anslag på tilläggs- högsta tillåtna anslagskrediten. fall att i första hand återkomma till budget inte hinner inväntas, samt med förslag om anslag på tilläggs- överskridandet ryms inom det fastställda Förändringarna kan dock inträffa snabbt utgiftstaket för staten. och betalningarna kan behöva göras utan Om anslag på tilläggsbudget inte Enligt 6 § andra stycket lagen (1996:1059) om hinner anvisas bör regeringen bemyndigas att besluta om överskridande när de förutsättningar statsbudgeten får regeringen med som anges i 6 § andra stycket budgetlagen är bemyndigande besluta att ett ramanslag får uppfyllda, dvs. om det är nödvändigt för att i en överskridas, om detta är nödvändigt för att i verksamhet täcka särskilda utgifter som inte var en verksamhet täcka särskilda utgifter som inte kända då anslaget anvisades eller för att ett av var kända då anslaget anvisades eller för att ett beslutat ändamål med anslaget skall av beslutat ändamål med anslaget Överskridandet får inte vara skall kunna uppfyllas. större än att det ryms inom det fastställda För de flesta ramanslag kan oundvikliga ut- utgiftstaket för staten. giftsökningar i förhållande till anvisade medel för ett budgetår i sänder. rymmas inom den högsta tillåtna anslagskrediten att även fortsättningsvis på tilläggsbudget föreslå på som föreskrivs i 6 § första stycket förändringar av berörda anslag som ersätter det I allmänhet sätter regeringen kre- diten för anslag för förvaltningsändamål till staten 2000 (skr. 2000/01:101, sid. 59-60) och för de flesta övriga ramanslag till lämnades en redovisning för vilka anslag som I fråga om ramanslag för förvaltnings- regeringen medgivit överskridanden . ändamål är det nästan aldrig aktuellt att över- Innevarande år har regeringen medgivit över- skrida anslaget mer än vad som ryms inom den skridanden av följande anslag: Utgiftsområde 13, tillåtna högsta anslagskrediten. 22:12 Bidrag till lönegarantiersättning, utgiftsom- bemyndigande som ger regeringen befogenhet råde 8, 12:2 Mottagande av asylsökande och 12:5 att besluta om överskridande av ramanslag som Offentligt biträde i utlänningsärenden. anvisats för förvaltningsändamål behöver därför Ett eventuellt utnyttjande av bemyndigandet Vid behov kommer ytterligare kommer att redovisas i Årsredovis- medel att begäras på tilläggsbudget. ning för staten 2001 som innehåller en samlad riksdagsbeslut om ytterligare medel kan likvidi- I anslutning till ut- tetsbehovet undantagsvis behöva genom giftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. åter- regeringen tillfälligt utökar myndighetens kommer regeringen med förslag om bemyndi- ganden rörande överskridanden av vissa anslag. Regeringen redovisar här ett antal åtgärder på skatteområdet med effekter för och framåt. För beskattningen av förvärvsinkomster före- slås ett tredje steg i den inkomstskattereform som presenterades i budgetpropositionen . Som en del av den fortsatta gröna skatte- växlingen föreslås höjningar av grundavdragen. Den tillfälliga skattereduktion, knuten till pen- sionsgrundande inkomst, som infördes fö- reslås utvidgad till att omfatta även pensionsin- komster och från och med ersatt av ett högre grundavdrag. Förslag lämnas också om det fasta beloppet i den statliga skatten på förvärvsinkomster liksom om beskattning av sjömän. För miljövänliga bilar aviseras föränd- ringar av förmånsbeskattningen. Vidare aviseras kommande förslag om skattereduktion för fack- föreningsavgift och avgift till arbetslöshetskassa samt ett förslag om regionalt nedsatta socialav- gifter för småföretag. För fastighetsskatten föreslås sänkningar av skattesatserna för småhus och hyreshus (bo- stadsdelen). Bedömningar görs kring omräk- ningsförfarandet vid fastighetstaxeringen och behandlingen av höjda taxeringsvärden. Vidare aviseras översyner av fastighetsskatten och av förmögenhetsskatten. En höjning av fribeloppen vid förmögenhetsbeskattningen föreslås också. För beskattningen av investmentföretag före- slås vissa förändringar. Vidare görs bedömningar kring den skattemässiga behandlingen av utdel- ningar och kapitalvinster på företagsägda ande- lar. Som