prop · GP0345 · 2001-10-24 00:00:00 — För att säkerställa kumulationskontrollen finns vissa bestämmelser i förordningen (1988:764) om statligt stöd till näringslivet. Det åligger stödgivande myndigheter att med ledning av uppgifter från stödmotta- gande företag kontrollera att det högsta beloppet för försumbart stöd inte överskrids. Ett företag skall innan ett försumbart stöd beviljas lämna full- ständiga uppgifter om övriga försumbara stöd som företaget mottagit under de föregående tre åren. Regeringen kommer att överväga behovet av att anpassa föreskrifterna om kumulationskontroll till det nu föreslag- na stödet. Det finns också behov av att berörda myndigheter informerar om att de utvidgade avdragen vid beräkningen av socialavgifter utgör ett Prop. 2001/02:45 försumbart stöd. revisorer har granskat den nuvarande generella nedsätt- ningen av socialavgifterna (Rapport 2000/01:8) som infördes den 1 janu- ari 1997. De ifrågasätter nedsättningen då den inte bedöms vara kost- nadseffektiv och effekten på sysselsättningen anses vara begränsad. Syf- tet med den nedsättningen är att stimulera nyanställningar och uppmuntra egenföretagande i hela landet. Den nu föreslagna åtgärden avviker emellertid från den befintliga ge- nerella nedsättningen genom sin regionala karaktär. De utvidgade avdra- gen vid beräkningen av socialavgifter är en del av regeringens regionala stimulanspolitik riktad till småföretag i stödområde A. Därmed anser regeringen att det finns övervägande skäl att införa denna åtgärd. De utvidgade avdragen vid beräkningen av socialavgifter utgör ett stöd på statsbudgetens inkomstsida, en s.k. skatteavvikelse. Sådana stöd blir, till skillnad från stöd på statsbudgetens utgiftssida, inte föremål för någon återkommande prövning inom ramen för den årliga budgetprocessen. Det finns anledning att utvärdera effekterna av denna skatteavvikelse. De nya reglerna föreslås träda i kraft . 8 Förmånsbeskattning av miljöanpassade bilar Regeringens förslag: Justeringsregeln för vissa typer av förmånsbilar, s.k. miljöanpassade bilar, görs förmånligare. För en elbil eller elhy- bridbil skall justering göras till av förmånsvärdet för när- mast jämförbara bil utan sådan miljöanpassad teknik. Nedsättningen får dock inte överstiga . För bilar som drivs med alkohol eller med annan gas än gasol skall justering göras till 80 pro- cent av förmånsvärdet för den jämförbara bilen. Nedsättningen får i dessa fall inte överstiga . Skälen för regeringens förslag: De särskilda reglerna om justering av värdet av bilförmån för s.k. miljöbilar tillämpades första gången vid taxering (prop. 1999/2000:6, bet 1999/2000:SkU7, rskr. 1999/2000:66). Reglerna innebär att om bilen helt eller delvis är ut- med teknik för drift med mer miljöanpassade drivmedel än bensin eller dieselolja eller med elektricitet och nybilspriset därför är högre än nybilspriset för närmast jämförbara bil utan sådan teknik, skall förmåns- värdet justeras nedåt till en nivå som motsvarar förmånsvärdet för den jämförbara bilen. Reglerna infördes bl.a. för att underlätta introduktionen av miljöbilar på bilmarknaden och på så sätt skapa bättre förutsättningar för att miljöprestandan hos beståndet av förmånsbilar ökar. Regeringen finner det angeläget att ytterligare underlätta för en sådan introduktion för att få beståndet av miljöanpassade bilar att öka. Lättnaderna bör gälla för förmånsbilar med klara miljömässiga fördelar. Detta är angeläget inte minst för att nå regeringens klimatmål om mins- kade utsläpp av växthusgaser. Utsläppen av sådana gaser ökar mest på transportområdet. Marknaden för förmånsbilar är strategisk för introduktionen av miljö- bilar eftersom en betydande del av nybilsförsäljningen avser förmånsbi- lar. kommer ett genombrott på denna marknad också att slå ige- nom på andrahandsmarknaden för privatkunder. försvåras introduk- tionen av miljöbilar av att biltillverkare, bränsledistributörer och utveck- lare av alternativa bränslen uppträder avvaktande i väntan på att det