prop · GO0320 · 2001-01-01 00:00:00 — Information förmedlas till mödrar och fäder som besöker mödravårdscentralen i samband med graviditet, som en del av den dialog som med fördel förs på mödravårdscentralen under graviditeten om dryckesmönster och om hur alkohol påverkar kroppen under graviditet och amning. Också barnavårdscentralerna är viktiga att betona i det före- byggande arbetet som en resurs när det gäller information om alkoholens påverkan vid amning. Information om hur alkohol påverkar kroppen under graviditeten bör också integreras i undervisningen i gymnasie- skolan. Även andra yrkesgrupper t.ex. fältarbetare och socialsekreterare inom som når unga gravida missbrukare behöver ökad kunskap i dessa frågor. Insatserna behöver dock förstärkas och utvecklas för att ytterligare minska risken för att barn föds med skador förorsakade av alkoholkon- sumtion under graviditeten. och bör därför få i uppdrag att tillsammans ta fram en plan och ett innehåll för fortbildning för personal inom mödrahälsovården med syfte att ytterligare höja kunskapen om sambandet mellan alkoholkonsumtion och skador under graviditeten. 10 Genomförandet av den nationella handlingsplanen 10.1 En ny statlig kommitté Regeringen avser att tillsätta en kommitté med uppgift att svara för samordningen av insatserna på nationell nivå samt, i vissa delar, för genomförande av handlingsplanen. Kommittén kommer bl.a. att få i upp- drag att svara för opinionsbildning och information nationellt och att genomföra olika konferensserier som syftar till att förankra innehållet i planen och stimulera utvecklingen av olika verksamheter. I arbetet bör kommittén aktivt samverka med ideella föreningar, folkrörelser, bransch- organisationer, företag, myndigheter m.fl. Kommitténs ledamöter bör i första hand vara representanter för de departement och myndigheter som har ansvar för alkohol- och drogfrågor. För att stimulera utvecklingen av ett långsiktigt arbete bör kommittén verka som handlingsplanen spänner över. I och med att en ny kommitté tillsätts med delvis samma uppgifter som nuvarande samarbetskommitté mellan berörda myndigheter, försäkrings- bolag och olika branschorganisationer på alkoholområdet Oberoende Alkoholsamarbetet (OAS) kommer denna kommitté att upphöra . Avsikten är att den nya kommittén skall samarbeta brett med såväl branschorganisationerna som andra organisationer, myndigheter, företag m.fl. kring bruk av alkohol, dess risker och skadeverkningar. 10.2 Nationella ledningsgruppen för alkohol- och narkotikaförebyggande insatser Regeringen inrättade som tidigare nämnts en nationell ledningsgrupp för alkohol- och narkotikaförebyggande insatser under socialministerns ledning. Ledningsgruppens uppgift är bl.a. att bygga upp och samordna ett långsiktigt förebyggande arbete som kan kompensera de förändringar som EU-medlemskapet medfört för den svenska alkohol- politiken. Ledningsgruppen skall fortlöpande följa, stämma av och samordna de olika insatser av nationell karaktär som olika statliga eller andra aktörer har att fullgöra. I regeringens proposition, Vissa alkohol- frågor, m.m. (prop. 1998/99:134) redovisas vad ledningsgruppen tidigare gjort. Den nationella ledningsgruppen för alkohol- och narkotikaförebyg- gande insatser kommer att finnas kvar under socialministerns ledning och med generaldirektörerna för berörda myndigheter och representanter från berörda departement samt som leda- möter. 