prop · GP031d18 · 2001-09-20 00:00:00 — Ett viktigt inslag i regeringens folkrörelsepolitik är således att bidra till att skapa tillgång till bra och ändamålsenliga samlingslokaler för föreningsengagemang och för möten i övrigt mellan människor. Regeringen avser därför att se över stödformen särskilt vad gäller olika gruppers nyttjande av allmänna samlingslokaler och lokalernas tillgänglighet för det lokala föreningslivet. Därtill skall lokalernas betydelse för närsamhället och invånarnas deltagande i samhällslivet och de politiska processerna undersökas. Inom ramen för översynen kommer det även att genomföras en kartläggning av lokalbeståndet. Såväl inom EU som inom diskuteras och bereds frågor som på olika sätt har eller kommer att få betydelse för föreningarnas och folkrörelsernas villkor i . I den svenska folkrörelsepolitiken ingår att aktivt delta i detta arbete. Ett verksamhetsområde inom folkrörelsepolitiken är idrottspolitiken. Regeringen har 1999 överlämnat propositionen En idrottspolitik för 2000-talet (prop. 1998/99:107) till . har fattat beslut avseende de förslag som regeringen presenterat i propositionen (bet. 1999/2000:KrU3, rskr. 1999/2000:52). En god folkhälsa är en betydelsefull komponent för välfärden i vårt samhälle. Det är viktigt att barn och ungdomar tidigt skapar sig motionsvanor som varar hela livet. Vidare är det väsentligt att äldre människors och funktionshindrades behov av motion uppmärksammas. Det är hela samhällets ansvar och intresse att möjligheter skapas för alla människor att utöva motion och idrott regelbundet. Förutsättningar måste finnas för alla som så önskar att bedriva olika former av idrott och motion utifrån intressen och fysisk förmåga. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Staten, kommunerna och idrottsrörelsen måste i samverkan pröva nya former för att bryta den utveckling som innebär att många människor i olika åldrar inte motionerar i tillräcklig omfattning, vilket leder till sämre hälsa. Regeringen anser att det är av stor vikt att i samhällsplaneringen, i skolans arbete och i andra sammanhang uppmuntra och ge möjligheter till människors motion och idrott. Den svenska folkrörelseidrotten med dess många lokala föreningar och omfattande ideella engagemang har lagt grunden för idrottens utveckling i vårt land. För de flesta människor och för samhället i sin helhet, har idrotten sitt stora värde genom att skapa sunda motionsvanor, bidra till en god folkhälsa och en demokratisk fostran. Det statliga stödet till idrotten har motiverats främst utifrån behovet att stödja idrottens breddverksamhet. En fri och självständig idrottsrörelse byggd på ideellt engagemang och som bedriver en bred verksamhet bör även ges ett aktivt stöd. Detta bör vara inriktat på sådan verksamhet som främjar bredd- och motionsidrott, värnar om god etik och ger lika möjligheter för kvinnor och män med olika social bakgrund och ekonomiska förutsättningar. Syftet skall också vara att främja demokrati, aktivt eftersträva integration och god tillgänglighet för funktionshindrade samt en god folkhälsa. Underhållningsidrotten har sitt värde främst genom att den skapar förströelse och glädje för många idrottsintresserade människor i vårt land. Elitidrottsutövare är betydelsefulla förebilder för många unga människor och kan därigenom inspirera dem till att börja idrotta. Underhållningsidrotten agerar på en marknad i konkurrens med annan underhållning och bör därför bedrivas på konkurrensneutrala villkor, dvs. inte bli föremål för offentliga bidrag eller andra subventioner. Idrotten har varit föremål för ett kraftigt ökat kommersiellt intresse. Dessutom har flera fall av tvivelaktigt agerande i fråga om skatter och sociala avgifter uppdagats . Det är därför en trovärdighetsfråga för idrotten att det ideella perspektivet kan balansera det kommersiella på ett sådant sätt att det är tydligt vilken verksamhet som är ideell respektive kommersiell. En sammanblandning riskerar att skada såväl idrottens egen identitet som