skall uppstå en tillräckligt stor mängd av miljöfordon, distributionskanaler och bränslen så att marknaden blir kommersiellt intressant. En förändring av förmånsreglerna kan användas som ett medel för att tämligen snabbt nå upp till en sådan tillräcklig mängd miljöbilar. Regeringens förslag är att justeringen av förmånsvärdet för miljöan- passade bilar utgår från förmånsvärdet för den närmast jämförbara bilen utan miljöanpassad teknik. har under beredningen av ärendet framfört att en justering med viss procentsats av nybilspriset för miljöbilen vore enklare att tillämpa. Även om en sådan justeringsmetod skulle ha vissa fördelar är effekterna på förmånsvärdet för bilen av den metoden något annorlunda än enligt den metod regeringen föreslår. Det har inte heller varit möjligt att som stått till förfogande ska- pa ett nytt system för förmånsbeskattning av miljöanpassade bilar som skulle kunna börja tillämpas redan från . En modifie- ring utifrån gällande regler framstår därför som ett bättre alternativ. Vad gäller de olika typer av miljöanpassade bilar som finns på marknaden har elbilarna ett avsevärt högre inköpspris än konventionella bilar. Elbilarna har en påtagligt bättre miljöprestanda än andra fordonsty- per som tillverkas . Även elhybridbilarna, dvs. sådana bilar som har dubbla drivsystem genom en kombination av elmotor och bensinmotor, kostar betydligt mer i inköp än konventionella bilar men bidrar till en oftast rejäl sänkning av energiåtgången jämfört med motsvarande ben- sindrivna bilar. Regeringen föreslår därför att för el och elhybridbilar skall justering nedåt göras till av förmånsvärdet för närmast jämförbara bil utan sådan miljövänlig driftteknik. Vad gäller de bilar som drivs av alkohol eller annan gas än gasol varie- rar prisskillnaden gentemot konventionella bilar ganska mycket för när- varande. Vissa, exempelvis de nya etanoldrivna personbilarna, kostar obetydligt mer än motsvarande bensindrivna modell. För andra, såsom naturgasbilarna, kan prisskillnaden däremot röra sig om tiotusentals kro- nor. Dessa fordon kan också köras på två olika drivmedel bensin och det mer miljöanpassade drivmedlet. Föraren kan dessutom i praktiken välja att enbart köra på bensin även om praktiska begränsningar finns t.ex. i form av mindre bensintankar på gasbilarna. För denna grupp av miljöbilar finner regeringen att en viss stimulans bör införas men att justering inte skall göras i samma utsträckning som beträffande elbilarna. En justering ned till av förmånsvärdet för den jämförbara bi- len framstår enligt regeringens uppfattning som väl avvägd. Vad slutligen avser de bilar som kan köras på gasol, rapsmetylester och övriga typer av miljöanpassade drivmedel föreslås ingen förändring i förhållande till dagens regler. För att undvika att mer exklusiva bilar får en alltför stor justering före- slås en beloppsmässig begränsning av justeringen. Skillnaden i förmåns- värde mellan den miljöanpassade bilen och dess konventionella motsva- righet får uppgå till högst för de bilar som åtnjuter nedsättning till av förmånsvärdet för den jämförbara bilen och Prop. 2001/02:45 till högst för de bilar som justeras ned till av det Reglerna föreslås beträffande el- och elhybridbilarna gälla och för de bilar som drivs med etanol eller annan gas än gasol . och företrädare för vissa biltillverkare har ifrågasatt det faktum att reglerna skall gälla endast . Reger- ingen har i och för sig förståelse för denna invändning. De föreslagna reglerna medför dock stora förändringar för beskattningen av miljöbilar- na och det är lämpligt att detta görs . skall tillämpningen av reglerna och resultaten av dem följas nog- grant. Likaså skall en utvärdering av regelförändringen göras och vara klar före tre- respektive fyraårsperiodens utgång. Förslagen föranleder ändringar i bl.a. 61 kap. inkomstskattelagen (1999:1229). Lagrådet har för sin del föredragit att dessa temporära bestämmelser i stället införs i en egen lag. Som Lagrådet påpekar är det en lämplighets- fråga