prop · GO03114 · 2001-04-06 00:00:00 — Reglerna i exportkontrollarrangemangen utformades i allt väsentligt i då programvara och datafiler spreds fysiskt från sändare till mottagare på magnetband, disketter och cd. Näten var långsammare och mindre tillförlitliga och både säljare och köpare föredrog att få programvara, datafiler, m.m. förmedlade genom fysiska media. års mycket snabba utveckling av elektroniska informations- och kommunikationstjänster har medfört att det är både långsammare, dyrare och ofta mindre säkert att överföra teknik på det gamla sättet. Elektronisk överföring har blivit regel snarare än undantag. Bristen på Skr. 2000/01:114 allmänt tillgängliga säkerhetslösningar, som var en återhållande faktor, är på väg att avhjälpas. Exportkontrollarrangemangen står inför ett växande kontrollproblem. Det råder allmän enighet om att elektronisk överföring åtminstone till viss del måste föras under kontroll för att inte exportkontrollens syften skall undergrävas genom ett kringgående av den fysiska kontrollen. Diskussionen handlar främst om hur man i praktiken kan kontrollera efterlevnaden av ett licenskrav för elektronisk export som skyddet för grundläggande medborgerliga fri- och rättigheter upprätthålls. Den nya rådsförordningen, (EG) nr 1334/2000 om upprättandet av en ny gemenskapsordning för kontroll av produkter och teknik med dubbla användningsområden anger i art 2 att med "export" innebär bl.a. "överföring av programvara eller teknik med hjälp av elektroniska medier, telefax eller telefon till en destination utanför gemenskapen". Med "exportör" avses bl.a. "Varje fysisk eller juridisk person som beslutar att överföra programvara eller teknik med hjälp av elektroniska medier, telefax eller telefon till destinationer utanför gemenskapen". Elektronisk överföring av programvara eller teknik via datanät som t.ex. Internet kan ske på i huvudsak två sätt. Det ena sättet är via "e-post" där det finns en identifierad avsändare och mottagare. Det andra sättet är att sändaren gör programvaran eller tekniken tillgänglig på en "databas" (World eller andra Internetdatabaser, så som t.ex. ftp-databaser), där den kan hämtas av en intresserad mottagare. Den senare metoden är mycket vanligt förekommande, bl.a. för att stödja marknadsföring och försäljning. Ett exportkontrollproblem är att mottagaren inte nödvändigtvis finns i EU utan kan finnas i ett tredje land, och att en sådan överföring, som ju initieras av mottagaren, egentligen kräver ett tillstånd. I förordningen stipuleras i art 21.7 att i relevanta kommersiella dokument som avser överföring inom gemenskapen av produkter som skulle vara tillståndspliktiga vid export från gemenskapen, skall det tydligt anges att produkterna omfattas av kontroll vid export från gemenskapen. Detta betyder att en mottagare som hämtar programvaran eller tekniken från en databas görs uppmärksam på att här kan det föreligga exportkontroll. Tillsynen över efterlevnaden av de elektroniska överföringarna, liksom av export via elektroniska medier ger i sig upphov till svåra frågeställningar som sammanhänger både med skyddet av grundläggande medborgerliga fri- och rättigheter och med det speciella behovet av teknisk kompetens för att utöva tillsyn. Enligt gällande svenska regler skall tullmyndigheterna endast utöva tillsyn över fysisk överföring och export av produkter. Detta är i analogi med motsvarande regler inom EU. Ansvaret för tillsynen över elektroniska överföringar och elektronisk exporten har därför i den nya förordningen lagts på myndigheten . Regeringen har tagit initiativ till att kommissionen och medlemsstaterna Skr. 2000/01:114 arbetar gemensamt med den komplicerade frågan om elektronisk överföring och export, i syfte att främja en utveckling av nationella kontroll- mekanismer som varken överdriver eller underskattar tillsynsbehovet och som inte är alltför disparata. Om kontrollnivån inte är harmoniserad i rimlig utsträckning föreligger en uppenbar risk för att