prop · GP031d21 · 2001-09-20 00:00:00 — Regeringens nuvarande huvudsakliga strategi för att nå koldioxidmålet är att begränsa användningen av fossila bränslen och ersätta dem med förnybara energikällor, samt ett effektivare utnyttjande av energin. hade i uppgift att presentera förslag till en samlad svensk strategi och ett åtgärdsprogram som lägger stor vikt vid kostnadseffektivitet. lade kommittén fram sitt slutbetänkande Förslag till svensk klimatstrategi (SOU 2000:23). En expertkommitté har vidare på regeringens uppdrag utrett frågan om möjligheterna att utnyttja Kyotoprotokollets flexibla mekanismer i (SOU 2000:45). Utredaren har även analyserat frågor som ställs i en av EG- kommissionen utarbetad grönbok med förslag 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 till ett EU-system för handel med utsläppsrätter. Även denna expertutredning har presenterat sitt förslag . Kommitténs analyser och förslag bereds i . Underlaget har kompletterats med bland annat tre uppdrag till rörande bilars utsläpp av koldioxid i relation till transportkapacitet, utsläpp av metan från deponier samt styrmedel för att minimera utsläpp av fluorerade gaser. Regeringen avser att återkomma och ytterligare precisera detta mål i en kommande klimatproposition. 3.5.1.2 Insatser utanför politikområdet Inom EU finns en strävan att vidta gemensamma eller samordnade åtgärder som ett komplement till medlemsländernas nationella strategier för att minska utsläppen av växthusgaser, i syfte att säkerställa att åtagandena under Kyotoprotokollet nås. I det syftet har börjat utarbeta en klimatstrategi med konkreta åtgärder. Som ett första steg i detta arbete har man rapporterat arbetet inom ramen för det s.k. Europeiska klimatförändringsprogrammet (European Climate Change Programme, ECCP). har också börjat arbeta med att införa en produktpolitik med syfte att minska energianvändning och utsläpp av farliga substanser från produkter. För att uppnå en balans mellan miljöhänsyn och hänsyn till industrins konkurrenskraft behöver nya styrmedel utvecklas som kompletterar lagstiftning, skatter och subventioner. Re- geringen beslutade därför att utse en förhandlare med uppgift att ta fram underlag och förslag till långsiktiga avtal för en effektiv energianvändning i den energiintensiva industrin och för minskade utsläpp av växthusgaser. Målet är att genom långsiktiga avtal stimulera industrin till att genomföra kostnadseffektiva åtgärder som leder till minskad energianvändning och minskade utsläpp av växthusgaser. Förhandlaren skall rapportera till regeringen . Regeringen avser att återkomma i denna fråga i den energipolitiska proposition som planeras till . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Regeringen har också tillsatt en särskild delegation med uppgift att utveckla ett framtida system för handel med utsläppsrättigheter för koldioxid. Vidare kommer regeringen att lämna fram ett förslag om ett nytt system för att främja förnybar elproduktion i den energipolitiska energipropositionen som avses presenteras för . Inom ramen för det energipolitiska programmet genomförs energipolitiskt motiverade insatser mot klimatförändringar. Dessa insatser avser investeringsprojekt för att minska eller begränsa utsläpp av klimatpåverkande gaser i bl.a. . Projektet bedrivs för att utveckla Kyotoprotokollets flexibla mekanismer. har i ett avtal med beslutat delta tillsammans med andra länder och företag i bankens prototyp för en internationell klimatfond, , som avser genomföra investeringsprojekt. Regeringen föreslår i denna proposition att den redan påbörjade strategin med grön skatteväxling ska fortsätta med bl.a. höjd koldioxidskatt och energiskatt på el som skatterna på arbete sänks. har klimatfrågan inte bara varit en huvudpunkt på dagordningen för EU: s miljöministrar, utan också varit en viktig fråga för stats- och regeringscheferna och utrikesministrarna. Klimatkonventionens parter kunde under det sjätte partsmötet i nå en politisk överenskommelse om Kyotoprotokollet. Klimatkonventionen har därmed fått sitt första steg bekräftat. 