dess relationer med omvärlden, bl.a. vad gäller möjligheten till offentliga bidrag. En av idrottens mest självklara ideal är rent spel och tävling på lika villkor. Under en följd av år har problem med dopning inom idrotten ifrågasatt denna positiva bild. Den svenska idrottsrörelsen gör betydande insatser för att bekämpa dopningen inom idrotten. Även internationellt har gått i spetsen för ett aktivt samarbete i kampen mot dopning. fortgående internationella engagemang inom IADA (the International Anti-Doping Arrangement) och i övervakningsgruppen för Antidopningskonventionen samt det aktiva bidraget för att utveckla den nya Världsantidopningsbyrån () är viktigt också för att möjliggöra för svenska idrottsutövare att kunna tävla på lika villkor internationellt. Idrotten är i många avseenden en spegling av samhället i övrigt. De förändringar av normer och attityder som sker påverkar även idrotten. Trots detta förknippas idrottsverksamhet i de flesta fall med god moral, positiv normbildning och rent spel. I och med att idrotten tydligt tar avstånd från fusk i alla dess former blir det en viktig signal också till andra delar av samhället. Supportervåld i samband med idrottsevenemang har utgjort ett allvarligt hot mot idrottens trovärdighet och ställning som positiv familjeunderhållning. Det är en viktig uppgift för idrottsrörelsen att fortsätta det arbete som har lett till minskade ordningsstörningar i samband med idrott. Svensk idrott handlar i stor utsträckning om allas rätt att vara med. visar en rad erfarenheter att vi ännu inte uppnått att flickor har lika stora möjligheter som pojkar att delta i organiserad idrottsverksamhet utifrån sina olika intressen och förutsättningar. Idrottsrörelsen har gjort framsteg när det gäller jämställdhet, inte minst tack vare ett eget offensivt program. Ytterligare steg mot jämställdhet måste dock tas, såväl i styrelserummen som i den praktiska vardagsverksamheten. Regeringen vill även understryka vikten av att människor med funktionshinder får bästa möjliga förutsättningar till motion och social samvaro. Idrotten är till sin karaktär starkt internationell och är därigenom en viktig resurs för integration. Dessutom är den en vardaglig mötesplats för personer med olika etnisk och kulturell bakgrund. Inom politikområdet stödjer staten idrotten genom statsanslaget och del av överskottet från AB Svenska Spels värdeautomatspel. Vidare ges bidrag till kvinnoorganisationer, friluftsorganisationer och allmänna samlingslokaler. Kartläggning av den lagstiftning som berör ideella föreningar Regeringen avser att besluta att en särskild utredare skall kartlägga hur lagstiftning inom olika områden påverkar ideella föreningar. Avsikten är att ge en samlad bild och bedömning av de rättsliga villkoren för sådana föreningar. Arbetsgrupp för samråd har inrättats Regeringen har beslutat att inom inrätta en arbetsgrupp för samråd kring social ekonomi och frågor som rör folkrörelser, föreningar, kooperativ och liknande verksamhetsformer. I arbetsgruppen skall ingå representanter från berörda departement. Gruppens uppgifter har två huvudsakliga inriktningar; dels att förbättra den gemensamma kunskapsbasen i statsförvaltningen, dels att följa upp vissa insatser på området. Framtagning av relevant statistik () har inom ramen för Undersökningarna om levnadsförhållanden () och med finansiering från genomfört en särskild kartläggning av svenskarnas engagemang i ideella och ekonomiska föreningar. Materialet bearbetas av myndigheten och resultatet kommer att redovisas i bl.a. den tidigare nämnda propositionen med förslag inom politikområdet Demokrati som regeringen har för avsikt att överlämna till senare denna höst. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Översyn av stödet till kvinnoorganisationer En särskild utredare har sett över statsbidraget till kvinnoorganisationerna och överlämnades betänkandet Statligt stöd till kvinnoorganisationer och jämställdhet (SOU 2000:18) till regeringen. Betänkandet bereds inom . Översyn av stödet till friluftsorganisationer En arbetsgrupp inom har genomfört en översyn av statens stöd till friluftsorganisationer. Arbetsgruppen överlämnade rapporten till friluftsliv och främjandeorganisationer (Ds 1999:78). Den sjunde europeiska konferensen om social ekonomi arrangerade regeringen i samverkan med svenska och andra europeiska organisationer den sjunde europeiska konferensen om social ekonomi. Syftet med konferensen var att öka kunskapen om den sociala ekonomins roll i det europeiska samhället, att ge tillfälle till kontakt, erfarenhetsutbyte och kunskapsinhämtning, att följa upp tidigare konferenser samt att diskutera den sociala ekonomins utveckling . Konferensen riktade sig till organisationer, föreningar, kooperativ, ömsesidiga bolag och stiftelser såväl i som i andra medlemsrespektive kandidatländer. Konferensen samlade nära 1 000 deltagare, varav ca 400 var från andra länder än . Vid konferensen offentliggjorde i egenskap av ordförande i en sammanfattning med politiska slutsatser av konferensens diskussioner och uttalanden. beslutade att utse till ett internationellt frivilligår (International Year of Volenteers 2001, IYV 2001). Syftet med frivilligåret är att synliggöra frivilligorganisationernas insatser i samhället och att uppmuntra fler människor runt om i världen att engagera sig inom föreningslivet. Frivilligåret har uppmärksammats runt om i världen. I har bl.a. en rad organisationer gått samman i en kommitté för att genomföra gemensamma insatser i syfte att fira det internationella frivilligåret. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 att genomföra med finansiering av en särskild manifestationsdag där föreningar på olika platser runt om i hela landet utför en rad olika utåtriktade aktiviteter. Detta med syfte att visa på den mångfasetterade verksamhet som bedrivs inom föreningslivet. Regeringen angav i den idrottspolitiska propositionen (prop. 1998/99:107) att ett antal frågor av stor betydelse för idrottens trovärdighet har aktualiserats . Frågor om bredd- och elitverksamhet, ideellt engagemang i relation till kommersiella intressen, dopning, etik och moral samt jämställdhet, jämlikhet och integration har belysts i tre framtidsseminarier som har arrangerat i samarbete med regeringen. För att sprida kännedom om statens riktlinjer för den framtida idrottspolitiken har i samverkan med genomfört sex regionala seminarier vilket bidragit till att allt fler kommuner tar fram lokala idrottspolitiska program. genomförde i samverkan med konferensen och den sociala ekonomin. Konferensen innebar en upptakt för en diskussion kring idrottens roll i den sociala ekonomin. I idrottspropositionen uttalade regeringen vidare att inom EU bör verka för en större medvetenhet om idrottens sociala, kulturella och demokratiutvecklande betydelse. På regeringens uppdrag har en arbetsgrupp inrättats med uppgift att bistå i frågor som kan bidra till att stärka idrottens sociala, kulturella och demokratiutvecklande betydelse inom EU-samarbetet. Regeringen har gett i uppdrag att i samverkan med leda ett planerat treårigt projekt vars övergripande syfte skall vara att verka för en rättvis fördelning av samhällets samlade resurser för olika idrottsverksamheter såväl inom som utom den organiserade idrotten. Regeringen har beviljat bidrag med för att, i samverkan med , genomföra ökade insatser för att stärka ungdomars vilja och möjligheter att verka som idrottsledare, främst i regionalpolitiskt prioriterade områden. Särskild uppmärksamhet skall ägnas möjligheterna att uppmuntra unga kvinnors engagemang. Regeringen konstaterade i budgetpropositionen att statens bidrag till () fördelas, i likhet med statsbidragen till specialidrottsförbunden, av . SOK skiljer sig dock från dessa genom att vara en paraplyorganisation och därmed till sin karaktär mer lik . Dessutom är SOK ansvarig för vissa verksamheter som finansieras av medel från anslaget, främst svenskt deltagande i samt den talangsatsning som genomförs i samverkan mellan