prop · GP031d18 · 2001-09-20 00:00:00 — I enlighet med den bedömning som regeringen har redovisat i inledningen till politikområdet beräknas en förstärkning av anslaget med för att möjliggöra ökade insatser för i första hand musik- och dansteatrar samt mindre länsteatrar. Medelsberäkningen inkluderar förstärkta insatser för institutioner i , och . Särskilda investeringsmedel för Göteborgs- Operan beräknas under anslaget 28:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete. För ett treårigt försök med länsmusikverksamhet i beräknas under detta anslag. Av den medelsram som tillförts anslaget med anledning av höjda pensionspremier avser . Enligt ett avtal med staten övertog det ekonomiska ansvaret för fr.o.m . Därefter har inga statsbidrag lämnats till stiftelsen. Eftersom stiftelsen är ansluten till det statliga tjänstepensionssystemet har dock kompensation för höjda pensionspremier beräknats för denna. Regeringen anser att den ekonomiska ansvarsfördelningen när det gäller bör renodlas genom att i fortsättningen bekostar stiftelsens pensionspremier. Det nämnda beloppet bör i stället lämnas som stöd till försöksverksamheten med länsmusik. Härutöver beräknas en anslagsförstärkning på för samma ändamål. Regeringen föreslår att anslaget anvisas sammanlagt . Tabell 4.20 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Ökat stöd regionala teatrar Förslag/beräknat anslag 4.13.728:7 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål Under detta anslag beräknas medel för bidrag till fria teater-, dans- och musikgrupper samt arrangerande musikföreningar, stöd till produktion och distribution av fonogram, bidrag till viss teaterverksamhet av nationellt intresse såsom , (Confidencen), Internationella Vadstenaakademien, Marionetteatern och Orionteatern, bidrag till för lokalhyra och viss administration, bidrag till skådebaneverksamhet samt bidrag till verksamheten vid . Från anslaget lämnas även särskilda bidrag till och Svenska tonsättares internationella musikbyrå (STIMSvensk Musik) för notutgivning, information m.m. För bidragsgivningen gäller förordningen (1974:452) om statsbidrag till teater-, dans- och musikverksamhet i mindre ensembler och fria grupper, förordningen (1982:505) om statsbidrag för framställning och utgivning av fonogram och förordningen (1984:326) om statsbidrag till kulturella ändamål. Anslagssparandet avser av beslutade men inte utbetalade bidrag till bl.a. fonogramutgivning. Tabell 4.22 Anslagets fördelning 2001 Fria grupper samt arrangerande Medelsanvisningen under detta anslag möjliggör insatser av stor betydelse för det fria kulturlivet. Stödet till fria teater- och dansgrupper utgår antingen som årligt verksamhetsbidrag eller som projektbidrag. fördelade verksamhetsbidrag till 38 teatergrupper med sammanlagt och till 12 dansgrupper med sammanlagt . Härutöver fördelades sammanlagt i projektstöd m.m. Totalt fick 158 teater- och dansgrupper någon 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 form av stöd. Teatergrupper med verksamhetsstöd gav av sina föreställningar utanför hemkommunen. Bidragen till fria musikgrupper lämnas främst till turnéverksamhet. fick 120 grupper dela på sammanlagt . De arrangerande musikföreningarna utgörs av kammarmusikföreningar, jazzklubbar, folkmusik- och rockföreningar samt vissa orkesterföreningar. Förutom direkt stöd till vissa enskilda föreningar lämnar årliga bidrag till riksorganisationer som , , , och Musik & Kulturföreningarnas . Det totala stödet till de arrangerande musikföreningarna uppgick till . utgår ett statligt stöd till produktion och distribution av kvalitetsfonogram. beviljade totalt 87 bidrag, vilket är ett lägre antal än de två närmast föregående åren. Antalet ansökningar minskade från 1998 till 2000. Med stöd av bemyndigande (prop. 2000/01:1 utg.omr. 17 s. 65, bet. 2000/01:KrU:1, rskr. 2000/01:59) har regeringen medgivit att prövar alternativa former av fonogramstöd . Regeringen har uppdragit åt att löpande analysera effekterna av försöksverksamheten inom olika genrer. Statsbidrag till skådebaneverksamhet lämnas till RiksSkådebanan och till åtta regionala skådebanor. Tillsammans har skådebanorna ca 6 000 ombud runt om i landet. Skådebanorna har ett nära samarbete med Konstfrämjandet och En bok för alla. I enlighet med den bedömning som regeringen redovisat under inledningen till politikområdet föreslås att bidragen till fria teater-, dans- och musikgrupper ökar med . Vidare förslås en förstärkning av stödet till skådebaneverksamhet med . För föreställningsverksamheten vid beräknas under anslaget 28:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete ett engångsbidrag på utöver det årliga verksamhetsstöd som fördelar från detta anslag. Regeringen föreslår att anslaget anvisas sammanlagt . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 4.23 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Ökat stöd till fria grupper Ökat stöd till skådebanor Förslag/beräknat anslag Tabell 4.25 Anslagets fördelning 4.13.828:8 Bidrag till biblioteksverksamhet1 1Tidigare Bidrag till regional biblioteksverksamhet 2Motsvarar 40 434 tkr prisnivå. Bidrag till regional biblioteksverksamhet lämnas enligt förordningen (1996:1608) om statsbidrag till folkbibliotek och förordningen (1996:1598) om statsbidrag till regional kulturverksamhet. Från anslaget utgår dessutom statsbidrag till tre lånecentraler, en invandrarlånecentral samt ett depåbibliotek. Den statliga invandrarlånecentralen utgör även bas för det Internationella som bildades i och som inrymmer böcker på mer än 100 språk. Från anslaget utgår även bidrag till biblioteksservice för vuxenstuderande. Syftet med bidrag till den regionala biblioteksverksamheten är i första hand att handha fjärrlån och att stödja utvecklingsverksamhet. Stöd till folkbibliotek utgår för biblioteksservice för vuxenstuderande. Medel under detta anslag fördelas av . Bibliotekslagen (1996:1596, omtryck 1998:1249) innehåller bestämmelser om det allmänna biblioteksväsendet. har 249,4 stödenheter fördelats till länsbiblioteken varav 28 utgick som utvecklingsbidrag. Fjorton länsbibliotek, depåbiblioteket i och Invandrarlånecentralen/Internationella fick del av de 28 stödenheter som fördelades till 16 projekt . Av utvecklingsbidragen fördelades till projekt med läsfrämjande syfte. Bidrag till läsfrämjande projekt för barn och ungdom och stöd för inköp av litteratur till folk- och skolbibliotek anvisas även under anslaget 28:9 Litteraturstöd. Vidare utgår utvecklingsbidrag med mera till bibliotek inom litteraturområdet från anslag 28:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete. För att främja tillgången till biblioteksservice för vuxenstuderande, i enlighet med den bedömning som regeringen redovisat i inledningen till politikområdet, föreslår regeringen att beräknas för detta ändamål. Finansiering sker genom att det under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning uppförda anslaget 25:16 minskas med motsvarande belopp. Anslagsrubriken ändras till Bidrag till biblioteksverksamhet eftersom anslaget enligt regeringens förslag även inrymmer stöd till kommunala folkbibliotek. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Tabell 4.26 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Regeringen har under inledningen till politikområdet redovisat och bedömt resultaten av statens stöd på litteraturområdet. Regeringen bedömer att någon förändring av stödformerna inte är aktuell. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Under anslaget anvisas medel för stöd till utgivning av litteratur enligt förordningen (1998:1469) om statligt litteraturstöd (som även inkluderar distributionsstöd till folkbibliotek och bokhandel), stöd till läsfrämjande insatser enligt förordningen (1998:1386) om statsbidrag till läsfrämjande insatser, utgivning av en barnbokskatalog och marknadsföring av utgivningsstödd litteratur. Frågor om stöd prövas av i enlighet med nämnda förordningar och förordningen (1988:676) med instruktion för . Inom ramen för utgivningsstödet utgår även medel för utgivning av klassisk litteratur för skolans behov, utgivning av , till , till och till stöd för författarverkstäder. Vidare utgår från anslaget stöd för inköp av litteratur till folk- och skolbibliotek enligt förordningen (1996:1608) om statsbidrag till folkbibliotek, stöd till En bok för alla AB för utgivning och spridning av kvalitetslitteratur till lågpris enligt avtal mellan staten och bolaget, samt stöd till för översättning av finsk facklitteratur till svenska. Bestämmelserna för anslaget medför att ett visst anslagssparande uppkommer . 4.13.10 28:10 Stöd till kulturtidskrifter Anslaget disponeras för produktionsstöd och utvecklingsstöd enligt förordningen (1993:567) om statligt stöd till kulturtidskrifter. Inom utvecklingsstödet utgår även verksamhetsbidrag till tidskriftsverkstäder. utgår dessutom särskilt prenumerationsstöd till biblioteken enligt förordningen (1996:1608) om statsbidrag till folkbiblioteken. Frågor om stöd prövas av i enlighet med nämnda förordning och förordning (1988:676) med instruktion för . Syftet med statens stöd till kulturtidskrifter är att garantera en kulturellt värdefull mångfald i tidskriftsutbudet. Regeringen har under inledningen till politikområdet redovisat och bedömt resultaten av statens stöd till kulturtidskrifter. Inga förändringar är aktuella. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 4.13.11 28:11 Stöd till bokhandeln Under anslaget anvisas medel för kreditstöd, sortimentsstöd, stöd till rådgivning samt katalogdatorstöd enligt förordningen (1985:525) om statligt stöd till bokhandel. Syftet med det statliga stödet är att behålla och om möjlighet förstärka ett vittförgrenat bokhandelsnät och öka tillgängligheten av kvalitetslitteratur i bokhandeln. Bidraget fördelas av () enligt lagen (1992:318) om överlämnande av förvaltningsuppgifter. Från bidraget utgår även administrationsbidrag till BFI för den statliga stödverksamheten. Bestämmelserna för anslaget medför att ett visst anslagssparande uppkommer . Efterfrågan på det statliga bokhandelsstödet är fortsatt stor. beviljades 9 bokhandlare kreditstöd, 90 sortimentsstöd och 121 drifts- och investeringsstöd. Lånebeloppen varierar mellan och och totalt har utgått i kreditstöd. Sortimentsstöd beviljades med totalt och från katalogdatorstödet beviljades ca i drifts- och investeringsstöd. har dessutom 14 projektstöd till butiksdatorisering i bokhandeln beviljats till ett sammanlagt belopp av . Regeringen har under inledningen till politikområdet bedömt resultaten av statens stöd till bokhandeln. Inga förändringar av de olika stödformerna är aktuella. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . 1Varav 144 tkr på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 63 557 tkr prisnivå. Talboks- och (TPB) är en statlig myndighet som i samverkan med andra bibliotek skall tillgodose synskadades och andra läshandikappades behov av litteratur. skall särskilt framställa och låna ut talböcker och punktskriftsböcker, sälja punktskriftsböcker samt ge upplysningar och råd till främst folkbibliotek. har vidare en central utskrivningstjänst för dövblinda och synskadade punktskriftsläsare samt svarar för framställning av studielitteratur för högskolestuderande med synskador eller andra läs- och skrivsvårigheter. Medlen för studielitteraturverksamheten anvisas under utgiftsområde 15 anslaget 25:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål. Till är knuten en punktskriftsnämnd som skall främja och utveckla punktskriften för synskadade. För TPB gäller förordningen (1988:341) med instruktion för Talboks- och samt förordningen (1985:391) om talboks- och punktskriftsnämnd. Myndighetens intäkter uppgick till och utgörs av avgifter, andra ersättningar och bidrag. Anslagssparandet är ett resultat av att TPB kraftigt rationaliserat sin verksamhet. Anslagssparandet skall användas för delfinansiering av övergången till det nya digitala talboksmediet . är emellertid anslagssparandet betydligt mindre än , då överföringen nu har påbörjats. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att göra beställningar av talböcker, punktskriftsböcker och informationsmaterial som inklusive tidigare åtaganden medför utgifter på högst . Tabell 4.31 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Utestående åtaganden vid årets början Erhållet/föreslaget bemyndigande * Utgiftsutfall till följd av ingångna åtaganden. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Förberedelser för digital produktion har präglat verksamheten och introduktionen av DAISY-talböcker och digitala spelare har påbörjats på bibliotek, syncentraler och andra platser. För överföringen av analoga titlar till DAISY-format förstärktes Talboks- och anslag med 2001. Produktionen och försäljningen av punktskriftsböcker har legat på en jämn nivå . Utlåningen har ökat och även antalet låntagare har ökat, från 682 till 752. Sammanfattningsvis har verksamheten vid Talboks- och gett goda resultat. Trots den resurskrävande övergången till digital teknik har kunnat upprätthålla en hög produktion av såväl talböcker som punktskriftböcker. Titelbeståndet är stort, utlåningen ökar och låntagarna har blivit fler. Ingen förändring av verksamhetens inriktning är aktuell. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Tabell 4.32 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2En närmare beskrivning finns i tilläggsbudgeten i samband med budgetpropositionen, avsnitt 9.2. 4.13.1328:13 Bidrag till nyhetsinformation och litteratur 1 Motsvarar 14 433 tkr prisnivå. Enligt stadgarna för nyhetsinformation och litteratur (LL-stiftel- sen/), som fastställdes av regeringen , har stiftelsen till ändamål att äga och ge ut en nyhetstidning för begåvningshandikappade samt att ge ut lättlästa böcker (LL-böcker). Verksamheten skall bedrivas utan vinstsyfte och inom ramen för det avtal som träffas mellan staten och stiftelsen. gällande avtal avser perioden . De sammanlagda försäljningsintäkterna uppgick till ca . Av en total omsättning på innebär det en självfinansieringsgrad på . har utgivning av nyhetstidningen 8 SIDOR och LL-böcker ytterligare breddats och ökats. Undersökningar visar att nyhetstidningen läses av omkring 120 000 personer. Även Internetversionen av tidningen når allt fler läsare. Bokutgivningen spänner över ett brett fält och riktar sig till flera målgrupper med läs- och skrivsvårigheter. För att möjliggöra en utökad utgivning av lättläst barn- och ungdomslitteratur förstärktes LL- stiftelsens anslag med 2001. Regeringen bedömer att bidraget till LL-stif- telsen har använts i enlighet med det övergripande målet för . Det föreligger inget behov av förändringar vad avser verksamhetsinriktningen. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Tabell 4.34 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 4.13.1428:14 Bidrag till och 1Varav 176 tkr på tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition. 2Motsvarar 4 825 tkr prisnivå. Under anslaget anvisas medel för bidrag till Svenska språknämndens och Sverigefinska språknämndens verksamheter. av Svenska språknämndens verksamhet bekostas av anslag från olika fonder. har även bidrag från . Syftet med statens bidrag till är att nämnden skall följa utvecklingen av det svenska språket i tal och skrift och med denna kunskap som utgångspunkt ge råd till språkanvändarna i syfte att främja gott språkbruk. Det är också angeläget att den nordiska språkgemenskapen stärks. skall vårda och utveckla finska språket i . Svenska språknämndens verksamhet innefattar dokumentationsarbete, tillämpad forskning, folkbildning och opinionsbildning, rådgivning samt rent normerande verksamhet. har arbetet med den kommande ordboken över konstruktioner och fraser i svenska språket fortsatt enligt tidigare planer. Det redaktionella arbetet med en stor svensk språkriktighetshandbok liksom med den svenska uttalsordboken har återupptagits och inom ramen för det nordiska språkvårdssamarbetet har en ny reviderad upplaga av skandinavisk ordbok arbetats fram. Färdigställda publikationer har varit Svenska skrivregler, och . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 utkommit med fyra nummer. Sekretariatet har under verksamhetsåret besvarat ca 11 700 språkfrågor. Förstärkningen av sekretariatets kompetens och kontaktnät på IT- och språkteknologiområdet har fortsatt och nämnden har haft möten och samarbeten med flera olika företag och forskningsinstitutioner på IT-områ- det. Den interna databasen har utvecklats ytterligare och 1 724 poster med frågor excerpter och litteraturhänvisningar har skrivits in . Språkvårdsarbetet inom sker främst genom daglig rådgivning, kontinuerligt terminologiskt arbete, publikationsverksamhet, medverkan i språkvårdskurser, program i radio och i den sverigefinska pressdebatten samt anordnande av seminarier för olika yrkesgrupper. har sekretariatet besvarat 2 000 språkfrågor och utfört ett antal textgranskningsuppdrag, Nämndens tidskrift, , har utkommit med fyra nummer . Tidskriften har ca 800 prenumeranter, varav är bosatta i . Under verksamhetsåret har språknämnden arbetat med två ordlisteprojekt, dels en svensk-finsk kyrko- och församlingsordlista som omfattar ca 1 200 uppslagsord och dels en svensk-finsk bankordlista. Regeringens bedömning är att verksamheterna vid och bedrivs i enlighet med de syften som staten har med bidragsgivningen. Nämnderna har stor betydelse för att skapa förutsättningar för en långsiktig språkpolitik, för att en aktiv språkvård och språkforskning bedrivs och att allmänheten skall få tillgång till gratis språkrådgivning. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Tabell 4.36 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1Varav 258 tkr på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 6 337 tkr prisnivå. har till uppgift att verka för att konsten blir ett naturligt och framträdande inslag i samhällsmiljön genom att förvärva god samtidskonst till statens byggnader och andra lokaler för statlig verksamhet, medverka till att konst tillförs även andra gemensamma miljöer än sådana som brukas av staten och sprida kunskap om konstens betydelse för en god samhällsmiljö. För gäller förordningen (1996:1597) med instruktion för . Myndighetens avgiftsintäkter uppgick till , vilket är en minskning med jämfört med . Anslagssparandet beror främst på lägre kostnader än tidigare beräknat för införandet av mjukvaran Agresso samt senareläggning av investeringar för att göra bildarkiv tillgängligt i elektronisk form. Regeringen har beslutat om en indragning med . Resultatet av Statens konstråds verksamhet redovisas under anslaget 28:16 Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön. Det är regeringens uppfattning att verksamheten har motsvarat de mål som satts upp för . Regeringen föreslår därför att anslaget anvisas . Tabell 4.38 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2 En närmare beskrivning finns i tilläggsbudgeten i samband med budgetpropositionen, avsnitt 9.2. 4.13.1628:16 Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön Under anslaget beräknas medel för konstförvärv beslutade av . Vidare beräknas medel som fördelas av till folkparkerna och vissa samlingslokalhållande organisationer för konstinköp. Fram till har dessutom bidrag utbetalats enligt förordningen (1987:316) om bidrag till konstnärlig utsmyckning i bostadsområden. Anslagssparandet består av icke utbetalade medel från . har upphört och regeringen har beslutat om indragning av de medel som inte förbrukats. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att göra beställningar av konstverk som inklusive tidigare åtaganden medför utgifter på högst under 20032005. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 4.40 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Utestående åtaganden vid årets början Erhållet/föreslaget bemyndigande * Utgiftsutfall till följd av ingångna åtaganden. fick 1997 ett vidgat uppdrag att, utöver ansvaret att förvärva konst till statliga lokaler, även verka för att konst blir ett naturligt och framträdande inslag i hela samhällsmiljön. Antalet projekt i icke-statliga miljöer har successivt ökat för att uppgå till drygt hälften av de totalt 54 avslutade projekten 2000. Konstprojekt inom statlig verksamhet finansieras helt av medan projekt i icke-stat- liga miljöer bygger på en delad finansieringsprincip, där bidrar med kompetens och ekonomiska resurser för att stärka den konstnärliga kvaliteten. har även avslutat 65 ansökningar från statliga myndigheter om konst till befintliga lokaler. Vidare har fortsatt att informera och sprida kunskaper om offentlig konst, genom utställningar, invigningsföreläsningar, skrifter och seminarier. Verksamheten ger önskade resultat och inriktningen bör därför ligga fast. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . 1 Motsvarar 1 539 tkr prisnivå. skall enligt förordningen (1988:315) med instruktion för ta initiativ till, planera, samordna och göra insatser för att främja hemslöjd i den mån sådana uppgifter inte ankommer på annan statlig myndighet. Nämnden skall inom sitt verksamhetsområde fördela statligt stöd till hemslöjdsfrämjande verksamhet. Nämnden står vidare som samordnare för hemslöjdskonsulentverksamheten och har bemyndigande att pröva frågan om huvudmannaskap för konsulenterna. Verket för näringslivsutveckling () svarar för nämndens medelsförvaltning och personaladministration. har fortsatt att prioritera barn- och ungdomsverksamheten. I allt fler län har denna verksamhet blivit en viktig del av den ordinarie verksamheten. arrangerade nämnden en uppskattad rikskonferens, Visa mig Ungt möte med slöjd, som riktade sig till organisationer och föreningar inom området. Målet att tillvarata och förnya hemslöjdens material- och teknikkunskap, formspråk, tradition och kvalitet har bl.a. kommit till uttryck genom utställningar, kurser, symposier och olika utvecklingsprojekt. Forskningsarbetet befinner sig i ett uppbyggnadsskede och har stor vikt lagts på kontinuitet och uppföljning av pågående projekt. Nämnden har även påbörjat en analys om hur samarbetet med den internationella slöjden skall förstärkas. och har tillsammans fortsatt utveckla arbetet med att förstärka den ideella föreningsverksamheten 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Den regionala förankring som finns genom hemslöjdsföreningarna och hemslöjdskonsulenterna är av stor vikt för nämndens verksamhet. Verksamheten vid har gett goda resultat. Regeringen finner att inriktningen på verksamheten bör ligga fast. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Tabell 4.42 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 4.13.18 28:18 Främjande av hemslöjden 1 Motsvarar 18 087 tkr prisnivå. Anslaget disponeras av för bidrag till hemslöjdskonsulenternas verksamhet, och projekt inom hemslöjdsområdet. är en ideell förening som har till uppgift att främja den svenska hemslöjden och dess utveckling samt fungera som centralt organ för landets hemslöjdsföreningar. Hemslöjdskonsulentverksamheten bestod under av två hemslöjdskonsulenter i varje län, med undantag för län som hade fyra och som hade sex länshemslöjdskonsulenter. Antalet rikskonsulenter var fem, en rikskonsulent i hemslöjd för barn och ungdom, en spetskonsulent och tre sameslöjdskonsulenter. Resultatet av verksamheten redovisas under anslaget . Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Tabell 4.44 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 4.13.1928:19 Bidrag till bild- och formområdet 1 Varav 74 tkr på tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition.