prop · GP031d18 · 2001-09-20 00:00:00 — Härigenom främjas bevarandet och tillgängliggörandet av arkivmaterial hos bl.a. regionala folkrörelse- och näringslivsarkiv. Viss kompletterande resultatredovisning finns under anslaget 28:22 och landsarkiven, anslaget 28:24 och anslaget 28:25 Svenskt biografiskt lexikon. Regeringen bedömer att de statliga insatserna på hela arkivområdet har gett goda resultat i förhållande till de uppställda målen. Genom insatserna ökar medborgarnas möjligheter att ta del av allmänna handlingar och annat arkivmaterial och därmed också möjligheterna till insyn och till ökad kunskap om samhällsutvecklingen. Arkivens betydelse för samhället och som del av kulturarvet stärks. Kulturmiljöfrågorna har fått en allt större tyngd inom olika områden och kulturarvsaspekter integreras alltmer inom en rad samhällssektorer, bl.a. inom miljö- och jordbrukspolitiken. () och länsstyrelserna gör omfattande insatser för att uppnå målen för verksamheten inom kulturmiljöområdet. Samarbetet med , , , och har utvecklats positivt. RAÄ:s samarbete med och har gett positiva effekter för kulturmiljön i samband med infrastruktursatsningar. Inom energiområdet har frågor om vindkraftens inverkan på miljön i t.ex. kust- och fjällområden aktualiserats. Kulturmiljöfrågor bedöms ta allt större plats i länsstyrelsernas arbete med de regionala tillväxtavtalen och i strukturfondsarbetet. Regeringens stöd till kulturmiljövård möjliggör att vård och information om kulturarvet kommer hela landet till del och har stor betydelse för ökad sysselsättning, inte minst i de delar av landet där problemen med arbetslöshet är som störst. Medlen är också betydelsefulla för den regionala utvecklingen och är ofta en förutsättning för övrig finansiering av olika projekt. Omvärldsfaktorer som särskilt påverkar kulturmiljövärdena är t.ex. de areella näringarnas produktionsförändringar, det ökade intresset för kulturell mångfald, regional utveckling och internationalisering i samhället. Särskilda satsningar på industrisamhällets kulturarv i form av förbättrade kunskapsöversikter och ökade vårdinsatser har gjort mer information och nya miljöer tillgängliga för allmänheten. Detta gäller även för satsningar på fäbodkulturen och det samiska kulturarvet, där insatser på 90 respektive 100 objekt har genomförts . Genom vidareutveckling av former och metoder för kulturmiljösektorns kunskapsuppbyggnad har den digitala informationsförsörjningen förbättrats. RAÄ:s avdelning för arkeologisk uppdragsverksamhet (UV) har tillsammans med övriga som bedriver uppdragsarkeologisk verksamhet bidragit till att stärka arkeologisk och historisk forskning och utbildning vid landets universitet och högskolor. Samarbetet med universitet och högskolor har ökat. De mycket stora svängningarna mellan olika år vad gäller omfattningen av offentliga infrastrukturinvesteringar har inneburit problem för den avgiftsfinansierade uppdragsarkeologin. Skogs- och markvårdsfrågorna har kommit mera i fokus inom hela kulturmiljösektorn genom att möjligheten till skydd av fornlämningar i skog uppmärksammas. Genom miljömålsarbetet och propositionen Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130) tilldelas RAÄ och kulturmiljösektorn viktiga och delvis nya uppgifter som kulturmiljöövervakning och dokumentationsinsatser för kunskap om kulturmiljöns tillstånd. har i samverkan med RAÄ utarbetat riktlinjer för länsstyrelserna för hur de skall hantera Natura 2000 områden (för skydd av värdefulla miljöer). kulturmiljöenhet och RAÄ skall ta fram förslag på områden gemensamt. Samrådet skall också finnas dokumenterat i underlaget till och regeringen. De förändrade relationerna mellan staten och har föranlett bl.a. inrättande av dels en central samrådsgrupp, dels regionala samrådsgrupper i varje stift. Syftet är att skapa ökad samsyn i bl.a. de kyrkoantikvariska frågorna. Regeringens bedömning är att de statliga insatserna på kulturmiljöområdet har en avgörande betydelse för att kulturarvsaspekter integreras och beaktas inom olika samhällssektorer och möjliggör att vård av information och kunskap om kulturarvet når ut i hela landet. besökte ungefär halva svenska befolkningen i åldrarna något museum. av befolkningen har besökt ett konstmuseum/konstutställning. Statens kulturråds statistik har visat på 1517 miljoner museibesök . Omkring hälften av museibesöken görs på statliga museer. Det sammanlagda besökarantalet på de centrala museerna ligger 2000 ungefär i nivå med . Den största procentuella förändringen i antalet besökare mellan uppvisar (en ökning ), vilket beror på att öppnade på nytt efter en längre tids ombyggnad. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 4.2 Antal besökare vid centrala museerna 1998 2000 1 avser 337 000 besökare och 87 000 besökare . På grund av ombyggnad hölls partiellt stängt och besöksantalet har därför minskat. För har däremot skett en ökning med nära 100 000 besökare. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Museerna har fortsatt att arbeta med samlingarnas långsiktiga bevarande, att öka tillgängligheten till samlingarna och att nå nya grupper av besökare. Arbetet med att motverka främlingsfientlighet och rasism och att främja en samhällsutveckling präglad av jämställdhet är fortsatt prioriterat. Museerna har arbetat vidare med att registrera och digitalisera sina samlingar och en ökande mängd information om föremålen går att söka via Internet. Exempelvis har prioriterat registreringsarbetet och bl.a. satsat på att förbättra dokumentationen kring kvinnliga arkitekter. Förbättringar av magasinsförhållanden fortgår alltjämt. Säkerhetsaspekter på bevarande av samlingarna har uppmärksammats. På flera museer har insatser gjorts för att förbättra säkerheten. På regeringens uppdrag har satsningen Kul- turarvs-IT nu utvärderats. Det kan konstateras att Kulturarvs-IT lyckats väl både i fråga om att tillgängliggöra kulturarvet och att ge meningsfull sysselsättning åt personer med svåra funktionshinder. Ett omfattande arbete har lagts ner på att nå nya målgrupper, vidga besökskategorierna och göra samlingarna mer tillgängliga. Förbättrade hemsidor, ökad programverksamhet, omfattande satsningar på barn- och ungdomsverksamhet, skolprogram, publikationer, seminarier, vandringsutställningar m.m. har bidragit till detta. Riksutställningar har som en av sina huvuduppgifter att utveckla utställningsmediet och har bl.a. satsat på mobila utställningsrum, en utställningsform som gett särskilt goda förutsättningar att nå en publik som normalt inte besöker kulturinstitutioner. har gjort försök med gratis inträde och har inte bara nått fler besökare, utan också lockat delvis nya grupper till museet. besökssiffror har ökat med jämfört med året innan och museet har fått en betydligt yngre publik än tidigare, enligt en genomförd publikundersökning. har tillsammans med och genomfört utställningsprojektet och verklighet svensk modernism 19001960. Ut- ställningen spände över ett konstnärligt och tematiskt brett fält och nådde många och delvis nya besökare. har behandlat funktionshindrades situation i samhället genom utställ- ningen Fritt fr@m. har genomfört satsningar för att nå nya målgrupper, bl.a. två utställningar som utgått från funktionshindrades perspektiv. attraherade genom sin utställning om elgitarrer en målgrupp som visat sig svår att nå (unga och medelålders män). Museerna har också arbetat för att bättre skildra olika perspektiv, t.ex. genom nyförvärv till samlingarna. Livrustkammaren, och har lyft fram teman som belyser nya perspektiv på historien, bl.a. genom utställningar om kvinnans roll. har genom olika förvärv strävat efter att ge sina samlingar en mer mångfacetterad sammansättning . har i samma syfte fokuserat på lotta- och ungdomsverksamhet inom försvaret. Det har skett samarbeten av betydande omfattning inom exempelvis bevarandeområdet. ger t.ex. regelbundet rådgivning till andra museer i frågor om skadedjursbekämpning och om samlingar. Samdok- och Fotosekretariaten vid ger viktiga bidrag till samordningen av museernas verksamhet