prop · GP0341 · 2001-10-23 00:00:00 — Dödsboet kan också, om det bedrivs näringsverksamhet i lokalen och näringsverksamheten överlåts, få hyresnämndens tillstånd till en överlåtelse av hyresrätten. I sammanhanget bör också nämnas att de större försäkringsbolagen er- bjuder olika slag av s.k. avbrottsförsäkringar när en nyckelperson i ett företag skadas, blir sjuk eller avlider. Ersättning utgår för företagets fasta kostnader, t.ex. lokalhyror, och lämnas från det att den försäkrade blir arbetsoförmögen eller avlider. Genom att teckna en dylik försäkring kan ett företag alltså erhålla ett skydd mot de eko- nomiska skador som ett dödsfall kan innebära. Även om behovet av ändrade regler sålunda framstår som begränsat kan det givetvis anföras principiella skäl för att dödsboet bör ges rätt att säga upp hyresavtalet . En sådan rätt skulle emellertid inte ligga i linje med de intresseavvägningar som i övrigt karaktäriserar reglerna om lokalhyra. Ett lokalhyresförhållande har vanligen kommersiell prägel. Som regel är det av stor vikt för båda parterna att avtalet består till den avtalade hyrestidens utgång. Hyresvärden har kanske, efter hyresgästens önskemål, skräddarsytt lokalen med särskild inredning, som är anpassad för hyresgästens särskilda verksamhet och saknar egentligt värde för andra hyresgäster. Hyresvärden garanteras full kompensation för denna investering genom ett flerårigt hyresavtal. Om hyresgästens eller dennes Prop. 2001/02:41 dödsbo hade möjlighet att frånträda avtalet , skulle hyresvärden inte längre få någon kompensation för investeringen. Det kan noteras att det i princip är endast vid hyresgästens konkurs som ett lokalhyresavtal kan brytas och t.o.m. då har hyresvärden rätt till ersättning för eventuell skada. Såsom utredningen har påpekat finns det också anledning anta att en rätt till förtida uppsägning vid dödsfall skulle leda till att hyresvärdarnas vilja att göra investeringar i uthyrda lokaler minskar. Sannolikt skulle hyresvärdarna också sträva efter att skaffa sig bättre kontroll över kostnaderna för gjorde investeringar genom att göra avtalstiderna kortare, något som oftast inte skulle vara till gagn för lokalhyresgästerna. Det kan också antas att hyresvärdarna skulle försöka trygga sina intressen genom att ställa krav på personlig borgen e.dyl. Mot den nu angivna bakgrunden anser vi att det inte bör införas be- stämmelser om rätt till förtida uppsägning av lokalhyresavtal vid döds- fall. 5 Ikraftträdande- och övergångsfrågor De föreslagna lagändringarna bör träda i kraft . En grundläggande princip är att ny civilrättslig lagstiftning inte bör ges verkan på avtal som har ingåtts före ikraftträdandet. På hyresrättens område har det dock i regel ansetts finnas skäl att låta nya bestämmelser ges retroaktiv verkan (jfr prop. 1987/88:146 s. 42 och 43). Med hänsyn till inslaget av skyddslagstiftning anser vi att de nya bestämmelserna om hyresgästinflytande vid förbättrings- och ändrings- arbeten bör omfatta hyresavtal som har ingåtts före ikraftträdandet under förutsättning att åtgärden påbörjas efter ikraftträdandet. Även de nya bestämmelserna om indirekt besittningsskydd vid lokalhyra bör omfatta avtal som har ingåtts före ikraftträdandet, om avtalet sägs upp efter ikraftträdandet. Vi anser vidare att de nya bestämmelserna om verkställighetsför- ordnande vid förlängningstvist och om upphävande av förhandlings- ordning bör omfatta också avtal som har ingåtts före ikraftträdandet. I fråga om verkställighetsförordnande bör dock bestämmelserna kunna tillämpas endast om avtalet har sagts upp efter ikraftträdandet. Däremot anser vi inte att den nya bestämmelsen om andrahandshyres- gästens besittningsskydd vid blockuthyrning bör ges retroaktiv verkan. Det skulle rubba förutsättningarna för hyresvärdens upplåtelse på ett alltför vittgående sätt. 6 Kostnader och andra konsekvenser av Prop. 2001/02:41 förslagen Konsekvenser för hyresmarknadens parter I samband med att respektive förslag har behandlats har de mer