vilken lagteknisk lösning som bör väljas vid tidsbegränsade lag- stiftningar. Regeringen menar dock att i förevarande fall är anknytningen till befintliga regler i inkomstskattelagen så pass stark att ändringen bör införas i den lagen. I förhållande till lagrådsremissen har därutöver vissa lagtekniska justeringar gjorts som innebär att de olika grunderna för ju- stering av bilförmånsvärdet regleras i egna paragrafer i stället för i en gemensam. De nya reglerna i inkomstskattelagen (1999:1229) föreslås träda i kraft . Reglerna skall tillämpas . För el- och elhybridbilarna skall reglerna tillämpas vid taxe- ringar. För de bilar som drivs med etanol eller annan gas än gasol skall reglerna tillämpas vid taxeringar. 9 Effekter för offentliga finanser I det följande ges en samlad redovisning av effekterna för de offentliga finanserna av de här föreslagna åtgärderna. Redovisningen motsvarar den som lämnats i Budgetpropositionen (prop. 2001/2002:1, volym 1 s. 205 ff). I tabell 1 redovisas dels den samlade effekten på den konso- liderade offentliga sektorn i periodiserade termer, dels den kassamässiga effekten på statsbudgeten för åren 20022004. Effekterna har beräknats utifrån priser och volymer. Sänkt mervärdesskatt på böcker, tidskrifter m.m. Den reducerade skattesatsen föreslås nu omfatta fler produkter än vad som förutsågs i samband med budgetpropositionen. Utöver böcker och tidskrifter föreslås att tillämpningsområdet breddas till att omfatta även kartor, notblad, talböcker, ritböcker m.m. Det är svårt att beräkna de tota- la effekterna för de offentliga finanserna av skillnaden eftersom tillgäng- liga data över de produkter, som breddningen omfattar, inte är fördelad enligt denna gruppering. Utifrån tillgängliga data över konsumtionen av dessa varor kan det vidare tillämpningsområdet uppskattas medföra ett Prop. 2001/02:45 ytterligare skattebortfall på brutto. beräknas den föreslagna skattesatssänkningen medföra en budgetför- svagning för offentlig sektor på i periodiserade ter- mer . Vid beräkningarna har förändringar i konsumtionsmönstret inte kunnat beaktas. Däremot bygger de redovisade budgeteffekterna på ett antagande om att mervärdesskattesänkningen fullt ut får genomslag i lägre konsumentpriser. Bok- och tidskriftshandeln samt förlagen förut- sätts således inte utnyttja skattesänkningen till ökade vinstmarginaler. Till följd av de motverkande indirekta effekter som uppstår till följd av skattesänkningens inverkan på konsumentprisindex beräknas budgetför- svagningen bli något mindre . Den kassamässiga effekten på statsbudgeten är beräknad till 1,4 mil- jarder kronor för alla tre åren. För skatteförvaltningens del kommer lagändringen medföra att skatt- skyldiga kommer efterfråga information om hur lagen skall tillämpas i olika sammanhang. För att skapa möjlighet för skattskyldiga att på ett korrekt sätt tillämpa lagen bedömer regeringen att det vid lagens införan- de krävs ökade insatser av skatteförvaltningen avseende information och kontroll. Kostnaden för skatteförvaltningen bedöms initialt uppgå till 10- . Förslagen förväntas inte leda till någon beaktansvärd ökning av arbets- belastningen för de allmänna förvaltningsdomstolarna. De ekonomiska konsekvenserna för det allmänna av förslaget om en ut- vidgning av den särskilda skattereduktionen behandlas i budgetproposi- tionen (prop. 2001/2002:01, volym 1 s. 206). Där framgår att förslaget beräknas medföra en budgetförsvagning för offentlig sektor på i periodiserade termer och framåt, räknat i ikraftträdandeårets priser och volymer. Förslaget innebär visserligen att den särskilda skattereduktionen enbart tillämpas fram till och med in- . Därefter uppnås emellertid motsvarande skattelättnad genom den höjning av det allmänna grundavdraget som i budgetpropositionen föreslås träda i kraft från och med inkomstår 2003. Den offentligfinansiella budgetförsvagningen på i periodiserade termer blir därför bestående. Den kassamässiga effekten på statsbudgeten blir dock något