prop · GO03149 · 2001-07-11 00:00:00 — Regeringens proposition 2000/01:149 Avgifter inom äldre- och handikappomsorg Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att ett högkostnadsskydd införs för avgifter för äldre- och handikappomsorg i form av en högsta avgift för hemtjänst, dagverksamhet och avgifter för hälso- och sjukvård samt en högsta avgift för bostad i sådant särskilt boende som inte omfattas av 12 kapitlet jordabalken (hyreslagen). Det högsta beloppet för hemtjänst, dagverksamhet och avgifter för hälso- och sjukvård anges i en viss andel av prisbasbeloppet och motsvarar prisnivå och för bostad i särskilt boende . Syftet med högkostnadsskyddet är att säkerställa att den enskilde skyddas mot allt för höga avgifter. Reglerna om högsta avgift införs i socialtjänstlagen (2001:453). Reglerna om förbehållsbelopp i socialtjänstlagen vid bestämmande av avgift för äldre- och handikappomsorg preciseras. I socialtjänstlagen anges ett lägsta belopp (minimibelopp) som den enskilde som betalar avgift skall ha rätt att förbehålla sig av sina egna medel. Beloppet skall täcka den enskildes normala levnadskostnader, förutom boendekostna- den. Beloppets nivå anges som andel av prisbasbeloppet och innebär prisnivå för ensamstående och för var och en av sammanlevande makar och sambor. Nivån föreslås vara densamma som den som gäller vid beräkning av särskilt bostadstillägg enligt lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer. Samma nivå föreslås även gälla vid beräkning av äldreförsörjningsstöd enligt av regeringen tidigare beslutad proposition (prop. 2000/01:136). Under vissa förutsättningar skall kommunen fastställa minimibeloppet till en högre nivå. I vissa speciella fall ges kommunerna möjlighet att fastställa beloppet till en lägre nivå. Den enskilde skall utöver detta belopp förbehållas medel för sin boendekostnad. Vidare föreslås att det i socialtjänstlagen regleras vilka inkomstslag som skall ingå i underlaget för bestämmande av förbehållsbelopp och avgift. Avgiftsunderlaget skall beräknas i huvudsak på samma sätt som vid inkomstberäkningen enligt förslaget till lag om bostadstillägg till pensionärer m.fl. (prop. 2000/01:140). Syftet med regleringen är att ange en yttersta ram för beräkningen av avgiftsunderlaget. Kommunerna har dock möjlighet att beräkna avgiftsunderlaget på ett sätt som är mer förmånligt för omsorgstagarna. Det föreslås även att det införs regler som gör det möjligt att överklaga individuella beslut enligt socialtjänstlagen som rör avgifternas storlek genom förvaltningsbesvär. Reglerna om högkostnadsskydd, förbehållsbelopp och överklagande genom förvaltningsbesvär föreslås träda ikraft . Reglerna om beräkning av avgiftsunderlag föreslås träda ikraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) .......................................................................... 2.2Förslag till lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) ........................................................................ 2.3Förslag till lag om ändring i lagen (1987:813) om Ärendet och dess beredning............................................................ Utgångspunkter för regeringens förslag ......................................... Avgifter inom äldre- och handikappomsorg relevant Kommunallagen (1991:900) ............................................ Socialtjänstlagen (2001:453)............................................ Hälso- och sjukvårdslagen (1982:763)............................. 5.5Lagen (1993:387) om stöd och service till vissa 12 kapitlet jordabalken (hyreslagen).................................. Kommunernas äldre- och handikappomsorg en översikt ............ Äldre- och handikappomsorgens omfattning ................... Enskildas ekonomiska situation ....................................... Beräkning av avgiftsunderlag ......................................................... Ändring av beslutad avgift.............................................................. Uppföljning och utvärdering........................................................... 