prop · GP031d12 · 2001-09-20 00:00:00 — Ekonomisk trygghet 11 vid ålderdom 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Förslag till riksdagsbeslut....................................................................................... Förslag till lag om ändring i lagen (1994:308) om bostadstillägg till Ekonomisk trygghet vid ålderdom...................................................................... Insatser inom politikområdet ............................................................... Insatser utanför politikområdet ........................................................... Analys och slutsatser............................................................................. Regeringens överväganden och förslag till regeländringar ................. Höjd ersättningsnivå för bostadstillägg till pensionärer..................... 3.8.2Hemmavarande barns andel av bostadskostnaden vid beräkning av änkepension och bostadstillägg............................................................ 20:2 Efterlevandepensioner till vuxna.................................................. 20:3 Bostadstillägg till pensionärer....................................................... 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet och politikområdet............................. Härledning av ramnivån 20022004.................................................................... Härledning av nivån 20022004 .......................................................................... Härledning av nivån 20022004 .......................................................................... Härledning av nivån 20022004 .......................................................................... Härledning av nivån 20022004 .......................................................................... 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 3.1Förändring offentlig pension 19911999 jämfört med , priser, 3.2Pensionärernas inkomststandard som andel av övrigas inkomststandard 3.3 Andel ålderspensionärer med BTP 19912000 i procent ................................... 3.4Medelårsbeloppet per BTP-tagare bland ålderspensionärer 19912000 i 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer (avsnitt 2.1), 2.för anvisar anslagen under utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom enligt följande uppställning: 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer Härigenom föreskrivs att 2 och 4 §§ lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer skall ha följande lydelse. Bostadstillägg skall svara för del av Bostadstillägg skall svara för del av lämnas endast för den bostad i vilken lämnas endast för den bostad i vilken boende (permanentbostaden). (permanentbostaden). bostad i särskild boendeform lämnas beräkning av pensionärens bostads- bostadstillägg endast för boende i lägenhet eller för boende i en- och barnet inte har fyllt och inte är så länge barnet får förlängt barnbidrag enligt lagen (1986:378) om förlängt barnbidrag eller studiehjälp enligt 2 (1999:1395). För bostad i särskild boendeform boende i lägenhet eller för boende i en- och tvåbäddsrum. Pensionär som vistas eller bor i en särskild boendeform eller i en liknande inrättning är berättigad till bostadstillägg för sin ursprungliga permanentbostad från det att 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 bedömt vistelsen eller boendet i den särskilda boendeformen som stadigvarande. Bostadstillägg lämnas ej för sådan bostadskostnad som fastställs med beaktande av pensionärens inkomst. månad av den del som inte överstiger månad av den del som inte överstiger För pensionär boende i tvåbäddsrum i särskild boendeform lämnas inte bostadstillägg för bostadskostnad som överstiger . I fråga om makar tillämpas dock första stycket. Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller fortfarande för tid före ikraftträdandet. 1 Senaste lydelse 2000:1392. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 3 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom omfattar politikområdet Ekonomisk äldrepolitik. Anslagen innefattar folkpension till ålderspensionärer som inte uppbär tilläggspension, folkpension och tilläggspension i form av efterlevandepension, pensionstillskott till såväl ålderspension som efterlevandepension, bostadstillägg till pensionärer samt delpension. kommer utgiftsområdet också att omfatta äldreförsörjningsstöd. Utgifterna för utgiftsområdet blev lägre i förhållande till anslagna medel. beräknas utgifterna för området bli högre än anvisade medel. Detta innebär en avvikelse med . beräknas utgifterna till , vilket är lägre än . Andelen pensionärer med ATP ökar och det är en faktor som leder till minskade utgifter inom stora delar av utgiftsområdet. Utgifterna minskar genom att antalet pensionärer som uppbär ålderspension utan ATP minskar, samt att antalet personer berättigade till pensionstillskott och bostadstillägg reduceras. Höjningen av den genomsnittliga ATP-nivån innebär dock att kostnaden för efterlevandepensioner till vuxna ökar. Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet och politikområdet Anslag 20:2 Efterlevandepensioner till vuxna Anslag 20:3 Bostadstillägg till pensionärer Totalt för utgiftsområde 11 och politikområde 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Utgiftsområdet kommer 2003 att påföras markant ökade utgifter. Då införs en beskattad garantipension för såväl ålderspension som efterlevandepension. Garantipensionen ersätter nuvarande folkpension, pensionstillskott och det särskilda grundavdraget för pensionärer. Garantipensionen är en utfyllnad mot den inkomstrelaterade pensionen. tillkommer även äldreförsörjningsstödet inom utgiftsområdet. Utgifterna för detta anslag beräknas till . Tabell 3.2 Härledning av ramnivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition. 2Överföring av utgifter från AP-fonden. Samhällets stöd inom utgiftsområde 11 Ekonomiskt trygghet vid ålderdom redovisas i huvudsak som anslag på statsbudgetens utgiftssida. Vid sidan av detta finns dock stöd även på statsbudgetens inkomstsida i form av olika särregler i skattelagstiftningen. Dessa stöd brukar betecknas som saldopåverkande skatteavvikelser. De kan t.ex. syfta till att påverka hushållens och företagens inkomster eller priser. Skatteförmånerna kan vara motiverade av fördelningspolitiska eller andra skäl. Om en skatteförmån slopas leder detta till en budgetförstärkning för den offentliga sektorn. Den traditionella redovisningen av anslag beaktar inte den samtidiga förekomsten av skattepliktiga och icke skattepliktiga transfereringar på budgetens utgiftssida. Blandningen av skattepliktiga och icke skattepliktiga transfereringar medför att kostnaderna för dessa inte är direkt jämförbara. Nedan redovisas de skatteavvikelser som är hänförbara till utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom. I tabellen redovisas skatteavvikelserna netto och brutto. En nettoberäknad skatteavvikelse visar storleken på den skattefria transferering som fullt ut kompenserar de skattskyldiga om skatteavvikelsen tas bort. En bruttoberäknad skatteavvikelse visar storleken på motsvarande skattepliktiga transferering. Ett streck i tabellen visar att avvikelsen inte kunnat beräknas. Avsättning för personalstiftelse (pension) Särskilt grundavdrag för pensionärer Enligt inkomstskattelagen skall arbetsgivarens kostnader inte tas upp till beskattning hos arbetstagaren om kostnaderna avser tryggande av pension genom avsättning eller pensionsförsäkring inom vissa ramar. Eftersom avsättningen utgör ersättning för utfört arbete ligger ersättningen till grund för särskild löneskatt. Skatteavvikelsen vad gäller inkomstskatten beror på skillnaden i marginalskatter vid avsättning och utbetalning av pension. Avdrag får göras för erlagda pensionspremier. Dessa avdrag är begränsade beloppsmässigt och får i normalfallet inte överstiga ett halvt prisbasbelopp. av den inkomst som ligger mellan tio och tjugo