lägre och något högre till följd av uppbördsförskjutningar. I här föreliggande proposition lämnas även förslag om särskilda över- gångsbestämmelser. De innebär att förslaget avseende den särskilda skat- tereduktionen tillämpas redan vid på personer som har rätt till särskilt grundavdrag och en mycket låg beskattningsbar inkomst. Denna del av förslaget beräknas ge en kassamässig försvagning av stats- budgeten om , varav avser personer som vid taxering inte betalar någon slut- lig skatt. Beslut vid förenklad självdeklaration Ändringen i skattebetalningslagen medför förenklingar såväl för de skatt- skyldiga som för skattemyndigheten. De bedöms inte medföra några ökade fullgörandekostnader för de skattskyldiga och inte heller några genomförandekostnader för staten. Utvidgade regionala avdrag från socialavgifter De ekonomiska konsekvenserna för det allmänna av förslaget om utvid- gade regionala avdrag från socialavgifter behandlas i budgetpropositio- nen (prop. 2001/02:01, volym 1 s. 208). Där anges att den före- slagna nedsättningen av socialavgifterna i stödområde A beräknas med- föra ett avgiftsbortfall på . Vidare anges att till följd av indirekta effekter på intäkterna från bolags- och expansionsfondsskat- ten bedöms den periodiserade nettobudgetförsvagningen uppgå till 600 Förmånsbeskattning av miljöanpassade bilar Förslaget om sänkt förmånsvärde för miljövänliga bilar beräknas medfö- ra en årlig nettobudgetförsvagning om . rör sig om en tillfällig åtgärd blir den varaktiga nettoeffekten mindre. Tabell 1 Offentligfinansiella effekter av de föreslagna åtgärderna beräknade i ikraftträdande årets priser och volymer -1,3 -1,3 -1,0 -1,0 -1,4 -1,4 -1,4 skatt på böcker, -0,8 -0,8 -0,6 -0,6 -0,8 -0,9 -0,9 -0,6 -0,6 -0,4 -0,4 -0,5 -0,6 -0,6 -1,9 -1,9 -1,9 -1,9 -1,9 -2,1 -1,9 -0,3 -1,6 -2,1 -1,9 -0,8 -0,6 -0,6 -0,6 -0,6 -0,6 -0,6 -0,8 -0,8 -0,8 -0,8 -0,8 -0,8 -0,04 -3,9 -3,6 -3,6 -4,0 -4,1 -3,9 Anm. Beloppen är avrundade och delposterna summerar därför inte alltid till huvudposten. Förslaget till lag om ändring i mervärdesskattelagen 1 § tredje stycket Lagrådet har ansett att den numrering som föreslås av punkterna i tredje stycket i lagrådsremissens lagtext är mindre tydlig. Lagrådet har förordat att punkterna omnumreras. Numreringen av punkterna i tredje stycket har utformats i enlighet med Lagrådets yttrande. Ändringen medför att skatt skall tas ut för omsättning, gemenskapsinternt förvärv och import av varor som omfattas av uppräk- ningen såvida inte omsättningen av varan är undantagen från beskattning enligt någon annan bestämmelse i mervärdesskattelagen (1994:200, ML). Omsättning och införsel av t.ex. periodiska medlemsblad, periodiska per- sonaltidningar samt periodiska organisationstidskrifter undantas således fortfarande från beskattning om förutsättningarna enligt 3 kap. 13 eller 14 §§ finns. I ingressen till bilaga H i sjätte direktivet anges att när medlemsstater- na inför reducerad skattesats på varor som räknas upp i bilaga H får med- lemsstaterna använda Kombinerade tull- och statistiknomenklaturen (EG:s tulltaxa, rådets förordning (EEG) nr 2658/87 om tulltaxe- och sta- tistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan) för att fastställa den exakta täckningen av respektive kategori. Tulltaxan tillämpas i tullsammanhang där klassificeringen bl.a. har betydelse för att rätt tull, skatt och andra avgifter betalas. underlag för att få exportbidrag vid import av vissa jordbruksprodukter samt bidrar till att ge en korrekt handelsstatistik. I tulltaxan är varor upp- delade efter varunummer s.k. KN-nummer (kombinerade nomenklatu- Grunden för klassificeringen finns i (Harmoni- sed System) som är en omfattande kodifikation av regler för systematisk indelning av varor. Regeringen bedömer att detta världsomfattande klassificeringssystem inom tullområdet lämpar sig väl att använda som ledning för att avgränsa de varor som skall beskattas med den reducerade skattesatsen. är således att tulltaxan och de rättsliga dokument