prop · GP0346 · 2001-10-24 00:00:00 — Andelsbyteslagen gällde taxeringsåren 20002001. utan saklig ändring flyttats till 49 kap. inkomstskattelagen (1999:1229), Enligt strukturregeln kunde uppskov med reavinstbeskattningen medges om en fysisk eller juridisk person avyttrat aktier till ett svenskt aktiebolag eller till ett motsvarande utländskt bolag. gällde att vederlaget utgjordes av nyemitterade aktier i det köpande En kontant ersättning på högst av det nominella värdet av de nyemitterade aktierna tilläts utan att det hindrade uppskovet. Strukturregeln torde också ha omfattat andelar i ekonomiska föreningar och i utländska motsvarigheter till svenska aktiebolag. Tekniskt innebar uppskovet att den kontanta delen (kontantdelen) av vederlaget beskattades och att de mottagna aktierna övertog det skattemässiga omkostnadsbeloppet för de avyttrade aktierna. vinsten kom på så sätt att beskattas när de mottagna aktierna avyttrades. Strukturregeln gällde inte för personer som flyttat från men som på grund av reglerna om väsentlig anknytning till landet ändå ansågs bosatta här. Avskattning skedde när den skattskyldige flyttade utom- lands. Detta gällde dock endast om uppskovet avsåg en vinst vid en avyttring till ett utländskt bolag. Regeln gällde inte heller om den s.k. förlustregeln och koncernregeln (2 § 4 mom. SIL) var tillämpliga på transaktionen. Vid avyttring av andelar i fåmansföretag, som var kvalificerade enligt det s.k. 3:12-systemet (57 kap. IL), krävdes skattemyndighetens med- givande för uppskov. Sådant medgivande fick inte lämnas om någon del av vinsten skulle tas upp i inkomstslaget tjänst. Enligt 6 § i den upphävda IGOL avsågs med internationellt andelsbyte ett förfarande genom vilket ett bolag förvärvade andelar i ett annat bolag av andelsägare i det senare bolaget. Vederlaget skulle utgå i form av andelar i det köpande bolaget. En kontant andel på högst av det nominella värdet på de andelar som lämnades som vederlag tilläts utan att det hindrade uppskovet. Som förutsättning för uppskov gällde att någon andelsägare i det överlåtna bolaget var hemmahörande i och att det köpande företaget var hemmahörande i en annan stat som var medlem i EG. Den skattskyldige kunde alternativt begära att struktur- regeln tillämpades. Tekniskt medgavs uppskov genom att skattemyndigheten fastställde reavinsten på de avyttrade andelarna för avyttringen men beskattningen skedde när de mottagna andelarna avyttrades. Den kontanta delen beskattades dock . De mottagna andelarna i det köpande bolaget ansågs anskaffade för ett belopp som motsvarade deras marknadsvärde. I motsats till vad som gällde enligt strukturregeln medgavs enligt IGOL uppskov även vid överlåtelse av andelar som utgör lagertillgångar. Vidare omfattade IGOL kvalificerade andelar. Bestämmelserna i baserades på ett EG-direktiv, det s.k. fusions- direktivet (90/434/EEG). Direktivet tillåter inte att avyttringar av kvali- ficerade andelar eller lagerandelar undantas från uppskovsmöjligheten, varför uppskov medgavs enligt IGOL även i sådana fall. Som angetts ersattes strukturregeln och reglerna för internationella andelsbyten (IGOL) med ett enhetligt regelsystem. Detta skedde på för- slag av (SOU 1998:1, prop. 1998/99:15, bet. 1998/99:SkU5, rskr. 1998/99:67, SFS 1998:1601). Anledningen var att det ansågs förenat med praktiska och principiella nackdelar att ha två system för uppskov vid andelsbyten. Det enhetliga regelsystemet utformades med utgångspunkt i den teknik som användes för internationella andelsbyten. Detta motiverades i första hand med att tekniken för internationella andelsbyten möjliggör att ta tillbaka uppskovsbelopp avseende kvalificerade andelar. Det konstatera- des att metoden i strukturregeln inte gav utrymme för beskattning enligt de s.k. 3:12-reglerna när de mottagna andelarna avyttrades, om de mot- tagna andelarna inte utgjorde kvalificerade andelar för avyttringen. Tekniken för den nu gällande lagstiftningen vid andelsbyten innebär Prop. 