3.5.1.4 Analys och slutsatser utsläpp av koldioxid tillhör de lägsta i , räknat såväl per invånare som i förhållande till BNP. svarar för av de globala utsläppen. Det innebär inte att de svenska åtgärderna saknar betydelse. Regeringen anser att skall vara ledande i på att möta utmaningarna genom en kraftfull politik, samt genom att skapa goda förutsättningar för den teknikutveckling som är nödvändig för att förena en minskning av utsläppen med en fortsatt god levnadsstandard och en positiv utveckling för de fattiga länderna. I en särskild klimatproposition kommer regeringen att presentera en åtgärdsstrategi i syfte att minska utsläppen av växthusgaser i . Miljökvalitetsmålet är att luften skall vara så ren att människors hälsa samt djur, växter och kulturvärden inte skadas. Regeringen har i Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130) föreslagit 4 delmål som skall ange inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta konkreta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller halter för svaveldioxid, kvävedioxid och marknära ozon samt minskning av utsläppen av flyktiga organiska ämnen. 3.5.2.1 Insatser inom politikområdet infördes miljökvalitetsnormer för svaveldioxid, kväveoxider och bly. har också normer fastställts för partiklar genom förordningen (2001:527) om miljökvalitetsnormer för utomhusluft. Miljökvalitetsnormer är ett nytt styrmedel i det svenska miljöarbetet som infördes i och med . En miljökvalitetsnorm skall tas fram på vetenskapliga grunder och ange den lägsta godtagbara miljökvalitet som människan eller miljön kan anses tåla. Normer meddelas normalt av regeringen för att miljömål skall uppnås, för att åtgärda miljöproblem i eller för att bestämmelser i vissa EG-direktiv skall kunna genomföras i svensk rätt. Fler miljökvalitetsnormer kommer att antas för luftföroreningar bl.a. för bensen och kolmonoxid. Inom EU har det och 1999 tagits fram två dotterdirektiv till rådets direktiv /62/EG av om utvärdering och säkerställande av luftkvaliteten. De föroreningar som omfattas är svaveldioxid, kväveoxider, partiklar, bly, bensen och kolmonoxid. Arbete pågår med det tredje dot- terdirektivet om ozon och ett fjärde dotterdirektiv om polyaromatiska kolväten (PAH), arsenik och nickel-kadmium. Luftkvaliteten i våra tätorter har förbättrats under . Svaveldioxidhalterna har minskat och ligger långt under gällande miljökvalitetsnormer. Kvävedioxidhalterna i tätorterna har också minskat även om det fortfarande behövs ytterligare minskningar för att miljökvalitetsnormen och miljökvalitetsmålet skall nås. Halterna av ozon, partiklar och cancerframkallande ämnen är alltjämt för höga. 3.5.2.3 Analys och slutsatser Trots de senaste decenniernas minskningar av luftföroreningar behöver luftkvaliteten förbättras för att miljökvalitetsmålet skall nås. Genomförandet av gällande och kommande EU-direktiv om utvärdering och säkerställande av luftkvaliteten kommer att medföra en successivt förbättrad luftkvalitet. Genomförandet av de åtgärder som regeringen föreslår i miljömålspropositionen för att uppnå de föreslagna delmålen ger ytterligare förutsättningar för att nå miljökvalitetsmålet. Miljökvalitetsmålet är att de försurande effekterna av nedfall och markanvändning skall underskrida gränsen för vad mark och vatten tål. Nedfallet av försurande ämnen skall heller inte öka korrosionshastigheten i tekniskt material eller kulturföremål och byggnader. Regeringen har i Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130) föreslagit 4 delmål som skall ange inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta konkreta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller minskad försurning av sjöar, rinnande vatten och skogsmark samt minskning av utsläppen av svaveldioxid och kvävedioxider till luft. För att miljökvalitetsmålet skall nås krävs att utsläppen av försurande ämnen fortsätter att minska i och övriga . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 3.5.3.1 Insatser inom politikområdet redovisade en nationell kalkningsplan för regeringen. Verket har därefter utarbetat och remissbehandlat Allmänna råd och av sjöar och vattendrag som kommer att presenteras . undertecknades det så kallade Göteborgsprotokollet om minskning av utsläpp som bidrar till försurning, övergödning och oxidantbildning inom FN- konventionen om långväga gränsöverskridande luftföroreningar. Inom EU har förlikning uppnåtts om två direktiv inom försurningsstrategin: förslag till och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv /609/EEG om begränsning av utsläpp till luften av vissa föroreningar från stora förbränningsanläggningar (KOM99(611)slutlig) och förslag till och rådets direktiv om nationella utsläppstak av vissa luftföroreningar (KOM99(125)slutlig). Nedfallet av försurande ämnen i har minskat kraftigt . Kalkningsverksamheten har liksom föregående år inriktats på att bibehålla och förbättra pågående kalkningsprojekt. Enligt uppgifter från länsstyrelserna kalkas knappt 7000 sjöar, vilket motsvarar av antalet försurade sjöar i . För sjöytan är motsvarande siffra och i vattendrag kalkas av den totala längden försurade vattendrag. Enligt preliminära uppgifter för har följande resultat uppnåtts. Inom parentes anges motsvarande uppgifter för . Antalet kalkade sjöar är 6 256 (6 561) med en sjöyta av 4 339 (4 021) km2. Kalkade vattendrag uppgår till 13 437 (12 977) kilometer. Kalkningsprogrammets vattenkemiska mål har uppnåtts till 90 (86) procent av sjöytan eller 88 (79) procent av antalet kalkade sjöar och till 83 (80) procent av de kalkade vattendragen. har , via länsstyrelserna, fördelat för kalkning av sjöar och vattendrag. har utnyttjats för den nationella uppföljningen av effekterna av kalkning- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 en och för länsgemensamma projekt som regional samordning, kalkningens databas, kalkningshandbok. 3.5.3.3 Analys och slutsatser Om direktivet om nationella utsläppstak genomförs kommer arealen skog, fjäll och sjöar där den kritiska belastningen för försurning överskrids att minska till . Även om belastningen minskar betydligt kan återhämtningen från försurningen i mark och vatten ta flera decennier. Den nationella kalkningsplanen utgör en god plattform för den fortsatta kalkningsverksamheten. Den av regeringen föreslagna resursförstärkningen och kommande Allmänna råd och bör ytterligare förbättra länsstyrelsernas möjligheter att genomföra den beslutade kalkningsverksamheten på ett optimalt sätt. Miljökvalitetsmålet är att miljön skall vara fri från ämnen och metaller som skapats i eller utvunnits av samhället och som kan hota människors hälsa eller den biologiska mångfalden. Regeringen har i Kemikaliestrategi för Giftfri miljö (prop. 2000/01:65, MJU15, rskr 2000/01:269) och Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130) föreslagit 6 delmål som skall ange inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta konkreta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller kunskap om kemiska ämnens hälso- och miljöegenskaper, miljö- och hälsoinformation om varor, utfasning av särskilt farliga ämnen, fortlöpande minskning av hälso- och miljöriskerna med kemikalier, riktvärden för miljökvalitet för kemiska ämnen samt sanering och efterbehandling av förorenade områden. 3.5.4.1 Insatser inom politikområdet presenterade sin vitbok med en strategi för en framtida kemikaliepolitik. Mot bakgrund av denna antog miljöministrarna vid rådsmötet den slutsatser som anger riktningen för kommissionens fortsatta arbete med den nya lagstiftningen. Vid samma möte antogs slutsatser om en integrerad produktpolitik (IPP). Att minska farliga ämnen i produktionen och spridningen av dessa ämnen genom produkternas användning och kvittblivning är av stor vikt för en hållbar utveckling. Det EU-relaterade arbetet är generellt av stor vikt inom området och också det internationella samarbetet inom och miljöprogram . En viktig insats var det förhandlingsarbete inom som ägde rum under det svenska EU-ordförandeskapet och som