prop · GO031D29 · 2001-01-01 00:00:00 — verksamhet visar ett negativt resultat, . Det försäm- rade resultatet beror bl.a. på ADB-kostnader samt ökade utgifter för ekonomisk administra- tion. Nämnden har ett ackumulerat anslagsspa- rande på , vilket nämnden på grund av de ökade kostnaderna fått behålla . Regeringens överväganden Nämndens hela verksamhet bedrivs med full kostnadstäckning. Av nämndens uppdragsgivare är andra än staten. Enligt regeringens bedömning finns det inte någon anledning att ändra inriktning på nämndens verksamhet. Regeringen bedömer anslagsbehovet till och beräknas vara oförändrat i fasta priser 2002 och 2003. Tabell 5.11 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 1 410 Pris- och löneomräkning 39 Förslag 2001 1 449 5.8.4 43:4 Bekämpande av växtsjukdomar Tabell 5.12 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 2 629 2001 Förslag 2 629 2002 Beräknat 2 629 2003 Beräknat 2 629 Anslaget belastas med kostnader för åtgärder mot växtskadegörare enligt växtskyddslagen (1972:318) samt för vissa förluster till följd av sådana åtgärder. Kostnader för beredskapsåtgär- der mot karantänskadegörare finansieras också med detta anslag, liksom kostnaderna för under- sökningar av växtprover som av Jordbruksver- kets växtinspektion överlämnas för laboratorie- mässig diagnostisering. Vidare har efter medlemskapet i EU tillkommit kostnader för verifiering av de svenska skyddade zonerna. Regeringens överväganden Regeringen bedömer anslagsbehovet till . Anslagsbehoven beräknas vara oförändrade. 5.8.5 43:5 Arealersättningar och djurbidrag m.m. Tabell 5.13 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 1 395 000 2001 Förslag 5 269 500 2002 Beräknat 5 407 400 2003 Beräknat 5 407 400 Från anslaget utbetalas direktbidrag i form av arealersättning, djurbidrag m.m. Anslaget är ob- ligatoriskt för alla medlemsländer inom EU och finansieras helt från EU-budgeten. Utbetal- ningen av arealersättning kommer att ske först , jämfört med november . Arealersättning lämnas för odling av spannmål, oljeväxter, baljväxter, oljelin, gräsen- silage och areal tagen ur produktion. Vidare finns arealbaserade ersättningssystem för bl.a. spå- nadslin, vicker m.m. Ett villkor för ersättning är att tas ur livsmedels- eller foderpro- duktion. gällde att skulle tas ur produktion. Det totala bidraget är begränsat till en maximiareal, kallad basareal. För svenskt vidkommande uppgår basarealen till . Av denna betalades 1999 ersättning till jordbrukarna för . Av anslagssparandet 1999 har dragits in 2000. Följande stödbelopp per hektar för grödor tilldelades 2000 (preliminära belopp). Tabell 5.14 Stödbelopp per hektar för grödor1 Grödor Antal hektar Genomsnittligt stödbelopp Spannmål 1 220 /ha Baljväxter 28 /ha Oljelin 11 /ha Oljeväxter 45 /ha Gräsensilage /ha Uttagen areal 268 /ha 1 Stödbeloppen är beräknade med en genomsnittsavkastning på /ha och en eurokurs på . Djurbidrag lämnas för am- och dikor, handjur av nöt, tackor och getter samt slaktbidrag för stor- boskap och kalvar. Bidraget baseras på tilldelade bidragsrätter. tilldelades följande bidrags- rätter . Djur Bidragsrätter Bidrag från EU Am- och dikor 155 /ko Handjur 250 /tjur /stut Tackor /tacka Slaktbidrag, nötkreatur /djur Slaktbidrag, kalv /kalv Utöver bidragen per djur betalades 2000 extensi- fieringsbidrag ut till producenter av handjur och am- och dikor om djurtätheten på företaget var högst 1,4 djurenheter per hektar. har dessutom tilldelats en summa pengar, ett s.k na- tionellt kuvert, som skall fördelas efter medlems- statens eget val. Det har beslutats att detta be- lopp, som uppgår till , skall lämnas som ett tilläggsbelopp till slaktbidraget. Det agromonetära systemet innehåller regler om kompensation då valutakursförändringar le- der till lägre stödbelopp i nationell valuta. Detta inträffade både 1998, 1999 och 2000, vilket inne- bär att agromonetära kompensationsstöd, som finansieras av EU-budgeten, kan beviljas . Kompensationsstödet är uppdelat i tre delbetalningar där den andra och tredje