lättrörlig elektronisk export söker sig den lättaste vägen ut ur EU:s inre marknad till tredje land. I regeringens skrivelse till 1998/99:116 om kryptografi, som beslutades , redovisar regeringen sin uppfattning när det gäller vissa aspekter på användning och kontroll av kryptoprodukter. Frågan om vilken grad av exportkontroll som skall utövas över kryptoprodukter tilldrar sig betydande uppmärksamhet både i och internationellt. Hänsyn måste tas både till dessa produkters viktiga roll för utvecklingen av elektroniska tjänster, och det säkerhetspolitiskt betingade intresset av att försvåra åtkomsten till starka för exempelvis sådana användare som är länkade till utveckling eller produktion av massförstörelsevapen. Den internationella diskussionen bedrivs i första hand i Wassenaar-arrangemanget, där en ny varulista för informations- säkerhetsprodukter antogs . uppmjukades kraven något genom att man för massmarknadsprodukter tog bort kravet på maximal längd på kryptonycklar (se den s.k. Cryptography Note). Den beskrivna förändringen motiveras av behovet att ompröva listans innehåll i ljuset av den snabba tekniska utvecklingen på området. Regeringens ståndpunkt i denna fråga är att det finns fortsatta säkerhetspolitiska skäl att förhindra spridning av viss kryptoteknik till olämpliga mottagare i vissa länder. Friast möjliga handel med kryptoprodukter bör eftersträvas på EU:s inre marknad för att främja elektronisk kommunikation och handel samt IT-utvecklingen i och övriga EU. Här har den ovan redovisade översynen av förordningen för kontroll av produkter och teknik med dubbla användningsområden lett fram till att svenska leverantörer kan sälja nästan alla typer av kryptoprodukter i EU och i ett tiotal ytterligare länder, däribland , lika fritt som på den svenska hemmamarknaden. Även mot tredje land verkar för en friare handel med kryptoprodukter med beaktande av de säkerhetspolitiska hänsynen. En internationell samsyn måste dock uppnås vad gäller bl.a. EU-ländernas kontroll mot tredje land. Om olika länder driver olika politik blir kontrollen i praktiken verkningslös och industriellt snedvridande. För en internationell samsyn talar också behovet av att undvika en situation där tillämpar en lägre grad av kontroll än andra viktiga exportländer. Detta skulle nämligen kunna få till följd att blev föremål för exportrestriktioner från dessa länders sida. Det är regeringens målsättning att den begränsade exportkontroll av Skr. 2000/01:114 kryptoteknik som är motiverad skall upprätthållas på ett så snabbt och smidigt sätt att den i jämförelse med andra länders kontrollprocedurer inte skall medföra en konkurrensnackdel för svensk industri, utan helst ge en konkurrensfördel. Det "öppna" eller generella tillstånd som trädde 1999 bl.a. för export av kryptoprodukter av massmarknadskaraktär till alla betydande exportmarknader, liksom en smidig kontrollprocedur i övrigt bl.a. införs nu elektronisk licensansökan och licensgivning underlättar för företagen. Det leder också till en bättre fokusering av exportkontrollen på ett begränsat antal kryptoprodukter och användare där kontrollintresset väger tyngre än frihandelsintresset. Den förda politiken på kryptoområdet skall enligt regeringens ståndpunkt präglas av flexibilitet och lyhördhet i syfte att ta i beaktande det växande behovet av säker kommunikation, förändringar i andra länders politik och den fortsatta tekniska utvecklingen på området. 