2001/02:46 således att en kapitalvinst måste räknas fram för varje andelsbyte och att den skattskyldige måste begära uppskov i sin deklaration. Skatte- myndigheterna skall fastställa uppskovsbeloppet vid taxeringen för det beskattningsår andelsbytet sker. Uppskovsbeloppet fördelas på de mot- tagna andelarna. Det fastställda uppskovsbeloppet skall tas upp som intäkt senast när den mottagna andelen avyttras. Den skattskyldige kan dock välja att frivilligt ta upp hela eller delar av uppskovsbeloppet som intäkt innan den mottagna andelen avyttras. Den frivilliga beskattningen aktualiseras framför allt när den skattskyldige behöver kvittningsgilla vinster mot realiserade förluster. Omkostnadsbeloppet för de mottagna andelarna uppgår enligt allmänna regler till ett belopp som motsvarar marknadsvärdet för de avyttrade andelarna. Bestämmelserna i 49 kap. IL, liksom tidigare bestämmelser i andels- byteslagen, gäller både i inkomstslaget kapital och näringsverksamhet. Det finns också några bestämmelser som gäller i inkomstslaget tjänst. Bestämmelser om uppskov med beskattningen av kapitalvinst finns även i fråga om koncerninterna andelsavyttringar i 25 kap. 627 §§ IL. bestämmelser gäller bara i inkomstslaget näringsverksamhet. Skälen för regeringens förslag Behovet av en översyn Nuvarande uppskovsteknik har blivit föremål för stark kritik och upp- fattas som mycket svår att tillämpa. Kritiken har inriktats på att det varit svårt för flertalet skattskyldiga att deklarera uppskovsbeloppet. plexiteten blir ännu större när den mottagna andelen i sin tur ingår i ett nytt andelsbyte (efterföljande andelsbyte), när den skattskyldige innehar andra andelar av samma slag och sort eller när den mottagna andelen omfattas av split, fondemission m.m. Vid innehav av mottagna andelar och andelar av samma slag och sort som inte utgör mottagna andelar gäller en turordning vid avyttringen. Vid split och fondemission måste uppskovsbeloppet fördelas om. Eftersom uppskovet är frivilligt måste den skattskyldige begära upp- skov i sin deklaration. För detta ändamål har tagit fram två särskilda deklarationsblanketter; K4B för försäljning av icke kvali- ficerade andelar och K4C för försäljning av kvalificerade andelar. blanketten berör de flesta som vill ha uppskov och anses mycket svår att Först skall kapitalvinsten på den avyttrade andelen redovisas och därefter även uppskovsbeloppet. Uppskovsbeloppet skall fördelas på samtliga mottagna andelar. Blanketten skall också användas för beräk- ning av kapitalvinst vid byte av mottagen andel (efterföljande byte), åter- föring av uppskovsbelopp vid avyttring av mottagna andelar, beskattning av uppskovsbelopp utan samband med avyttring (t.ex. frivilligt och på grund av utflyttning). Vidare innehåller blanketten ett utrymme för fri- villiga uppgifter (förändringar på grund av t.ex. split och fondemission). Reglerna har medfört att skattemyndigheterna fått satsa stora resurser på granskningen och fastställandet av uppskovsbeloppen trots att det inte är fråga om transaktioner som direkt påverkar beskattningsunderlaget det Fastställandet av uppskovsbeloppet utveck- lades till en masshantering det nya systemet började tillämpas. Från praktiska utgångspunkter finns det stora nackdelar med den nuva- rande tekniken eftersom den innebär resurskrävande insatser från de skattskyldiga, skattemyndigheterna och bankerna. Några enstaka andels- byten i marknadsnoterade företag berörde flera hundra tusen aktieägare . I andelsbytet mellan och deltog ca 250 000 aktieägare. Motsvarande siffra för bytet mellan och uppgick till ca 192 000 aktieägare. Under berördes ca 300 säljare av kvalificerade andelar av uppskovsreglerna. I anges att det kan antas att antalet andels- byten i publika företag kommer att öka väsentligt framöver eftersom det direkta ägandet av aktier och förändringarna inom tillväxtbranscherna ökar. anser därför att regelsystemet bör ändras för att minska komplexiteten och göra uppskovstekniken för flertalet