delbetal- ningen kan reduceras eller utebli helt beroende på hur valutakursförhållandet mellan kronan och euron utvecklas. Regeringens överväganden Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser Arealersättning avseende 2001 om ca 3,9 miljar- der kronor utbetalas först . Det in- nebär att staten åtar sig framtida ekonomiska förpliktelser som inte ryms inom ramen för re- dan anvisade anslagsmedel. Av denna anledning föreslås bemyndiga regeringen att godkänna stöd som innebär utgifter på högst efter 2001. Regeringen bedömer anslagsbehovet till 5 . Anslagsbehoven beräknas till 5 . Tabell 5.16 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser Tusental kronor 2000 prognos 2001 beräknat 2002 beräknat 2003 beräknat Utestående förpliktelser vid årets början 523 000 4 294 000 Nya förpliktelser 4 730 000 5 152 000 Infriade förpliktelser 959 000 4 848 000 -4 600 000 - Utestående förpliktelser 4 294 000 4 598 000 Erhållen/föreslagen bemyndiganderam 4 300 000 4 600 000 5.8.6 43:6 Intervention och exportbidrag för jordbruksprodukter Tabell 5.17 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 1 406 600 2001 Förslag 1 526 000 2002 Beräknat 1 516 000 2003 Beräknat 1 516 000 Under anslaget finansieras kostnader för inter- vention, stöd i form av produktions-, konsum- tions- och marknadsföringsbidrag, exportbidrag samt stöd till biodling i enlighet med EU:s reg- ler. Anslaget är obligatoriskt och finansieras från EU-budgeten, förutom vissa s.k. tekniska kost- nader till följd av offentlig lagring, vilka för när- varande är högre än den schablonersättning som ersätts av EU. Dessa merkostnader regleras under anslaget 43:7 Räntekostnader för förskotte- rade arealersättningar m.m. Exportbidrag lämnas för att täcka skillnaden mellan gemenskapspris och världsmarknadspris och därmed för att möj- liggöra export till tredje land. Av anslagssparandet 1999 har dragits in 2000. Det totala medelsbehovet för anslaget är bero- ende av flera svårkontrollerbara och oförutsäg- bara faktorer. Ett exempel är variationer i skördeutfall som uppkommer inom gemenska- pen av t.ex. spannmål, vilket återspeglas i att skörden i uppgick till medan prognosen för skörden ligger på . En annan faktor är differensen mellan hemmamarknads- och världsmarknads- pris. Kronans förhållande till euron spelar också en roll, vilket får direkta effekter på hur mycket som måste betalas ut som exportbidrag och i form av olika interventionsåtgärder i . Stödet till biodlingen uppgår till sammanlagt . Hälften, dvs. finansieras av EU och redovisas under detta anslag. Den svenska medfinansieringen belastar anslaget 42:3 Djurhälsovård och djur- skyddsfrämjande åtgärder. Regeringens överväganden Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser Det av EU till hälften medfinansierade stödet till biodlingen, totalt omfattande 3,2 miljoner kro- nor, beviljas i taget och löper under pe- rioden . Den svenska medfinansieringen anvisas under ansla- get 42:3 Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder. För att beslut skall kunna fat- tas om stöd till biodlingen fordras bemyndi- gande för utestående förpliktelser. Av denna an- ledning föreslås bemyndiga regeringen att , i fråga om anslaget 43:6 Interven- tion och exportbidrag för jordbruksprodukter, fatta beslut som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst . Regeringen bedömer anslagsbehovet till 1 . Anslagsbehoven beräknas till 1 . 