prop · GP031d17 · 2001-09-20 00:00:00 — Av detta täcker anslagen under politikområdet vilket sammanhänger med att huvudmannaskapet för den verksamhet som ingår i politikområdet delas mellan stat, kommun, landsting och enskilda huvudmän. av anslagna medel utgår till studiestöd som är ett statligt åtagande. Staten är huvudman för flertalet universitet och högskolor men det finns inom politikområdet även ett antal enskilda högskolor. Kommunerna är huvudman för förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, skola och vuxenutbildning (komvux, särvux och sfi). Det finns dock ett växande inslag av enskild verksamhet på dessa områden. Inom folkbildningen (folkhögskolor och studieförbund) är den enskilda verksamheten av hävd helt dominerande. I övrigt är andelen enskild verksamhet relativt stor inom förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg och begränsad inom universitet och högskolor. Anslagen inom politikområdet finansierar helt och hållet studiestödet och nästan helt och hållet grundutbildningen vid universitet och högskolor medan den statliga finansieringsandelen är låg när det gäller förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg och skola. Förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, skola och vuxenutbildning finansieras främst med kommunalskattemedel men även via det generella statliga bidraget till kommunerna. Avgifter svarar för en del av finansieringen när det gäller studiecirklar inom folkbildningen, förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen samt vissa myndigheter men har i övrigt en högst begränsad roll. Nedanstående figur ger en kvantitativ översikt över politikområdet. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 (Uppgifter avseende eller /00) 262 000 helårsstudenter i grundutb. samt ca 18 000 ak- tiva i forskarutb., 22 700 lärare och forskare varav kvinnor, 8 100 med forskarutbildningsanst.,18 100 öv- rig personal, 47 högskolor. Kostnad inkl. forskning ca 43,7 mdr kronor (därav studiestöd 6,7 mdr kronor) 147 folkhögskolor med 30 000 helårsstuderande och ca 2 500 lärare varav kvinnor samt 11 studieför- bund med totalt 1,8 miljoner kursdeltagare. Statsbidrag ca 3,2 mdr kr (varav studiestöd ca 0,7 mdr Utlands- ,sär-, drygt 200 000 helårsstuderande i Komvux, ca 50 0000 elever1 i särvux, statens skolor för vuxna och sfi, totalt- ca 19 400 elever, 4 300 ca 9 500 lärare - andelen kvinnor Kostnad ca lärare - andelen kvinnor 13 mdr kronor (varav studiestöd ca 6,1 mdr kronor) eleverna går vidare till 305 600 elever, 600 skolor, 23 600 lärare - andelen kvinnor , kostnad ca 22 mdr kronor, (därav studiestöd ca 2,3 1 035 000 elever, 5 000 skolor, 78 400 lärare - andelen kvinnor , kostnad ca 57 mdr för invandrare, Sfi (34 0001) utvecklingsstörda (4 0001) 112 000 elever, 9 000 hel- A B C D årsanställda, kostnad ca 3,7 G. Komvux, samt statens skolor för vuxna (213 000 utlandet (1 200) Folkhögskola (30 000 B. Särskola för 705 000 hel- och deltidsin- skrivna barn, ca 78 000 an- (17 200) ställda som arbetar med barn C. Specialskola för (exkl. dagbarnvårdare), ande- (ca 1,8 miljoner deltagare len kvinnor , netto- sammanlagt på kurser av vari- kostnad, exkl. avgifter, ca 39 erande omfattning) 2) skadade m.fl.(800) D. Sameskola år 1-6 ningar, KY (11 200) Personal- och studerandeantal avser helårsekvivalenter (helårsstudenter m.m.) om inte annat anges. Andelen kvinnor avser tjänstgörande lärare på hel och deltid. 1) avser antal elever inklusive deltid. 2) uppskattat antal individer netto, vilket motsvarar 2,8 miljoner registrerade deltagare brutto och cirka 90 000 helårsekvivalenter. Kostnadsuppgifterna är delvis preliminära bedömningar. Utbildningar som inte finns med i uppställningen är bl.a.: , försvarsmaktens utbildningar, arbetsmarknads- och personalutbildning. Kommunernas kostnader för skolväsende och barnomsorg täcks till en del genom ett generellt statsbidrag via utgiftsområde 25. Folkbildningen redovisas inom utgiftsområde 17. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet Anslag under utgiftsområde 16 25:2 Utveckling av skolväsende och barnomsorg 25:3 Forskning inom skolväsendet 25:4 Program för IT i skolan 25:6 Skolutveckling och produktion av läromedel för 25:8 Särskilda insatser på skolområdet 25:10 Maxtaxa i barnomsorgen m.m. 25:11 Bidrag till personalförstärkningar i skola och 25:12 Bidrag till viss verksamhet motsvarande grund- 25:13 Bidrag till svensk undervisning i utlandet 25:14 Nationellt centrum för flexibelt lärande 25:15 Bidrag till viss verksamhet inom vuxenutbild- 25:16 Bidrag till vissa organisationer för uppsökande 25:17 Bidrag till den särskilda vuxenutbildningsinsat- 25:18 Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning 25:19 Bidrag till kvalificerad yrkesutbildning 25:21 : Forskning och forskarut- 25:23 : Forskning och forskarutbild- 25:25 : Forskning och forskarut- 25:27 : Forskning och forskar- 25:29 : Forskning och forskarutbild- 25:31 : Forskning och forskarut- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 25:33 : Forskning och forskarut- Tekniska högskolan: Grundutbildning Tekniska högskolan: Forskning och fors- 25:37 : Forskning och fors- 25:39 : Forskning och forskarut- 25:41 : Forskning och forskarutbild- 25:43 : Forskning och forskarutbild- 25:45 : Forskning och forskarutbildning 25:47 : Forskning och fors- 25:49 : Forskning och forskarutbild- 25:51 : Forskning och forskarut- 25:53 : Forskning och forskarut- 25:58 Högskolan på : Grundutbildning 25:63 /: Grundut- 25:64 i : Grundutbildning 25:68 i : Grundutbildning 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 25:69 i : Grundutbildning 25:71 i : Grundutbildning 25:72 Enskilda utbildningsanordnare på högskoleom- 25:73 Särskilda utgifter inom universitet och högsko- 25:74 Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete 25:75 Ersättningar för klinisk utbildning och forskning 25:76 Universitets och högskolors för de stat- 25:78 Verket för högskoleservice 25:81 Internationella programkontoret för utbildnings- 25:83 Kostnader för medlemskap i Totalt för utgiftsområde 16 Anslag inom övriga utgiftsområden 25:5 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk 25:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål 25:7 Bidrag till vissa organisationer m.m. 25:1 Bidrag till folkbildningen 25:2 Bidrag till vissa handikappåtgärder inom folk- 25:3 Bidrag till kontakttolkutbildning Totalt för politikområde 25 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen . 2Inklusive anslagna medel för anslagen A6 Särskilt vuxenstudiestöd till studerande vid vissa lärarutbildningar och A7 Särskilt vuxenstudiestöd till studerande vid vissa naturvetenskapliga och tekniska utbildningar. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Regeringen föreslog i budgetpropositionen (prop. 2001/01:1) som mål för utbildningspolitiken att skall vara en ledande kunskapsnation som präglas av utbildning av hög kvalitet och livslångt lärande för tillväxt och rättvisa. Detta mål har godkänts av (bet. 2000/01:UbU1, rskr. 2000/01:99). Regeringen föreslår ingen ändring av detta mål. Utbildning och forskning driver på samhällets modernisering och förnyelse samt medverkar till ett hållbart samhälle. Utbildning får en allt mer central betydelse för välfärd, tillväxt och utveckling. Satsningar på utbildning på alla nivåer bryter väg för kunskapssamhället och bidrar till att förverkliga visionen om ett livslångt lärande. Ut- bildning vidgar vyer, utvecklar personligheten och ger bättre förutsättningar för såväl den enskilde som för samhället att möta vår tids stora utmaningar och snabba förändringar. Alla människors rätt till kunskap och utveckling är mot den bakgrunden utgångspunkt för regeringens politik. Kunskapssamhället skall stå öppet för alla. Att nå dit är en stor välfärdspolitisk uppgift . Utbildning måste vara en kraft för social förändring. Jämlikhet i tillgång till utbildning är en förutsättning för jämlikhet i makt över det egna livet och i möjlighet att påverka samhället. Alla krafter måste därför mobiliseras för att maximera möjligheterna för alla till