15.1Förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) ........................................................................ 15.2Förslag till lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) ........................................................................ 15.3Förslag till lag om ändring i lagen (1987:813) om homo- Sammanfattning av kommitténs förslag ........................... Remissinstanser till kommitténs betänkande Bo tryggt Betala rätt (SOU 1999:33) .................................................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ............. Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453), 2.lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), 3.lag om ändring i lagen (1987:813) om homosexuella sambor. 2.1Förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) Härigenom föreskrivs i fråga om socialtjänstlagen (2001:453) dels att 8 kap. 2 § och 16 kap. 3 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas sju nya paragrafer, 8 kap. 39 §§, av följande lydelse. För familjerådgivning, hem- tjänst, verksamhet för barn och ungdom enligt 5 kap. 1 § som inte är stöd- och hjälpinsatser av be- handlingskaraktär, sådant boende som avses i 5 kap 5 § andra stycket eller 7 § tredje stycket eller annan liknande social tjänst får kommunen ta ut skäliga avgifter enligt grunder som kommunen bestämmer. Avgifterna får dock inte överstiga kommunens själv- kostnader. För familjerådgivning, verk- samhet för barn och ungdom en- ligt 5 kap. 1 § som inte är stöd- och hjälpinsatser av behandlings- karaktär, hemtjänst, dagverksam- het, bostad i sådant särskilt bo- ende som avses i 5 kap. 5 § andra stycket eller 7 § tredje stycket och som inte omfattas av 12 kap. jor- dabalken eller för annan liknande social tjänst får kommunen ta ut skäliga avgifter enligt grunder som kommunen bestämmer. Av- gifterna får dock inte överstiga kommunens självkostnader. I fråga om avgifter för hem- tjänst, dagverksamhet och bostad i särskilt boende finns ytterligare bestämmelser i 39 §§. Med prisbasbelopp avses i detta kapitel det prisbasbelopp som fastställs enligt 1 kap. 6 § lagen (1962:381) om allmän försäkring. Med avgiftsunderlag avses den inkomst som den enskilde kan antas komma att få under de när- maste tolv månaderna, fördelad med lika belopp . Inkomsten skall beräknas med tillämpning av 21 § första stycket 13 och 5 lagen (2001:000) om bostadstillägg till pensionärer m.fl. Som inkomst skall även [2 § andra stycket] Avgifter för hemtjänst får inte, tillsammans med avgifter som av- ses i 26 § tredje stycket hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), uppgå till så stort belopp att den enskilde inte förbehålls tillräckliga medel för sina personliga behov, boen- dekostnader och andra normala levnadskostnader. När avgifterna fastställs skall kommunen försäkra sig om att omsorgstagarens make eller sambo inte drabbas av en oskäligt försämrad ekonomisk si- tuation. räknas särskilt bostadstillägg enligt 20 § samma lag och bostadsbidrag enligt lagen (1993:737) om bostadsbidrag. En kommun kan i sitt taxebeslut bestämma att inkomsten skall beräknas på ett sätt som är mer fördelaktigt för den enskilde. I fråga om makar skall den en- skildes inkomst anses utgöra hälften av makarnas samman- lagda inkomster. Den enskildes avgifter får 1.för hemtjänst och dagverk- samhet, tillsammans med avgifter som avses i 26 § tredje stycket hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), uppgå till högst en tolftedel av 0,48 gånger prisbasbeloppet, 2.för bostad i särskilt boende uppgå till högst en tolftedel av 0,50 gånger prisbas- beloppet. Avgifterna enligt 5 § får inte uppgå till ett så stort belopp att den enskilde inte förbehålls tillräckliga medel av sitt avgiftsunderlag för sina personliga behov och andra normala levnadskostnader (förbe- hållsbelopp). När avgifterna fast- ställs skall kommunen dessutom försäkra sig om att omsorgstaga- rens make eller sambo inte drabbas av en oskäligt försämrad ekonomisk situation. Om av- gifterna baseras på den enskildes betalningsförmåga skall avgifts- underlaget beräknas enligt 4 §. Kommunen skall bestämma den enskildes förbehållsbelopp genom att beräkna den enskildes lev- nadskostnader, utom boendekost- naden, med ledning av ett minimi- Boendekostnaden skall beräknas för sig och läggas till minimibeloppet. För sådan boen- dekostnad som anges i 5 § skall dock inget förbehåll göras. Minimibeloppet skall, om inte annat följer av 8 §, alltid per må- nad utgöra lägst en tolftedel av 1.1,294 gånger prisbasbeloppet för ensamstående, eller 2.1,084 gånger prisbasbeloppet för var och en av sammanlevande makar och sambor. Minimibeloppet enligt första stycket skall täcka normal- kostnader för livsmedel, kläder, skor, fritid, hygien, dagstidning, telefon, TV-avgift, hemförsäkring, öppen hälso- och sjukvård, tandvård, hushållsel, förbruk- ningsvaror, resor, möbler, husge- råd och läkemedel. Kommunen skall höja minimi- beloppet i skälig omfattning om den enskilde på grund av sär- skilda omständigheter varaktigt har behov av ett inte oväsentligt högre belopp än det som anges i 7 § andra stycket. Kommunen får minska minimi- beloppet i skälig omfattning om den enskilde inte har en kostnad för en sådan post som anges i 7 § tredje stycket därför att 1.kostnaden ingår i avgiften för hemtjänst och dagverksamhet, 2.kostnaden ingår i avgiften eller hyran för bostad i särskilt boende, eller 3.posten tillhandahålls kost- nadsfritt. Kommunen skall ändra en av- gift om något förhållande som påverkar avgiftens storlek har ändrats. Avgiften får ändras utan föregående underrättelse, om ändringen beror på förändringar i En ändring av avgiften skall gälla från och med månaden efter den månad då anledning till ändring av avgiften skall dock gälla från och med den månad under vilken de förhållanden har ändringen, om förhållandena av- ser hela den månaden. förvaltningsdomstol, om nämnden förvaltningsdomstol, om nämnden har meddelat beslut i fråga om har meddelat beslut i fråga om ansökan enligt 2 kap. 3 §, ansökan enligt 2 kap. 3 §, bistånd enligt 4 kap. 1 §, bistånd enligt 4 kap. 1 §, vägran eller nedsättning av fort- vägran eller nedsättning av fort- satt försörjningsstöd enligt 4 kap. satt försörjningsstöd enligt 4 kap. förbud eller begränsning enligt förbud eller begränsning enligt 5 kap. 2 §, 5 kap. 2 §, medgivande enligt 6 kap. 6 §, medgivande enligt 6 kap. 6 §, återkallelse av medgivande en- återkallelse av medgivande en- ligt 6 kap. 13 §, eller ligt 6 kap. 13 §, samtycke enligt 6 kap. 14 §. samtycke enligt 6 kap. 14 §, enligt 8 kap. 49 §§. Beslut i frågor som avses i första stycket gäller . En länsrätt eller kammarrätt får dock förordna att dess beslut skall verkställas först sedan det har vunnit laga kraft. 1.Denna lag träder i kraft i fråga om 8 kap. 4 § och 2.I fråga om beslut enligt 8 kap. 2 § som meddelats före ikraftträ- dandet men som avser tid därefter skall de nya bestämmelserna tillämpas med avseende efter ikraftträdandet. 3.Ett överklagande av ett beslut enligt 8 kap. 2 § som fattats före skall prövas enligt paragrafens äldre lydelse i den del det avser tid före ikraftträdandet. För den del av beslutet som avser tid efter ikraftträdandet skall prövningen göras enligt de nya bestämmelserna. Avgifter för vård enligt 18 §, för förbrukningsartiklar enligt 18 c § eller för sådan långtidssjukvård som en kommun har betalningsan- svar för enligt 2 eller 9 § lagen om kommunernas betalningsansvar för viss hälso- och sjukvård får, tillsammans med avgifter för hemtjänst och dagverksamhet enligt 8 kap. 5 § socialtjänstlagen (2001:453), uppgå till högst en tolftedel av 0,48 gånger prisbasbeloppet. Avgifterna får dock inte uppgå till så stort belopp att den enskilde inte förbehålls tillräckliga