bety- delsefulla konsekvenserna redovisats. Därutöver kan följande sägas. Förslaget om att en ansökan om tillstånd till en förbättrings- eller ändringsåtgärd får göras tidigast efter det att ett med- delande om åtgärden har lämnats till hyresgästen torde leda till att hyresvärdar och hyresgäster i större utsträckning själva kommer överens i frågor om ombyggnader. Om antalet tillståndsärenden minskar, minskar det också kostnaderna för parterna. Förslaget kan endast undantagsvis antas försena eller fördyra en ombyggnad. gång visar nämligen att det är i stort sett endast i samband med stam- byten som förbättrings- och ändringsarbeten vidtas. förs i regel med 40 mellanrum och kan planeras . En förlängning av tiden för ansökan om tillstånd med en månad kan beaktas vid planeringen och behöver inte i sig försena en ombyggnad. Det som framförallt kan försena en ombyggnad är förhållanden som inte går att förutse, såsom att hyresnämndens avgörande överklagas eller att hyresgästen sedan tillståndsfrågan har avgjorts vägrar att flytta varför hyresvärden tvingas att säga upp hyresgästen och hänskjuta förläng- ningsfrågan till hyresnämnden. Förslaget om att hyresnämnden får förbjuda förbättrings- och ändring- sarbeten som av särskild anledning kan antas bli påbörjade utan god- kännande eller tillstånd kan leda till något flera förbudsärenden. dock inte troligt att det blir särskilt många nya förbudsärenden. Förbudsärendena är i allmänhet av enkel beskaffenhet och fordrar inte någon större arbetsinsats och inte heller anlitande av juridiskt biträde. Den föreslagna bestämmelsen om att en åtgärd som har utförts utan godkännande eller tillstånd inte skall beaktas vid prövning av hyran förrän det har förflutit sedan åtgärden slutfördes, kan däremot inte antas leda till några nya ärenden. Självfallet leder den till att hyresvärdarnas hyresintäkter minskar om de har utfört åtgärder utan god- kännande eller tillstånd. De ändrade kriterierna för hyresnämndens prövning av tillståndsfrågor (det objektiva hyresgästintresset) leder till att tillståndsärendena blir något mer komplicerade eftersom hyresvärdens intresse av att vidta en viss åtgärd måste vägas mot skilda slag av vanligt förekommande Ärendena kan sålunda bli något mer arbetskrävande Sedan det har etablerats en fast praxis bör dessa ärenden dock inte vara mera arbetskrävande än vad de är. Övriga förslag som har lämnats angående hyresgästinflytande vid förbättrings- och ändringsarbeten kan inte antas påverka parternas arbets- Antalet överenskommelser om avstående från besittningsskydd kan komma att öka till följd av förslaget om att andrahandshyresgästen vid blockuthyrning skall ha besittningsskydd även av En hyresvärd som hyr ut i andra hand och som inte vill att hyresgästen skall ha besittningsskydd måste nämligen träffa en särskild överenskommelse med hyresgästen om att denna skall avstå från sin rätt till besittningsskydd. En sådan överens- kommelse måste i regel godkännas av vara gällande. Förslaget leder sålunda till ett merarbete för en hyresvärd som inte vill ge sin hyresgäst besittningsskydd. Merarbetet är dock begränsat. En överenskommelse om avstående från besittningsskydd träffas i regel som hyresavtalet och den kan tecknas på ett formulär som hyresnämnderna tillhandahåller kostnadsfritt. avgör frågan nästan undantagslöst på handlingarna utan någon kommunicering eller muntlig handläggning. Ärendet är inte heller avgiftsbelagt. Förslaget om verkställighetsförordnande vid förlängningstvist leder till att hyresvärden redan i samband med hyresnämndens avgörande kan få ett verkställbart avflyttningsbeslut. Hyresvärden kan då snabbare få till- gång till lägenheten och hyra ut den till en ny hyresgäst. Eftersom flertalet avflyttningsbeslut beror på att den tidigare hyresgästen inte har betalat hyra, kan den föreslagna ordningen antas leda till att hyresvärdens hyresintäkter kan öka. Slutligen kan förslaget om att en hyresgästorganisation skall kunna få till stånd en prövning av en