utbildning. Utbildningen på alla nivåer måste hålla hög kvalitet för att ge barn, elever och studerande de kunskaper och färdigheter som är viktiga för deras framtid. Utbildning som inte håller måttet är slöseri med mänskliga och samhälleliga resurser. Kvaliteten är avgörande för som kunskapsnation. Varje elev och studerande måste respekteras och bemötas väl av andra i utbildningen. Kränkande behandling eller diskriminering kan aldrig accepteras. Alla barn, elever och studerande har rätt till en trygg miljö i sin utbildning. En förskola och skola för alla Förskolan är basen för samhällets insatser för att främja det livslånga lärandet. Den är en miljö där barn med olika bakgrund och olika levnadsvillkor får möjlighet att utvecklas och att lära tillsammans. Forskning visar entydigt att om barn stimuleras tidigt, inte bara till social utveckling, utan även språkligt, så underlättas skolstarten och goda förutsättningar ges för det fortsatta lärandet. Insikten om de tidiga barnaårens betydelse för utveckling och lärande ligger bakom regeringens kraftfulla åtgärder för att ge alla barn tillgång till förskolan. 2000-talets skola skall vara en skola där alla barn och ungdomar kan få kunskap och bekräftelse, känna trygghet och glädje. Skolan möter alla barn och unga och har därmed en unik möjlighet och ett ansvar att bidra till deras utveckling och ge det stöd som behövs. Skolan har två viktiga uppdrag; ett kunskapsuppdrag som också innebär att främja själva lärandet i sig och ett värdegrundsuppdrag som innebär en demokratisk fostran utifrån de grundläggande värden som vårt samhälle vilar på. Dessa två uppdrag måste gå hand i hand och genomsyra verksamheten. Trygga barn lär sig bättre. Skolan är samhällets viktigaste verktyg för att ge en gemensam kunskaps- och värdebas som kan överbrygga klyftor mellan människor med skilda livsvillkor och olika kulturell bakgrund. Målet är att alla skall ges möjlighet att nå målen. Därför måste alla mötas utifrån sina egna förutsättningar i en miljö som är trygg och säker. Det är viktigt att alla skolor är tillgängliga på lika villkor. Regeringen kommer att lämna förslag till om hur villkoren för kommunala och fristående skolor kan göras likvärdiga i olika avseenden. Den svenska förskolan och skolan hävdar sig väl i internationella jämförelser (avsnitt 3.6). Men det finns brister. De visar sig t.ex. i att det finns ungdomar som lämnar utan tillräckliga kunskaper och i att barn utsätts för mobbning. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att ge kommunerna bättre förutsättningar att komma till rätta med bristerna och förbättra måluppfyllelsen. Det handlar dels om åtgärder för att förbättra basfärdigheter och kunskaper, dels om fortsatt arbete för att aktivt motverka rasism, diskriminering, mobbning och andra uttryck för bristande respekt och intolerans som grovt språkbruk, homofobi, sexuella trakasserier samt våld. Fortsatta insatser behövs. Regeringen viker inte från målsättningen att alla barn och ungdomar har rätt till en grundläggande utbildning som ger möjlighet till såväl fortsatt lärande som ett aktivt deltagande i arbets- och samhällsliv. Ingen får stängas ute från förskolan Förskolan är en del av den generella välfärden och skall därför erbjudas alla barn från tidig ålder. Ingen får utestängas från den tidiga starten i lärande och utveckling på grund av höga avgifter eller för att en förälder är arbetslös eller är föräldraledig för vård av ett syskon. Det långsiktiga målet är en avgiftsfri förskola. har fattat beslut om en för kommunerna frivillig maxtaxa i förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg. Maxtaxan träder i kraft . De kommuner som beslutar att tillämpa maxtaxan får, förutom ekonomisk kompensation för detta, även särskilda medel för att säkra kvaliteten i verksamheten genom personalförstärkningar och kompetensutveckling för personalen. Det stora flertalet kommuner har beslutat eller kommer att besluta att tillämpa maxtaxa. Från samma tidpunkt garanteras barn till föräldralediga rätt till förskoleverksamhet. För