2000/01:114 Bilaga 1 () följer kontinuerligt marknadsföring och export av krigsmateriel från . De företag (exklusive ett femtiotal s.k. handladdare enskilda som tillverkar jaktammunition) som har tillstånd att bedriva verksamhet på krigs- materielområdet omkring 120, varav ca 40 är aktiva som exportörer är skyldiga att lämna redovisningar i olika hänseenden till ISP. I prop.1984/85:82 om ökad insyn och samråd i frågor som rör krigsmaterielexport uttalade regeringen sin avsikt att lämna en redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten. Föreliggande redogörelse avser den svenska krigsmaterielexporten . Beviljade utförseltillstånd för försäljning i löpande priser Värde i löpande priser, mkr -60,4 -13,3 -30,1 -45,3 -56,3 -67,1 -51,5 -35,3 -41,6 -29,3 -25,3 -35,1 -62,6 redovisas värdet av beviljade utförseltillstånd uppdelat på de två underkategorierna krigsmateriel för strid (KS) och övrig krigsmateriel (ÖK). Den senare kategorin omfattar i huvudsak materiel som inte stod under kontroll alls. En konsekvens av denna breddning av krigs- materielbegreppet är att statistiken därefter omfattar även materiel som inte kontrollerades. I statistiken återfinns numer även viss utförsel för 2000/01:114 Bilaga 1 civil eller delvis civil användning, vilket inte var aktuellt med det tidigare krigsmaterielbegreppet. I förhållande , då värdet av beviljade utförseltillstånd för exportförsäljning var exceptionellt högt, minskade värdet med . Värdet för (4,64 mdr kr) ligger mycket nära genomsnittet för den redovisade tolvårsperioden. uppvisar årets siffror en förskjutning från övrig krigsmateriel (ÖK), som minskade , till krigsmateriel för strid (KS), som ökade . Eftersom 1999 karakteriserades av en kraftig övervikt för ÖK har förskjutningen lett till att de två kategorierna hamnat i balans, värdemässigt. Utförseltillstånden för exportförsäljning avser å ena sidan många små transaktioner gällande exempelvis reservdelar eller ammunition, och å andra sidan ett begränsat antal mycket omfattande transaktioner av stora system som levereras . Större affärer, som inte nödvändigtvis uppträder , kan påverka ett enskilt års resultat påtagligt. Som framgår av figur 1 nedan uppvisar statistiken över beviljade utförseltillstånd avsevärda skillnader . Dessa variationer har dock en begränsad inverkan på omfattningen av den faktiska exporten av svensk krigsmateriel eftersom den utförsel som sammanhänger med ett stort utförseltillstånd normalt sprids ut . Det är inte möjligt att med någon precision förutsäga hur en ökning av utförseltillstånden kommer att återspeglas i den faktiska exporten efterföljande år, eftersom detta sammanhänger med tillverknings- och leveransplaner, som kan skilja sig åt betydligt inte bara mellan olika materielslag utan också variera från kontrakt till kontrakt. 2000/01:114 Bilaga 1 Värdet av utförseltillstånd respektive faktisk export av krigsmateriel i år 1984-2000 1984 1985 1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 Den har som målsättning att visa största möjliga öppenhet i redovisningen av krigsmaterielexporten. Med årets skrivelse införs flera nya uppgiftskategorier som ytterligare konkretiserar den information som lämnas. En av dessa nyheter återfinns nedan som tabell 2, som redovisar till vilka länder utförseltillstånd beviljats, samt för vilka materielkategorier. Redovisningen bygger på krigsmaterielförteckningens huvudområden (KS 1- 11, ÖK 21-37) som är återgivna i tabell 4. För närmare information om innehållet i respektive kategori hänvisas till bilaga 1 i förordningen (1992:1303) om krigsmateriel. Beviljade utförseltillstånd fördelade på länder och 21, 22, 23, 24, 25, 26, 29, 30, 33, 35, 36 3, 4, 7 22, 23, 24, 28 21, 22, 23, 24 22, 23, 25, 35 2, 3, 4, 7 21, 22, 23, 25, 35, 36 21, 23, 25, 26, 35 2, 3, 7 21, 22, 23 2, 3, 5, 7 22, 23, 25, 29,30 23, 25, 35 21, 23, 27, 36 22, 24, 25, 36 21, 23, 33 21, 23, 24, 26, 35, 36 1, 2, 3, 5 22, 23, 25, 35 21, 22, 23, 25, 35 21, 22, 23, 24, 25, 26, 28, 29, 30,34, 36, 37 23, 24, 35 21, 23, 36 21, 23, 24, 25, 30 3, 4, 7, 8 21, 22, 24, 25, 26, 28, 37 23, 25, 26, 30 21, 22, 23, 24, 25, 29, 33 3, 6, 7 21, 22, 23, 24, 25, 26, 29, 30, 33 3, 6, 7 22, 23, 24, 29, 35 utförselstatistik grundar sig på exportföretagens lagstadgade redovisning av det fakturerade värdet av levererad materiel. Som framgår av tabell 3 nedan ökade den svenska exporten av krigsmateriel i förhållande till 1999 räknat i löpande priser. Ökningen i utförseln av övrig krigsmateriel (ÖK) var påtagligt större än ökningen vad gäller krigsmateriel för strid (KS) : , jämfört . Krigsmaterielexportens andel av den totala varuexporten ökade också, från till . Värdet av svensk krigsmaterielexport i löpande priser -2,4 -44,6 -18,7 -14,8 -6,8 -1,0 -9,9 -17,3 -14,3 -8,2 Förändringar från till ett annat i den statistik som redovisas ovan ger i sig inte underlag för en mer långsiktig bedömning av utvecklingstendenser. En enstaka större leverans kan medföra kraftiga utslag i statistiken. 