skattskyl- diga enklare att tillämpa. Även regeringen bedömer att nuvarande system medför så stora hanteringsproblem att en ny ordning bör övervägas. Regeringen anser vidare, liksom , att regleringen av andelsbyten skall uppfylla två krav. För det första skall kvalificerade andelar kunna hanteras inom systemet. Kapitalvinst som uppstår vid bytet och som skall hänföras till inkomstslaget tjänst skall kunna beskattas när den mottagna andelen avyttras. För det andra skall de tidigare nämnda praktiska problemen undvikas. Dessa krav kan emeller- tid inte få en tillfredsställande lösning inom ett enhetligt system utan att det blir komplicerat och svårtillämpat. Ett förenklat system som löper parallellt med nuvarande uppskovsreglering bör därför övervägas. En förutsättning är att denna ordning är förenlig med EG-rätten. Det nu gällande enhetliga uppskovssystemet baseras på EG:s fusions- direktiv (90/434/EEG). Direktivet ställer som krav att ett andelsbyte inte skall utlösa omedelbar beskattning. Direktivet kräver däremot inte att systemet skall vara enhetligt. Fusionsdirektivet hindrar således inte att olika tekniska lösningar väljs för olika typer av andelar och att ett för- enklat system införs. I direktivet anvisas medlemsländerna en teknik som motsvarar strukturregeln, s.k. roll-over relief. Regeringen anser att det enhetliga systemet bör frångås för att förenkla hanteringen av andels- byten för flertalet skattskyldiga. Det förenklade systemet bör bygga på den tidigare strukturregeln i 27 § 4 mom. Ett av huvudargumenten för den enhetliga uppskovstekniken var att den var mest lämpad för att återta uppskovsbeloppet när den avyttrade andelen är kvalificerad (jfr prop. 1998/99:15). En utgångspunkt är även i fortsättningen att gränsen bör dras så att kvalificerade andelar kan hanteras inom systemet. Vidare bör gränsdragningen ske enligt ett lättillgängligt regelsystem. Det bör inte krävas några komplicerade bedömningar vid gränsdragningen. Ett alternativ är att dra gränsen för tillämpningen mellan kvalificerade och icke kvalificerade andelar. Kvalificerade andelar behandlas då enligt den nuvarande uppskovstekniken. Alla andra andelsbyten hanteras enligt Ett annat alternativ är att dra gränsen vid marknads- noteringen. Strukturregelns tillämpning begränsas då till marknads- noterade andelar. Icke marknadsnoterade andelar hanteras därmed enligt den gällande uppskovstekniken. Även icke marknadsnoterade andelar som inte är kvalificerade skulle omfattas av den gällande uppskovs- tekniken. Det som talar för en gränsdragning mellan kvalificerade och icke kvalificerade andelar är att alla icke kvalificerade andelar som inte måste behandlas enligt den nuvarande uppskovstekniken kommer att omfattas av den föreslagna enklare tekniken, dvs. anser att endast kvalificerade andelar där kapitalvinst på grund av avyttringen av den inbytta andelen till någon del skall beskattas i inkomstslaget tjänst bör undantas från strukturregelns tillämpning. Vid en sådan gränsdragning måste en bedömning göras om andelen är en kvalificerad andel. En kvalificerad andel föreligger under förutsättning att andelsägaren eller närstående till honom under beskatt- ningsåret eller något av de fem föregående beskattningsåren varit verksam i betydande omfattning i företaget (jfr 57 kap. 4 § IL). När man skall avgöra om en andel är kvalificerad får andelsägarens personliga arbetsinsatser i företaget en avgörande betydelse. Kopplingen till andelsägarens personliga arbetsinsats gör vidare att andelarna i ett företag inte generellt kan betecknas som kvalificerade. Bedömningen måste avse den enskilde andelsägarens innehav. Detta betyder också att det i ett och samma icke marknadsnoterade företag kan förekomma både kvalificerade och icke kvalificerade andelar. De nämnda omständigheterna gör att det kan bli komplicerat att avgöra om den avyttrade andelen skall omfattas av den ena eller andra uppskovstekniken. De administrativa fördelarna och förenklingen för de