11 Uppföljning och utvärdering av planen kommer att få ett huvudansvar för att följa upp målen i handlingsplanen. Uppföljningen skall ske i samverkan med andra berörda myndigheter. Ambitionen är att alla mål och delmål i planen skall kunna följas upp. Här krävs ett samlat ansvar för uppföljningen; en roll som väl passar den inriktning som föreslås ha enligt förslagen i betänkandet roll och uppgifter (SOU 2000:57). Ett samlat ansvar för uppföljningen kräver en nära samverkan med andra aktörer, inte minst som har ett tillsynsansvar när det gäller socialtjänstlagen och hälso- och sjukvårdslagen. Det krävs att utvecklar indikatorer och statistik för att nationellt kunna följa konsumtions- och skadeutvecklingen men också att tar fram indikatorer som skall kunna användas i kommunerna för att kunna se om verksamheten utvecklas i linje med planen. Dessa indikatorer blir även viktiga instrument när det gäller att framöver kunna följa upp mål och delmål i planen nationellt. I detta arbete bör samarbeta med bl.a. landstingens samhälls- medicinska enheter. Ett förslag angående hur uppföljning och utvärdering av handlingsplanens mål skall gå till bör och senast till tas fram av . 12 Finansiering av handlingsplanen Regeringens bedömning: För att stödja genomförandet av de intensifierade alkoholskadeförebyggande insatserna i enlighet med den nationella handlingsplanen avser regeringen, under förutsättning att beslutar i enlighet med vad regeringen föreslagit i budgetpropositionen, att sammanlagt avsätta 2003 för planens genomförande. Av dessa medel avsätts för förstärkta insatser i kommunerna. anvisar medel till kommunerna efter direktiv som utarbetas av regeringen. Resterande skall användas till ett ökat stöd till utvecklat internationellt samarbete, frivilligorganisationer, forskning, kompetensutveckling, finansiering av de uppdrag som föreslagits och för kostnader i samband med genomförandet av planen, opinionsbildning, metodutveckling, upp- följning m.m. Skälen för regeringens bedömning: Genom förslagen till insatser i denna proposition sker en tydlig förskjutning av ansvaret från statlig till nivå. Staten har inte längre samma möjlighet att begränsa införseln, påverka försäljningen på restaurang eller på samma sätt som tidigare reglera detaljhandelsförsäljningen av folköl. Därför måste kommunerna ta ett ökat ansvar när det gäller begränsning av tillgången av alkohol på lokal nivå, men också när det gäller att systematiskt ut- arbeta förebyggande strategier inom alla relevanta områden, vilket kräver utökade ekonomiska resurser. Regeringen avser, under förutsättning att beslutar i enlighet med vad regeringen föreslagit i budget- propositionen, att avsätta som stöd för utveckling av den alkoholskadeförebyggande verksamheten i landets kommuner 2003. Länsstyrelserna bör anvisa medel till kommunerna efter ansökan från dessa enligt direktiv som utarbetas av regeringen. För att täcka länsstyrelsernas administrationskostnader bedömer regeringen att vissa medel behöver tas i anspråk för detta. Regeringen förväntar sig att kommunerna tydliggör sitt ansvar, förstärker sin samordning och intensifierar sina insatser inom de områden som utpekas i denna handlingsplan, så att ett samlat arbete utvecklas med tydlig politisk ledning. Det handlar om insatser i skolan, i fritidsverksamheten, inom etc. Även inom primärvården, barna- och mödra- hälsovården m.fl. verksamheter behöver insatserna förstärkas och sam- ordnas. Det handlar också om att få samtliga kommuner att i den nya situationen kartlägga och dokumentera utvecklingen av alkoholkon- sumtionen och alkoholskadorna i kommunen och att med utgångspunkt i en sådan kartläggning anta kommunala målinriktade och samordnade alkoholpolitiska program för den lokala verksamheten. Kommunerna kan exempelvis anställa samordnare för det kommunala alkoholskadeföre- byggande arbetet för att få igång en prioritering av detta arbete. Verk- samheter som innebär bättre samverkan mellan olika aktörer bör prioriteras. Tio miljoner ytterligare utöver befintligt stöd avsätts för att stimulera frivilligorganisationernas verksamhet. De står för viktiga insatser som bör förstärkas. Deras arbete utgör ett komplement till samhällets insatser och de arbetar ofta både med opinionsbildning och stödjande insatser. gäller det att mobilisera alla krafter och frivilligorganisationerna utgör nyckelgrupper och är ofta innovatörer när det gäller utveckling av de förebyggande insatserna. Vidare avses fördelas till kompetensutveckling för personal inom vården och