denna bygger på skall utgöra ett viktigt instrument vid tolkningen av lagstiftningen men inte utgöra en del av lagen. I princip kommer de avgränsningar som redan finns inarbetade i tullsammanhang att kunna användas vid den mervär- desskatterättsliga bedömningen. Det förhindrar dock inte att en praxis i viss mån kan komma att utvecklas som enbart har bäring på den mervär- desskatterättsliga bedömningen. Det kan t.ex. finnas fall när vägledning inte finns att söka inom tullområdet. Det kan även uppstå fall när tullag- stiftningen är klar men det ändå inte är lämpligt att tillämpa nuvarande och kommande praxis inom detta område, jfr vad som sägs nedan avse- ende glober. De tulltaxenummer som är aktuella vid tolkningen av den föreslagna bestämmelsen är KN-nummer 4901 4905. I varuhandböcker redovisas i stor detalj vad som i tullsammanhang avses med de varor som räknas upp i den ändrade punkten 1. Informationen finns även tillgänglig på hemsida, . Avsikten är således att dessa definitioner skall tjäna som ledning även för mervärdesskatterättsliga ändamål. Böcker och häften som i huvudsak består av text av något slag, oavsett språk eller skriftform omfattas. Som exempel nämns litterära verk av alla slag, läroböcker med eller utan berättande texter, uppslagsböcker, ord- böcker, böcker för gudstjänstbruk och barnböcker. Som exempel på broschyrer kan nämnas kortare vetenskapliga avhand- lingar och monografier, kungörelser som är utfärdade av statliga myn- digheter eller andra institutioner. Däremot skall inte tryckalster som inte är avsedda för egentlig läsning, såsom tryckta kort med personliga häls- ningar samt tryckta blanketter och handlingar omfattas. Vid bedömningen av vad som skall omfattas av de begrepp som räknas upp i den föreslagna punkten 1 måste en jämförelse göras med tulltaxan i dess helhet. När det t.ex. gäller program till olika föreställningar är det inte fel att påstå att ett sådant program enligt allmänt språkbruk kan vara ett häfte eller en broschyr. Program till olika föreställningar ingår dock i KN-nummer 4911 (Andra tryckalster, inbegripet tryckta bilder samt fo- tografier). För att så långt möjligt undvika gränsdragningsproblem har regeringen valt att göra motsvarande avgränsning som finns i tulltaxan. Avsikten är således att om varan ingår i tulltaxenummer 4901 4905 fö- religger en presumtion för att varan omfattas av tillämpningsområdet för punkten 1 och motsatsvis, om varan ingår i ett annat tulltaxenummer så är presumtionen att den inte omfattas av tillämpningsområdet för punkten 1. Vad avser vissa program och kataloger föreslås särskilda regler i en ny punkt 2. Tryckalster i form av lösa blad för insättning i samlingspärmar kan också omfattas. Almanackor omfattas inte av KN-nummer 49014905. I tulltaxan regleras dessa produkter istället under KN-nummer 4910. Tidningar och tidskrifter omfattas. I varuhandbok anges att det karakteristiska för dessa publikationer är att de i löpande följd och under samma namn publiceras med jämna mellanrum. Vanligen består dessa publikationer huvudsakligen av text men de kan också vara rikt illustrerade eller t.o.m. huvudsakligen bestå av bilder. Allmänna nyhets- tidningar omfattas liksom andra tidningar som utkommer mer sällan. Exempel på tidskrifter som skall omfattas utgör sådana som utkommer en gång , , en gång , en gång i kvarta- let eller varje halvår. Tidskrifterna kan ha allmänt intresse men även in- nehålla information som intresserar en mer begränsad krets, såsom tid- skrifter om juridik, medicin, finansiella frågor och sport. Kulturtidskrifter omfattas i den mån de inte är undantagna från beskattning enligt 3 kap. 13 och 14 §§ ML. Serietidningar omfattas också. Bilderböcker för barn omfattas. Som exempel anges ABC-böcker och böcker i vilka handlingen förmedlas av en kombination av bilder och förklarande text. Dessa böcker kan omfattas även om de inte är tryckta på papper. I vissa fall omfattas även böcker för barn som är avsedda för ur- klippning. Däremot omfattas