5.8.7 43:7 Räntekostnader för förskotterade arealersättningar m.m. Tabell 5.18 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 78 000 2001 Förslag 79 700 2002 Beräknat 79 700 2003 Beräknat 79 700 Under anslaget redovisas de räntor som uppstår för staten till följd av att ersättningen från EU:s jordbruksfonds garanti- och utvecklingssektion inte sker som utbetalningen. Ersättning från garantisektionen erhålls normalt i efterskott medan det från utvecklingssektionen är fråga om förskott. Anslaget får även belastas med eventuella finansiella sanktioner och straff- avgifter som Europeiska kommissionen kan komma att ålägga . Anslaget får också tillföras kursvinster och belastas med kursför- luster som uppstår till följd av att medlemsstaten bär kursrisken inom EU:s jordbruksfonds ut- vecklingssektion. Anslaget får dessutom belastas med s.k. tekniska kostnader för offentlig lagring i den mån ersättning inte erhålls från EU-bud- geten. Vid ett omvänt förhållande, dvs. om EU:s schablonersättning för de tekniska kostnaderna överstiger de faktiska kostnaderna, tillförs ansla- get medel från inkomsttitel Offentlig lag- ring. Ersättningar för stöd m.m. som finansieras från jordbruksfondens garantisektion men som förskotteras från statbudgeten avräknas i princip . De stöd som är aktuella är arealersättningar, djurbidrag, intervention, pro- duktions- och konsumtionsstöd m.m., miljöer- sättningar, kompensationsbidrag samt övriga stöd inom förordningen för landsbygdsutveck- ling i den mån utbetalningar av dessa sker till stödmottagare utanför mål 1-området. Medels- behovet på anslaget kan variera mellan olika år. Detta beror på svårigheter att uppskatta i vilken utsträckning som jordbrukarna kommer att ut- nyttja aktuella stödformer, osäkerhet om fram- tida räntenivåer samt eventuella finansiella sank- tioner. Regeringens överväganden Regeringen bedömer anslagsbehovet till oför- ändrat . beräknas anslagsbehoven vara oförändrade. 5.8.8 43:8 Tabell 5.19 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 65 125 2001 Förslag 66 516 2002 Beräknat 67 909 1 2003 Beräknat 69 401 1 1 Motsvarar 66 516 tkr prisnivå. Kraven på verksamheten har ökat på fiskeri- kontrollens område och genom att verkets utta- lade roll på miljöområdet förstärkts. Dessa fakto- rer har i hög grad påverkat arbetet . (1998) hade 254 (252) årsarbetskrafter och verksamhetens totala om- slutning 180,1 (183,8) , varav 33 (31) procent eller 60,1 (63,6) finansierades av anslagsmedel. Vid utgången av utnyttjade anslagskrediten i sin helhet. Budget för avgiftsbelagd verksamhet bedriver uppdragsverksamhet och tjänsteexport. För erhöll Fiske- riverket i avgiftsintäkter från sin uppdragsverksamhet och tjänsteexport. Avgiftsintäkterna får disponeras av Fiskeriver- ket. Avgiftsintäkterna i uppdragsverksamheten (se tabell 5.20) härrör från undersök- ningsfartyg och utredningskontoren. Undersök- ningsfartygen svarar för av de totala intäkterna. tjänsteexport är hänförlig till Swedmars (lopment and Management of Aquatic Resour- ces) internationella konsultverksamhet, bl.a. grundat på ett avtal med Sida. En viss minskning av omslutningen har skett . För budgetåren 2000 och 2001 förväntas en viss fortsatt minskning avseende Swedmar. Ingen förändring i inriktningen bedöms ske . Tabell 5.20 Uppdragsverksamhet Tusental kronor Uppdragsverksamhet Intäkter Kostnader Resultat (intäkt - kostnad) Utfall 1999 45 065 45 111 46 (varav tjänsteexport) 20 703 20 709 6 Prognos 2000 40 000 40 000 0 (varav tjänsteexport) 15 000 15 000 0 Budget 2001 40 500 40 500 0 (varav tjänsteexport) 15 000 15 000 0 Regeringens överväganden Resultatinformation har utförligt redovisat sina presta- tioner, resultatet av dessa och kopplingen till de operativa målen. Av resultatredovisningen fram- går att verket har arbetat i linje med de övergri- pande målen i regleringsbrevet. Regeringen bedömer anslagsbehovet till . Anslagsbehoven beräknas vara oförändrade. Tabell 5.21 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 65 514 Pris- och löneomräkning 1 002 Förslag 2001 66 516 5.8.9 43:9 Strukturstöd till fisket m.m. Tabell 5.22 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 0 2001 Förslag 30 890 2002 Beräknat 30 890 2003 Beräknat 30 890 Från anslaget lämnas framför allt stöd till åtgär- der som medfinansieras av EU inom ramen för såväl de gamla gemenskapsprogrammen som för strukturåtgärder inom fiskerinäringen även under den nya programperioden 2006. An- slaget kan även användas för medfinansiering av andra EG-projekt som ligger i linje med struk- turprogrammen. Anslaget får också disponeras för äldre stöd- former som inte