medel av sitt avgifts- underlag för sina personliga be- hov och andra normala levnads- kostnader (förbehållsbelopp). När avgifterna fastställs skall kommu- nen dessutom försäkra sig om att vårdtagarens make eller sambo inte drabbas av en oskäligt försäm- rad ekonomisk situation.Avgiftsunderlaget och förbe- hållsbeloppet skall beräknas med Förslag till lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) Härigenom föreskrivs att 26 § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763)1 skall ha följande lydelse. Av patienter får vårdavgifter tas ut enligt grunder som eller kommunen bestämmer, i den mån inte annat är särskilt föreskrivet. Pati- enter som är bosatta inom respektive kommunen, liksom patienter som avses i 3 c §, skall därvid behandlas lika. får dock för sluten vård fastställa avgiftsnivåer i olika inkomstintervall och besluta om vilka regler om nedsättning av avgiften som skall gälla. Högsta avgiftsbelopp för sluten vård är för varje vårddag. Endast kommunen får ta ut vårdavgifter för sådan vård som den har betalningsansvar för enligt 2 § lagen (1990:1404) om kommunernas betalningsansvar för viss hälso- och sjukvård. Detsamma gäller i fråga om sådan psykiatrisk långtidssjukvård med huvudsaklig omvårdnads- inriktning för vilken kommunen enligt 9 § samma lag har åtagit sig betalningsansvar. Avgifter för vård enligt 18 §, för förbrukningsartiklar enligt 18 c § eller för sådan långtidssjukvård som en kommun har betalningsan- svar för enligt 2 eller 9 § lagen (1990:1404) om kommunernas betalningsansvar för viss hälso- och sjukvård får inte, tillsammans med avgifter som avses i 8 kap. 2 § andra stycket socialtjänstlagen (2001:453), uppgå till så stort be- lopp att den enskilde inte förbe- hålls tillräckliga medel för sina personliga behov, boendekostnad och andra normala levnadskost- nader. När avgifterna fastställs skall kommunen försäkra sig om att vårdtagarens make eller sambo inte drabbas av en oskäligt försäm- rad ekonomisk situation. Lagen omtryckt 1992:567. Senaste lydelse 2001:461. tillämpning av 8 kap. 38 §§ Prop. 2000/01:149 socialtjänstlagen (2001:453). 1.Denna lag träder i kraft . 2.I fråga om beslut enligt 26 § tredje stycket som meddelats före ikraftträdandet men som avser tid därefter skall de nya bestämmelserna tillämpas med avseende efter ikraftträdandet. 3.Ett överklagande av ett beslut enligt 26 § tredje stycket som fattats före skall prövas enligt paragrafens äldre lydelse i den del det avser tid före . För den del av beslutet som avser tid efter ikraftträdandet skall prövningen göras enligt de nya bestämmel- serna. Förslag till lag om ändring i lagen (1987:813) om Härigenom föreskrivs att punkten 19 i lagen (1987:813) om homosex- uella sambor1 skall ha följande lydelse. Om två personer bor tillsammans i ett homosexuellt förhållande, skall vad som gäller i fråga om sambor enligt följande lagar och bestämmelser tillämpas även på de homosexuella samborna: 18.lagen (1993:737) om bostadsbidrag, 19.8 kap. 2 § andra stycket 19. 8 kap. 6 § och 7 § andra socialtjänstlagen (2001:453), stycket socialtjänstlagen (2001:453), 20.26 § tredje stycket hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2001:463. Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppgift att dels analysera olika aspekter av socialtjänstlagens (1980:620) begrepp särskild boendeform, dels föreslå förändringar som leder till bättre samordning mellan författningar inom olika samhällsorgan med anknytning till det särskilda boendet. Utredaren skulle också belysa vissa avgiftsfrågor inom vård- och omsorgsområdet. Som särskild utredare utsågs riksdagsledamoten . överlämnade utredaren betänkandet Bo tryggt Betala rätt (SOU 1999:33) till regeringen. En sammanfattning av förslagen i betänkandet finns i bilaga 1. De lagförslag som lades fram i betänkandet finns i bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats. En remissamman- ställning finns tillgänglig i (dnr S1999/2970/ST). En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. I denna proposition behandlas de delar av betänkandet som rör avgifter inom äldre- och handikappomsorg. Övriga frågor i betänkandet bereds vidare inom . Förslagen i denna proposition om ändringar i socialtjänstlagen avser dess lydelse enligt SFS 2001:453 (prop. 2000/01:80, bet. 2000/01:SoU18, rskr. 2000/01:259) om inget annat anges. Förslagen i denna proposition har utformats i samarbete med Miljö- partiet och . Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Regeringen har följt Lagrådets förslag till justeringar. I övrigt har vissa redaktionella ändringar gjorts i lagtexterna. Lagrådets synpunk- ter behandlas i kapitel 11 samt i författningskommentarerna. 4 Utgångspunkter för regeringens förslag Ett gemensamt ansvar för äldre personer i samhället är en självklar utgångspunkt i ett solidariskt samhälle. Äldres möjligheter till ett tryggt och gott liv är beroende av flera faktorer. Pensionerna skall ge ekono- Aktiviteter inom kultur- och föreningsliv, arbetsliv och även andra delar av samhället skall bidra till att ge äldre ett innehållsrikt Det skall vara möjligt att bo kvar i sin bostad , ha tillgång till ett gott socialt nätverk, deltaga och vara aktiv i samhälls- Äldreomsorgen skall ge stöd när den egna förmågan sviktar. och sjukvården skall finnas tillgänglig när den behövs. insatser och det faktum att flera huvudmän och andra aktörer ansvarar för eller på annat sätt påverkar äldres livsbetingelser präglar innehållet i och omfattningen av de nationella målen för äldrepolitiken. (jfr prop. 1997/98:113, bet. 1997/98:SoU24, rskr. 1997/98:307). De nationella målen för äldrepolitiken innebär att äldre skall: kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande i samhället och över sin vardag, kunna åldras i trygghet och med bibehållet oberoende, bemötas med respekt, samt ha tillgång till god vård och omsorg. I den nationella handlingsplanen för handikappolitiken anges de värde- ringar som skall ligga till grund för samhällets insatser för funktionshind- rade personer (prop. 1999/2000:79). Handlingsplanens titel Från patient till medborgare markerar att personer med funktionshinder är med- borgare med samma rättigheter och skyldigheter som andra medborgare. Regeringen anser att samhället måste byggas med insikten om att alla människor är lika mycket värda, har samma grundläggande behov och skall behandlas med samma respekt, att mångfald berikar och att varje människa med sin kunskap och erfarenhet är en tillgång för samhället. Personer med funktionshinder skall ha samma möjligheter som andra personer att röra sig i samhället. Alla skall ha lika möjligheter att ta del av information och göra sig hörda. Alla skall ha lika möjligheter och skyldigheter att bidra till samhällets utveckling (jfr prop. 1999/2000:79, bet. 1999/2000:SoU14, rskr. 1999/2000:240). De nationella målen för handikappolitiken är: en samhällsgemenskap med mångfald som grund, att samhället utformas så att människor med funktionshinder i alla åldrar blir fullt delaktiga i samhällslivet, samt jämlikhet i levnadsvillkor för flickor och pojkar, kvinnor och män Det handikappolitiska arbetet skall särskilt inriktas på: att identifiera och undanröja hinder för full delaktighet i samhället för människor med funktionshinder, att förebygga och bekämpa diskriminering av personer med funktionshinder, samt att ge barn, ungdomar och vuxna med funktionshinder förutsättningar för självständighet och självbestämmande. Arbetet med att genomföra de äldre- och handikappolitiska målen skall ske inom alla samhällsektorer, bl.a. inom vård och omsorg. Åtgärder för äldre och funktionshindrade inom vård och omsorg har äldre och funktionshindrade personers situation inom vård och omsorg i många avseenden förbättrats bl.a. som ett resul- tat av de tre stora reformerna under detta decennium Ädelreformen, Handikappreformen samt Psykiatrireformen (effekterna av dessa