beträffande samtidsdokumentation och fotografi. i har pågående inventeringar av samlingar i länsmuseer och andra mindre museer. Arbetets museum har påbörjat projektet om ett bättre liv, som behandlar aspekter på industrisamhället, i samverkan med arbetslivsmuseer, invandrarföreningar, studieförbund m.fl. Många andra utbyten och samarbeten med olika parter har skett inom ramen för regeringens satsning på industrisamhällets kulturarv. De centrala museerna bedriver alla någon form av kunskapsuppbyggnad och forskningsverksamhet. Statens museer för världskultur har exempelvis utvecklat en forskningsutbildningskurs kring , i samarbete med bl.a. . Forskningsresultaten presenteras vanligen genom utställningar, föreläsningsserier och publikationer. Många museer har för kunskapsuppbyggnaden ett omfattande och aktivt samarbete med universitet och högskolor samt med övriga kulturinstitutioner. har genom sin omfattande forskning en särställning bland museerna. (Se vidare anslaget 28:37 Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet). Museerna och Riksutställningar är engagerade i ett flertal internationella samarbetsprojekt och nätverk. Samverkan med andra har prioriterats. Riksutställningars internationella samarbete, framförallt inom konstområdet, har blivit alltmer omfattande. Myndighetens utställningsproduktioner har visats av 18 arrangörer utanför landet, främst i övriga . Flera museer har ett internationellt samarbete även utanför . Statens museer för världskultur har t.ex. ett brett internationellt kontaktnät och fungerar också som samordnare för olika internationella museinätverk. har haft ett erfarenhetsutbyte inom pedagogik med ett konstmuseum i . Även har ett väl uppbyggt samarbete med ett afrikanskt museum (i ) genom den svenskafrikanska samarbetsorganisationen , i vilken ytterligare ett flertal museer är engagerade. Regeringen gör bedömningen att museerna och Riksutställningar genom sin verksamhet arbetar i enlighet med de kulturpolitiska målen på ett tillfredsställande sätt. Den religiösa mångfalden i vårt samhälle liksom intresset för etiska och existentiella frågor innebär ett ökat intresse av och förväntningar på insatser från trossamfunden. Den verksamhet som trossamfunden driver bidrar till att fylla framför allt de religiösa behoven och till att ge den enskilde en grundläggande identitet samt social och kulturell gemenskap. har trossamfundens insatser i krissituationer uppmärksammats i allt större utsträckning i olika sammanhang. Trossamfunden fyller genom sin verksamhet en viktig funktion i samhället. Det statliga stödet till trossamfund bidrar till att främja den religiösa mångfalden i landet och till att skapa förutsättningar för samfunden att driva en aktiv och långsiktigt inriktad religiös verksamhet i form av gudstjänst, själavård, undervisning och omsorg. De åtta tidsbegränsade nationella uppdragen uppfyller enligt regeringens bedömning syftet att ta tillvara kunnande och idéer från hela landet för att bidra till utveckling och förnyelse inom olika delar av kulturområdet. Länskonstnärernas arbete består i att sprida, stimulera och öka kunskapen om konst och kultur. när systemet med länskonst- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 närer infördes har dessa utifrån respektive region men också utifrån egna, personliga förutsättningar, byggt upp många nya verksamheter och blivit nyckelpersoner i regionernas utvecklingsverksamhet. har bidrag utgått till 29 länskonstnärer. De projekt som beviljats stöd i syfte att främja funktionshindrades deltagande i kulturlivet, har en god spridning såväl geografiskt som inom de olika konstområdena. Projekten har även en god spridning inom de olika delområden (kultur i vård och omsorg, kulturinstitutionerna, folkbildning och eget skapande, litteratur, film och medier) i det handlingsprogram för ökad tillgänglighet till kulturlivet för funktionshindrade som presenterade 1998. Fem av de fjorton projekt som beviljats stöd har speciell barn- och ungdomsinriktning. De statliga insatserna för att