förhandlingsordnings bestånd leda till ett antal nya ärenden hos hyresnämnderna. Antalet ärenden kan dock antas bli mycket litet och ärendena kommer huvudsakligen att beröra hyres- gästorganisationerna. Det förslag som har lämnats om hur marknadshyran för lokaler skall bestämmas torde inte påverka arbetsmängden för hyresvärdar och hyres- gäster. Förslaget påverkar inte hyresnivåerna. Förslaget om höjd minimiersättning vid upplåtelse av lokal får konsek- venser framförallt vid uthyrning till enskilda näringsidkare och andra småföretagare. I dessa fall kan förslaget medföra en ökad kostnad för en hyresvärd som säger upp ett lokalhyresavtal utan att ha fog för det, me- dan det får en motsatt effekt för lokalhyresgästen. Om årshyran för en lo- kal understiger fyra basbelopp medför förslaget dock inte några konsek- venser och det påverkar inte parternas arbetsmängd. Kostnaderna för det allmänna Vad gäller reglerna om hyresgästinflytande vid ombyggnad kan förslaget om att hyresnämnden får förbjuda förbättrings- och ändringsarbeten som kan antas bli påbörjade utan godkännande eller tillstånd förväntas leda till ett begränsat antal nya förbudsärenden (inkom totalt 13 förbudsärenden till landets samtliga hyresnämnder). Förbudsärendena är av enkel beskaffenhet. Även de ändrade kriterierna för hyresnämndens prövning av tillståndsfrågor kan kräva en ökad arbetsinsats av hyres- nämnderna och . Förslaget om att en ansökan om tillstånd till en förbättrings- eller ändringsåtgärd får göras tidigast efter det att ett meddelande om åtgärden har lämnats till hyresgästen torde däremot leda till att hyresvärdar och hyresgäster i större utsträck- ning själva kommer överens och att färre tvister hänskjuts till hyres- . Detta förslag begränsar sålunda de allmännas kost- nader för den dömande verksamheten. Antalet ärenden om avstående från besittningsskydd kan antas öka till Prop. 2001/02:41 följd av förslaget om att andrahandshyresgästen vid blockuthyrning skall ha besittningsskydd av hyresförhållandet. Dessa ärenden är av mycket enkel beskaffenhet och avgörs nästan undantags- löst på handlingarna. Förslaget om verkställighetsförordnande vid förlängningstvist leder till att hyresnämnderna i samband med att de avgör förlängningsärendena får ta ställning till ytterligare en fråga. Någon särskild utredning torde inte förekomma i den delen. För del kan förslaget inte antas leda till ökad arbetsmängd. Visserligen måste hovrätten pröva över- klagade verkställighetsförordnanden. kan det antas att antalet överklagade förlängningsärenden totalt sett kommer att minska något, eftersom sådana överklaganden som enbart syftar till att förhala avflytt- ningen troligen kommer att försvinna. Förslaget om att en hyresgästorganisation skall kunna få till stånd en prövning av en förhandlingsordnings bestånd kan endast leda till ett mindre antal nya ärenden. Dessa är av enkel beskaffenhet. Slutligen kan förslaget om höjd minimiersättning vid lokalupplåtelse möjligen leda till något mer återhållsamma hyreskrav och att färre tvister förs till hyresnämnd och domstol. Sammanfattningsvis kan konstateras att vissa av förslagen kan leda till en viss ökning av arbetsmängden för hyresnämnder och domstolar, medan andra kan få motsatt effekt. Sammantagna torde förslagen inte påverka myndigheternas arbetssituation nämnvärt. 7.1Förslaget till lag om ändring i jordabalken 12 kap. 18 d § En fastighetsägare får endast under de förutsättningar som anges i andra stycket 1.utföra sådana standardhöjande åtgärder på fastigheten som har en inte obetydlig inverkan på en bostadslägenhets bruksvärde, eller 2.utföra åtgärder som medför en inte oväsentlig ändring av en bostadslägenhet eller av de gemensamma delarna av fastigheten. För att sådana åtgärder skall få vidtas krävs det att de har godkänts av de berörda bostadshyresgästerna eller att hyresnämnden har lämnat tillstånd till åtgärderna. Om åtgärderna avser de gemensamma delarna av fastigheten, krävs det att de har godkänts av hyresgästerna