omfattas av strukturprogram- men. Bestämmelser finns i förordningen (1994:1716) om fisket, vattenbruket och fiskeri- näringen. Anslaget kan bl.a. användas för att täcka förluster vid statlig kreditgaranti till fiske- och fiskberedningsföretag. En jämförelse mellan budget och utfall visar på ett underut- nyttjande på , medan det ac- kumulerade anslagssparandet uppgår till . Anslagssparandet avser dock beslutade men inte utbetalda medel. Tillgängliga medel beräknas således komma att utnyttjas. beräknas kvarvarande regleringsmedel täcka hela anslagsbehovet. Regeringens överväganden En ny strukturfondsperiod inleds 2000. Försla- get till strukturplan innebär att behovet av offentlig medfinansiering uppgår till totalt . Anslaget får även användas för att täcka eventuella förluster orsakade av lämnade fiske- rilån och kreditgarantier för lån. Detta påverkar hur mycket av anslaget som kan utnyttjas till strukturstöd. För uppgick kre- ditförlusterna till och återbetal- ning av infriade garantier till . har bedömt att ca 2 miljoner kro- nor sannolikt kommer att återbetalas, medan osäkra fordringar uppgår till . Regeringen bedömer anslagsbehovet till . Anslagsbehoven beräknas vara oförändrade. 5.8.10 43:10 Från EG-budgeten finansierade strukturstöd till fisket m.m. Tabell 5.23 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 102 000 2001 Förslag 80 000 2002 Beräknat 80 000 2003 Beräknat 80 000 Under anslaget anvisas det belopp som motsva- rar EU:s medfinansiering av strukturstöd till fis- ket m.m. som redovisas under anslaget 43:9 Strukturstöd till fisket m.m. För svenska struk- turåtgärder har i Fonden för fiskets utveckling för perioden 1999 avsatts , vilket motsvarar ca . Av dessa medel avser mål 5a- åtgärder utanför mål 6-området, är bidrag för mål 5a-åtgärder inom mål 6-områ- det och avser Pesca-pro- grammet. Pesca-programmet finansieras även med från Europeiska regionalfon- den och med från Europeiska socialfonden, vilka administreras av respektive AMS. har tilldelats från Fonden för fiskets utveckling under den nya pe- rioden, 2000 2006. Med en eurokurs på uppgår detta till ca , vilket är . Till- kommer gör även EU-medel till fiskerinäringen inom mål 1 med ca . En jämförelse mellan budget och utfall för , visar på ett underutnyttjande på ca medan det ackumulerade anslagssparandet uppgår till . Anslagssparandet avser dock beslutade men inte utbetalda medel. Tillgängliga medel be- räknas således komma att utnyttjas. Regeringens överväganden har tilldelats från Fonden för fiskets utveckling under den nya strukturfondsperioden. Med en eurokurs på uppgår detta till ca , vilket är . Till- kommer gör även EU-medel till fiskerinäringen inom mål 1 med ca . Strukturplanens förslag till fördelning mellan olika åtgärder och finansiering innebär att beho- vet av offentlig medfinansiering uppgår till totalt . Regeringen bedömer anslagsbehovet till . Anslagsbehoven beräknas vara oförändrade. 5.8.11 43:11 Fiskevård Tabell 5.24 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 20 000 2001 Förslag 20 000 2002 Beräknat 20 000 2003 Beräknat 20 000 Allmän fiskevård finansieras del- vis av anslaget för fiskevård men också av vatten- avgiftsmedel i enlighet med vattendomar. Ansla- get används till fiskevård, främst i allmänna och enskilda vatten med fritt handredskapsfiske i kustområdena och i sjöarna i . Regeringen redovisade i propositionen Hållbart fiske och jordbruk (prop. 1997/98:2, bet. 1997/98:JoU9, rskr. 1997/98:116) en ökad sats- ning på en förbättrad fiskevård. I detta samman- hang bör även kulturmiljövärden beaktas. Ansla- get för fiskevård disponeras av och används bl.a. för bildande av fiskevårdsområden, fisketillsyn, främjande av den biologiska mång- falden och biotopvård, insatser för bevarandet av hotade arter och utsättning av fisk. En jämförelse mellan budget och utfall för visar på ett anslagssparande på ca , vilket avser beslutade men ej utbetalda medel. Regeringens överväganden Regeringen bedömer anslagsbehovet till . Anslagsbehoven beräknas vara oförändrade. 