SOK, staten och näringslivet. Regeringen har därför givit en utredare i uppdrag att, i nära dialog med RF och SOK, överväga vissa frågor rörande statens stöd till SOK. Regeringen har tillsatt en arbetsgrupp inom med uppgift att utarbeta förslag till en nationell handlingsplan för att motverka dopning inom idrotten. Arbetsgruppen skall lämna en redogörelse för nuvarande arbete och insatser som idrottsrörelsen, myndigheter och andra organisationer genomför för att motverka dopning inom idrotten. Med utgångspunkt från denna redogörelse skall förslag till tydliga mål formuleras för den fortsatta verksamheten, lämpliga insatser beskrivas som leder fram till att målen kan uppnås samt vid behov förslag lämnas till ändrad inriktning av nuvarande arbete. Det är vidare viktigt att redovisa en bedömning av behov och åtgärder för att bekämpa missbruk av dopningsmedel inom sådan idrottsrelaterad verksamhet som inte bedrivs i regi av den organiserade idrottsrörelsen. har startat projektet för en alkoholfri uppväxt. Syftet är att integrera frågan i ledarutbildningar samt att uppmuntra föreningar med ungdomsverksamhet att ta fram en alkoholpolicy. Projektet skall bedrivas med medel från Allmänna arvsfonden. För att främja utveckling och förnyelse av idrottsverksamhet, främst på lokal nivå, har regeringen beslutat att avsätta totalt 60 ur Allmänna arvsfonden . Satsningen vänder sig till föreningslivets idrottsverksamhet för barn, ungdomar och funktionshindrade. Särskilt prioriterade områden är integration och jämställdhet. har drygt 200 ansökningar bifallits om sammanlagt . I samband med ordförandeskap genomfördes ett informellt möte mellan EU:s medlemsstaters sportdirektörer, där arbetet mot dopning, dialogen med idrottsorganisationerna och uppföljningen av den s.k. Idrottsdeklarationen främst diskuterades. Mötet behandlade även idrottens roll i den sociala ekonomin samt frågan om funktionshindrades rättigheter och möjligheter att utöva idrott. I anslutning till sportdirektörsmötet hölls ett expertmöte i dopningsfrågor till vilket även representanter från kandidatländerna till EU var inbjudna. Ett stort antal statliga myndigheter samt några samarbetsorganisationer som tilldelats vissa myndighetsfunktioner, såsom , fördelar bidrag till föreningar och folkrörelser. Som tidigare nämnts stödjer regeringen olika slags organisationer och föreningar även inom andra politikområden. En typ av bidrag är renodlade projektbidrag som används som instrument för att främja målen inom respektive politikområde. En annan typ av bidrag, i regel kallade organisationsbidrag, syftar till att underlätta för föreningar och folkrörelser att fungera just som sådana och främjar därmed målen inom folkrörelsepolitiken. Mellan dessa båda renodlade former finns bidrag som kan sägas främja mål både inom folkrörelsepolitiken och inom andra politikområden. Därtill är kommunerna viktiga som finansiärer av verksamhet i folkrörelser och föreningar. Ett betydande stöd ges också genom kommunernas lokalsubventioner. Vid Svenska 2001 har beslut fattats om ett bidrag till idrotten på . Vid samma tillfälle fattades beslut om att av överskottet från det värdeautomatspel som AB har koncession på att driva skall betalas ut till idrottsrörelsens lokala barn- och 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 ungdomsverksamhet via och till ungdomsorganisationerna via . Totalt har av överskottet från värdeautomatspelet betalats ut till det lokala föreningslivets barn- och ungdomsverksamhet. beslutade att öronmärkningen av överskottet på värdeautomatspel skulle ersättas av ett system för vinstdelning mellan staten och föreningslivet vilket skulle baseras på överskottet från värdeautomaterna. lämnade Den nya Spel- och lotteriutredningen sitt slutbetänkande Föreningslivet på Spel- och lotterimarknaden, (SOU 2000:9) i vilken lämnas förslag om vinstdelning på spelmarknaden. Vidare anslås inom ungdomspolitiken för nationell och internationell ungdomsverksamhet, varav en stor del av summan disponeras för statsbidrag till ungdomsorganisationer. Även inom politikområdet demokrati finns ett stort antal aktiviteter som rör folkrörelserna och övriga föreningslivet. 