prop · GO031D12 · 2001-01-01 00:00:00 — Däremot har förmågan förbättrats i de län där ledningsplatser har färdigställts. Robusta system för kommunikation vid höjd beredskap är en förutsättning för att ledning skall kunna utövas. Överstyrelsen har fortsatt den tekniska utvecklingen av ledningsstödssystemet (Effektiv ledning från vision till realitet). Den ursprungliga budgeten som ÖCB redovisat avseende inkluderade inte kostnader för drift och förvaltning. I årsredovisningen har ÖCB angett att den totala kostnaden för perioden /95 har varit . Vidare framgår det av årsredovisningen att utvecklingen av blev dyrare än beräknat. inledde ÖCB införandet av i de fyra kärnkraftslänen , , och . Beroende på vissa programmeringsfel var inte i drift så som ÖCB hade planerat. Kommunikationsdelen av systemet slutade att fungera efter en tids användning. Upptäckta fel rättades och verifierades efter hand fram till den slutliga leveransen . Överstyrelsen framhåller i en skrivelse att systemet nu fungerar och att inga särskilda åtgärder längre behöver vidtas för att säkerställa driften. har införts även i , och . Arbetet med att införa i resterande län och kommuner fortsätter enligt plan . Ledningsförmågan kommer därmed att höjas gradvis, menar myndigheten. Beredskapen inom funktionen Civil ledning vad avser besluts- och ledningsförmågan vid inträffade NBC-händelser bygger på de resurser som byggts upp för att möta ett väpnat angrepp enligt 1992 och försvarsbeslut. Detta innebär bl.a. att de regionala ledningsplatser som finns och som byggs i prioriterade områden har särskilt skydd. Kompletterande utbildning av andra utöver nyckelpersonal är f.n. planerad att genomföras . Länsstyrelserna har en viktig roll vad gäller de regionala nätverken. I flera fall har de utvecklat ett aktivt säkerhetssamarbete med kommuner, myndigheter och näringsliv i sin region. Länsstyrelsernas egna förberedelser inför IT-omställningen 2000 har medfört att deras beredskap och ledningsförmåga har förbättrats då länsstyrelserna har gått igenom viktiga system och beredskapsplaner för sin verksamhet. Överstyrelsen hade inför skiftet till 2000 till uppgift att stödja länsstyrelsernas förberedelser och att samordna den regionala lägesrapporteringen till regeringen. Ett stort antal nätverk och samarbetsmönster skapades för att lösa problemen inför 2000-skiftet. Överstyrelsen har i en rapport till regeringen redovisat att inom den verksamhet som länsstyrelserna bedriver på området civilt försvar kan nedprioriteringar av väsentliga uppgifter komma att ske om inte trenden med personella neddragningar bryts. Överstyrelsen anser att utvecklingen med nya sårbarheter och hot medför att det sammantaget ställs ökade krav på sakområdet. Överstyrelsen anser att länsstyrelserna, för att kunna tillgodose dessa krav som de personella resurserna minskar, måste ha en organisatorisk flexibilitet och kompetensutveckla sin personal. Överstyrelsen kommer att fortsätta att följa utvecklingen inom verksamhetsområdet. Överstyrelsen bedriver ett projekt med ett långsiktigt stöd till länsstyrelserna i syfte att förbättra kommunernas beredskap, det s.k. . En ledningsanalys har genomförts som en första etapp, vilket har lett till revidering och uppdatering av lednings- och informationsplaner i kommunerna. Gränssättande för funktionens förmåga är väl fungerande elförsörjning, telekommunikationer, säkra datasystem samt skyddade ledningsplatser. har 98 avtal tecknats med kommunerna för bidrag till reservanordningar för kommunalteknisk försörjning. Därmed har totalt av landets kommuner fått bidrag. Dessa åtgärder har lett till att sårbarheten i den kommunaltekniska försörjningen har minskat, främst då det gäller reservel. Civilbefälhavarna har genomfört verksamhet inom funktionen i form av operativ planering, utbildning och övning . Detta har medfört att förmågan inom funktionen och i den civila ledningsorganisationen i allt väsentligt kunnat bibehållas. Verksamheterna övning och utbildning