prop · GP031d30 · 2001-09-20 00:00:00 — 2001/02:1 BILAGA 2 Utvecklingen inom olika områden....................................................... Utvecklingen i och ............................................... Utvecklingen i , och de baltiska länderna................... Den svenska världsmarknadstillväxten ................................................ Utvecklingen i omvärlden..................................................................... Hushållens ekonomi och konsumtionsutgifter .................................................. 2001/02:1 BILAGA 2 Den offentliga sektorn......................................................................................... Den konsoliderade offentliga sektorn ................................................. Den statliga sektorn.............................................................................. Finanspolitiska mål och indikatorer .................................................... Sammansättningen av hushållens konsumtionsutgifter..................................... Redovisningen av skatter i nationalräkenskaperna............................................. 2001/02:1 BILAGA 2 Tabell 1.1 Prognosförutsättningar.................................................................................... Tabell 1.2 Nyckeltal......................................................................................................... Tabell 1.3 Den diskretionära finanspolitikens inriktning ............................................. Tabell 1.4 Försörjningsbalansen ..................................................................................... Tabell 1.5 Bidrag till BNP-tillväxt .................................................................................. Tabell 1.6 Sparandets sammansättning........................................................................... Tabell 1.7 De offentliga finanserna................................................................................. Tabell 2.1 BNP-tillväxt, KPI och arbetslöshet............................................................... Tabell 3.1 Betalningsbalansen ......................................................................................... Tabell 3.2 Ränte- och valutakursantaganden ................................................................. Tabell 4.1 Export och import av varor och tjänster ...................................................... Tabell 4.2 Bytesbalans ..................................................................................................... Tabell 4.3 Bruttonationalinkomst .................................................................................. Tabell 5.1 Näringslivets produktion............................................................................... Tabell 5.2 Nyckeltal för industrin .................................................................................. Tabell 5.3 Byggnadsverksamhet...................................................................................... Tabell 6.1 Nyckeltal inom arbetsmarknadsområdet...................................................... Tabell 6.2 Sysselsättning, branschfördelat ..................................................................... Tabell 6.3 Öppen arbetslöshet och sysselsättningsgrad i olika regioner...................... Tabell 7.1 Timlöner.......................................................................................................... Tabell 8.1 Konsumentprisutveckling.............................................................................. Tabell 9.1 Hushållens disponibla inkomster och konsumtionsutgifter....................... Tabell 9.2 Bidrag till ökningen av hushållens reala disponibla inkomster 20002004.47 Tabell 9.3 Underliggande realinkomstökning 20002002 ............................................ Tabell 9.4 Hushållens sparande ...................................................................................... Tabell 10.1 Bruttoinvesteringar efter näringsgren......................................................... Tabell 10.2 Övriga näringslivets investeringar............................................................... Tabell 11.1 Den offentliga sektorns finanser................................................................. Tabell 11.2 Den offentliga sektorns finansiella sparande.............................................. Tabell 11.3 Skatter och avgifter ...................................................................................... Tabell 11.4 Offentliga sektorns utgifter......................................................................... Tabell 11.5 Statens finanser (exklusive statliga affärsverk och aktiebolag) ................. Tabell 11.6 Ålderspensionssystemet .............................................................................. Tabell 11.7 Kommunsektorns finanser .......................................................................... Tabell 11.8 Strukturellt överskott i offentlig sektor ..................................................... Tabell 11.9 Indikator för effekter på efterfrågan........................................................... Tabell 12.1 Nyckeltal, basalternativet ............................................................................ Tabell 12.2 Nyckeltal, lågtillväxtalternativet ................................................................. Tabell 12.3 Nyckeltal, högtillväxtalternativet................................................................ 2001/02:1 BILAGA 2 Diagram 1.1 Utveckling av BNP och BNP-gap.............................................................. Diagram 2.1 BNP-tillväxt i EU, och ....................................... Diagram 2.2 Industriproduktionen i ................................................. Diagram 3.1 10-åriga statsobligationsräntor i , och Sverige24 Diagram 3.2 Dollar mot euro......................................................................................... Diagram 3.3 Börsutvecklingen i och ................................... Diagram 3.4 Differens mellan 10-årig statsobligationsränta i och . Diagram 3.5 Kronans växelkurs mot dollar och euro................................................... Diagram 3.6 Börsutvecklingen i och ....................................................... Diagram 4.1 Varuexport och exportorderingång.......................................................... Diagram 5.1 Industrins arbetskostnad per producerad enhet i relativt 11 Diagram 5.2 Industrins bruttoöverskottsandel ............................................................ Diagram 6.1 Nyanmälda lediga platser och antal sysselsatta ....................................... Diagram 6.2 Varsel om uppsägning ............................................................................... Diagram 6.3 Sysselsättning och arbetskraftsutbud ...................................................... Diagram 6.4 Öppet arbetslösa och personer i konjunkturberoende Diagram 7.1 Nominell och real timlön.......................................................................... Diagram 8.1 Konsumentprisutveckling......................................................................... Diagram 9.1 Real disponibel inkomst 20002002......................................................... Diagram 9.2 Hushållens disponibla inkomst och konsumtionsutgifter .................... Diagram 9.3 Hushållens bruttoskuld i förhållande till disponibel inkomst............... Diagram 9.4 Hushållens förmögenhet i förhållande till disponibel inkomst............. Diagram 9.5 Hushållens förväntningar om ekonomin framåt.............. Diagram 9.6 Hushållens nettosparkvot. Sparande (exkl. avtalspensioner) i förhållande till disponibel inkomst ..................................................................... Diagram 10.1 Investeringar, andel av BNP ................................................................... Diagram 10.2 Kapitalkvoten i industrin........................................................................ Diagram 10.3 Antalet outhyrda lägenheter respektive påbörjade nybyggnationer av Diagram 11.1 Den offentliga sektorns finansiella nettoställning ............................... Diagram 11.2 Den kommunala sektorns konsumtion och sysselsättning 1990200465 2001/02:1 BILAGA 2 I denna bilaga till budgetpropositionen redovisas en bedömning av den internationella och svenska ekonomins utveckling . Bedömningen baseras på underlag från (), och (). Ansvaret för bedömningarna åvilar dock helt . Beräkningarna har gjorts med stöd av modell och är betingad av att ett antal förutsättningar är uppfyllda. För beräkningarna av volymutvecklingen har 2000 använts som fast basår i prognosen och den medelfristiga kalkylen . Ansvarig för beräkningarna är departementsrådet . Beräkningarna baseras på information t.o.m. . Den globala konjunkturavmattningen har ytterligare fördjupats . Den svenska exportindustrin har drabbats hårt. Enligt de preliminära nationalräkenskaperna minskade varuexporten i jämförelse med . Sedan slutet av föregående år har även hushållens konsumtionstillväxt dämpats påtagligt i förhållande till föregående års höga tillväxttal. Mot denna bakgrund bedöms årets BNP-tillväxt uppgå till , vilket är lägre än prognosen ekonomiska vårproposition. förutses en tillväxt på efter det att skatteförslagen i denna proposition har beaktats. Vårens och sommarens statistik visar att den konjunkturavmattning i som blev tydlig har åtföljts av sjunkande tillväxt i stora delar av övriga världen. Tillväxten i OECD-området väntas uppgå till , vilket ligger i nivå med tillväxttalen under lågkonjunkturåren . Under