resulterade i ett beslut vid om ett uppdrag till att undersöka behovet av en global kemikaliestrategi. Vid samma möte beslutades om en global utvärdering av kvicksilver inom ramen för UNEP-arbetet. har intensiva förhandlingar pågått för att få till stånd en global konvention om långlivade organiska ämnen, s.k. POP:s. Förhandlingarna avslutades med en mellanstatlig konferens i där konventionen undertecknades. Konventionen kommer i ett första steg att omfatta förbud mot produktion eller annan begränsning av tolv kemiska ämnen. Rotterdamkonventionen om PIC- proceduren för vissa farliga kemikalier och pesticider i internationell handel antogs . Konventionen ställer krav på exportanmälan och importgodkännande för vissa kemikalier som är förbjudna eller underkastade stränga restriktioner i ett antal länder. Konventionen omfattar 22 bekämpningsmedel och 5 industrikemikalier. Inom EU pågår arbete med att ratificera konventionen och kommissionen har aviserat att ett förslag till revidering av rådets förordning (EEG) nr 2455/92 av om export och import av vissa farliga kemikalier kommer att presenteras . trädde nya regler i kraft till följd av och rådets direktiv /8/EG av om utsläppande av biocidprodukter på marknaden. Ett utvärderingsprogram för verksamma ämnen inom EU har inrättats men ännu inte börjat att fungera. Jämfört med de tidigare svenska bestämmelserna innebär införandet av biociddirektivet bl.a. att en del nya produkttyper, t.ex. desinfektionsmedel och konserveringsmedel, måste förhandsgranskas innan de får saluföras. Ett systematiskt inventeringsarbete i statlig regi har pågått för att kartlägga förorenade områden. Antalet efterbehandlingsentreprenader finansierade med medel från anslaget för sanering av förorenade områden har varit få på grund av att projekten ännu inte varit tillräckligt förberedda för efterbehandlingsåtgärder. Arbetet har således främst varit inriktat på inventeringar och undersökningar. har arbetet därmed inriktats på att få fram objekt som är klara för åtgärder till i första hand och 2002. Inom det lokala investeringsprogrammet för ekologisk hållbarhet (utgiftsområde 18, anslag E1 Stöd till lokala investeringsprogram) har använts till saneringsprojekt. fick geologiska undersökning regeringens uppdrag att, i samarbete med och länsstyrelserna, göra en nationell kartläggning av områden som förorenats av eller misstänks vara förorenade till följd av statlig verksamhet och där den statliga organisationen eller verksamheten inte längre finns kvar. Uppdraget är ett led i regeringens långsiktiga arbete med att kartlägga och efterbehandla förorenade områden. 3.5.4.2 Insatser utanför politikområdet På efterbehandlingsområdet ansvarar länsstyrelserna bland annat för läns- eller branschtäckande inventeringar, genomförande och stöd när undersökningar utförs och för upprättande av flerårsplaner för efterbehandling. geologiska undersökning (SGU) har ansvar för att förvalta och miljösäkra anläggningar som använts för statens civila beredskapslagring av olja samt det statliga gruvfältet i . Inventeringar och åtgärder på objekt med efterbehandlingsbehov genomförs bl.a. av Försvarsmakten, och Jernhusen. För bekämpningsmedel i jordbruk och trädgårdsnäring har regeringen ställt upp övergripande mål om minskade hälso- och miljörisker i propositionen 1997/98:2 Hållbart fiske och jordbruk. Ett sektors- och myndighets- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 övergripande åtgärdsprogram, med och Kemikalieinspektionen som huvudansvariga myndigheter, pågår för att minska riskerna vid användning av bekämpningsmedel som tar fasta på att kartlägga och kvantifiera riskerna samt att med hjälp av olika åtgärder reducera riskerna. Arbetet inom programmet omfattar såväl förhandsgranskning av bekämpningsmedel som åtgärder för att t.ex. minska den totala användningen, utveckla alternativa bekämpningsmetoder och förbättra hanteringen liksom att öka kunskapsnivån hos användarna. har förhandlingar pågått inom för att få till stånd en global konvention för skadliga