främja samisk kultur har varit betydelsefulla. I budgetpropositionen gjorde regeringen bedömningen att det fanns förutsättningar för en ökning av det statliga stödet till samisk teaterverksamhet via med till totalt . Det statliga stödet förenades med villkor om medfinansiering från berörda kommuner och landsting. har endast betalat ut till samisk teaterverksamhet med motiveringen att medfinansieringen varit otillräcklig. Det samarbete som och bedriver inom ramen för uppdraget kultur i skolan har resulterat i bl.a. att Statens skolverks regionala verksamhet och länskonstnärerna söker samarbete. Regeringen bedömer att detta är av stor betydelse för det fortsatta utvecklingsarbetet både när det gäller kultur i skolan och det kulturpedagogiska arbetet. finns Kulturnät permanentat inom . Den viktigaste uppgiften för Kulturnät har varit att samla och strukturera länkar till kulturutbudet på Internet. finns det över 5 000 länkar till svensk kultur. De 64 projekt som beviljades bidrag inom ramen för stödet till kultur i arbetslivet var väl fördelade över såväl konstområdena som över landet. Regeringen bedömer att bidraget till kultur i arbetslivet har haft betydelse för att främja en bred kulturverksamhet med arbetsplatsen och arbetsgemenskapen som centrum. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Regeringen anser det angeläget att ytterligare tillgodose behovet av kulturprojekt i arbetslivet. Sammanfattningsvis bedömer regeringen att Statens kulturråds bidragsgivning har haft stor betydelse för kulturlivets utveckling, framför allt för verksamheter på regional och lokal nivå och inom organisationslivet. Viktiga kulturprojekt har genomförts med hjälp av statliga bidrag och en betydelsefull kulturverksamhet utanför kulturinstitutionerna har kunnat fortleva i betydande utsträckning. Även de statliga insatserna för att stärka det internationella kulturutbytet har haft positiv effekt på utvecklingen. Medlen inom verksamhetsområdet används för forsknings- och utvecklingsprojekt inom Statens kulturråds, ansvarsmuseernas, , och Språk- och folkminnesinstitutets ansvarsområden. Vidare används medel för grundforskning inom naturvetenskap vid . De myndigheter som får bidrag för forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet har fortsatt att behålla och vidareutveckla kvaliteten på forskningen. Myndigheternas kunskaps- och forskningsstrategier visar att myndigheterna överlag har utarbetade strategier och program för hur forskning och utveckling skall bedrivas. , och har på regeringens uppdrag även redovisat långsiktiga planer för användningen av sektorsforskningsmedlen (dnr Ku2001/1628, 1888/Ka, Ku2001/1697/Ko). Flera av myndigheterna har ett etablerat nationellt och internationellt samarbete med universitet, högskolor och andra myndigheter. EU:s femte ramprogram har även medfört ökade nationella och internationella kontakter. Regeringen bedömer att det forsknings- och utvecklingsarbete som bedrivits har en mycket stor betydelse för området. Regional fördelning av statens stöd till kultur Ett av målen för den nationella kulturpolitiken är att verka för att alla får möjlighet till delaktighet i kulturlivet och till kulturupplevelser. Detta innebär bl.a. att kulturpolitiken skall främja ett rikt kulturutbud i hela landet och skapa möjligheter för kulturutbyte mellan olika regioner. Alla skall ha möjlighet att uppleva kultur och ägna sig åt eget skapande oberoende av var de bor. Medlen för att uppnå detta mål är flera. Förutom de satsningar som görs av stat, landsting och kom- muner har t.ex. radio och TV i allmänhetens tjänst en viktig roll som kulturbärare. Även informationstekniken utnyttjas för att göra kulturen tillgänglig i hela landet. En av huvudfrågorna vid beslut om nya statliga satsningar inom kulturområdet gällde uppbyggnaden av kulturens infrastruktur i hela landet. Nya stödformer infördes för regionala och lokala kulturinstitutioner som ett komplement till statens insatser för bl.a. nationalscenerna och de centrala museerna. Den kulturella infrastrukturen är en viktig bas för regionernas kulturliv och för värnandet av kulturarvet. Statens bidrag till regionala teater-, dans- och musikinstitutioner, länsmusikverksamhet, regional biblioteksverksamhet, regionala museer, regional arkivverksamhet och länskonstnärer syftar bl.a. till att möjliggöra en mångsidig kulturverksamhet av hög kvalitet; att ge varje medborgare en god tillgång till scenkonst, musik, böcker och information; att stödja museerna i deras uppgift att samla in, bearbeta och förmedla kunskap om regionens kulturarv, dess konstutveckling samt om samhället och miljön i övrigt samt att sprida, stimulera och öka kunskapen om konst och kultur, inte minst bland barn och ungdomar. I samband med kulturpolitiska beslut aktualiserades frågan om fördelningen av det statliga kulturstödet till storstadsområdena och till övriga delar av landet. gav regeringen till känna att det var motiverat med en skyndsam utredning som omfattar samtliga områden där staten ger stöd till kulturinstitutioner (prop. 1996/97:3,bet. 1996/97: KrU, rskr. 1996/97:129). Resultaten av utredningen borde läggas till grund för statsmakternas ställningstagande till principerna för fördelningen av stöd till den regionala och lokala kulturen. Regeringen har i de senaste budgetpropositionerna redovisat resultaten av det pågående kartläggnings- och analysarbetet inom både myndigheter och . I budgetpropositionen redovisade regeringen den regionala fördelningen i en ny struktur och sin analys och bedömning av de redovisade förhållandena. Regeringens slutsats var att analysen inte föranledde några förändringar i principerna för fördelningen av statsbidrag till regional och lokal kultur men att insatser fortlöpande bör göras för att bättre sprida de statliga kultursatsningarna i landet. välkomnar i sitt betänkade 2000/2001:KrU1 regeringens redovisning och analys och påpekar värdet av att det nu finns början på en serie rapporter, redovisningar och analyser från myndigheter och institutioner som kan läggas till grund för regeringens redovisning till . Utskottet lyfter även fram värdet av en årlig redovisning och analys av den regionala fördelningen av de statliga insatserna på kulturområdet som gör det möjligt att följa utvecklingen . Utskottet efterfrågar i det fortsatta utvecklingsarbetet jämförelser över tiden av hur statens, landstingens och kommunernas insatser utvecklas, och att även bidrag från andra statliga sektorer och från EU vägs in i den regionala analysen. har regeringens uppdrag att kartlägga och analysera det regionala utfallet av myndighetens verksamhet samt att sammanställa och analysera motsvarande redovisningar från vissa andra myndigheter och institutioner inom ansvarsområde. Vidare skall redovisa resultatet av det fortsatta utvecklingsarbetet med att analysera det regionala utfallet av statens stöd till kultur. har till regeringen redovisat utfallet (dnr Ku2001/1691/Ko). Utifrån detta underlag har regeringen gjort följande analys. Statens insatser inom kulturområdet har både en lokal, regional, nationell och internationell inriktning. Myndigheterna och de centrala institutionerna inom kulturområdet har alla ett nationellt ansvar inom sina respektive områden. För flera av dessa är det endast en del av verksamheten som har regionalt mätbara inslag och det regionala inslaget varierar dessutom starkt i sina praktiska uttryck. Regeringen har därför valt att i sin analys dela in statens insatser i fyra kategorier. Den första kategorin avser nationella verksamheter där publiken och användarna, oavsett hemort, har samma tillgång till kulturutbudet, men där regionen där verksamheten är lokaliserad kan ha vissa fördelar, t.ex. i fråga om sysselsättningstillfällen. Exempel på sådana insatser är stöd till litteraturutgivning, tidskriftstöd, bidrag till riksorganisationer samt verksamheten vid ett flertal myndigheter vilka huvudsakligen är lokaliserade till . Regeringens bedömning av det regionala utfallet av statens insatser inom denna kategori är att de flesta