skattskyldiga skulle vid en gränsdragning enligt ovan till stor del gå förlorade. Strukturregeln bör nämligen kunna tillämpas utan att den skattskyldige begär det och således hanteras utanför deklarations- förfarandet. Med hänsyn härtill bör en annan gränsdragning övervägas. Vid gränsdragningen enligt det andra alternativet, dvs. mellan noterade och icke marknadsnoterade företag, uppstår i normalfallet inte några särskilda tillämpningsproblem. Dessutom kommer samtliga andelar i företaget eller samtliga andelar av det aktuella slaget, med något undantag, att omfattas av bedömningen. Någon koppling till personliga förhållanden hos andelsägaren blir inte aktuell. En gränsdragning vid marknadsnotering innebär att så gott som alla kvalificerade andelar faller utanför tillämpningsområdet för den nämnda regeln utan att någon komplicerad bedömning behöver göras. De omfattande praktiska problemen uppstår företrädesvis när de avyttrade andelarna är marknadsnoterade. har därför föreslagit att strukturregeln återinförs för sådana andelsbyten där den avyttrade andelen är marknadsnoterad. Regeringen delar verkets bedömning. Marknadsnoterade andelar kan i enstaka fall vara kvalificerade. Sådana andelar bör också uteslutas från tillämpningsområdet för den föreslagna strukturregeln. Enligt 49 kap. IL kan både en fysisk person och en juridisk person vara säljare. förslag omfattar på samma sätt både när en fysisk person och en juridisk person är säljare. Om reglerna skall tillämpas även för juridiska personer uppstår enligt regeringens bedömning svåra tillämpningsproblem och kollisioner mellan olika regelsystem som tillåter uppskov vid andelsbyten, t.ex. reglerna om koncerninterna andelsavyttringar i 25 kap. IL. Regeringen anser därför att de nya reglerna bör begränsas till att endast gälla när fysiska personer är säljare. Den övervägande delen skattskyldiga som berörs av de tidigare nämnda deklarationsproblemen hör till denna grupp. Reglerna bör inte heller tillämpas när byte sker mot kvalificerade andelar eftersom problem kan uppstå när vinsten, som i dessa fall kan beskattas i såväl inkomstslaget tjänst som kapital, skall sammanläggas med vinsten på andra andelar som endast beskattas i inkomstslaget kapital. Reglerna bör därför inte tillämpas när byte sker mot andelar som blir kvalificerade hos säljaren. Föreningen anser att förslaget bör komplette- ras med en bestämmelse om att innehavaren av den marknadsnoterade andelen skall få välja mellan att redovisa andelsbytet och därmed få upp- skov med andelsbytet och att inte redovisa andelsbytet. En fördel med det befintliga systemet är att uppskovet är frivilligt och att det fastställda uppskovsbeloppet när som helst kan tas upp som intäkt. Därigenom kan den skattskyldige kvitta en förlust mot hela eller delar av uppskovsbeloppet. Motsvarande möjlighet i ett system som bygger på strukturregeln skulle dock innebära att de praktiska fördelarna med ett sådant system delvis går förlorade. Den tidigare strukturregeln gav inte heller någon sådan möjlighet. Regeringen gör med hänsyn härtill bedöm- ningen att någon valfrihet inte bör finnas vid tillämpningen av den nu aktuella strukturregeln, dvs. den bör tillämpas oavsett om den skatt- skyldige begär det eller ej. Själva andelsbytet behöver då inte deklareras av den skattskyldige. Eventuell kontantersättning skall tas upp till beskattning som kapital- vinst det beskattningsår då andelsbytet sker. Den skattemässiga anskaff- ningsutgiften för den avyttrade andelen övergår på den mottagna andelen. Återstående del av kapitalvinsten kommer att beskattas när den mottagna andelen avyttras. Detta gällde även för den gamla struktur- regeln. Kapitalförlust skall på motsvarande sätt dras av. Definitionen av andelsbyte finns i 49 kap. 2 § IL. Eftersom denna definition gäller såväl kvalificerade som icke kvalificerade andelar samt omfattar såväl fysiska som juridiska personer i egenskap av säljare bör en särskild definition införas vid tillämpningen av