5.8.12 43:12 Tabell 5.25 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 117 500 2001 Förslag 119 655 2002 Beräknat 122 140 1 2003 Beräknat 124 810 1 1 Motsvarar 119 655 tkr prisnivå skall i konsumenternas intresse verka för säkra livsmedel av god kvalitet, ärlighet i livsmedelshanteringen och bra matvanor. Dess främsta uppgifter är att utarbeta föreskrifter inom livsmedelsområdet, utöva tillsyn enligt livsmedelslagen (1971:511) samt leda och sam- ordna livsmedelskontrollen, informera om vik- tiga förhållanden på livsmedelsområdet, aktivt medverka till att och regeringens riktlinjer i fråga om kost och hälsa fullföljs, verk- ställa utredningar och vetenskapliga undersök- ningar om livsmedel och matvanor samt att ut- veckla metoder för livsmedelskontrollen. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 5.26 Offentligrättslig verksamhet Tusental kronor Offentligrättslig verksamhet Intäkter som får disponeras Kostnader Resultat (intäkt - kostnad) Utfall 1999 122 375 119 350 3 025 Prognos 2000 115 000 125 500 -10 500 Budget 2001 127 550 127 550 0 Tabell 5.27 Uppdragsverksamhet Tusental kronor Uppdragsverksamhet Intäkter Kostnader Resultat (intäkt - kostnad) Utfall 1999 4 954 3 143 1 811 Prognos 2000 5 000 4 500 500 Budget 2001 4 000 4 000 0 avgiftsfinansierade verksam- het har under gått med överskott. För att minska överskottet har verksamheten fått gå med underskott 2000. bör balans mellan intäkter och kostnader eftersträvas. Rege- ringen kommer senare att fatta beslut om dispo- sitionen av eventuella överskott i verksamheten. Regeringens överväganden Inom ramen för regeringens satsning på forsk- ning och utveckling av ekologisk produktion och ekologiska produkter förslår regeringen att tillförs till studier om säkra ekologiska livsmedel och kost helt eller delvis baserad på ekologiska livsmedel. Regeringen bedömer anslagsbehovet till . Anslagsbehoven beräknas till 122 140 000 respektive . Tabell 5.28 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 121 089 Pris- och löneomräkning 1 566 Bortfall engångsanslag -5 000 Medel för FoU rörande ekologisk produktion 2 000 Förslag 2001 119 655 5.8.13 43:13 Tabell 5.29 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 8 045 2001 Förslag 8 156 2002 Beräknat 8 306 1 2003 Beräknat 8 474 1 1 Motsvarar 8 156 tkr prisnivå. , vars verksam- het omfattar analyser och utredningar inom det jordbrukspolitiska området och livsmedelsområ- det, har varit verksamt . skall förse regeringen med kvalificerat analytiskt underlag inför ställningstaganden inom jordbruks- och livsmedelsområdet samt att bland allmänheten öka kunskapen om de ekonomiska aspekterna på området. Arbetet på institutet syftar till att belysa frågor bl.a. rörande CAP:s effekter och olika styrme- dels effektivitet, landsbygdens utveckling, strukturutvecklingen, miljön, djurskyddet, kon- sumentintresset, den globala livsmedelssituatio- nen, handeln med livsmedel samt utvidgningen av EU. Analyserna skall avse såväl nationella som internationella aspekter. Regeringens överväganden Den analysverksamhet som myndigheten bedri- ver utgör ett viktigt komplement till verksam- heten vid övriga myndigheter och utgör ett vik- tigt underlag för regeringens ställningstaganden i frågor på det livsmedelspolitiska området. Största delen av de nuvarande resurserna an- vänds till analyser rörande CAP, WTO och ut- vidgningen av EU. Regeringen föreslår att ett ramanslag på anvisas . beräknas anslagsbehoven till 8 306 000 respektive . Tabell 5.30 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 8 045 Pris- och löneomräkning 111 Förslag 2001 8 156 5.8.14 43:14 Livsmedelsstatistik Tabell 5.31 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 26 485 2001 Förslag 22 290 2002 Beräknat 22 624 2003 Beräknat 22 624 Anslaget disponeras av för sta- tistik inom jordbruksområdet inklusive kostna- den för en statistisk årsbok inom jordbruks- och livsmedelsområdet samt sammanställningar och kartläggningen av statistik i senare led i livsme- delskedjan. Regeringens