barn till arbetslösa gäller samma rätt redan från . Rätten till allmän, avgiftsfri förskola för fyra- och femåringar gäller . Reformen med maxtaxa, kvalitetssäkring, allmän förskola och förskoleverksamhet till arbetslösas eller föräldraledigas barn är en av de mest omfattande reformer som genomförts inom barnomsorgsområdet. Regeringen kommer att noggrant följa genomförandet i kommunerna. Med denna reform lägger regeringen en god grund för att alla skall få chansen till en tidig och god start i det livslånga lärandet. Mer personal i skola och fritidshem I budgetpropositionen föreslog regeringen en omfattande statlig satsning för att öka personaltätheten i skolan och fritidshemmen. Bidraget utbetalas första gången , utökas 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 successivt och ingår därefter i det generella statsbidraget till kommunerna. tillförs kommunerna för att förbättra situationen för barn och ungdomar i skola och fritidshem. När satsningen nått sin fulla omfattning har den lett till att personalen i skolor och fritidshem har ökat med ca 15 000 anställda. Det kommer att få stor betydelse för utvecklingen i skolan och fritidshemmen, särskilt för de elever som behöver stöd för att nå målen. Med fler vuxna i skolan och i fritidshemmen förbättras såväl möjligheterna att nå kunskapsmålen som förutsättningarna att arbeta förebyggande med värdegrunden som bas för skolans verksamhet. Fritidshemsverksamheten drabbades hårt av 1990-talets nedskärningar i kommunerna. Trenden har emellertid brutits och personaltätheten har förbättrats något. Det är dock bekymmersamt att det finns stora brister när det gäller fritidsverksamhet för barn i åldern 10 . Kommunerna är skyldiga att anordna skolbarnsomsorg i någon form för barn till och med , men många kommuner lever inte upp till sitt ansvar. Regeringen vill understryka att kommunerna har ett helhetsansvar för alla elevers skolgång inklusive skolbarnsomsorg. Stöd till barn och ungdomar med funktionshinder För att kunna nå målet en skola för alla krävs det fortsatta insatser för att förbättra stödet till barn och ungdomar med funktionshinder. inrättades och ansvarar för samordning och utveckling av verksamheten vid de sex statliga specialskolorna för döva och hörselskadade. Den nyinrättade myndigheten skall ge stöd till kommunerna så att också barn och ungdomar med funktionshinder, så långt det är möjligt, kan få en fullgod utbildning i hemkommunen. Myndighetens uppdrag omfattar förskoleverksamhet, skola, skolbarnsomsorg och även den kommunala vuxenutbildningen. Regeringen har tidigare avsatt medel för att stödja omställningen från specialskola till resurscenterverksamhet bl.a. genom kompetensutveckling av personal som arbetar med elever med grav språkstörning. Den satsningen förstärks och medel avsätts också för riktad kompetensutveckling för personal som arbetar med ele- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 ver med synskada och ytterligare funktionshin- Dessa resurscentrum skall stödja och stimule- Syftet är att också dessa elever i större ut- ra skolornas verksamhet. Genom att erbjuda pe- sträckning skall kunna erbjudas en utbildning dagogisk utveckling och kompetensutveckling anpassad efter elevernas behov nära hemmet. kommer de att bidra till att öka lärarnas möjlig- Regeringen kommer att se över bestämmel- heter att stimulera elevernas intresse för naturve- serna om antagning till Rh-anpassad gymnasie- tenskapliga och tekniska frågor respektive idrott utbildning i syfte att underlätta för svårt rörelse- har efter regeringens förslag för- behörighetskraven, att få dispens. stärkt kommunernas möjlighet att erbjuda lärar- na riktad kompetensutveckling och utvecklings- projekt inom prioriterade områden, t.ex. basfärdigheterna att läsa, skriva och räkna, speci- alpedagogik samt arbete i miljöer med barn och Regeringen avser att tillsätta en parlamentarisk ungdomar med många nationaliteter och språk. kommitté som får i uppdrag att göra en översyn Dessa satsningar fortsätter . av den obligatoriska