i mer än hälften av de berörda bostadslägenheterna eller att hyresnämnden har lämnat tillstånd till åtgärderna. Godkännande eller tillstånd behövs inte, om åtgärderna vidtas för att en bostadslägenhet skall uppnå lägsta godtagbara standard enligt 18 a § sjätte och sjunde styckena. Med fastighetsägare jämställs innehavare av tomträtt och ägare av byggnad som tillhör någon annan än markägaren. Med hyresgäst avses i 18 d 18 h §§ även den som varit hyresgäst, om hans hyresavtal har upphört med anledning av en större ombyggnad och han har rätt att flytta tillbaka till en lägenhet i fastigheten efter ombyggnaden och kan anses vara berörd av den åtgärd det är fråga om. (Jfr 12 kap. 18 d § i utredningens förslag.) Paragrafen innehåller bl.a. bestämmelser om hyresgästers godkännan- Prop. 2001/02:41 de av förbättrings- och ändringsåtgärder. Andra stycket innehåller en bestämmelse om vilken andel av hyresgästerna som måste ha godkänt åtgärder avseende de gemensamma delarna av fastigheten. Den bestäm- melsen har ändrats från minst hälften till mer än hälften. Ändringen har behandlats i avsnitt 4.1.3. 12 kap. 18 e § Om hyresvärden vill utföra sådana åtgärder som avses i 18 d §, skall han skriftligen meddela de berörda bostadshyresgästerna detta. Om en berörd bostadshyresgäst inte godkänner åtgärden, får hyres- värden ansöka hos hyresnämnden om tillstånd att utföra åtgärden. Ansökan får göras tidigast efter det att meddelandet lämnats Bestämmelsen i 16 § femte stycket tillämpas också när ansökan enligt andra stycket har gjorts. (Jfr 12 kap. 18 e § i utredningens förslag.) I paragrafen finns bestämmelser om hur en hyresvärd skall gå till väga när han skall inhämta godkännande eller tillstånd till en förbättrings- I andra stycket anges den tidpunkt vid vilken hyresvärden tidigast kan ansöka hos hyresnämnden om tillstånd att utföra åtgärden. punkten har ändrats från efter det att hyresvärden meddelade hyresgästen om åtgärden. Ändringen har behandlats i avsnitt 12 kap. 18 f § En ansökan enligt 18 e § andra stycket skall bifallas, om hyresvärden har ett beaktansvärt intresse av att åtgärden genomförs och det inte är oskäligt mot hyresgästen att den genomförs. Vid prövningen av om det är oskäligt mot hyresgästen att åtgärden genomförs skall hyresvärdens intresse av att åtgärden genomförs vägas mot de skilda intressen som hyresgäster i allmänhet kan antas ha av att åtgärden inte vidtas. Om det finns särskilda skäl, får även omständigheter som hänför sig endast till den enskilde hyresgästen beaktas. (Ändringen saknar motsvarighet i utredningens förslag.) Paragrafen anger efter vilka kriterier hyresnämndens prövning av frågor om tillstånd till förbättrings- och ändringsåtgärder skall ske. Andra stycket reglerar den intresseavvägning som hyresnämnden skall göra vid prövningen av om det är oskäligt mot hyresgästen att en för- bättrings- eller ändringsåtgärd genomförs. framgår av avsnitt 4.1.4. Enligt den lydelse som styckets första mening nu föreslås få skall hyresvärdens intresse vägas mot de skilda intressen som hyresgäster i allmänhet kan antas ha av att åtgärden inte vidtas. hyresgästintressen kan vara av olika slag. Ett sådant hyresgästintresse är intresset av att åstadkomma eller vidmakthålla en modern boende- Ett annat relevant hyresgästintresse kan vara att bibehålla en äldre men fortfarande väl fungerande inredning. intresse är intresset av att hyresgästernas boendekostnader inte blir opåkallat höga. Även andra hyresgästintressen är relevanta, så länge det är fråga om intressen är av det slag som hyresgäster i allmänhet har. Häri ligger att intresset skall motsvara allmänt förekommande önskemål bland hyresgäster. Det är inte nödvändigt att det är fråga om ett intresse som flertalet hyresgäster har utan det räcker att intresset finns bland breda grupper av hyresgäster. Mera speciella och sällan förekommande önskemål på hyresgästsidan skall däremot inte beaktas. Det gäller exempelvis önskemål om tillskapandet eller bibehållandet av udda