2000/01:114 Bilaga 1 Utvecklingen på exportmarknaderna har präglats av det slut, vilket medfört att många försvarsmakter skurit ned sina försvarsmaterielanslag. Den effekt som exportmarknadernas tillbakagång har haft på svensk krigsmaterielexport har delvis maskerats genom den breddning av krigsmaterielbegreppet som ägde rum , och som innebar att många nya materielslag medtogs i utförsel- statistiken. Mellan halverades exporten av "traditionell" krigsmateriel, vilket i totalsiffran doldes genom tillkomsten av tidigare ej registrerade materielslag i den nya ÖK-kategorin. Detta har tydliggjorts i figur 2 nedan. Värdet av svensk krigsmaterielexport i år 1984-2000, fördelat på övrig krigsmateriel (ÖK) och krigsmateriel för strid (KS) Den svenska krigsmaterielexporten redovisas även i den allmänna utrikeshandelsstatistiken, som grundas på tullmyndigheternas uppgifter till (). I SCB:s statistik ingår bl.a. vissa civila produkter som inte omfattas av lagen om krigsmateriel. Dessa siffror är således inte jämförbara med ISP:s statistik och redovisas inte i denna skrivelse. En närmare beskrivning av handelsstatistikens indelning lämnades i skr 1996/97:138. 4 Fördelningen av exporten på materielslag Tabell 4 visar en uppdelning av krigsmaterielexporten på huvudområden i krigsmaterielförteckningen. Denna indelning ger en viss uppfattning om krigsmaterielexportens struktur, vad avser materielkategorier. Liksom för övriga typer av exportstatistik avråds från alltför långtgående slutsatser vad beträffar trender i exporten eftersom den totalt sett är så pass liten att den inte rymmer ett jämt flöde av materiel i alla kategorier som produceras i , 2000/01:114 Bilaga 1 utan snarare uppvisar en slumpmässig tyngdpunkt som förskjuts över tiden beroende på vilka exportkontrakt som industrin kunnat erhålla. För den här redovisade kan konstateras att finkalibriga militära eldhandvapen (KS1), den viktigaste delen av begreppet "lätta vapen", spelar en mycket marginell roll i den svenska exporten. Detta är av viss betydelse att kunna konstatera i ljuset av aktiva agerande i förberedelserna för FN:s lätta vapen konferens . De finkalibriga eldrörsvapen som ingår i ÖK21 är jakt- och sportskyttevapen, vars utförsel från också kontrolleras i syfte att undvika att större partier sådana vapen används för militära ändamål. Värdet av svensk krigsmaterielexport i 1999- 2000 fördelat på krigsmaterielförteckningens huvudområden Krigsmateriel för strid (KS) Robotar, raketer, torpeder, bomber 0,8* * Exporten av KS6 avser komponenter till tårgasprodukter till länder i Övrig krigsmateriel (ÖK) ÖK21 Finkalibriga eldrörsvapen, delar m.m ÖK22 Kanoner, pansarvärnsvapen, delar m.m. Övningsraketer, röjningsutrustning m.m. Spanings- och mätutrustningar m.m ÖK28 Fartyg för bevakning m.m. ÖK29 Flygplan utformade för militärt bruk m.m. ÖK30 Fordon utformade för militärt bruk m.m. ÖK33 Elektronisk utrustning för militärt bruk ÖK34 Fotografisk och elektrooptisk utrustning 5 Exportens geografiska fördelning Totalt mottog 52 länder leveranser av svensk krigsmateriel , jämfört med 1999 och 1998. Den regionala fördelningen av exporten, som framgår av tabell 5, uppvisar det normala mönstret som är att den största delen av svensk krigsmaterielexport går till , övriga , , samt och . gick av den totala utförseln till dessa destinationer. var motsvarande andel och var andelen . Utanför denna krets kan särskilt noteras att uppvisat en uppgång, medan minskat i relativ betydelse. Krigsmaterielexportens fördelning på regioner i procent av värdet I det följande redovisas krigsmaterielexporten fördelad på mottagarländer. I tabell 6 har alla länder medtagits till vilka utförseln av krigsmateriel översteg under något av . 