prisbasbelopp får dras av. Om marginalskatten vid utbetalningen av pensionen är lägre än vid inbetalningen av premien uppstår en avvikelse. Skatteavvikelsen avser inkomstskatt. Arbetsgivare har rätt att göra avdrag för medel som avsatts till personalstiftelse för tryggande av pensionsutfästelse. Vissa undantag finns för fåmansföretag med mindre än 30 årsarbetskrafter. Stiftelsen är mer förmånligt beskattad än näringsidkaren. Skatteavvikelsen avser inkomstskatt. Avkastningen på medel reserverade för pensionsändamål beskattas lägre än annan avkastning på kapital. Avvikelsen uppkommer dels i näringsverksamhet, genom bolagens egna reserveringar och fonderingar i försäkringsbolag, dels i kapital genom det individuella pensionssparandet. Skattesatsen är satt till på en schablonberäknad avkastning. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Ersättning i form av bostadstillägg till pensionärer är skattefri. Skatteavvikelsen avser inkomstskatt. Särskilt grundavdrag för pensionärer Grundavdraget för skattskyldiga med folkpension (ålderspension, förtidspension, änkepension m.m.) avviker från det grundavdrag som förvärvsaktiva skattskyldiga är berättigade till. Det särskilda grundavdragets nivå ligger något över folkpensionens belopp plus pensionstillskott, och reduceras med ökad pensionsinkomst. Avdraget kan dock aldrig vara lägre än det avdrag som förvärvsaktiva skattskyldiga erhåller. Skatteavvikelsen avser inkomstskatt. Det särskilda grundavdraget slopas . Målet för politikområdet är att personer med låg eller ingen inkomstrelaterad pension skall garanteras ett värdesäkrat grundskydd. För att mäta graden av måluppfyllelse gör regelbundet uppföljningar av pensionärernas ekonomiska levnadsstandard. I dessa uppföljningar studeras utvecklingen av den disponibla inkomsten ur olika perspektiv, som antal socialbidragstagare, förmögenhetsutveckling m.m. Alla skall garanteras en trygg ålderdom. De sämst ställda pensionärernas ekonomi bör förbättras ytterligare. Fortsatta förbättringar av bostadstillägget föreslås därför i denna proposition. När statens finanser sanerades under 1990- talet fick även pensionärerna bidra. Även under saneringsåren valde dock regeringen att satsa resurser på de sämst ställda pensionärerna genom höjda bostadstillägg och pensionstillskott. I takt med att ekonomin har förbättrats har regeringen kunnat förbättra villkoren för pensionärerna. Som ett ytterligare led i detta 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 arbete föreslår regeringen i denna proposition skattelättnader för pensionärer. har redan tidigare beslutat, att även dagens ATP- pensionärer skall få del av standardutvecklingen i samhället genom att ATP-pensionerna för ålderspensionärer skall följsamhetsindexeras. Detta innebär att ATP-pensionerna huvudsakligen skall följa inkomstutvecklingen i stället för prisutvecklingen. /02 gäller detta de som är födda eller tidigare. Det reformerade ålderspensionssystemet innebär att nu har ett pensionssystem som automatiskt följer den ekonomiska och demografiska utvecklingen. Systemet, som bygger på livsinkomstprincipen, ger också människor en större möjlighet att påverka storleken på sin framtida pension. Det är därför mycket viktigt att kunskapsnivån om hur pensionssystemet fungerar är hög och att alla får information så att man, redan tidigt i livet, skall ges möjligheter att planera inför sin pensionering. De första utbetalningarna av inkomstrelaterad pension enligt det reformerade ålderspensionssystemet gjordes . Det reformerade ålderspensionssystemet bygger på den s.k. livsinkomstprincipen, vilket innebär att alla år med pensionsgrundande inkomst påverkar pensionens storlek. I det gamla ATP-systemet avgjorde de femton bästa åren hur hög pensionen skulle bli, förutsatt att man hade med ATP-poäng. Förutom den inkomstrelaterade pensionen finns det i det nya ålderspensionssystemet ett grundskydd i form av garantipension. Garantipensionen betalas ut först fr.o.m. den månad