personal som arbetar med förebyggande insatser. De olika yrkesgrupper som finns inom skolan, social- tjänsten, fritidsverksamheten, primärvården, barn- och mödrahälso- vården, m.fl. verksamheter behöver fortbildning och kompetensutveck- ling inom det alkoholskadeförebyggande området. De flesta som arbetar inom de nämnda områdena har ingen eller liten utbildning i alkohol- skadeförebyggande arbete eller är helt självlärda. skall få i uppdrag att tillsammans med utforma ett förslag till program för ett nationellt stöd till en sådan kunskaps- och kompetens- utveckling över hela landet. Fortbildningen bör sedan erbjudas över hela landet och vara relativt omfattande. bör också avsättas till förstärkt alkohol- forskning. I det läge alkoholpolitiken befinner sig, är forskningsfrågorna av vital betydelse. Eftersom en försvagning av vissa delar av de alkoholpolitiska instrumenten är ett faktum, så måste de ersättas av intensifierade preventiva insatser på andra områden. Ett grundläggande problem är emellertid att kunskaperna om vilka metoder, som är effektiva, är bristfälliga. Därför är det angeläget att få igång en förstärkt forskning kring effekter av preventiva insatser på skilda nivåer. Det är också viktigt att prioritera forskning som på olika sätt syftar till att följa utvecklingen av alkoholskador och alkoholprevention. Exempel på teman för sådan forskning är hur de förändrade förutsättningarna kommer att förändra konsumtionsmönstret, eller fördjupade studier av alkoholkonsumtionens utveckling i olika målgrupper och olika alkoholkulturer. Speciellt viktigt blir det att studera ungdomars alkoholvanor och studera hur deras attityder och beteenden utvecklas, sprids och påverkas av olika faktorer. Forskningen bör främst förstärkas på de beteende- och samhällsvetenskapliga områdena. avsätts till information och opinionsbildning på nationell nivå. Det gäller här främst att genom opinionsbildning och riktad information öka människors individuella ansvarstagande. Insatser som syftar till att öka kunskapen om individuella risknivåer när det gäller alkohol eller öka allmänhetens medvetenhet om de skador som för hög alkoholkonsumtion orsakar individer, familjer och samhälle är exempel på detta. Opinionsbildningen på nationell nivå bör samordnas och utformas så att den fungerar som ett stöd för det lokala alko- holskadeförebyggande arbetet. avsätts för de uppdrag som i planen ålagts olika myndigheter. Det gäller , , , m.fl. avsätts för övriga kostnader som är förknippade med den kommitté som föreslås, dvs. för genomförandet av planen. Anslag 2001 2002 2003 Alkohol- och nar- kotikapolitiska åtgärder 125 milj. kr Bidrag till ut- veckling av socialt arbete m.m. 50 milj. kr Summa 125 milj. kr . kr 175 milj. kr Myndigheter, organisationer m.fl. som kommit in med synpunkter kommun Alkoholinspektionen Alkoholproblematikers , ALRO 2000 Allas Ansvar Alna-Riks Blåbandsrörelsen stadsdelsförvaltning kommun Drogförebyggarna i kommun Fria Sällskapen Länkarnas Samorganisation Föreningen Fruktdrycker Föreningen Svensk Företagsvård Hela Människan JANTI-gruppen i i Kvinnoorganisationernas samarbetsråd i alkohol- och narkotikafrågor, KSAN , i i län i i i i län i i län i i i i i , MHF socialförvaltning Ockerö kommun för Behandlingshem, för förstärkt familjevård , för alkoholmottagningar i narkotikafrågor Samhällsmedicin Samhällsmedicin i för Alkohol- och Drogforskning, SAD Blåbandsungdom Landsråd för alkohol- och narkotikafrågor , SLN kommun, , UNF , Myndigheter, organisationer m.fl. som deltagit vid remissammanträden kommun Alkoholproblematikers , ALRO Alna-Riks kommun kommun De Fria Sällskapen Länkarnas , DFSL kommun DIANOVA kommun kommun kommun kommun kommun Kriminellas Revansch i Samhället, Kvinnoorganisationernas samarbetsråd i alkohol- och narkotikafrågor, KSAN kommun kommun , MHF kommun kommun , för hjälp åt narkotika- och läkemedelsberoende, , FMN , Blåbandsungdom Hotell- och Restaurangföretagare mot Narkotika, Landsråd för