2002 genomför regeringen ett långsiktigt utvecklingsarbete benämnt Tid för demokrati. Inom detta projekt fördelas projektmedel enligt förordningen (2000:648) om statliga projektbidrag för utvecklingsarbete för den svenska folkstyrelsen. Många av de projekt som beviljats bidrag genomförs av folkrörelser och ideella föreningar. Därtill avsätts det inom utbildningspolitiken för folkbildningsverksamhet i folkhögskolor och studieförbund. I finns det ett rikt föreningsliv som erbjuder en mångfald av verksamheter och aktiviteter. Allt ifrån traditionella folkrörelser till föreningar som uppstår kring en specifik fråga eller aktivitet. Förutom att dessa rörelser och föreningar är folkbildande och i stor utsträckning bidrar till en demokratisk skolning så erbjuder de möjlighet till gemenskap. En möjlighet att gemensamt med 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 andra engagera sig för något som upplevs som intressant eller på annat sätt väsentligt eller att kunna utöva en hobby eller sportaktivitet tillsammans. Ungefär hälften av befolkning som nått myndig ålder arbetar ideellt i någon förening. har i betänkandet En uthållig demokrati (SOU 2000:1) redovisat forskningsresultat som tyder på att sådant medborgligt engagemang ökar, men att dessa tar sig nya uttryck. Traditionella deltagandeformer, såsom styrelse- och ledaruppdrag, har minskat i omfattning medan andra insatser och tillfälligt frivilligarbete kraftigt ökat. Det är i huvudsak socialt frivilligarbete, t.ex. väntjänster, som har ökat och det är främst kvinnor som svarat för ökningen av denna form av deltagande. Vidare visar studier på området att den offentliga respektive privata sektorn allt tydligare kompletteras med en tredje sektor, dvs. ideella föreningar, stiftelser, kooperativ och liknande sammanslutningar. Den tredje sektorn baseras alltså på människors vilja och möjligheter att organisera sig för att tillgodose gemensamma intressen och behov. Denna sektor har i ökad utsträckning själv organiserat tjänster och service som medlemmarna efterfrågar, vilket i viss mån tyder på förändrade roller och uppgifter för folkrörelser och föreningar. Målen för idrottspolitiken är att ge möjligheter till alla människor att motionera och idrotta för att främja en god folkhälsa, att stödja en fri och självständig idrottsrörelse för alla samt att ge människor positiva upplevelser av idrott som underhållning. Antalet medlemmar i åldern inom idrottsrörelsen uppskattas till 3,2 miljoner varav ca 2,2 miljoner är aktiva medlemmar. Antalet ledare i åldern är drygt 600 000 varav är kvinnor. Av bidraget till idrottens centrala organisationer om fördelas uppskattningsvis till tävlingsverksamhet, till bredd- och motionsverksamhet samt till administration. Av bidraget fördelas till specialidrottsförbunden, till centrala administration och till de regionala distrikten. Stödet till lokal ungdomsverksamhet skapar förutsättningar för barn och ungdomar att delta i nära sju miljoner sammankomster . Andelen flickor som är aktiva uppskattas till av antalet idrottande barn och ungdomar. har idrottsrörelsen ökat sitt engagemang för en bra supporterkultur och bra publika matcharrangemang. Dessa insatser har medfört att antalet ordningsstörningar vid idrottsarrangemang har minskat väsentligt. Under verksamhetsåret har idrottens eget antidopningsarbete förstärkts. Antalet provtagningar uppgick till 1 854 stycken vilket dock är 450 prov färre än planerat. Syftet med de riksrekryterande idrottsgymnasierna () är att möjliggöra och underlätta kombinationen utbildning och elitidrott, att erbjuda eleverna kvantitativt och kvalitativt bra träning i en positiv och stimulerande idrottsmiljö samt att förbereda eleverna för en framtida elitkarriär. RIG-verksamheten har omfattat 33 idrotter, 65 gymnasier i 50 kommuner, ca 140 tränare och 1 300 elever. har