man fyller medan inkomstrelaterad pension kan betalas ut fr.o.m. den månad man fyller . Garantipension betalas ut första gången till de som är födda . Utgiftsområde 11 omfattar ålderspension i form av folkpension och pensionstillskott till de som inte har ATP samt garantipension fr.o.m. Ålderspension i form av ATP, inkomstpension och premiepension ligger däremot vid sidan av statsbudgeten och utbetalningarna sker från AP-fonden. För att inte helheten skall gå förlorad återfinns därför vissa beskrivningar av ålderspensionssystemet både under utgiftsområdet och i avsnittet om ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. fattade beslut om att införa s.k. automatisk balansering av ålderspensionssystemet (prop. 2000/01:70). Den automatiska balanseringen är en metod som syftar till att säkerställa att pensionssystemets åtagande, pensionsskulden, inte överstiger systemets tillgångar. Syftet uppnås genom att man gör en balansräkning för systemet. Om det där visar sig att skulderna är större än tillgångarna skall omräkningen av pensionsbehållningar och pensioner inte längre göras med inkomstindex. Istället skapas en ny indexserie, ett balansindex, som används istället för inkomstindex. I takt med att systemets tillgångar ökar i förhållande till skulderna återställs indexeringen till att göras med inkomstindex. Den automatiska balanseringen skapar ett finansiellt stabilt pensionssystem som följer den ekonomiska och demografiska utvecklingen i samhället. Regeringen föreslår i propositionen Reformerade regler för bostadstillägg till pensionärer m.fl. (prop. 2000/01:140) nya regler för pensionärernas bostadstillägg. De nya reglerna skall gälla fr.o.m. och är i huvudsak en anpassning till det nya ålderspensionssystemet. Regeringen avser att i en proposition föreslå reformerade regler för barnårsrätt för adoptivföräldrar. beslutade om en ny tvingande bestämmelse i lagen (1982:80) om anställningsskydd som innebär att en arbetstagare har rätt, men inte är skyldig, att kvarstå i anställningen till (prop. 2000/01:78). Detta innebär inte att pensionsåldern höjs, utan att de arbetstagare som vill får rätt att stanna kvar i sin anställning till och därmed också möjlighet att förbättra sin pension. Avtal om ålder för när en arbetstagare har rätt att lämna anställningen med pension kan emellertid träffas även i fortsättningen. beslutade i enlighet med prop. 1999/2000:138 Anpassningar i ålderspensionssystemet m.m. att ATP-pensionen för ålderspensionärer som inte omfattas av det reformerade ålderspensionssystemet skall följsamhetsindexeras fr.o.m. årsskiftet 2001/02. gäller det dem som är födda och tidigare. Pensionärerna kommer härigenom att få ta del av standardutvecklingen i samhället. Utförligare beskrivning av följsamhetsindexering ges i bilagan Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. 2000/01:136 Äldreförsörjningsstöd föreslår regeringen att ett nytt stöd för äldre införs fr.o.m. . Stödet, som föreslås bli inkomstprövat, skall garantera personer som är bosatta i och är eller äldre en viss lägsta levnadsnivå. De som kan komma att beviljas äldreförsörjningsstöd är ofta invandrare som kommit hit sent i livet och som därför inte uppfyller bosättningskravet för oavkortad folkpension. De kan därmed inte försörja sig på pensionen utan är i stor utsträckning hänvisade till socialbidrag. Socialbidrag är dock inte avsett som permanent försörjning utan som en tillfällig lösning. Äldreförsörjningsstödet är en del av den ekonomiska äldrepolitiken. Regeringen avser att i budgetpropositionen föreslå att ett nytt anslag för detta stöd bildas inom utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom. höjdes gränsen för den bostadskostnad som berättigar till bostadstillägg (BTP) . togs den undre gränsen på bort. Det särskilda bostadstillägget (SBTP) förbättrades enligt förslag i budgetpropositionen genom att gränsen för skälig bostadskostnad höjdes och genom att gränsen för skälig levnadsnivå höjdes . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Kommunernas möjligheter att betala ut ett kompletterande belopp (KKB) till det statliga bostadsstödet förlängdes att gälla även . Även i denna proposition föreslår regeringen förbättringar av bostadsstödet, dels genom en höjning av ersättningsnivån för bostadskostnaden från , dels genom att åldersgränsen för när ett hemmavarande barn skall anses som självförsörjande och därmed svara för en del av bostadskostnaden höjs från 18 till . Den senare ändringen är även en påtaglig förbättring för vissa änkor eftersom även änkepension inkomstprövas enligt motsvarande regler. Bättre tandvårdsförsäkring för äldre De tidigare förbättringarna av tandvårdsstödet har i samband med den ekonomiska vårpropositionen kompletterats med ytterligare . Det innebär att den sammanlagda nivåhöjningen av stödet till tandvården uppgår till sedan den ekonomiska vårpropositionen 2000. Dessa medel skall användas för att förbättra skyddet mot höga behandlingskostnader för de äldre. Högsta avgift och förbehållsbelopp inom äldreomsorgen Avgifterna för äldre och funktionshindrade som behöver vård och omsorg får inte vara så höga att den enskilde inte får medel över för personliga behov, boendekostnad och andra normala levnadskostnader. För att förbättra den ekonomiska situationen för äldre och funktionshindrade föreslår regeringen i prop. 2000/01:149 Av- gifter inom äldre- och handikappomsorg att en högsta avgift och ett förbehållsbelopp i äldre- och handikappomsorgen införs fr.o.m. . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Målet för politikområdet var 2000 att ge ekonomiskt stöd till äldre och efterlevande. För att mäta graden av måluppfyllelse i termer av pensionärernas disponibla inkomstutveckling, andelen pensionärer som erhåller socialbidrag m.m. gör fortlöpande studier över pensionärernas ekonomiska levnadsförhållanden. En rapport avses att publiceras i slutet av detta år. Av denna kommer bl.a. att framgå hur pensionärernas ekonomiska standard har utvecklats . Diagram 3.1 skildrar hur den offentliga pensionsinkomsten utvecklats för olika inkomstgrupper hos dem som 1991 var pensionärer. Offentlig pensionsinkomst definieras i diagram 3.1 som summan av folkpension, pensionstillskott, ATP, bostadstillägg samt särskilt bostadstillägg till pensionärer. Inkomstgrupp 1 innehåller den femtedel individer som 1991 hade de lägsta disponibla inkomsterna, inkomstgrupp 5 innehåller den femtedel individer som 1991 hade de högsta disponibla inkomsterna. redovisas förändringen för medianobservationen i respektive inkomstgrupp jämfört med . uppvisade samtliga tre grupper en höjning av den reala pensionsinkomsten. Detta beror på att den procentuella basbeloppshöjningen översteg ökningen av konsumentprisindex på årsbasis . På grund av 1990-talets lågkonjunktur gjordes 98 avsteg från principen att basbeloppsanknutna pensionsförmåner skulle skrivas upp med hela förändringen av konsumentprisindex. Det ekonomiska saneringsprogrammet har på individnivå sammantaget medfört sänkta reala pensionsinkomster för flertalet av de pensionärer som befann sig över genomsnittet . skyddades pensionärer med lägre inkomster mot försämringarna under 1990- talet genom förbättrade regler för pensionstillskott, bostadstillägg, särskilt bostadstillägg och särskilt grundavdrag. För vissa pensionärer har detta inneburit reala förbättringar. Måttet inkomststandard är hushållets sammanlagda disponibla inkomst justerad för Utvecklingen för pensionärerna som individer Diagram 3.1 Förändring offentlig pension 19911999 jämfört med , priser, årsinkomster 1 (låga inkomster) 3 (medelinkomster) 5 (höga inkomster) Källa: beräkningar i Utvecklingen för pensionärerna som kollektiv Diagram 3.2 Pensionärernas inkomststandard som andel av övrigas inkomststandard 19911999 Källa: beräkningar i HINK Som grupp har pensionärerna förbättrat sin inkomststandard relativt övriga hushåll. Detta gäller såväl män som kvinnor. Inom pensionärskollektivet