2000/01:114 Bilaga 1 Största enskilda mottagarland för svensk krigsmateriel var (), följt av () och (), samt därefter () och (). Dessa fem destinationer svarar för sammanlagt av den totala svenska krigsmaterielexporten. 2000/01:114 Bilaga 1 Exporten av krigsmateriel i år 1998-2000 fördelad på länder Totalbeloppen kan i vissa fall skilja sig från summan av ÖK- och KS-beloppen vilket beror på att alla siffror har avrundats till en decimal. Krigsmaterielexport understigande betecknas i tabell 6 med . 2Argentina, , (), , , , (), , , , och . 4Andorra, (), , , , , och 6Andorra, , , , , , , , , , , och I tabell 7 återfinns en ny uppgiftskategori. Den landvisa exportredovisningen i tabell 6, som endast anger om den exporterade materielen är övrig krigsmateriel (ÖK) eller krigsmateriel för strid (KS), kompletteras här med uppgifter om vilka materieltyper som varit aktuella för respektive destination. Liksom i tabell 2 har krigsmaterielförteckningens huvudkategorier använts som indelning, och dessa kategorier finns återgivna i tabell 4. För närmare information om innehållet i respektive kategori hänvisas till bilaga 1 i förordningen (1992:1303) om krigsmateriel. 2000/01:114 Bilaga 1 Exporterad krigsmateriel fördelad på länder och krigsmaterielförteckningens huvudområden 21, 22, 23, 24, 25, 26, 29, 30, 33, 35, 36 3, 4, 5, 7 22, 23, 24, 25, 37 21, 23, 24, 25, 30 22, 25, 36, 37 2, 3, 4, 7 21, 22, 23, 25, 35, 36 3, 4, 5, 7 21, 22, 23, 24, 25, 26, 35 21, 23, 26 2, 3, 7 21, 22, 23, 24, 25, 29, 30, 35 23, 25, 30, 33, 35 21, 23, 25, 27, 36 22, 24, 25, 36 23, 25, 33, 35 23, 24, 35, 36 22, 23, 28 21, 22, 23, 25, 29, 35, 36 3, 4, 5, 7, 10 21, 22, 23, 24, 25, 26, 28, 29, 30, 35, 36, 37 22, 23, 35 3, 5, 7 23, 24, 35 3, 7, 10 23, 24, 25, 30 3, 4, 7, 8 22, 24, 25, 26, 28 23, 26, 30 21, 22, 23, 24, 25, 29. 30, 33, 35, 36 24, 25, 35, 36 3, 4, 6, 7 21, 22, 23, 24, 25, 26, 29, 30, 33, 34, 35, 37 2, 4, 5 24, 25, 30, 35 3, 5, 6, 7 22, 23, 24, 29, 35 2000/01:114 Bilaga 1 6 Upplåtelse av tillverkningsrätt, samarbete m.m. har fem tillstånd lämnats för upplåtelse av tillverkningsrätt utom riket. Tillstånden har avsett , , och (två tillstånd). Tolv samarbetsavtal har granskats och godkänts avseende gemensam utveckling eller produktion med industrier i följande länder: , , , (två tillstånd), , (två tillstånd), , och . Prövningen av ärenden rörande upplåtelse av tillverkningsrätt och samarbete med utländsk part sker, oavsett materieltyp, med de strängare kriterier som gäller för export av krigsmateriel för strid, eftersom sådant samarbete i regel medför en mer långsiktig bindning än regelrätt export. Sådana avtals omfattning, deras utsträckning i tiden, reexportklausuler m.m. granskas därvid i detalj. Regeringen har med stöd av lagen (1992:1300) om krigsmateriel föreskrivit en skyldighet att, för den som har upplåtit tillverkningsrätt avseende krigsmateriel till någon i utlandet eller som ingått avtal om samarbete med någon i utlandet, redovisa huruvida avtalen är i kraft, om tillverkning eller annat samarbete enligt sådant avtal alltjämt förekommer samt hur samarbetet bedrivs. gäller att 10 företag redovisat sammanlagt 159 gällande licens- och samarbetsavtal i 26 länder. Av dessa hade 10 företag 82 licensavtal i 21 länder och 6 företag 77 samarbetsavtal i 20 länder. 7 Militärt inriktad utbildning Militärt inriktad utbildning av utländsk medborgare får enligt krigsmateriellagen inte bedrivas inom eller utom landet utan tillstånd av . har inget sådant tillstånd lämnats. Förbudet gäller inte utbildning som är knuten till försäljningen av krigs- materiel för vilken utförseltillstånd erhållits. 