ett andra steg i fullföljandet av den presenterade strategin för en fortsatt grön skatteväxling föreslås förändringar av koldiox- idskatten, energiskatten på el och avfallsskatten. Förslag lämnas om fordonsskatten på jordbruks- traktorer och om svavelskatten. Regeringen pre- senterar också en skattestrategi för alternativa drivmedel och gör vissa bedömningar kring be- skattningen av alkylatbensin. Förändrade regler för privatinförsel av alkoholdrycker föreslås ock- så. Kommande förslag om sänkt mervärdesskatt på böcker och tidskrifter aviseras liksom ett ar- bete kring möjligheterna att tillämpa särskilda skatteregler för kravmärkta livsmedel. I ett avslutande avsnitt redovisas de finansiella effekterna av de skatteförslag som lämnas i den- na proposition och dessutom av de förslag i and- ra propositioner som lämnas i anslutning till budgetpropositionen och i propositioner . Ärendet och dess beredning Lagförslag har upprättats i enlighet med förteck- ningen i kapitel 3 Lagförslag. Samtliga lagförslag har under hand beretts med (). Samtliga lagförslag är av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande saknar betydelse. 8.2Skatter på förvärvsinkomster skiktgräns som utgör nedre gräns för uttag av Regeringens förslag: Det tredje steget i den re- form av förvärvsinkomstbeskattningen som på- börjades genomförs. Det in- nebär att skattereduktionen för ökas från av den allmänna pensionsavgif- ten för . Vid beräkningen av underlaget för och statlig in- komstskatt minskas avdraget för den allmänna pensionsavgiften från av avgiften. För att begränsa andelen personer med statlig förvärvsinkomstskatt görs en ytterli- gare justering av den nedre skiktgränsen utöver vad som krävs för att neutralisera effekten av be- gränsningen av avdraget för den allmänna pen- sionsavgiften. Vid uttaget av statlig inkomstskatt på förvärvsinkomster skall den nedre skiktgrän- sen sättas till . Den övre skikt- gränsen skall sättas till . Skälen för regeringens förslag: Av fördelnings- politiska skäl samt för att gynna arbetsutbud och utbildning har regeringen ansett det angeläget att sänka såväl marginal- som genomsnitts- skatter för låg- och medelinkomsttagare. Som ett led i denna strävan inleddes en reform av förvärvsinkomstbeskattningen bestå- ende av två delar. Den ena syftar till att kompensera löntagare och övriga personer med pensionsgrundande in- komst för den allmänna pensionsavgiften. Fullt utbyggd innebär reformen att en skattereduk- tion ges som motsvarar hela den allmänna pen- sionsavgift som skall betalas för beskattnings- året. slopas avdragsrätten för den allmänna pensionsavgiften vid beräkningen av underlaget för och statlig inkomst- skatt. För det stora flertalet skattskyldiga med pensionsgrundande inkomster upp till 7,5 basbe- lopp innebär dessa åtgärder en sänkning av mar- ginalskatten med . Den andra delen i inkomstskattereformen syf- tar till att minska antalet personer som betalar statlig skatt på förvärvsinkomster. I den skatte- skala som infördes genom skattereform beslutades att såväl grundavdrag som olika skikt- gränser skulle justeras upp i takt med föränd- ringar i det allmänna prisläget. statlig förvärvsinkomstskatt skulle en årlig ju- stering göras motsvarande utvecklingen av kon- sumentprisindex plus . Skikt- gränsen avsågs att fastställas så att av de skattskyldiga skulle betala statlig förvärvsinkomstskatt. Eftersom lönerna före skatt vid ett flertal tillfällen ökat med mer än uppräkningen av skiktgränserna har dock ande- len med statlig skatt kommit att ligga över denna nivå. Regeringens målsättning är att minska antalet personer som betalar statlig för- värvsinkomstskatt till av de skatt- skyldiga med förvärvsinkomster. Även denna del av reformen innebär en sänkning av marginal- skatten för många skattskyldiga. Regeringen angav i budgetpropositionen för att den takt i vilken reformen genomförs kommer att bestämmas med hänsyn tagen till det ekonomiska läget och till andra an- gelägna resursanspråk. I budgetpropositionen för bedömde regeringen det vara möjligt att genomföra ett andra steg i reformen. Följakt- ligen höjdes den