överväganden eller 2000 skall liksom övriga medlemsstater ha genomfört en totalundersök- ning på strukturområdet. Undersökningen i Sve- rige är genomförd och resultaten har publicerats i . På grund av att stora resurser kommer att avsättas för att bygga upp ett nytt lantbruksregister finns behov av att utnyttja an- slagssparandet . Regeringen beslutade att myndigheten får disponera ett belopp om från anslagssparan- det. Regeringen bedömer, trots uppbyggnaden av ett nytt lantbruksregister, att en besparing är möjlig tack vare viss effektivisering och förenk- ling av statistikproduktionen. Regeringen bedömer anslagsbehovet till . bedöms anslagsbehoven vara . 5.8.15 43:15 Jordbruks- och livsmedelsstatistik finansierad från EG-budgeten Tabell 5.32 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 3 710 2001 Förslag 3 700 2002 Beräknat 3 700 2003 Beräknat 3 700 Anslaget disponeras av . An- slagsbeloppet motsvarar EU:s finansiering av jordbruks- och livsmedelsstatistiken. Regeringens överväganden beräknas en medfinansiering av bok- föringsundersökningen med . Bokföringsundersökningen genomförs i första hand för att tillgodose EU-kraven. Till detta kommer en medfinansiering med ca för den EU-anpassade strukturunder- sökningen 1999, som dock inte beräknas utbeta- las . Regeringen bedömer anslagsbehovet till . beräknas anslagsbehoven vara oförändrade. 5.8.16 43:16 Åtgärder på livsmedelsområdet Tabell 5.33 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 30 000 2001 Förslag 25 000 2002 Beräknat 25 000 2003 Beräknat 5 000 Anslaget disponeras för att främja export av livsmedel samt för andra åtgärder på livsmedels- området med särskild tonvikt på konsument- perspektivet 2002. Regeringens överväganden Regeringen bedömer anslagsbehovet till . Anslagsbehoven beräknas till respektive . 5.8.17 43:17 Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. Tabell 5.34 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 38 543 2001 Förslag 37 089 2002 Beräknat 37 089 2003 Beräknat 37 089 De utgifter som belastar anslaget är huvudsakli- gen medlemsavgifter och kostnader för delta- gande i olika möten som de internationella orga- nisationerna anordnar. Den dominerande posten är kostnaden för FAO-medlemskapet. Vidare används anslaget till att finansiera del- tagande i vissa internationella konferenser och dylikt. En del av anslaget avser kostnader för bilateralt forskarutbyte med länder i . Regeringens överväganden Regeringen bedömer anslagsbehovet till . Anslagsbehoven beräknas vara oförändrade. 6.1 Omfattning Politikområdet omfattar verksamhet för en håll- bar utveckling av landsbygden. Åtgärderna är i stor utsträckning riktade till lantbruksföretag men också till andra företag på landsbygden. Av- gränsningen följer i huvudsak rådets förordning (EG) nr 1257/99 av om stöd till utveckling av landsbygden samt åtgärder som syftar till att underlätta genomförandet av denna. Politikområdet omfattar också försöks- och ut- vecklingsverksamhet inom ramen för de skilda nationella handlingsprogrammen för jordbrukets miljöpåverkan. 6.2 Utgiftsutveckling Tabell 6.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet Miljoner kronor Utfall 1999 Anslag 2000 1 Utgifts- prognos 2000 Förslag anslag 2001 Beräknat anslag 2002 Beräknat anslag 2003 44:1 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur 1 968 2 103 2 512 2 203 2 203 2 223 44:2 Från EG-budget finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur 1 558 44:3 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket 35 22 39 29 30 31 44:4 Stöd till jordbrukets rationalisering 18 22 22 20 20 20 44:5 Stöd till innehavare av fjällägenheter 2 2 2 2 2 2 Totalt för utgiftsområde 23 3 575 3 871 4 568 3 755 3 784 3 883 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. Regeringens förslag: Målet är en ekologiskt, eko- nomiskt och socialt hållbar utveckling av lands- bygden. Målet inbegriper en hållbar livsmedelsproduk- tion med ökad miljöanpassning, sysselsättning, regional balans och uthållig tillväxt.