nationellt inriktade verksamheterna visserligen geografiskt är belägna i 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 län men att den verksamhet som bedrivs kommer hela landet till godo. Den andra kategorin avser nationella verksamheter där publiken och användarna på den aktuella orten har bättre tillgång till kulturutbudet än man har i landet i övrigt, t.ex. de centrala museerna, arkiven och nationalscenerna. Flertalet av dessa nationella institutioner är belägna i . Ett antal institutioner har dock verksamheter i flera län, såsom och landsarkiven, samt vissa museer. Vad gäller och landsarkiven bedrivs verksamhet i nio län. av forskarbesöken och av antalet utställningar sker utanför . Nationalscenerna har i sina regionala analyser bl.a. redovisat antalet föreställningar i utanför . av och av Operans föreställningar ägde rum utanför . Detta är ändå mer än en fördubbling jämfört med föregående år. Föreställningarna sågs av av publiken i vilket även det är en ökning jämfört med föregående år. Nationalscenernas möjligheter att turnera begränsas av deras uppdrag att hålla en stor repertoar av material- och personalkrävande produktioner. Det förekommer dock ett nära samarbete med bl.a. reseföretag som erbjuder paketresor i kombination med rabatterade biljetter till nationalscenerna. sommarföreställningar har också regelmässigt en mycket stor andel besökare från övriga landet. Av stor betydelse är att nationalscenernas utbud görs tillgängligt för en bred publik i hela landet genom att deras föreställningar sänds i radio eller visas i TV, ett samarbete som ökat. Regeringens bedömning av utfallet inom den andra kategorin är att de flesta nationellt inriktade verksamheterna visserligen geografiskt är belägna i men att den verksamhet som bedrivs kommer hela landet till godo i olika former. Den tredje kategorin avser regionala och lokala uppgifter och verksamheter som kulturpolitiskt huvudsakligen är motiverade för kulturlivet i en region eller centrala insatser som till stor del förbrukas regionalt och lokalt inom en kulturinstitution, kommun eller annan organisation, t.ex. bidrag till regionala och lokala kulturinstitutioner samt verksamheten vid Riksutställningar, Svenska rikskonserter och . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Riksutställningar redovisar högsta antalet bokningar och visningsdagar i och . Med turnerande utställningar nåddes av landets kommuner, vilket är en ökning jämfört . Svenska rikskonserter redovisar att av statsbidraget gick till regional verksamhet, vilket är en liten ökning jämfört med Flest antal konserter hölls liksom i (inkl. konsertsalen 11). Även redovisar ett mycket stort antal föreställningar i (612 st inkl. ), se tabell nedan. Flest barn- och ungdomsföreställningar hade , och . Tabell 4.3 Regionalt utfall för , Riksutställningar och Svenska rikskonserter 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Vad gäller bidragsgivningen kan följande konstateras. Sammanlagt uppgick det bidrag som betalade ut till (inkl. medel som fördelas av respektive regionförbund i de tre län där regional försöksverksamhet pågår). var av bidragen från regionala (bl.a. bidrag till regionala och lokala kulturinstitutioner), nationella (bl.a. litteraturstöd och bidrag till riksorganisationer) Tabell 4.4 Procentuell fördelning av vissa bidrag och internationella (bl.a. bidrag för gästspel utomlands). I tabellen nedan redovisas den regionala fördelningen av och bidrag. Dessutom redovisas den regionala fördelningen av bidrag och stipendier, bokhandelsstödet, stöd till regionala resurscentrum för film samt stödet till trossamfunden. Som referens anges i tabellen nedan de olika länens andel av rikets totala folkmängd. * Län med regional försöksverksamhet. Bidragsmedel som fördelats av via regionförbunden ingår. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Vad avser regionala bidrag gick den största bidragssumman till (ca ), län (ca ), (ca ) och (ca ). Omräknat till kronor per invånare fick det största bidraget (per invånare).