8 Redovisning av ägande i utländska rättssubjekt Enligt lagen (1992:1300) om krigsmateriel skall företag som har tillstånd att tillverka eller tillhandahålla krigsmateriel redovisa uppgifter om ägande i utländska rättssubjekt som bedriver utveckling, tillverkning, marknadsföring eller försäljning av krigsmateriel. gäller att 7 företag redovisat ägande i 41 utländska rättssubjekt i 15 länder. 2000/01:114 Bilaga 1 9 De exporterande företagen Omkring 120 företag har tillstånd att tillverka krigsmateriel, varav ca 40 exporterade sådan materiel . De största exportföretagen av krigsmateriel var i nämnd ordning , , , , och N. . De tre största företagen , och hade 2000 vardera en utförsel som översteg men var . De tre övriga företagen svarade vardera för en utförsel överstigande men understigande . Härutöver exporterade tre företag för mer än , nämligen , och . De fem företagen , , , samt exporterade för . Följande tio företag exporterade för ; , , , , /Aerospace, , , , , . Mellan 1 miljon och exporterade följande företag för: , (transport), , , , , , BEFYRAEM sevice (B4M) och CNC-Process i . Ett antal företag exporterade för som gick; , , , , och . 10Utvecklingen av de krigsmaterielproducerande företagens sysselsättning m.m. 14 av de största krigsmaterielproducerande företagen i tillhör intresseorganisationen (), vilken grundades . Medlemsföretagen svarar för den allt övervägande delen av utförseln av försvarsmateriel. FIF definierar utförsel av försvarsmateriel som medlems- företagens fakturerade leveranser till utlandet av "krigsmateriel jämte civila produkter till militära kunder", dvs. en definition som är vidare än definitionen av krigsmateriel. Enligt de senast tillgängliga statistiken från FIF sysselsatte medlems- företagen 26 400 personer inom sina försvarsmaterielavdelningar. Detta antal har därefter sjunkit till 22 1990 och 14 1997 samt slutligen till 14 1998. Det skall noteras att hänsyn emellertid inte tas till 2000/01:114 Bilaga 1 sysselsättningen inom den svenska försvarsindustrin vid bedömning av export av krigsmateriel. Detta framgår av kriterierna i de svenska riktlinjerna för krigsmaterielexport som återges i bilaga 3. Företagens export av försvarsmateriel enligt FIF:s definition uppgick till , till , till och till . I förhållande ökade exporten av försvarsmateriel . Företagens försäljning till det svenska försvaret minskade från till eller . 2000/01:114 Bilaga 2 Exportkontroll av produkter med dubbla användningsområden Det är inte möjligt att för produkter med dubbla användningsområden lämna en fullständig redovisning av exporten liknande den som kan lämnas beträffande krigsmateriel, eftersom kontrollen av produkter med dubbla användningsområden bygger på friast möjliga handel och kontroll endast i vissa fall. Vad som kan redovisas, och jämföras över tiden, är utvecklingen av antalet licensärenden av olika typer globala, generella och individuella för olika kontrollområden. Antal inkomna utförselärenden rörande produkter med dubbla användningsområden ' Group (Part 2) För ofta förekommande export av produkter till civila köpare för civil slutanvändning kan ett globalt tillstånd beviljas. Tillåtna destinationsländer är samtliga länder med undantag för ett mindre antal länder för vilka individuell tillståndsprövning alltid krävs. Globala tillstånd ges ej för produkter som finns angivna på MTCR:s, NSG:s samt AG:s produktlistor. Generella gemenskapstillstånd införs genom den nya rådsförordningen för 1Denna nedgång beror på att de globala tillstånden har en giltighetstid och detta år har förhållandevis få omsatts på grund av utgången giltighetstid. 2Den kraftiga nedgången av generella utförseltillstånd har sin grund i att möjligheten att erhålla globala licenser infördes . 3Inte tillämplig längre, dels p.g.a. ikraftträdandet av den nya rådsförordningen 1334/2000 , samt den gällande nationella generella licensen. 4Denna minskning sammanhänger bl.a. med en minskad omfattning av tillståndsplikten för massprodukter med kryptering. 2000/01:114 Bilaga 2 export av vissa produkter till vissa tredje länder utanför unionen (se. bil II i rådsförordning 1334/2000).