Alkohol- och , SLN Polismäns Helnykterhetsförbund Systembolaget kommun kommun kommun kommun Redovisning av olika frivilligorganisationers m.fl. verksamheter Olika frivilligorganisationer gör viktiga samhällsinsatser på det alkohol- skadeförebyggande området. Nedan följer en kort genomgång av deras olika verksamheter och vad de enligt egna uppgifter kan bidra med under den kommande planperioden. () är ett informationsorgan i alkohol- och narkotikafrågor med organisationer som medlemmar. Med en god förankring i forskningen är CAN en kunskapsbank med uppgift att tillhandahålla och sprida saklig information. Genom nära kontakt med forskare och andra kunskapsproducenter framställer CAN olika former av material och tillhandahåller kunskap via många olika kanaler såsom kurser, konferenser, bibliotek, försäljning och frågeservice. Samarbetet med medlemsorganisationerna ägnas speciellt intresse. CAN har tre huvudarbetsuppgifter. En består i att förmedla basfakta om droger. Den andra är att samlat följa missbruksutvecklingen, göra egna undersökningar och sprida information om förändringar på drogområdet. CAN:s tredje ansvarsområde är att vara ett serviceorgan för folkrörelser och organisationer i deras droginformation. Alna-Riks samordnar verksamheten mellan de regionala Alna-råden runt om i . finns på arbetsplatserna och är ett samarbets- organ på alkohol- och drogområdet mellan arbetsmarknadens parter. De hjälper arbetsplatser att utveckla heltäckande drogförebyggande program och de har bl.a. utvecklat en strategi för att lära människor inom arbets- livet vad som ur hälsosynpunkt är en riskfri alkoholkonsumtion. kan bidra med särskilda insatser som t.ex. att fortsätta med utbildningsinsatser på ungdomstäta arbetsplatser. kan vidare bidra med undersökningar för att se om det finns förändringar i missbruk på arbetsplatserna och utifrån resultaten diskutera fram en gemensam meto- dik i att förebygga alkohol- och drogproblem i första hand på ungdoms- täta arbetsplatser. Alla typer av skolor omfattas i huvudsak av arbets- miljölagen, därför bör Alnas arbete bedrivas även på gymnasie- och hög- skolor. () är en klient- organisation som arbetar för alkoholproblematiker och mot alkoholmiss- bruk. Inom ALRO är det lokal- och kamratföreningar som utgör kärnan i verksamheten. Genom att träffa kamrater med erfarenhet från missbruk får man stöd och hjälp att komma ifrån sitt missbruk. Genom samarbete med andra organisationer både på det lokala planet och riksplanet får medlemmarna även annan hjälp och andra insikter. Medlemmarna har också möjlighet att delta i olika kurser för att stärka sitt självförtroende och få nya kunskaper. ALRO medverkar även i skolor och på arbetsplat- ser. Blåbandsrörelsen arbetar utifrån grund för personlig helnyk- terhet. Rörelsen bedriver alkohol- och narkotikapolitiskt arbete i kommu- ner och på nationell nivå. Just nu drivs en kampanj på temat Obruk bruk missbruk och en utbildningskampanj för ledare och personal som arbetar med barn Barn i farozonen. Man anordnar pastorsutbildning i alkohol- och narkotikafrågor, erbjuder eftervård för rehabiliterade miss- brukare. Man stödjer Blåbandsungdomen i arbetet med att utveckla verk- samheten bland barn och ungdomar. Man vill också vidareutveckla arbe- tet med olika invandrargruppen med modell från ett framgångsrikt arbete i . Blåbandsungdom (SBU) erbjuder nykter fritid för barn och ungdomar. Man medverkar aktivt till att skjuta upp alkoholdebuten bland ungdomar och i opinions- och folkbildningsarbetet, t.ex. i form av skol- projekt. SBU fungerar som motvikt i verksamheter där drogliberalism har stort utrymme, t.ex. studentliv och idrottssammanhang. Man kan genom sin kristna grund ge ungdomar möjlighet att diskutera livsfrågor. mot narkotikas (FMN) viktigaste uppgift är att stötta föräldrar och andra anhöriga till narkotikamissbrukande barn med enskilda samtal, rådgivning och vägledning så att de kan hjälpa sitt barn tillbaka till ett drogfritt liv. Man arbetar