har präglats av att bidra till en högre beredskap inför skiftet till 2000 vilket också uppnåtts. har vidare arbetet med utbyggnaden av ledningsplatserna hos länsstyrelserna fortsatt. Den operativa planeringen har varit begränsad till följd av omställningsarbetet inom Försvarsmakten och koncentrerats till arbete med den pågående omställningen av ledningsorganisationen. har vissa förberedelser vidtagits för kommande nedläggning i enlighet med beslut (prop. 1999/2000:30, bet. 1999/2000:FöU2, rskr. 1999/2000:168). Vid utgången av 1999 bedömdes att funktionen hade en icke godtagbar förmåga i både nuvarande och ett förändrat omvärldsläge. Vid utgången av 1998 bedömdes att funktionen hade en godtagbar förmåga i nuvarande omvärldsläge men icke godtagbar förmåga i ett förändrat omvärldsläge. Syftet med funktionen Försörjning med industrivaror är att verksamheten skall bedrivas så att produktion av varor och tjänster möjliggörs inför ett angreppshot med iståndsatta styrkor. Grunden för funktionens verksamhet utgörs av de resurser näringslivet förfogar över i fred samt de beredskapsförberedelser som genomförs för att komplettera dessa resurser. Den säkerhetspolitiskt positiva utvecklingen gör att förutsättningarna för funktionen fortsätter att förändras. Överstyrelsen har arbetat med att förändra verksamheten inom försörjningsberedskapen. Utförsäljningen av beredskapslagrade rå- och insatsvaror har fortsatt i syfte att uppnå målet att minska beredskapslagrens bokförda värde med senast vid utgången av innevarande försvarsbeslutsperiod. Överstyrelsen utför även inom ramen för uppdragsverksamheten utförsäljning av varor ur Social-styrelsens beredskapslager. Gränssättande för funktionens förmåga är, utöver väl fungerande elförsörjning och telekommunikationer samt säkra datasystem, den internationella integrationen, som bl.a. genom medlemskapet i EU har gått långt då det gäller det svenska näringslivet och industrin. Inom flera branscher är beroendet av import av rå- och insatsvaror, specialkomponenter och reservdelar mycket stort. Tillverkning i sker ofta endast i smala, specialiserade segment. som specialiseringen ökar och ledtiderna minskar, ökar sårbarheten hos samhällsviktiga företag. Allt fler storföretag effektiviserar verksamheten bl.a. med virtuella marknadsplatser, och elektronisk handel på Internet. Beroende av IT ökar i och med att företagen söker minska sin sårbarhet bl.a. genom ökad satsning på omvärlds- och marknadsanalyser. Medlemskapet i EU kan emellertid medföra förbättrade förutsättningar för funktionen genom den gemensamma marknaden. Utvecklingen och den förändrade inriktningen av funktionens verksamhet medför att ÖCB även framöver behöver intensifiera arbetet med att bygga upp nätverk med viktiga företag och organisationer i syfte att tidigt få signaler om förändringar på marknaden så att olika beredskapsåtgärder hinner vidtas. Antalet beredskapsavtal har minskats från 100 till 40. Ett 20-tal nya samarbetsavtal har tecknats och ÖCB har vidare lagt ner ett omfattande arbete på reducering av antalet s.k. K-företag. I och med att beredskapsavtal avslutas eller omvandlas samt att beredskapslager säljs ut ökar dock sårbarheten inom funktionen. Utveckling av metoder för omvärldsbevakning, där samarbetsavtalen är en viktig del, ökar emellertid förmågan att anpassa beredskapen till en förändrad hotbild, menar ÖCB. har ÖCB inriktat arbetet främst på kemi-, elektronik- och verkstadsområdena. Kontakten med näringslivet är viktig för funktionens förmåga. Överstyrelsen har genomfört kurser tillsammans med i syfte att aktörerna inom funktionen skall ha en god kunskap om försörjningsfrågor. Ett stort antal risk management-analyser har genomförts i syfte att identifiera sårbarheten hos för samhället viktiga företag. Analyserna är betydelsefulla för försörjningsberedskapen i samband med anpassningsproduktion. För att underlätta samordningen av beredskapsarbetet inom försörjningsområdet på regional nivå har funktionen bl.a. ansvarat