har medelinkomsten höjts genom att de nyblivna pensionärerna uppvisar en genomsnittligt högre ATP-poäng. Andra förklaringar till att pensionärerna förbättrat sin inkomststandard relativt övriga åldersgrupper är att 1990-talets saneringsprogram och arbetslöshet inte drabbat pensionärerna i lika stor utsträckning som andra grupper. Andelen personer som uppbar socialbidrag var . Detta är en låg andel om man jämför med befolkningen i stort, där uppbar socialbidrag under . In- förandet av äldreförsörjningsstödet 2003 kommer att reducera antalet pensionärer med socialbidrag ytterligare. Bostadstilläggets betydelse för ålderspensionärer Diagram 3.3 Andel ålderspensionärer med BTP 19912000 i procent Bostadstillägget och det särskilda bostadstillägget har varit betydelsefulla förmåner för ett stort antal pensionärer. I takt med att den genomsnittliga inkomsten bland ålderspensionärer höjts har andelen som uppbär BTP minskat. Dock har fortfarande ungefär var tredje kvinna och var tionde man BTP. Under förutsättning att kvinnornas genomsnittliga ATP ökar i snabbare takt än männens kommer skillnaden i andel män respektive kvinnor som uppbär BTP att minska. Bostadstillägget utgör för många pensionärer en betydelsefull del av den totala inkomsten. Kvinnor uppvisar ett klart högre medelårsbelopp än män. I takt med att kvinnornas genomsnittliga ATP har ökat mer än männens har skillnaden i medelårsbelopp för BTP minskat under 1990- talet. För de ålderspensionärer som 1999 erhöll BTP, motsvarade bostadstillägget i genomsnitt av den disponibla inkomsten. För den som enbart har folkpension och pensionstillskott och har en hög boendekostnad kan BTP utgöra av den disponibla inkomsten. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Diagram 3.4 Medelårsbeloppet per BTP-tagare bland tillägget har till motsats från den inkomstrelaterade pensionsinkomsten inte varit knuten till prisbasbeloppet. har en rad förändringar gjorts i regelverket vilka lett till ett högre realt genomsnittligt BTP-belopp per mottagare. Förbättringarna i kombination med bostadstilläggets relativt stora andel av inkomsten för de som uppbär bostadstillägget har medfört att pensionärer med låga inkomster inte fått standardförsämringar. Bostadstillägget har varit och förblir en viktig del av den offentliga pensionen för många ålderspensionärer. Det statsfinansiella saneringsprogrammet innebar att den reala disponibla inkomsten för det övervägande antalet ålderspensionärer reducerades. Statens svaga finanser innebar bl.a. att det dåvarande basbeloppet inte skrevs upp helt i linje med inflationen, vilket påverkade pensionerna åren 19931998. Emellertid vidtogs åtgärder för att skydda de sämst ställda pensionärerna genom förbättringar såsom högre pensionstillskott och bostadstillägg. Det förbättrade statsfinansiella läget har givit utrymme för ytterligare förbättringar. kan nämnas de generösare reglerna för bostadstillägget och höjningen av det särskilda grundavdraget. Inriktningen av verksamheten har överensstämt med de mål som uppställts för utgiftsområdet. Framförallt har politikens inriktning varit att skydda de ekonomiskt mest utsatta pensionärerna. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 3.8Regeringens överväganden och Skälen för regeringens förslag: I lagen 3.8.1Höjd ersättningsnivå för bostadstillägg till pensionärer Regeringens förslag: Bostadstillägg till pensionärer kan lämnas med högst av bostadskostnad . Skälen för regeringens förslag: Ersättningsnivån för bostadstillägg till pensionärer () har höjts i ett par omgångar. lämnas BTP av bostadskostnad . Regeringen har ekonomiska vårproposition (prop. 2000/01:100) aviserat en ytterligare justering av nivån med en procentenhet och föreslår nu att ersättningsnivån för BTP fr.o.m. med skall vara av bostadskostnad . Denna ersättningsnivå är den samma som föreslagits i propositionen Re- formerade regler för bostadstillägg till pensionärer m.fl. (prop. 2000/01:140) som lämnades .