också förebyggande på skolor och arbetsplatser. FMN vill också bilda opinion mot droger för att främja drogfrihet bland ungdomar. Fria Sällskapen Länkarnas () har ett hel- täckande program för rehabilitering. De har alltid öppet för nya hjälp- sökande som själva vill sluta med sitt missbruk. Man erbjuder olika akti- viteter och gemenskap i länklokalerna. Föreningens medlemmar har kun- skaper som grundar sig på egna erfarenheter. FSLS genomför informa- tionsaktiviteter där efterfrågan finns och där resurserna räcker till. Föreningen tillhör och organiserar medlemmar, andra organisationer och företag. De marknadsför alkohol- fria drycker via kurser, konferenser och informationsmaterial och försö- ker på olika sätt utveckla och stimulera konsumtionen av alkoholfria dryckesalternativ. Föreningen åtar sig att driva projekt som dels mobiliserar de som tillverkar, lanserar och distribuerar alternativ- drycker/lättdrycker, dels genomför utbildning av restaurangpersonal om alkoholfria drycker som alternativ. Hela Människan är en ekumenisk organisation för socialt arbete på grund. Man vill utifrån en människosyn skapa förutsätt- ningar för ett ökat socialt diakonalt engagemang för särskilt utsatta män- niskor. Organisationen ska ägna uppmärksamhet åt och motverka förhål- landen i samhället vilka leder till och förvärrar mänsklig utsatthet. Hela människan bidrar bl.a. med följande: Ria-verksamheten som arbetar med social omsorg, motivation, vård, behandling, förebyggande arbete inom drogområdet, Quintea-verksamheten som ger stöd till kvinnor med miss- bruksproblem, Linus-verksamheten som är en stödverksamhet för barn/anhöriga till missbrukare, Livspuls-verksamheten som arbetar med stödinsatser till psykiskt långtidssjukskrivna. är en helnykterhetsorganisation som arbetar såväl lokalt, nationellt som internationellt. vill medverka i nationella, regionala och lokala informations- och folkbildningssatsningar och i genomförandet av lokala alkohol- och narkotikapreventiva projekt. Genom kontor i , medlemskapet i Eurocare och kontakter med EU:s institutioner kan deras kontakter och nätverk med andra länders frivilligorganisationer användas för att lyfta fram alkohol- frågan på Europanivå. På nationell nivå vill organisationen genomföra långsiktiga och målinriktade informations- och utbildningsinsatser rik- tade till barn och ungdom, föräldrar m.fl., erbjuda fritidsverksamhet i drogfri miljö och tillsammans med idrottsrörelsen genomföra den påbörjade nationella en kampanj för en alko- holfri uppväxt. arbetar med opinions- bildning, information och friskvård med järnvägsanställda och deras när- stående som målgrupp. De försöker att informera om behovet av trafik- nykterhet, alkohol- och drogfria arbetsplatser för den målgrupp förbundet har järnvägsanställda och deras familjer. De erbjuder olika aktiviteter i alkohol- och drogfri miljö, t.ex. semesterhem och har broderorganisa- tioner utomlands som man samarbetar med. Kvinnoorganisationernas samarbetsråds i alkohol- och narkotika- frågor (KSAN) är en paraplyorganisation som fokuserar på det förebyg- gande arbetet när det gäller alkohol- och narkotikafrågor för målgruppen kvinnor och flickor. Deras arbete när det gäller alkohol utgår från ett hälsoperspektiv. De anser det viktigt att flickor/kvinnor har en bred kun- skap i alkoholfrågor, att attityder och värderingar tas upp till diskussion. Rådets samarbete med studenthälsan och kårer inom universitet och hög- skolor har varit en starkt bidragande orsak till KSAN:s engagemang när det gäller unga kvinnors situation. KSAN arbetar med ett material kallat och glitter handledning för tjejgruppsarbete. Det används vid utbildning av olika personalgrupper. KSAN:s medlemsorga- nisationer engagerar sig på olika sätt i arbetet, t.ex. genom samarbetet med kvinnojourerna där tjejjoursverksamheten växer och utökas för när- varande. Genom sitt samarbete med European Women s Lobby (EWL) har KSAN goda möjligheter att nå andra kvinnoorganisationer