ämnen i båtbottenfärger. Konventionen kommer i ett första steg att förbjuda användningen av tennorganiska föreningar i båtbottenfärger. Inom politikområdet Skydd mot olyckor är central förvaltningsmyndighet för frågor om räddningstjänst, landtransport av farligt gods och (fr.o.m. 2001-01-01) brandfarliga och explosiva varor samt central tillsynsmyndighet i det förebyggande arbetet mot allvarliga kemikalieolyckor. I det arbete som pågått som redovisats i Kemikaliestrategi för Giftfri miljö och relaterat till EU:s framtida kemikaliepolicy har det svenska synsättet på kemikalier fått god genomslagskraft. Arbetet för att minska riskerna för skador på människa och miljö från kemiska ämnen i kemiska produkter och andra varor samt biotekniska organismer, bedrivs framför allt inom EU och i hög grad internationellt. De resultat som uppnås inom EU styr den nationella regleringen av utsläppandet av kemiska produkter och varor på marknaden. Även insatserna i det nordiska samarbetet inom kemikalieområdet har i stor utsträckning gällt de frågor som drivs i de internationella organen. har anmält ett förslag till förbud mot användning av bly i ammunition till EU. Handlingsprogrammet för bekämpningsmedel syftar till att fortsätta minska hälso- och miljöriskerna. har riskerna, mätt som ett hälso- och miljöindex, minskat fram 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 till 1995 för att sedan öka något. Ökningen beror på att mängden såld aktiv substans har ökat. Orsaken till ökningen i försåld volym är främst en förändrad grödfördelning till följd av den gemensamma jordbrukspolitiken, samt att kostnaderna för kemisk ogräsbekämpning minskat i förhållande till mekanisk ogräsbekämpning. har regionalisering av efterbehandlingsverksamheten genomförts i stor utsträckning. har anslaget för efterbehandling () intecknats i sin helhet. Anslaget har fördelats till länsstyrelserna som bidragsram för inventeringar/undersökningar (31,) och som bidragsram för förberedelser/åtgärder (29,). I många fall har vidareförmedlat bidraget till berörd kommun. Resterande medel (3,) har använts för utredningar och omkostnader för . Åtgärdsförberedelser pågår för 22 projekt fördelade på 11 län. Ett tiotal kommuner är starkt engagerade i några av dessa objekt. Åtgärder har utförts i sjön i kommun, vid den nedlagda ytbehandlingsanläggningen i kommun och vid en nedlagd kemtvätt i . har regionaliseringen av efterbehandlingsverksamheten genomförts i stor utsträckning. Inom ramen för stödet till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet har åtgärder utförts som avser bl.a. sanering av kvicksilverhaltiga sediment och PCB, kemikalier i jord vid en nickelindustri, arsenikförgiftad mark och en nedlagd skjutbana. 3.5.4.4 Analys och slutsatser För att nå målet Giftfri miljö krävs åtgärder både nationellt och internationellt. Om man skall uppnå huvuddelen av delmålen är insatserna inom EU och i det globala kemikaliearbetet av största betydelse, däribland arbete med en global utvärdering av kvicksilver. I detta sammanhang är kommissionens arbete med att utveckla en ny kemikalielagstiftning av central betydelse, och har en viktig roll för att driva fram en striktare lagstiftning. För att få genomslag för det svenska synsättet i detta arbete krävs ett fortsatt aktivt arbete och insatser från svenska experter och myndigheter. Slutförhandlingar om konventionen som skall reglera skadliga båtbottenfärger kommer att ske . kommer en proposition om ratificering av om långlivade organiska ämnen att lämnas till . Ett antal efterbehandlingsprojekt har genomförts såväl i privat regi som med bidrag från staten, antingen från anslaget för sanering och återställning eller inom det lokala investeringsprogrammet. Om miljökvalitetsmålet skall kunna nås måste antalet åtgärder som genomförs öka såväl i statlig som privat regi. Delmålet innebär att förorenade områden skall vara identifierade och för minst 100 av de områden som är mest prioriterade med avseende på riskerna för människors hälsa och miljön skall