för en konferens, vilken genomfördes tillsammans med , och Transportenheten vid ÖCB. Internationella samarbetsavtal har anpassats till den nya inriktningen, bl.a. de bilaterala avtalen med och . De har bidragit till positiva effekter inom funktionen för erfarenhetsutbyte angående beredskapsåtgärder. Överstyrelsen genomförde 1999 en konferens i inom ramen för Partnerskap för fred och som lyder under (). Vid utgången av 1999 bedömde ÖCB att funktionen hade en godtagbar förmåga i nuvarande omvärldsläge men en icke godtagbar förmåga i ett förändrat omvärldsläge. Vid utgången av 1998 bedömdes att funktionen hade en icke godtagbar förmåga både i nuvarande och i ett förändrat omvärldsläge. Verksamheten inom funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst skall bedrivas så att skador till följd av krigshandlingar förhindras eller begränsas i första hand vad gäller människor och i andra hand vad gäller egendom och miljö. Planeringen inom funktionen har bedrivits så att åtgärder som bedöms kunna uppskjutas till ett anpassningsperiod har identifierats och inplanerats. Vad avser ledning och samband finns 108 räddningscentraler som täcker behovet hos 147 kommuner. Det totala behovet av räddningscentraler bedöms av uppgå till 210-220 anläggningar. Lednings- och sambandsutredningar har genomförts i 36 kommuner och kommunalförbund. Samtliga kommuner har tillgång till fungerande sambandssystem. Teknikutvecklingen inklusive framtagandet av nya standarder gör dock att det finns ett stort behov av att modernisera systemen. Sammanlagt finns nu ca 4 500 totalförsvarspliktiga räddningsmän färdigutbildade för placering i varav 1 207 utbildats . Det totala behovet uppgår enligt försvarsbeslut till 15 000 totalförsvarspliktiga räddningsmän. har emellertid inte uppfyllt det angivna målet enligt prop. 1998/99:74 att utbilda 1 400 totalförsvarspliktiga för räddningstjänst . Anledningen till detta är att om () skall hinna mönstra tillräckligt antal totalförsvarspliktiga räddningsmän krävs att gör sina beställningar i förväg vilket enligt varit svårt utifrån de förutsättningar som gäller. Totalt finns nu ca 2 700 färdigutbildade beredskapsmän för krigsplacering i varav 1 506 utbildats . Målet att utbilda 1 600 bered- skapsmän har inte uppnåtts. Anledningen är även här att beställningarna varit något sena vilket medfört att TPV inte hunnit mönstra tillräckligt antal totalförsvarspliktiga bered- skapsmän. bedömer att kvaliteten på civilpliktsutbildningen kan höjas ytterligare för att vara ett mer attraktivt val vid mönstringen. Anskaffning av räddningstjänstmateriel genomförs enligt fastlagd plan i enlighet med försvarsbeslut vilket innebär att fördelar räddningstjänstmateriel som överlämnas till kommunerna för att de i krig skall kunna hantera ett visst antal typskador. Angivande av typskador är en metod att beskriva olika situationer som räddningstjänsten skall kunna hantera. Antalet typskador har dock reviderats till ett lägre antal i den mål- och riskanalys som slutfördes . Brister noteras dels för materiel för att hantera oexploderad ammunition, dels för materiel för skydd mot kemiska stridsmedel. Viss övertalig materiel avvecklas och avvecklingen förväntas kunna slutföras . Utvärdering av kommunernas hantering av den statliga utrustningen har genomförts av i 26 kommuner. Inga stora brister har upptäckts. bedömer att kommunerna vårdar och förvarar den statligt ägda utrustningen på ett bra sätt. Arbetet med att införa ett nytt system för skyddade utrymmen har fortsatt med inventering och registrering av lokaler i ett mindre antal kommuner. Arbetet har dock nedprioriterats. har 22 300 nya platser färdigställts. Kostnaden för skyddsrum och skyddade utrymmen har uppgått till varav skyddsrumsbyggnationen har uppgått till . Enligt den nya mål- och riskanalysen uppgick bristen på skyddsrumsplatser till ca 35 000 platser. Totalt finns ca 7,2 miljoner platser. Ett nytt manöversystem för varning utom- hus har installerats i fem