inte produkter av denna typ som till sin hu- vudsak kan anses utgöra leksaker. Om t.ex. en bok till mer än hälften består av sidor som är avsedda för urklippning anses produkten utgöra en leksak. Ritböcker och målarböcker för barn omfattas också. Dessa böck- er består huvudsakligen av blad som innehåller enkla bilder som är av- sedda att kompletteras genom ritning eller färgläggning. Ritböcker och målarböcker för vuxna nämns inte uttryckligen i tulltaxans KN-nummer 49014905. Det är dock inte uteslutet att sådana varor i vissa fall kan omfattas av KN-nummer 4901, exempelvis vissa läroböcker. Anteckningsböcker och skrivböcker omfattas av tulltaxans KN-nummer 4820. Dessa varor omfattas därmed normalt inte eftersom utgångspunkten är att den reducerade skattesatsen inte skall tillämpas för varor som inte omfattas av KN-nummer 4901 4905. Musiknoter, även häftade bundna eller illustrerade. Noterna kan vara tryckta eller skrivna på papper eller annat material och kan förekomma i form av lösa blad, häftade eller bundna i böcker. Kartor, inbegripet atlaser, väggkartor och topografiska kartor. Tryck- ta kartor omfattas om de är avsedda att återge naturformationer, gränser, städer, vägar, järnvägar. Varorna kan vara försedda med flyttbara linjaler, skyddsöverdrag och andra tillbehör. Vägkartor, väggkartor, atlaser, sjö- kort, hydrografiska, geografiska och astronomiska kartor, geologiska kartor och topografiska kartor är exempel som omfattas av punkten. Där- emot omfattas inte t.ex. flygfotografier, schematiska kartor som är av- sedda att genom lämpliga bilder åskådliggöra viss industri- eller turistisk verksamhet eller annan verksamhet såsom järnvägsnätet. Inte heller om- fattas textilvaror, t.ex. halsdukar och näsdukar som försetts med avtryck av kartor i prydnadssyfte. Kartor i relief omfattas inte heller. Glober tas upp i tulltaxan under KN-nummer 4905. Vid tillämpningen av ML skall glober dock inte omfattas av den reducerade skattesatsen (se avsnitt 4.2). För publikationer som är utgivna huvudsakligen i reklamsyfte (t.ex. tu- ristreklam) eller tryckalster som är utgivna av eller för en firma för reklamändamål, även om de inte har direkt karaktär av reklam skall inte KN-nummer 4901 (Tryckta böcker m.m.) tillämpas. Som exempel på sådana reklamtryckalster kan nämnas affärskataloger, årsböcker som är utgivna av näringslivsorganisationer och som innehåller en del informa- tion tillsammans med ett avsevärt antal annonser från organisationens medlemmar samt publikationer som fäster uppmärksamheten på de varor och tjänster som tillhandahålls av utgivaren. För att omfattas av KN-nummer 4901 ställer tulltaxan således upp kra- vet att publikationen inte skall vara utgiven huvudsakligen i reklamsyfte. Sjätte direktivets lydelse är något annorlunda. Enligt bilaga H kan en reducerad skattesats inte tillämpas för publikationer som helt eller hu- vudsakligen är ägnade åt reklam. Eftersom det särskilt anges i ingressen till bilaga H i sjätte direktivet att medlemsstaten får använda avgräns- ningen i Kombinerade tull- och statistiknomenklaturen bedömer reger- ingen att man även vid bedömningen av om en publikation huvudsakli- gen är ägnad åt reklam kan söka ledning i den praxis som finns på tull- området. Det framgår dock att tillämpningsområdet i tullhänseende är något mer begränsat än i enligt sjätte direktivet genom att inskränkningen avseende reklam endast återfinns i KN-nummer 4901. Enligt sjätte direk- tivet bilaga H punkten 6 gäller förutsättningen att produkten inte helt eller huvudsakligen skall vara ägnad åt reklam alla de produkter som nämns i nämnda punkt. Vid tillämpning av ML saknar det därför bety- delse om produkten är en bok, tidning, broschyr, bilderbok, karta eller musiknoter. Oavsett vilken produkt som är aktuell kan således den redu- cerade skattesatsen inte omfatta produkter som helt eller huvudsakligen är ägnade åt reklam. I nuvarande lydelse av punkten 1 anges att den reducerade skattesatsen omfattar allmänna nyhetstidningar.