slutet av innevarande år förutses en försiktig återhämtning i världsekonomin. Det största enskilda osäkerhetsmomentet i prognosen är den internationella konjunkturen. Det finns ett antal faktorer som talar för att den negativa utvecklingen skall vända under slutet av året. I har genomfört mycket kraftiga räntesänkningar. Detta, tillsammans med de skatterabatter i form av checkar som skickats ut till amerikanska hushåll, innebär att den samlade ekonomiska politiken i har blivit mycket mer expansiv . Tillförsikten hos amerikanska hushåll är fortfarande anmärkningsvärt stark. Förutsättningarna verkar med andra ord vara goda för att den expansiva politiken ska leda till att hushållen ökar sin efterfrågan. I och sannolikt också i EU-området har tillväxten hämmats av en pågående lageranpassning. Diagram 1.1 Utveckling av BNP och BNP-gap BNP-gap (höger axel) -0,5 -1,0 -1,5 -2,0 -2,5 1999 2000 2001 2002 2003 2004 Anm: BNP-gapet avser skillnaden mellan faktisk och potentiell produktion, i procent. 2001/02:1 BILAGA 2 Den negativa produktionsutvecklingen för varor och tjänster relaterade till informations- och kommunikationsteknik (IKT) hänger samman med att efterfrågeutvecklingen inom detta område har försvagats. Krisen har ytterligare fördjupats genom att investeringsbeslut har baserats på förväntningar som i olika avseenden har varit alltför optimistiska och därför resulterat i en kortsiktig överkapacitet. På lite finns det skäl att tro på en fortsatt hög efterfrågan och god tillväxt för IKT-varor och IKT-tjänster, men expansionen kommer troligen att ske i en något lugnare takt . Den internationella konjunkturuppgång som väntas enligt prognosen förutsätter bl.a. att den ekonomiska politikens expansiva inriktning ger avsedda effekter, att IKT-sektorns och lagrens negativa inverkan på den globala tillväxten gradvis klingar av och att inte ytterligare börsfall försämrar investerings- och konsumtionsviljan. Några entydiga tecken på en förestående internationell konjunkturuppgång syns dock ännu inte i den inkommande statistiken. (SEK) 2 310-års statsobligation, årsgenomsnitt 46-månaders statsskuldväxel, årsgenomsnitt Källor: , och Den svenska industriproduktionen har utvecklats svagt till följd av den låga efterfrågan från omvärlden. Försvagningen har varit särskilt markant för företag verksamma inom IKT-sektorn och inom motorfordonsindustrin. 1 I avsnitt 12 analyseras närmare effekterna för svensk ekonomi och de offentliga finanserna av en mer omfattande internationell konjunkturavmattning. industrin har problem med oönskade lager. En lageranpassning förefaller att ha inletts och väntas pågå ytterligare några kvartal. föll importen mycket kraftigt, vilket indikerar att företagen i viss mån har ersatt importerade varor med varor från lager. En återhämtning av den svenska industrikonjunkturen väntas ske gradvis . Viktiga faktorer som förutses stödja en sådan utveckling är ett förbättrat internationellt konjunkturläge och stimulanseffekter från den svaga kronan. Dessutom förutses en begynnande återhämtning i IKT-sektorn. En uppgång i industrikonjunkturen förväntas också av de svenska industriföretagen. Enligt senaste kvartalsbarometer tror företagen på en viss ökning av såväl orderingång som produktion. Parallellt med att exporten har minskat har även hushållens konsumtion dämpats. Till viss del finns det gemensamma förklaringsfaktorer. Till exempel har den dramatiska nedgången i IKT-sektorn försvagat såväl exporttillväxten som hushållens förmögenhetsställning genom fallande börsvärden. En annan faktor är att den kraftiga tillväxten i hushållens inköp av kapitalvaror nu håller på att mattas av. Mest påtaglig är försvagningen av hushållens bilinköp som har minskat med i jämförelse med . De i denna proposition föreslagna skattesänkningarna, införandet av maxtaxa inom barnomsorgen och andra reformer bidrar till en kraftig förstärkning av hushållens disponibla inkomster, vilket skapar utrymme för både en god konsumtionstillväxt och en stigande sparkvot. Produktiviteten har utvecklats svagt både i industrin och i tjänstesektorn. Detta kan tyda på att företagen inte fullt ut har hunnit anpassa arbetskraften till det försämrade efterfrågeläget. De senaste månadernas statistik visar också på en mer dämpad sysselsättningstillväxt och de flesta sysselsättningsindikatorer har försvagats. Av dessa skäl är det rimligt att anta en svag utveckling av sysselsättningen . bör dock denna kortsiktiga anpassningsprocess vara avslutad varpå sysselsättningen återigen förutses börja öka i takt med att efterfrågan växer sig starkare. Ett överraskande inslag i den ekonomiska utvecklingen var den snabba inflationsuppgången i och även i övriga EU-området. låg inflationen, mätt som förändringen i konsumentprisindex, på . Knappt senare hade inflationen