arbetet med sanering och efterbehandling ha påbörjats . Minst 50 av de områden där arbete påbörjats skall dessutom vara åtgärdade. För att nå denna målsättning krävs ökad tillgång till utbildad personal och en omfattande utbildningsverksamhet . Antalet saneringsåtgärder som genomförs i privat regi bör öka genom krav med stöd av mot föroreningsansvariga tidigare verksamhetsutövare. Miljökvalitetsmålet är att ozonskiktet skall utvecklas så att det långsiktigt ger skydd mot skadlig UV-strålning. Regeringen har i Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130) föreslagit ett delmål som skall ange inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta konkreta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålet gäller minskning av utsläpp av ozonnedbrytande ämnen. 3.5.5.1 Insatser inom politikområdet har drivit frågan om begränsning av användningen av ozonnedbrytande ämnen både nationellt och internationellt. (1995:636) om ämnen som bryter ned ozonskiktet. Därutöver finns lagstiftning på EU- nivå i och rådets förordning (EG) nr 2037/2000 om ämnen som bryter ned ozonskiktet och globalt i Montrealprotokollet. EG-reglerna har avsevärt skärpts i förhållande till äldre bestämmelser. har som ordförande för tillsammans med kommissionen och , som är ordförande för , initierat och genomfört samtal med och angående ytterligare skärpningar av bestämmelserna i . 3.5.5.2 Insatser utanför politikområdet Försvarsmakten genomför en avvecklingsplan för att minska användningen av ozonnedbrytande ämnen inom försvarssektorn. Användning och utsläpp av ozonnedbrytande ämnen har stadigt minskat både i och internationellt sedan början av 1990- talet. EU har beslutat om en ny och striktare reglering av användning och produktion av ozonnedbrytande ämnen, och rådets förordning (EG) nr 2037/2000 om ämnen som bryter ned ozonskiktet. 3.5.5.4 Analys och slutsatser insatser som föregångsland när det gäller avveckling av användningen av ozonnedbrytande ämnen har genom ett aktivt internationellt arbete lett till kontinuerliga skärpningar av lagstiftningen inom EU och globalt. har internationellt gjort sig känt för engagemang och sakkunskap i frågan. har genom en strikt nationell lagstiftning och ett aktivt internationellt arbete haft en avgörande betydelse för en begränsning av användningen av ozonnedbrytande ämnen. Det återstår dock mycket arbete fram- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 för allt internationellt innan ozonskiktet är återställt. Frågorna behöver även fortsättningsvis drivas med kraft för att målet skall kunna nås. Miljökvalitetsmålet är att människors hälsa och den biologiska mångfalden skall skyddas mot skadliga effekter av strålning i den yttre miljön. Regeringen har i Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130) föreslagit 3 delmål som skall ange inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta konkreta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller utsläpp av radioaktiva ämnen, hudcancer orsakad av solen samt risker med elektromagnetiska fält. 3.5.6.1 Insatser inom politikområdet Regeringen beslutade att kärnkraftsindustrin skall komplettera sitt program för forskning, utveckling och demonstration för slutförvaring av använt kärnbränsle. Öppenhet och demokrati i beslutsprocessen för valet av plats är av stor vikt för regeringen. och har genomfört särskilda informationsinsatser till allmänhet och regionala beslutsfattare med anledning av industrins arbete med att finna en plats där ett slutförvar för använt kärnbränsle kan byggas. Den svenska platsvalsprocessen har också rönt stort intresse internationellt och myndigheterna har deltagit i internationella seminarier och möten för att presentera den svenska modellen. har myndigheterna genomfört en gemensam granskning av industrins säkerhetsanalys av det planerade slutförvaret samt uppdragit åt en internationell expertgrupp att granska densamma. Tillsynen av kärnkraftanläggningarna skall vara pådrivande genom kontinuerlig kontroll av att säkerhetskraven efterlevs.