särskolan, gymnasiesärsko- Regeringen satsar även fortsättningsvis på att lan och särvux. utveckla skolan som arbetsplats. Bakgrunden är bl.a. att antalet barn i den obli- tar drygt 30 kommuner i utvecklingsprojektet gatoriska särskolan markant har ökat under de Skillnaderna är stora mellan olika En ny lärarutbildning har startat . kommuner när det gäller såväl ökningen som Dessutom kommer ett stort antal obehöriga andel barn i särskolan. lärare att ges möjlighet att genomgå en kom- En skola för alla innebär att alla skall få en ut- pletterande utbildning som ger behörighet. bildning som svarar mot den enskilde elevens behov och förutsättningar. det är viktigt att utveckla och stärka den princi- pen för barn och ungdomar med utvecklings- Ett rikt språk är en förutsättning för ett fram- Utvärderingen av särvux har visat på behovet gångsrikt lärande och ett starkt självförtroende. Regeringen fortsätter ansträngningarna att för- ökas och kvaliteten i undervisningen behöver bättra situationen i skolan för barn och ungdo- Regeringen föreslår att kommunerna mar med utländsk bakgrund. tillförs medel för utbyggnad av särvux. ningen i svenska som andra språk måste priorite- Tillgången till behöriga modersmålslä- rare kommer att öka genom regeringens förslag om möjlighet för obehöriga att kombinera behö- Regeringen avser att avsätta medel för att stödja righetsgivande lärarutbildning med arbete i sko- utvecklingen av undervisningen i biologi och Regeringen avser att ta initiativ till att Studiehandledning på modersmålet kan vara det på nationell nivå inrättas ett resurscentrum avgörande för möjligheten att nå bra resultat i med den beskrivna inriktningen. Trots det förekommer sådan stu- regeringen fortsätter satsningarna för att stimu- diehandledning endast i blygsam omfattning. lera intresset för naturvetenskapliga och tekniska Regeringen avser att återkomma med förslag till ämnen, bl.a. genom fortbildande insatser i sam- arbete med olika resurscentrum. Insatser för kompetensutveckling av personal Regeringen avsätter på samma sätt utveck- bör prioriteras i syfte att förbättra möjligheterna lingsmedel för att kunna stimulera skolorna att för nationella minoriteter att utveckla sitt språk arbeta för att eleverna skall bli mer fysiskt aktiva, och sin kunskap om sitt språks kulturella hem- såväl under skoltid som på fritid. ser även att ta initiativ till att det inrättas ett na- Ungdomar har kontakter med andra län- tionellt resurscentrum med den beskrivna in- der och andra språk i en helt annan omfattning Att kunna kommunicera på ett främmande språk öppnar många kanaler till nya upptäckter och kunskaper. Språkundervisningen i skolan behöver utvecklas så att fler elever stimuleras att studera främmande språk. Arbetet med att motivera eleverna att välja och att fortsätta läsa språk skall intensifieras. Inom ramen för storstadssatsningen satsar regeringen medel för att förstärka utbildningen i storstadsregionerna. Det innebär bl.a. satsningar i syfte att främja förskolebarnens språkutveckling i s.k. språkförskolor. Medel har också avsatts för språkutveckling i skolan i syfte att ge barnen bättre förutsättningar att nå målen i . Under förutsättning att antar regeringens förslag i propositionen Asylsökande barns skolgång m.m. (prop. 2000/01:115) kommer asylsökande barn och ungdomar att få samma rätt till skolgång som barn bosatta i . Det ger dem möjlighet att kunna lära och utvecklas de väntar på besked om uppehållstillstånd. Kultur i skolan, läsning och skolbibliotek Regeringen kommer att vidta åtgärder för att förstärka insatserna för att stimulera barns och ungdomars läsande. Att läsa mycket är viktigt för utvecklingen av språket. Alltför många elever lämnar utan att ha uppnått målen i svenska och med låg motivation för att läsa skönlitteratur. Insatser som pågår syftar bl.a. till att förbättra språkmiljöerna i skolan och att utveckla skolbibliotekens pedagogiska roll. Lärare ges kompetensutveckling i läsinlärning. Regeringens insatser för kultur i skolan fortsätter. har medel använts