redo- visas bl.a. i följer upp och utvärderar 1996:2, 1997:4, 1999:1 respektive 2000:4). Vid sidan av dessa stora reformer har många andra frågeställningar av betydelse för äldre och funktionshindrade personer belysts ingående, bl.a. inom ramen för ett antal statliga utredningar. Det gäller t.ex. frågor om bemötande inom vård och omsorg där det funnits och alltjämt finns brister som drabbar såväl äldre som personer med funktionshinder (SOU 1997:170 samt SOU 1999:21). Inom sjukvården har bl.a. frågor om prioriteringar (SOU 1995:5 samt SOU 2001:8) samt patientinflytande (SOU 1997:154) varit särskilt prioriterade. Av betydelse för äldre och funktionshindrade personers situation inom vård och omsorg är också personalfrågor som belysts vid ett antal tillfällen (bl.a. Ds. I förlängningen av dessa och andra utredningar och studier har också reformer genomförts som på olika sätt syftat till att förbättra olika förhållanden för äldre och funktionshindrade personer inom vård och omsorg. Av stor betydelse för personer med funktionshinder är att tillgänglighetsfrågorna fått ökad uppmärksamhet, bl.a. inom ramen för den nationella handlingsplanen för handikappolitiken. Som ett led i detta arbete har beslutat om ändringar i (1987:10, jfr prop. 2000/01:48). Statliga satsningar har vidare skett bl.a. inom områdena habilitering och rehabilitering. Rätten till personlig assistans har vidgats så att den som har insatsen också har rätt att behålla den efter 65-årsdagen. Förslagen i regeringens proposition Sjukersättning och aktivitetsersättning i stället för förtidspension (prop. 2000/01:96) antogs av . På äldreområdet har bl.a. boendestandarden i de särskilda boendeformerna förbättrats. Vidare har den enskildes rättssäkerhet inom vård och omsorg stärkts samt situationen för anhöriga som vårdar äldre och personer med funktionshinder förbättrats. Nämnas bör också att och länsstyrelserna har fått ökade resurser för att förstärka tillsynen inom äldre- och handikappomsorgen. har emellertid andelen äldre som får vård och omsorg minskat och i vissa fall har också äldre- och handikappomsorgens kvalitet försämrats till följd bl.a. av den ansträngda ekonomiska situation som många kommuner befunnit sig i under 1990- talet. Solidarisk finansiering av vård och omsorg Regeringen anser att ett gott samhälle för alla åldrar med respekt för varje människas lika värde och rättigheter måste bygga på solidaritetens grund. I ett sådant samhälle blir det gemensamma ansvarstagandet för varje människas möjligheter att leva ett gott liv en sammanhållande kraft mellan generationerna och ett gemensamt mål för hela befolkningen. För att kunna leva upp till denna målsättning anser regeringen att samhället och dess utveckling måste vila på några självklara grundpelare, bl.a. till- gång till en god vård och omsorg som är solidariskt finansierad och styrd utifrån demokratiska principer. Den solidariska finansieringen är grunden i ett välfärdssamhälle där var och en bidrar till vårdens och omsorgernas kostnader genom att betala skatt och får stöd och hjälp efter behov oberoende av personlig ekonomi, social bakgrund, kön eller ålder. Den demokratiska kontrollen över vård och omsorg är nödvändig för att utvecklingen inom denna sektor skall kunna ske i enlighet med det allmännas intresse och med hänsyn till särskilt utsatta grupper. Regeringen utgår i sina förslag från att äldre- och handikappomsorgen även i fortsättningen skall vara solida- riskt finansierad med skattemedel och tillgänglig efter behov och inte Detta innebär bl.a. att avgifterna inte primärt skall användas Prop. 2000/01:149 som en finansieringskälla för verksamheten. Solidaritetsprincipen har haft ett betydande genomslag inom såväl hälso- och sjukvården som äldre- och handikappomsorgen. Inom båda dessa sektorer sker finansieringen till helt övervägande del genom direkta och indirekta skatter. Landstingsskatten är den primära inkomstkällan inom hälso- och sjukvården.