eller särpräglade lösningar eller önskemål om att inredningar i dåligt skick skall bevaras. I det enskilda ärendet skall varje objektivt hyresgästintresse som åberopas av den aktuella hyresgästen bedömas och vägas mot hyres- värdens intresse. En planerad åtgärd kan vara förenlig med vissa int- ressen som hyresgäster i allmänhet kan antas ha (exempelvis hög standard) men strida mot andra sådana intressen (bevarandet av äldre miljö). Varje sådant hyresgästintresse skall bedömas för sig. Att många, kanske flertalet, hyresgäster föredrar modern nybyggnadsstandard hin- drar inte att däremot stridande önskemål om att bevara en äldre inredning skall beaktas, så länge det är fråga om önskemål av de slag som hyresgäster ofta har. De olika intressena på hyresgästsidan skall sålunda prövas var för sig. prövning av tillståndsfrågan skall i princip ske i flera steg. I ett första steg skall nämnden pröva om hyresvärden har ett i och för sig beaktansvärt skäl för den begärda åtgärden (jfr första stycket). I nästa steg skall nämnden pröva om de skäl som hyresgästen åberopar utgör ett objektivt hyresgästintresse. Därvid har nämnden att bedöma om de önskemål som hyresgästen har angående lägenhetens eller husets utformning överensstämmer med de önskemål som är vanligt före- kommande bland hyresgäster i allmänhet. att så inte är fallet, skall nämnden normalt inte göra någon ytterligare prövning utan lämna tillstånd till åtgärden. Så blir fallet i de ovan nämnda exemplen om bibehållandet av särpräglade lösningar, inredningar i dåligt skick m.m. men också i andra fall där hyresgästens inställning inte grundas på något av de intressen som hyresgäster vanligen kan antas ha. Såsom framgår av andra meningen får dock också omständigheter som hänför sig enbart till den enskilde hyresgästen (det subjektiva hyres- gästintresset) beaktas, när det finns särskilda skäl (jfr prop. konstatera att det som hyresgästen har åberopat utgör ett objektivt hyresgästintresse eller att det finns särskilda skäl att beakta ett subjektivt hyresgästintresse, skall nämnden i nästa steg väga hyresvärdens intresse av att vidta åtgärden mot hyresgästintresset av att åtgärden inte vidtas. Om hyresvärden exempelvis vill ersätta en äldre köksinredning med en modern inredning, kan hyresvärdens intresse av att vidta åtgärden komma att vägas mot ett objektivt hyresgästintresse av att behålla äldre inredning. Om den aktuella inredningen är i gott skick eller efter sedvanligt underhåll kan ställas i gott skick, kan hyresgästens intresse av att behålla inredningen väga minst lika tungt som hyresvärdens intresse av att ersätta den med en ny modern inred- Ett annat exempel är när hyresvärden vill genomföra en åtgärd som Prop. 2001/02:41 kan antas medföra en kraftig hyreshöjning och som går utöver vad en normal och ändamålsenlig fastighetsförvaltning kräver; hyresgästens intresse av att hyran inte höjs kan då väga över hyresvärdens intresse av att åtgärden vidtas. Utfallet av avvägningen beror givetvis av förhållandena i det enskilda Det är dock naturligt att en hyresgäst allmänt sett inte behöver prestera så tungt vägande skäl mot en åtgärd som är mycket genom- gripande eller medför en avsevärd standardhöjning och därmed också en Omvänt får anses att, om en viss åtgärd kan utföras utan att hyresgästen drabbas av någon större olägenhet, det bör krävas starkare skäl från hyresgästen för att åtgärden inte skall få utföras. Ekonomiska faktorer på hyresvärdens sida måste tillmätas en särskild Om ett beaktande av ett objektivt hyresgästintresse eller det subjektiva hyresgästintresset skulle innebära en i sammanhanget oväsent- lig kostnadsökning för hyresvärden, bör hyresgästernas önskemål ofta tillmötesgås (jfr prop. 1996/97:30 s. 75). 12 kap. 18 h § Om en förbättrings- eller ändringsåtgärd som avses i 18 d § påbörjas eller av särskild anledning kan antas bli påbörjad utan godkännande eller tillstånd, skall hyresnämnden förbjuda hyresvärden att utföra Förbudet får förenas med vite. En fråga om förbud prövas på ansökan av en berörd bostadshyresgäst. På ansökan av hyresvärden får hyresnämnden upphäva ett förbud. Bestämmelserna i 16 § fjärdesjätte styckena tillämpas också när ansökan enligt andra stycket har gjorts. (Jfr 12 kap. 18 h § i utredningens förslag.) I paragrafen finns bestämmelser om att hyresnämnden kan förbjuda en hyresvärd att utföra förbättrings- och ändringsåtgärder. som paragrafen har haft kan endast åtgärder som har påbörjats I paragrafen införs nu bestämmelser om att även åtgärder som inte har påbörjats men som av särskild anledning kan antas bli påbörjade utan godkännande eller tillstånd får förbjudas. formats i enlighet med Lagrådets förslag. Ändringen har behandlats i Avsikten med ändringen är att förhindra illojala förfaranden. heten att förbjuda åtgärder som inte har påbörjats bör därför användas För att det skall anses finnas anledning att förbjuda en åtgärd som inte har påbörjats bör det föreligga någon konkret omständighet som talar för att hyresvärden kommer att vidta åtgärden utan att först inhämta god- kännande eller tillstånd. En sådan omständighet kan vara att hyresvärden har meddelat att han kommer att vidta åtgärden och att han inte tänker En annan sådan omständighet kan vara att han har påbörjat genomförandet av liknande förbättrings- eller ändringsåtgärder i någon annan del av fastigheten utan att först inhämta godkännande eller Har hyresvärden tidigare låtit bli att respektera reglerna om hyresgästinflytande eller andra centrala bestämmelser i hyreslagstiftning- en och finns det någon omständighet som talar för att han förbereder en ändrings- eller förbättringsåtgärd, kan det också utgöra skäl för ett för- Prop. 2001/02:41 bud. 12 kap. 45 § Bestämmelserna i 4652 §§ gäller vid upplåtelser av bostadslägenheter, om inte 1.hyresavtalet avser upplåtelse i andra hand av en lägenhet i dess hel- het och hyresförhållandet upphör innan det har varat längre än i följd, 2.hyresavtalet i annat fall än som sägs i 1 avser ett möblerat rum eller en lägenhet för fritidsändamål och hyresförhållandet upphör innan det har varat i följd, 3.lägenheten utgör en del av upplåtarens egen bostad, eller 4.hyresvärden säger upp hyresförhållandet att upphöra på den grunden att hyresrätten är förverkad och annat inte följer av 47 §. Bestämmelsen i första stycket 1 gäller inte om upplåtaren har hyrt lägenheten tillsammans med minst två lägenheter till för att hyra ut dem i andra hand. Har hyresvärden och hyresgästen i en särskilt upprättad handling kommit överens om, att hyresrätten inte skall vara förenad med rätt till förlängning, gäller överenskommelsen om den godkänts av hyresnämn- den. Överenskommelsen gäller dock utan sådant godkännande om den träffas efter det att hyresförhållandet har inletts och avser en hyresrätt som är förenad med rätt till förlängning. Om en make eller sambo som inte har del i hyresrätten hade sin bostad i lägenheten när överens- kommelsen träffades, gäller överenskommelsen mot den maken eller sambon endast om han eller hon har godtagit den. (Jfr 12 kap. 45 § i utredningens förslag.) Paragrafen innehåller bestämmelser om bostadshyresgästers besitt- ningsskydd. Ändringen i paragrafen har behandlats i avsnitt 4.3. Enligt det nya andra stycket skall undantaget i första stycket 1 för upplåtelser i andra hand inte gälla, om hyresavtalet är träffat med en hyresvärd som har hyrt lägenheten tillsammans med minst två lägenheter till för att hyra ut dem i andra hand. Andrahandshyresgästen får sålunda i den angivna situationen samma besittningsskydd som förstahands- hyresgäster. En första förutsättning är att det är ett s.k. blockhyresavtal, dvs. förstahandshyresgästen har genom ett och samma avtal hyrt flera lägenheter i avsikt att hyra ut dem till andra. En andra förutsättning är att blockhyresavtalet avser minst tre lägenheter. Dessa behöver inte vara belägna inom en och samma fastighet. De nuvarande bestämmelserna i andra stycket har flyttats till ett nytt tredje stycke. 12 kap. 50 §