bl.a. för att utveckla samverkansformer och för kompetensutveckling av pedagoger. Jämställdhet och andra värdegrundsfrågor Det behövs kraftfulla insatser för att stärka kompetensen i jämställdhetsfrågor. Regeringen avser att avsätta medel för att utbilda resurspersoner i jämställdhet och genuskunskap som kan bidra till att åstadkomma en mer jämställd situation i skolan. föreslås få i uppdrag att främja och intensifiera skolornas arbete med 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 jämställdhetsfrågor genom att sprida erfarenheter och kunskap. Regeringen har gett stöd till feministgrupper i och gymnasieskolan. De 90 grupper av ungdomar som fått bidrag har kommit med många goda idéer om hur man aktivt kan arbeta med jämställdhetsfrågor i skolorna. Kompetensutveckling i värdegrundsfrågor bör fortsätta. Insatserna riktas till skolledare, förtroendevalda och förvaltningschefer och omfattar bl.a. områden som etniskt och sexuellt relaterad mobbning och homofobi. Ett flertal åtgärder har tidigare vidtagits för att öka kunskaperna och sprida erfarenheter om arbetet med skolans värdegrund. Regeringen har tagit initiativ till att det inrättats två värdegrundscentrum vid i samverkan med samt vid för att öka tillgängligheten till kunskap inom området. och genomfördes ett särskilt värdegrundsprojekt som följs upp och utvärderas. startar som syftar till att få alla krafter att samverka mot mobbning och annan kränkande behandling i skolan. Det måste upplevas som mer stimulerande och meningsfullt att gå i skolan. Skolan måste klara att entusiasmera eleverna och upprätthålla studiemotivationen. Då måste eleven sättas i centrum. Elevinflytande skall också vara grunden för fostran i ett individuellt och kollektivt ansvarstagande ett demokratiskt samhälle kräver en demokratisk skola. En öppen diskussion om mål, krav, betygskriterier, arbetssätt och arbetsmiljö krävs för att elever skall bli mer delaktiga i skolarbetet. Regeringen avser att överlämna en proposition om elevhälsa till . Där kommer bl.a. att föreslås en översyn av arbetsmiljölagen ur ett elevperspektiv i syfte att stärka elevernas inflytande över arbetsmiljön i skolan. Individens behov i centrum Det finns många studier och många konkreta exempel från skolor runt om i landet som visar att det går att öka måluppfyllelsen och att det går att förbättra miljön och arbetssituationen. Det krävs ett intensifierat arbete med att identifiera och 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 analysera framgångsfaktorerna, att sprida kunskap om dem och visa på konkreta framgångsrika exempel. För att vi skall kunna nå målet en skola för alla krävs en ökad medvetenhet om att barns och ungas olika uppväxtvillkor och förutsättningar kräver olika resurser. Undervisningen måste utvecklas så att den i högre utsträckning anpassas till elevers skilda förutsättningar och behov. Regeringen avser att, som ett led i ett sådant utvecklingsarbete, ta initiativ till att ett antal grundskolor ges möjlighet att utveckla formerna för individuell planering och dokumentation. Den nationella kvalitetsgranskningen har visat att det finns betydande brister när det gäller betygsättning. Regeringen kommer att ta initiativ till kompetensutveckling för lärare i gymnasieskolan om kunskapsbedömning och betygssystemet i syfte att få en mer rättvis och likvärdig bedömning av elevernas kunskaper. Skolan måste arbeta så brett och med så varierande metoder, att alla får verklig möjlighet att bli delaktiga i kunskapssamhället. Det pedagogiska utvecklingsarbetet måste därför fortsätta med oförtruten kraft. Förtroendefulla relationer mellan elever och vuxna är en förutsättning för att skolan skall kunna främja elevens hela utveckling och kunskapsuppbyggnad. Utvecklingen mot en ökad samverkan och integrering mellan förskoleklassen, och fritidshemmen måste fortsätta, bl.a. genom kompetensutveckling till stöd för fortsatt utveckling av arbetslagen. Det tar tid att bygga upp det som försämrades och att ge skolan en stabil och uthållig grund att verka ifrån.