strukturregeln. För strukturregeln föreslås därför en inskränkt definition av andelsbyten. Ett andelsbyte som omfattas av strukturregeln bör i övrigt i tillämpliga delar uppfylla de förutsättningar som anges i 49 kap. 2 § IL. Detta innebär bl.a. att den kontanta delen av ersättningen får uppgå till högst av det nominella värdet av de mottagna andelarna. Kravet på att säljaren skall vara bosatt i eller stadigvarande vistas här bör också gälla strukturregeln (8 §). Vidare bör avskattning ske om en fysisk person inte längre uppfyller detta villkor (26 §). Definitionerna av det köpande företaget (9 §) och kravet på röstetal (12 §) bör vara samma, oberoende av vilken regel som är tillämplig. När det gäller definitionen av det avyttrade företaget (11 §) bör dock inte andelar i ekonomiska föreningar omfattas av strukturregeln eftersom sådana andelar inte är marknads- noterade. I 49 kap. 13 § IL anges att om den avyttrade andelen är en tillgång som Prop. 2001/02:46 kapitalvinstbeskattas hos säljaren skall det uppkomma en kapitalvinst. Av praktiska skäl bör något sådant krav inte gälla för strukturregeln. Detta då själva tekniken går ut på att de mottagna andelarna skall överta omkostnadsbeloppet för de avyttrade andelarna. Strukturregeln bör således gälla oavsett om bytet föranleder förlust eller vinst. Motsvarande gällde också för den tidigare strukturregeln. För att skilja redan gällande bestämmelser om uppskov med beskattningen vid andelsbyten i 49 kap. IL från de nya reglerna bör de förstnämnda benämnas uppskovsgrundande andelsbyten och den nya kategorin med framskjuten beskattning benämnas andelsbyten. Anledningen till detta är att de flesta andelsbyten som sker omfattar fysiska personer. Regeringens förslag föranleder att ett nytt kapitel, 48 a kap., införs i IL samt ändringar i 2 kap. 1 §, 17 kap. 16 §, 25 kap.2 och 21 §§, 37 kap. 2 och 31 §§, 43 kap. 11 §, 44 kap. 2 och 27 §§, 48 kap. 7 §, 49 kap. 1, 2, 12, 14, 19, 24, 27 och 28 §§, 56 kap. 8 § och 57 kap. 13 §. Vidare föranleder förslaget ändringar i 10 § lagen (2000:334) om särskilda skattebestämmelser vid kärnkraftsavveckling samt 3 kap. 15 och 16 §§ i den nya lagen (2001:000) om självdeklarationer och kontrolluppgifter. Regeringens förslag: De nya bestämmelserna skall träda i kraft den 1 och tillämpas på avyttringar efter ikraftträdandet. den skattskyldige begär det skall de nya bestämmelserna dock tillämpas redan vid taxering på andelsbyten som uppfyller förslag: har inte föreslagit några Remissinstanserna: m.fl. anför att den över- gångsproblematik som uppkommer när strukturregeln återinförs för note- rade aktier inte har berörts i förslag. skovsbelopp kommer att finnas kvar tills de tillbytta aktierna avyttras. möjlighet att frivilligt skatta av uppskovsbeloppet kvoterat till Det bör även klargöras att ett efterkommande andelsbyte inte skall utlösa beskattning av ett redan fastställt uppskovsbelopp när strukturregeln tillämpas på det efterföljande andelsbytet. efterlyser någon form av övergångsregler. Skälen för regeringens förslag: Regeringen anser att de förbättringar som de föreslagna reglerna innebär för de skattskyldiga bör tas till vara De bör därför tillämpas så snart som lagändringarna har trätt i kraft. De nya bestämmelserna om andelsbyten föreslås träda i kraft och tillämpas på avyttringar efter ikraft- Den skattskyldige bör emellertid få möjlighet att begära att de nya reglerna skall tillämpas redan vid taxering om villkoren är En särskild övergångsbestämmelse föreslås därför för detta. Även i ett annat avseende finns det behov av en särskild övergångs- Det gäller den situationen då ett uppskovsgrundande andelsbyte skett före ikraftträdandet och uppskovsbelopp fördelats på de mottagna Prop. 2001/02:46 andelarna enligt bestämmelserna i 49 kap. IL. Om ett andelsbyte härefter sker beträffande en sådan mottagen marknadsnoterad andel och bestäm- melserna om framskjuten beskattning i 48 a kap. IL är tillämpliga skall denna andel anses förvärvad för