stigit till . En stor del av denna prisuppgång kan hänföras till stigande priser på villaolja, el och kött. Dessa prisökningar väntas i huvudsak ha tillfälliga effekter på inflationen. Därmed väntas inflationen ha fallit tillbaka till och sedan ligga kvar på den nivån. Inflationsprognosen bygger på förutsättningen att lönerna ökar . Prognosen förutsätter att den svenska kronan förstärks i förhållande till den senaste tidens svaga nivåer. Det är vanskligt att fastställa de underliggande orsakerna till varför kronan har varit svag. Därmed är också prognoser för kronans utveckling synnerligen osäkra. En snabbare förstärkning av kronan än vad som har antagits i prognosen kan inte uteslutas. Till riskerna hör också att den kronförstärkning som prognosen bygger på kan bli mindre eller komma senare än vad som antagits. En sådan utveckling skulle sannolikt bidra till att importpriserna och inflationen på kort sikt blir högre än beräknat. Risken för överhettning i industrin till följd av en svag växelkurs är dock starkt begränsad på grund av resursläget. Kapacitetsutnyttjandet har , enligt kvartalsbarometer, successivt minskat i industrin och är nu nere på historiskt sett låga nivåer. Spegelbilden av detta är den kraftiga försvagningen av produktivitetstillväxten i industrin. Därtill har exportpriserna, trots den svaga kronan, stigit mycket måttligt. Den svaga kronan och en gradvis starkare internationell konjunktur väntas bidra till att industrikonjunkturen förstärks . Även inom IKT-sektorn förutses stigande kapacitetsutnyttjande och högre produktivitetstillväxt. Industrin bedöms emellertid inte komma upp i fullt resursutnyttjande utan återhämtningen väntas fortgå även . I den medelfristiga kalkylen innebär detta att produktivitetstillväxten i hela ekonomin kommer att ligga något högre än den långsiktiga tillväxttakten. Ett positivt bidrag till den inhemska efterfrågan väntas komma från bostadsinvesteringar och investeringar i tredje generationens mobilnät. 2001/02:1 BILAGA 2 arna hänger nära samman med det internationella konjunkturförloppet. Uteblir den förutsedda internationella återhämtningen drabbas inte endast exporten, utan även industriinvesteringarna torde minska. Investeringsnedgången riskerar då att bli kraftig eftersom kapacitetsutnyttjandet är lågt redan i utgångsläget. Analysen av resursläget på arbetsmarknaden är något komplex. Vid utgången av 2002 bedöms det fortfarande finnas vissa lediga resurser på arbetsmarknaden. En successiv minskning av antalet personer i arbetsmarknadspolitiska program frigör ytterligare arbetskraft. Befolkningen i arbetsför ålder ökar med . Andelen personer i ålderskategorier med en låg sysselsättningsgrad (dvs. personer i åldrarna ) ökar relativt kraftigt under dessa år, vilket tenderar att hålla tillbaka sysselsättningstillväxten. Sammantaget väntas den reguljära sysselsättningsgraden för personer 2004 ligga på ungefär samma nivå som 2002, dvs. Den öppna arbetslösheten bedöms uppgå till 2002. Eftersom de arbetsmarknadspolitiska programmen minskar gradvis bedöms den öppna arbetslösheten temporärt öka till år 2004.2 minskade medelarbetstiden med . Denna utveckling har fortsatt . En viktig delförklaring till nedgången är den snabbt stigande sjukfrånvaron. I prognosen förutses att medelarbetstiden i stort sett ligger oförändrad. Denna utveckling innebär att antalet arbetade timmar 2004 förutses bli lägre i föreliggande prognos än i vårpropositionen, trots att det prognoserade antalet sysselsatta 2004 är ungefär detsamma som i vårpropositionen. Den samlade bedömningen av resursläget i ekonomin är att det s.k. BNP-gapet, dvs. skillnaden mellan faktisk och potentiell produktionsnivå, bedöms slutas först (se diagram 1.1). väntas tillväxten uppgå till respektive , vilket överstiger den uppskattade långsiktiga tillväxttakten på . Eftersom det bedöms finnas lediga resurser i ekonomin vid utgången av 2002 och ytterligare resurser tillkommer genom sjunkande volymer inom bl.a. de arbetsmarknadspo- 2 I avsnitt 12 beskrivs en alternativ utveckling där arbetsmarknaden fungerar bättre och där sysselsättningsmålet uppnås. 2001/02:1 BILAGA 2 litiska programmen är de väntade tillväxttalen 2003 och 2004 förenliga med ett balanserat resursutnyttjande . Mot bakgrund av att resursutnyttjandet väntas sjunka och att överhettningsriskerna på arbetsmarknaden har minskat, bedöms reporäntan ligga kvar på dagens nivå (4,) och även . De föreslagna skattesänkningarna bedöms vara förenliga med en prisutveckling i linje med inflationsmålet. Sparkvot (nivå)3 2Exklusive effekten av att i nationalräkenskaperna överfördes från kommunsektorn till hushållssektorn. 