län. Upphandling för resterande län pågår. Installationen förväntas vara klar . Avtal har tecknats med om underhåll och avveckling av det gamla manöversystemet. Vid utgången av 1999 bedömde att funktionen hade en icke godtagbar förmåga i både nuvarande och ett förändrat omvärldsläge. Vid utgången av 1998 bedömde Styrelsen för psykologiskt försvar (SPF) att funktionen hade en godtagbar förmåga i både nuvarande och ett förändrat omvärldsläge. Syftet med verksamheten inom funktionen Psykologiskt försvar är att en snabb och korrekt nyhetsförmedling och en konkret och fullständig myndighetsinformation säkerställs genom en god och anpassningsbar informationsberedskap. Förmågan inom funktionen Psykologiskt försvar är beroende av att informationsberedskapen är god inom centrala, regionala och lokala myndigheter, bl.a. när det gäller förekomst av befattning som informationsansvarig, upprättande och vidmakthållande av planer för informationsberedskap samt övningsverksamhet. Även beredskapsläget inom medieområdet och hos frivilliga försvarsorganisationer är av stor vikt för att SPF skall kunna verka för att funktionsmålen uppnås. har SPF genomfört översyner och uppdateringar av befintliga planer och åtgärdslistor avseende myndighetens egen organisationsberedskap. Styrelsen har genomfört studier avseende hur olika medborgargruppers rätt till information tillgodoses, hur medborgarna skaffar sig information och kunskap, hur informations- och kommunikationssystem kan utnyttjas i fientliga avsikter. Studier har också genomförts där Styrelsen har följt svensk opinionsutveckling av betydelse för det psykologiska försvaret samt studier där inriktningen har varit att följa företeelser i samhället som kan undergräva medborgarnas förtroende för samhällsordningen, landets ledning, samhällsorgan och medier. Myndigheten har deltagit i arbetet inför skiftet till 2000 genom att ha medverkat i olika referensgrupper samt genom beredskapsdagar, konferenser och seminarier på lokal, regional och central nivå. Styrelsen har analyserat beredskapen inom mediaområdet och utfört studier om sårbarheter i digital radio och TV, samt påbörjat arbetet med en datorstyrd interaktiv multimedieutbildning avseende hantering av informa-tion vid krissituationer. Myndigheten anger att den tillsammans med andra totalförsvarsmyndigheter medverkat till en förbättring av allmänhetens kunskaper om totalförsvaret, varvid SPF särskilt inriktat sig på information till ungdomar genom deltagande i ungdomsprojekt samt genomfört utbildningar med elever från gymnasiet. Vid utgången av 1999 bedömde SPF att funktionen hade en godtagbar förmåga i både nuvarande och ett förändrat omvärldsläge. Vid utgången av 1998 bedömde () att funktionen hade en godtagbar förmåga i både nuvarande och ett förändrat omvärldsläge. Funktionen syftar till att under höjd beredskap snabbt kunna ge skydd åt totalförsvarsviktiga anläggningar, kunna upprätthålla allmän ordning och säkerhet i samhället och kunna lämna allmänheten skydd och hjälp. har flera funktions- och ledningsövningar genomförts. Behovet av skyddade ledningsplatser inom funktionen har fortsatt att kartläggas och beredskapsplan- läggningen har inspekterats vid två polismyndigheter. Inom den särskilda beredskapspolis- organisationen har 638 civilpliktiga utbildats. beviljade uppskov för av de civilpliktiga. Det har enligt RPS påverkat antalet utbildade på ett olyckligt sätt. Trots det bedömer RPS att utbild- ningsnivån är tillräcklig för att nå det mål om 1 500 utbildade civilpliktiga till den särskilda beredskapspolisorganisationen vid utgången av 2001 som anges i propositionen 1998/99:74. Själva utbildningen har bedrivits med goda resultat, väl motsvarande de krav som ställts. Ledningsförmågan har stärkts genom att vissa polismyndigheter anslutits till försvarets telenät. Beredskapsförmågan påverkas av de begränsade möjligheterna till ledning från skyddade ledningsplatser. Polismyndigheterna bedöms ha tillgång till skyddade ledningsplatser . Bland övriga gränssättande faktorer nämner RPS att flera myndigheter ännu inte har tillgång till avbrottsfri el- och teleförsörjning och att ca 3 000 poliser saknar militär grundutbildning. Vid utgången av 1999 bedömde RPS att funktionen hade en godtagbar förmåga i både nuvarande och ett förändrat omvärldsläge. Hälso- och sjukvård m.m. Vid utgången av 1998 bedömde (SoS) att funktionen hade en godtagbar förmåga i både nuvarande och ett förändrat omvärldsläge. Funktionen syftar till att hälso- och sjukvård, socialtjänst, miljö- och hälsoskydd samt smittskydd skall bedrivas så att under höjd beredskap varje skadad eller sjuk ges medicinskt acceptabel behandling och vård, de grundläggande livsbetingelserna tryggas samt att smittspridning och uppkomst av epidemier så långt möjligt förebyggs och att verkningarna av radioaktivt nedfall begränsas. Funktionen bygger i huvudsak på de resurser som landstingen och kommunerna förfogar över i fred samt de beredskapsförberedelser som vidtar för att komplettera dessa resurser. Vid angreppshot i nuvarande omvärldsläge skall skadade och sjuka ges behandling och vård med fredskatastrofbered-skapsresurser. skall liksom miljö- och hälsoskyddet kunna fungera med fredsorganisationens resurser. För angreppshotet skall genomgående finnas fredstida uthållighet. Vid angreppshot på lång sikt skall funktionen kunna anpassa verk- samheten till ändrade krav på kapacitet, uthållighet och omställningsförmåga. Faktorer som påverkat funktionens förmåga är således den omstrukturering som hälso- och sjukvården genomgår med bl.a. minskade vårdplatser. Andra faktorer som påverkar området är NBC-hot, förändringar i ledningsstrukturen på såväl civil som militär sida, personalens kompetens samt beroendet av fungerande infrastruktur som elförsörjning, telekommunikationer och IT. har , utifrån de nya planeringsförutsättningarna, arbetat med att avveckla huvuddelen av beredskapslagren enligt en särskild avvecklingsplan. Avvecklingen är förenad med kostnader såväl för transporter som för försäljning och destruktion. De ändrade förutsättningarna har också medfört att en för funktionen nödvändig uppbyggnad av kunskapscentra har påbörjats inom områden som katastrofmedicin och strålningsmedicin vid katastrofer. Vidare inrättas ett högrisk-laboratorium för hantering av extremt smittsamma sjukdomar. Uppbyggnad av resurser för diagnos, vård och transport av patienter med höggradigt smittsamma sjukdomar har också fortsatt. Insatser på området ledning och samband innebär att förutsättningar har skapats för ett nationellt IT-baserat ledningssystem för akuta sjukvårdsinsatser, vilket betyder en ökad ledningsförmåga för funktionen Hälso- och sjukvård. Förutsättningar har vidare skapats för en ny regional planering inom hälso- och sjukvården avseende väpnat angrepp. Vidtagna åtgärder för den tekniska funktionssäkerheten innebär en kontinuerligt ökad förbättring av sjukhusens reservkraft-, reservvatten- och reservvärmeförsörjning. Centrala utbildningar med drygt 400 deltagare har genomförts inom områden där personal med specialkompetens behövs. Uppdrag har getts till att analysera behovet av förändringar i hälso- och sjukvårdens planering med anledning av statsmakternas beslut om beredskap mot svåra påfrestningar på samhället i fred. Bidrag har lämnats till sjukvårdshuvudmännen för utbildning inom beredskapsområdet (har genomförts) samt till frivilligorganisationerna för olika utbildningsinsatser. Planeringsinriktningen "Kärntekniska olyckor och katastrofer med radioaktivt utsläpp -Medicinskt omhändertagande" har färdigställts. En inom miljö- och hälsoskydd har även utarbetats. Åtgärder har vidtagits för att även under störda förhållanden skall kunna bedriva totalförsvarsviktig verksamhet från fredsarbetsplatsen. Vid utgången av 1999 bedömde att funktionen hade en godtagbar förmåga i både nuvarande och ett förändrat omvärldsläge. Vid utgången av 1998 bedömde () att funktionen hade en icke godtagbar förmåga i både nuvarande