skattereduktion som införts in- till att motsva- ra av den allmänna pensionsavgiften. Vidare begränsades avdraget för avgiften från av avgiften. I frånvaro av ytterligare åtgärder innebär be- gränsningarna i avdragsrätten att antalet skatt- skyldiga som betalar statlig förvärvsinkomstskatt ökar. För att undvika denna effekt har såväl den nedre som den övre skiktgränsen justerats som en del av reformen. Därutöver har ytterligare ju- steringar av den nedre skiktgränsen gjorts i syfte att få ner andelen skattskyldiga som beta- lar statlig förvärvsinkomstskatt till . I budgetpropositionen för redovisades då tillgängliga uppgifter som indikerade att andelen skattskyldiga med statlig förvärvsinkomstskatt skulle öka från om ingen ytterligare justering av skiktgränserna skulle göras. För att motverka denna ökning och komma ett steg närmare målet på ju- sterades den nedre skiktgränsen upp med ytter- ligare till . I kombi- nation med den höjning av grundavdraget som genomfördes som en del i skatteväxlingsstrate- gin för förväntades detta resultera i en minskning av andelen med statlig förvärvsin- komstskatt till . Den relativt snabba inkomstutvecklingen un- der har bidragit till att andelen som betalar statlig förvärvsinkomstskatt inte ut- vecklats som förväntat. Som framhölls redan i förra årets budgetproposition är varje bedöm- ning av inkomstfördelningens utveckling osäker, även den som avser innevarande år. tillgäng- liga uppgifter tyder på att av alla skattskyldiga med förvärvsinkomster kommer att betala statlig skatt på dessa inkomster . Således krävs ytterligare åtgärder. bedömer regeringen att det är möjligt att genomföra ytterligare en fjärdedel av reformen vad gäller kompensationen för den allmänna pensionsavgiften och därmed samman- hängande justeringar av skiktgränserna. Det in- nebär att skattereduktionen för skattskyldiga som betalar allmän pensionsavgift höjs från av avgiften till . be- gränsas avdragsrätten för avgiften till . Kostnaden för denna del av reformen beräknas till . Genom begränsningen i avdragsrätten för all- män pensionsavgift sjunker brytpunkten för ut- tag av statlig förvärvsinkomstskatt. Det medför att andelen som betalar sådan skatt kommer öka. Vid gällande regler för , dvs. efter en upp- justering av den nedre skiktgränsen med hänsyn till förändringen i konsumentprisindex, ligger brytpunkten vid . Vid denna in- komst uppgår den allmänna pensionsavgiften till . Genom att avdrag inte görs för en fjärdedel av denna avgift, krävs en uppjuster- ing av den nedre skiktgränsen. För att andelen som betalar statlig förvärvsinkomstskatt inte skall påverkas av begränsningen i avdragsrätten skall den nedre skiktgränsen justeras upp med ett belopp motsvarande en fjärdedel av avgiften eller (efter viss avrundning) ytterli- gare. Den nedre skiktgränsen skall således på dessa grunder justeras upp från till . Den begränsade avdragsrätten för allmän pen- sionsavgift medför också att antalet personer som på marginalen betalar statlig förvärvsin- komstskatt kommer att öka. För att antalet personer som betalar denna skatt inte ska öka till följd av den begränsade avdrags- rätten för allmän pensionsavgift krävs en liknan- de uppjustering av den övre skiktgränsen som för den nedre. Vid den aktuella inkomstnivån, dvs. den övre brytpunkten som vid gällande reg- ler för ligger på 430 000 kro- nor, utgår allmän pensionsavgift med . Följaktligen krävs en uppjustering av den övre skiktgränsen med , . Dessa uppjustering- ar av de båda skiktgränserna beräknas minska in- komsterna från den statliga förvärvsin- komstskatten med ca . Ovannämnda justeringar av skiktgränserna syftar endast till att neutralisera effekten av de begränsningar i avdragsrätten som genomförs som en del av kompensationen för den allmänna pensionsavgiften. Därutöver anser regeringen att det finns utrymme för ytterligare en viss juster- ing av den nedre skiktgränsen i syfte att begränsa andelen skattskyldiga som betalar statlig skatt på förvärvsinkomster. Om ingen sådan justering görs tyder nu tillgängliga uppgifter på att ande- len med statlig skatt kommer att ligga kvar på .