3Inklusive sparande i avtalspension 5Antal sysselsatta i åldern , exklusive sysselsatta i arbetsmarknadspolitiska program, i procent av befolkningen i denna åldersgrupp. Källor: , , och Fi- nansdepartementet Det långsiktiga målet för de offentliga finanserna är ett överskott om i genomsnitt över en konjunkturcykel. Sådana överskott skapar ett finansiellt utrymme som behövs när den demografiska utvecklingen leder till ökade resurskrav. väntas de offentliga finanserna visa ett överskott på av BNP, vilket således överstiger det specificerade målet på . beräknas den offentliga sektorns finansiella sparande uppgå till . höga nivån på det finansiella sparandet beror till stor del på tillfälligt höga skatteinkomster på grund av periodiseringseffekter (för närmare förklaring se avsnitt 11). Vid beslutade och föreslagna regler beräknas de offentliga finanserna visa överskott respektive av BNP, vilket överstiger den målsatta nivån på av BNP. Tabell 1.3 Den diskretionära finanspolitikens inriktning Därav direkt effekt på Den diskretionära finanspolitiken ett visst år definieras av beslutade och föreslagna eller aviserade förändringar av statliga inkomster och utgifter, vilka träder i kraft det aktuella året. I avsnitt 11.5 diskuteras olika indikatorer för finanspolitiken närmare. Som framgår av tabell 1.3 bedöms den diskretionära finanspolitiken bli expansiv såväl och som . En stor del av den finanspolitiska stimulansen riktas mot hushållen. beräknas den diskretionära finanspolitiken stärka hushållens disponibla inkomster av BNP och av BNP. De offentliga finansernas samlade effekt på efterfrågan begränsas dock av de s.k. automatiska stabilisatorerna, dvs. den förstärkning som sker av de offentliga finanserna när resursutnyttjandet ökar i ekonomin. Den finanspolitiska inriktningen bedöms, med hänsyn tagen till resursläget och att hushållen sannolikt önskar att öka sitt sparande, som välavvägd. 1.2Utvecklingen inom olika områden Det senaste halvårets internationella konjunkturutveckling kännetecknas av att tillväxten i de flesta av världens regioner har försämrats. reviderades tillväxtprognoserna för ned ordentligt. Den prognos för som beskrevs i vårpropositionen är i sina huvuddrag intakt, även om tillväxtens sammansättning har förändrats. Den globala konjunkturbilden har i stället förändrats genom att tillväxten i bl.a. , och i EU-området har mattats avsevärt mer än förväntat. Den globala tillväxten, som uppgick till , förväntas minska till för att sedan öka till 2002. I är det framför allt konjunktursituationen i tillverkningsindustrin som har försämrats kraftigt: produktionen i tillverkningsindustrin har minskat successivt och prognoser pekar på kraftigt fallande vinster för börsföretagen . Den svaga industrikonjunkturen har bidragit till att investeringarna utanför bostadssektorn sjönk . Allra sämst går det för företag inom IKT- sektorn där investeringar, produktion och vinster minskar i mycket snabb takt. Det finns inga tydliga tecken på att denna utveckling håller på att vända och risken för ytterligare börsfall är fortfarande stor. Hushållssektorns konsumtionsvilja och framtidsoptimism samt en relativt god byggkonjunktur visar dock att stora delar av den inhemska efterfrågan i är stark. Därtill förväntas den expansiva inriktningen av den ekonomiska politiken ytterligare stimulera hushållens efterfrågan och bostadsbyggandet. De påbörjade skattelättnaderna beräknas öka hushållens disponibla inkomster med motsvarande av andra halvårets BNP och av BNP . har den amerikanska sänkt sin styrränta och ytterligare någon räntesänkning förväntas. Det finns således en obalans i den amerikanska ekonomin, mellan en förhållandevis god konsumtionsefterfrågan och en svag industriproduktion, som förr eller senare måste korrigeras. Bedömningen är att den expansiva inriktningen på den ekonomiska politiken, en avslutad lagerkorrigering i industrin och en gradvis försvagning av dollarn, medför att produktionstillväxten stärks under slutet av innevarande år. Den fortsatta arbetsmarknadsutvecklingen har sannolikt en avgörande betydelse för vilken väg den amerikanska ekonomin kommer att följa. Statistik över antalet nyanmälda arbetslösa antyder att arbetsmarknadsläget möjligen har börjat stabiliseras. Hushållens låga sparande är en annan central riskfaktor. Hushållens finansiella utrymme att upprätthålla konsumtionen vid en försämrad arbetsmarknadsutveckling eller en negativ börsutveckling är sannolikt begränsat. Mot denna mycket osäkra bakgrund 2001/02:1 BILAGA 2 förutses en BNP-tillväxt i på och , vilket för båda åren är lägre än den uppskattade potentiella tillväxttakten. Den japanska ekonomin är i ett mycket utsatt läge. av svag tillväxt befinner sig nu i en recession. Den internationella konjunkturavmattningen har medfört att sjunkande exportvolymer läggs till en redan mycket återhållen inhemsk efterfrågan. Arbetslösheten och antalet konkurser ligger på historiskt höga nivåer.