i uppdrag att lämna förslag till i fråga om dimensionering av RIG-verksamhet, vilka idrotter som skall ingå, antalet elevplatser samt vilka kommuner som skall anordna RIG- verksamhet. har 2001 lämnat förslag till avseende perioden 20022005. Regeringen bedömer att betydelsen av ett rikt och mångfaldigt föreningsliv fått ett allt större utrymme inom såväl stat och kommuner som i forskning och offentlig debatt. Inte minst när det gäller medborgarnas möjligheter till deltagande, delaktighet och inflytande i de politiska processerna och i samhällslivet i övrigt. finns tecken på att medborgarnas engagemang i verksamheter av det slaget spelar en stark och förnyad roll. Det finns alltså ett betydande och värdefullt engagemang inom föreningslivet. Som tidigare beskrivits tar det sig emellertid delvis nya uttryck. De statliga insatserna har sannolikt bidragit till att öka uppmärksamheten på folkrörelsernas och föreningarnas roll och situation. Ett långsiktigt arbete med syftet att förbättra villkoren och förutsättningarna för dessa verksamheter har intensifierats. Regeringens slutsats är att det är angeläget att driva en aktiv folkrörelsepolitik och att denna bör ha den inriktning som redovisas i det föregående. Vad gäller idrottspolitiken bedömer regeringen att stödet till idrotten väl fyller de välfärdspolitiska målen för vårt samhälle och även är ett värdefullt stöd för att uppnå idrottsrörelsens egna verksamhetsmål. Stödet till idrotten bidrar till välfärden genom att skapa möjligheter till motionsverksamhet av varierande slag för människor i alla åldrar. Idrotten spelar en viktig roll i många barns och ungdomars uppväxt. Stödet bidrar även till att svenska idrottsutövare på elitnivå kan tävla på nationell och internationell nivå. Den breda folkrörelseidrotten är även en värdefull resurs för att möjliggöra för alla medborgare oberoende av ålder och kön att utöva motion och idrott. Regeringen anser vidare att överskottet från AB Svenska Spels värdeautomater har givit föreningarna förbättrade möjligheter att bedriva sin barn- och ungdomsverksamhet. Med anledning av Den nya Spel- och lotteriutredningens betänkande samt den utveckling som marknaden genomgått sedan beslut avser regeringen att ta ställning till frågan om ett eventuellt vinstdelningssystem. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 7.7.130:1 Stöd till idrotten 1 Inklusive en minskning med 400 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2001 De övergripande syftena med statsbidraget är att stödja verksamhet som bidrar till att utveckla barns och ungdomars intresse och benägenhet för motion och idrott samt deras möjligheter att utöva inflytande över och ta ansvar för sitt idrottande, gör det möjligt för alla människor att utöva idrott och motion, syftar till att ge kvinnor och män lika förutsättningar att delta i idrottsverksamhet, främjar integration och god etik, bidrar till att väcka ett livslångt intresse för motion och därmed främja en god hälsa hos alla människor (prop. 1998/99:107, bet. 1999/2000:KrU3, rskr. 1999/2000:52). har ett överskott genererats från det värdeautomatspel som AB har koncession på att bedriva. Av uppkommet överskott har tillförts idrottsrörelsen . Vidare har betalats ut från AB 2001 som ett stöd till idrotten i form av ett bidrag till . Regeringen har beslutat om indragning med av anslagssparandet . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Regeringens förslag: godkänner att regeringen på AB Svenska 2002 verkar för att bolagsstämman beslutar om ett stöd till idrotten i form av ett bidrag på . Statens samlade stöd till idrotten har ökat väsentligt . erhöll idrotten sammanlagt i form av statsanslag, bidrag från AB samt del av överskottet från AB Svenska Spels värdeautomatspel. Det samlade statliga stödet uppgick till och till . I sitt budgetunderlag noterar med tillfredsställelse den uppräkning av spelöverskottet som skett. konstaterar man att utrymmet för förändringar inom idrottsanslagets ram har varit mycket begränsat.