det marknadsvärde som gällde vid det uppskovsgrundande andelsbytet. Uppskovsbeloppet behöver inte tas upp till beskattning i anledning av andelsbytet enligt 48 a kap. utan skall i stället fördelas på de mottagna andelarna vid detta andelsbyte och behandlas som ett uppskovsbelopp hänförligt till en mottagen andel enligt 49 kap. Detta innebär att uppskovsbeloppet skall tas upp som intäkt senast då äganderätten övergår till någon annan eller andelen upp- hör att existera. En hänvisning till de bestämmelser som reglerar för- farandet för andelsbyten och uppskovsbelopp hänförliga till tiden efter ikraftträdandet görs därför i övergångsbestämmelsen (48 a kap. 10 § och 49 kap. 19 § IL). m.fl. anför att fastställda uppskovsbelopp kommer att finnas kvar tills de mottagna aktierna avyttras och anser att en möjlighet att frivilligt skatta av uppskovsbeloppet kvoterat till bör införas. Regeringen håller med om att uppskov som erhållits enligt gällande regler bör få skattas av om den skattskyldige begär det. Någon skatterabatt vid sådan frivillig avskattning är däremot inte motiverad. 7 Behandlingen av uppgifter inom Prop. 2001/02:46 skatteförvaltningen, tullen och exekutions- 7.1Definition av termer och uttryck i beskattningsdatabasen Regeringens förslag: Termer och uttryck som används i lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i skatteförvaltningens beskatt- ningsverksamhet skall ha samma betydelse och tillämpningsområde som de har i inkomstskattelagen (1999:1229). Skälen för regeringens förslag: I lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i skatteförvaltningens beskattningsverksamhet regleras Riks- skatteverkets och skattemyndigheternas behandling av personuppgifter. Termer och uttryck som används i den lagen skall ha samma betydelse och tillämpningsområde som de har i inkomstskattelagen (1999:1229). Det föreslås därför att det i lagen införs en ny paragraf, 1 kap. 1 a §, med denna innebörd. Regeringens förslag: skall få ha direktåtkomst till upp- gifter i beskattningsdatabasen om personer som är föremål för Tull- Bakgrund: hade t.o.m. utgången av oktober möjlighet till terminalåtkomst till uppgifter i alkohol-, tobaks- och energiskatteregistret (det s.k. ) med stöd av bestämmelser i förordningen (1994:1613) om tobaksskatt, förordningen (1994:1614) om alkoholskatt och förordningen (1994:1784) om skatt på energi. med att fr.o.m. ses som en del av beskattningsdatabasen finns något behov av bestämmelser om teminalåtkomst till i nämnda förordningar. Bestämmelserna om terminalåtkomst upphävs därför 2001 (prop. 2000/01:33, bet. 2000/01:SkU20, rskr.2000/01:176). Ändamålet med det s.k. var att tillhandahålla skatt- skyldiga och behöriga myndigheter i och annat EU-land upp- gifter om godkännande och registrering av upplagshavare, varumottagare I övriga EU-länder finns motsvarande register. målet för ingår numera i de ändamål för vilka beskatt- ningsdatabasen skall användas. får ha direktåtkomst till vissa uppgifter i beskattningsdata- basen om en person som är eller kan antas vara gäldenär enligt tullag- stiftningen eller skyldig att betala skatt för vara vid import. Skälen för regeringens förslag: har i sin kontrollverksam- het enligt lagen (1998:506) om punktskattekontroll av transporter m.m. av alkoholvaror, tobaksvaror och mineraloljeprodukter fortlöpande behov av direktåtkomst till uppgifter om upplagshavare, varumottagare och har i denna verksamhet behov av direktåtkomst Prop. 2001/02:46 till uppgifter även om personer som inte är eller kan antas vara gäldenärer enligt tullagstiftningen eller skyldiga att betala skatt för vara vid import. Lagstiftningen om behandling av uppgifter i skatteförvalt- ningens beskattningsverksamhet innebär i detta avseende en inte avsedd begränsning av möjligheter till direktåtkomst till uppgifter. Kretsen av personer vars uppgifter får ha direktåtkomst till i beskattningsdatabasen behöver vidgas för att tullen skall kunna bedriva sin verksamhet på samma sätt som före .