inom EU. Sedan starten har frågor kring kvinnor och missbruk varit ett centralt tema vid , som arbetar med information, utbildning, forskning, klientarbete och förändringsarbete för att förbättra villkoren för kvinnor ur ett genderperspektiv. Kunskapscentret Forskning och Praktik Kvinnor och Missbruk kan genom sin nära knytning till både praktikernätverk som möter missbrukande kvinnor och deras familjer och ett forskarnätverk med intresse för missbruk och behandling utifrån ett genderperspektiv utgöra en viktig resurs. Man skulle som en nationell FoU-enhet kunna bidra med sin kunskap i samband med utveckling av en nationell plan för missbru- karvården. LP-verksamhetens ideella riksförening bedriver missbrukarvård på grund. LP-verksamheten har erfarenhet av arbete bland utslagna och deras familjer. Verksamheten bidrar med vård och behandlingsinsatser för missbrukare och deras anhöriga, ANT-undervis- ning i skolor på de platser där det finns LP-arbete, tillhandahåller stöd- personer till utsatta ungdomar och deras familjer samt arrangerar tema- kvällar/föreläsningar. bedriver kamratstödjande verksamhet och sprider kunskap om alkoholens skadeverkningar. De vill bygga ut ett fungerande kontaktnät med myndigheter, organisationer och andra sam- arbetspartners som sysslar med missbruksfrågor på riks- och lokalplanet och utbilda och organisera medlemmar och anställda för att på bästa möjliga sätt ta hand om behövande så att de kommer i från sitt missbruk. bedriver drogförebyggande insatser bland barn och ungdomar. Det är en självständig, politiskt och religiöst obunden insamlingsstiftelse. Man vill vara till stöd, fungera som för andra genom att driva egna projekt och därigenom få kunskap om vad som fungerar och vad som inte fungerar, stödja andra organisationers projekt, ge akademiker och andra praktiker möjlighet att mötas och samarbeta för att utveckla det förebyggande området, hjälpa företag att utveckla ett socialt engagemang genom att bl.a. låta vuxna bli mentorer åt ungdomar, sprida resultaten av pilotprojekten till stat, kommun och frivilligorganisationer. () arbetar mot alkohol och narkotika i trafiken - till lands, till sjöss och i luften och för en ökad trafiksäkerhet. De kan bidra med alkoholupplysning och information om alkohol & droger och bilkörning, upplevelsebaserade projekt som riktar sig till barn och ungdomar både i skolan och (festplatser, pubar, restauranger), ge rattfylleriproblematiken en identitet så att männi- skor i gemen uppfattar det som en vardagsangelägenhet, stimulera till vård och behandling i samband med rattfylleridomar. frivilliga samhällsarbetare () organiserar frivil- liga samhällsarbetare. Medlemmarna har olika frivilliguppdrag som är laganknutna, t.ex. kontaktpersoner/-familjer inom , över- vakare inom kriminalvården, stödpersoner inom psykiatrin, kontaktper- soner och stödfamiljer inom lagen för stöd och service för vissa funk- tionshindrade. RFS är en partipolitiskt och religiöst obunden organisation som genom opinionsbildande verksamhet och ideella insatser vill verka för minskad utslagning och rätt till rehabilitering för alla. Förbundet anser att lekmannens vardagskunskap är ett viktigt komplement till tjänstemannens yrkeskunskap. Landsråd för alkohol- och narkotikafrågor (SLAN) är en paraplyorganisation för olika organisationer med en samordnande funktion för rörelsen. De kan bidra med att samordna insat- ser inom , medverka i och genomföra utbildningar, konferenser, samordna informationsinsatser m.m. har runt 1 000 lokala föreningar runt om i landet. lärares nykterhetsförbund (SLN) är verksamma inom skol- och fritidssektorn och är en yrkessektion inom . De arbetar med drogutbildning för alla som i sitt yrke arbetar med barn och ung- domar. I har ett snart treårigt projekt genomförts, DUVA Drogfri uppväxt vuxnas ansvar. SLN arbetar även drogpoli- tiskt genom att anordna seminarier, framställa studiematerial och hjälpa skolor att ta fram droghandlingsprogram.