och ett förändrat omvärldsläge. Syftet är att verksamheten inom funktionen Telekommunikationer m.m. skall bedrivas så att totalförsvarets behov av teletjänster under höjd beredskap tillgodoses. Funktionen Telekommunikationer m.m. är prioriterad enligt inriktningen försvarsbeslut. Nedtoningen av invasionshotet medför att särskilda satsningar på skydd av telekommunikationer i och är lika angelägna. Det finns dock andra skäl till att satsa på att förbättra transmissionsmöjligheterna till dessa områden. Dels ger den kommersiella utvecklingen inte full tillräcklig säkerhet, dels medför centralisering av tjänster, stödsystem och driftledningar till södra halvan av landet ett ökat behov av säker transmission till dessa områden. har påbörjat optofiberkabelläggning till vissa orter i . När denna slutförts kommer alternativ transmissionsväg att finnas till mellersta . påbörjades arbetet med etablering av operatörer i färdigställda berganläggningar. Detta arbete beräknas pågå ytterligare . En ny berganläggning färdigställdes . Vid utgången av 2001 beräknas alla nuvarande större samhällsviktiga teleoperatörers driftledningar ha utrymme i fullträffskyddade anläggningar dit de kan flytta vid höjd beredskap. Ungefär hälften av de tre GSM-operatörernas växlar kommer att vara fullträffsäkert placerade. Med de nätåtgärder som påbörjats och som kommer att slutföras är sårbarheten i transmissionsnäten på väg att minska i storstäderna. har slutleverans av drygt 1 600 mobila reservkraftverk skett till olika operatörer. Leveransen har minskat sårbarheten vid långa elavbrott. Berörda teleoperatörer har utrett konsekvenserna och kostnaderna för ett införande av ett system som medger prioritering i deras nät. En analys av möjligheterna till intrång i teleoperatörernas styr- och övervakningsnät har genomförts hos ett teleföretag. Analysen har tillsammans med den som genomfördes givit underlag för berörda teleoperatörer att vidta åtgärder för att minska sårbarheten. Åtgärden har effekt även i fredstid. Övningar har genomförts avseende förmågan att snabbt kunna göra hopkopplingar mellan Telias och nät samt mellan Telias och försvarets telenät (FTN). Övningarna har verifierat förmågan att genomföra hopkopplingar. Vidare har PTS inom sitt sektorsansvar arbetat med att följa anpassningsarbetet och regelbundet bedömt eventuella risker för allvarliga samhällsstörningar inom teleområdet. uttalade att 2000-problemet inte medförde någon ökad risk för störningar inom området. Vid utgången av 1999 bedömde PTS att funktionens förmåga att motstå väpnat angrepp i nuvarande omvärldsläge ej var godtagbar. Vid utgången av 1998 bedömde PTS att funktionen hade en godtagbar förmåga i både nuvarande och ett förändrat omvärldsläge. Genom utvecklingen på IT-området kommer betydelsen av postfunktionen för samhällsviktiga funktioner och totalförsvaret att minska. Funktionen är inte gränssättande för totalförsvarets förmåga i de hotsituationer som är aktuella . Konsekvensen av ett avlägset invasionshot är att behovet av att vidmakthålla en särskild fältpostorganisation och driftvärn inom Posten är angeläget. Gränssättande för funktionens förmåga är dels att betalningstjänsten vid postkontoren är beroende av säkra teleförbindelser och därför är sårbar för elavbrott, dels att Postens flyg och landsvägstransporter är känsliga för störningar. har Postens driftvärn övats med resultatet att förmågan att förhindra och försvåra sabotage har vidmakthållits. Totalt har 590 personer deltagit under sammanlagt . Vidare har nyinvestering i reservkraftaggregat i samband med ombyggnad av postterminalen Stockholm- genomförts med resultatet att sårbarheten vid ett eventuellt elbortfall minskat. och Posten har delat på investeringskostnaderna och Posten ansvarar för drift och underhåll. Förmågan att organisera fältpost har vidmakthållits genom utbildning och övning. Vid utgången av 1999 bedömde PTS att funktionens förmåga i nuvarande och i ett förändrat omvärldsläge var godtagbar.