prop · GP0330 · 2001-10-16 00:00:00 — avgjorde de förenade målen C-174/98 och C-189/98P, van der Wal och mot kommissionen. Kommissionen hade vägrat att lämna ut handlingar med svar på frågor om konkurrensrätt som lämnats till nationella domstolar, med hänvisning till att det var den nationella domstolens sak att förfoga över dessa svar. konstaterade att kommissionen kan besluta om utlämnande även av sådana handlingar efter att ha försäkrat sig om att ett utlämnande inte strider mot nationell rätt. 42.13 Gemenskapslagstiftningens redaktionella kvalitet I förklaring 39 i bilagan till Amsterdamfördragets slutakt uppmanade regeringskonferensen , rådet och kommissionen att i samförstånd lägga fast riktlinjer för att förbättra gemenskaps- lagstiftningens redaktionella kvalitet och följa dessa riktlinjer när de granskar förslag eller utkast till gemenskapslagstiftning. också att vidta de interna organisatoriska åtgärder som de anser nödvändiga för att säkerställa att riktlinjerna tillämpas på ett riktigt sätt. På uppmaning av rådets juridiska avdelning inrättade Coreper II den 7 en ad hoc-arbetsgrupp för redaktionell kvalitet med uppgift att lämna hjälp och råd vid utarbetandet av riktlinjerna och kommentarerna och att utföra förberedande arbete inför rådets antagande I arbetsgruppen deltog företrädare för medlemsstaterna, Efter avslutande förhandlingar slöts 1998 ett interinstitutionellt avtal om gemensamma riktlinjer för gemenskapslagstiftningens redaktionella kvalitet. Riktlinjerna, som inte är rättsligen bindande, består av 22 kortfattade Punkterna syftar till att ge vägledning för att gemenskapens rättsakter skall utformas på ett klart, enkelt och exakt sätt. åtföljs av en handledning med närmare anvisningar om hur lagstiftningen bör utformas och som färdigställdes . sig om hur arbetet med handledningen har fortskridit liksom de andra åtgärder som institutionerna uppmanats att vidta. Behovet av klara och begripliga texter är ett av de ämnen som behandlas på EG- rättskonferensen i under ordförandeskap och som Kommissionen har som uppgift att övervaka att medlemsstaterna tillämpar och genomför EG-rätten på ett riktigt sätt (artikel 211 i EG- fördraget). Till kommissionen inkommer klagomål från enskilda fysiska eller juridiska personer eller från andra medlemsstater om påstådda överträdelser av EG-rätten. Kommissionen kan också på eget initiativ ta upp sådana frågor. Om kommissionen anser att en medlemsstat inte har uppfyllt sina skyldigheter enligt EG-fördraget, kan kommissionen inleda ett s.k. överträdelseförfarande enligt artikel 226 i EG-fördraget. Överträdelse- ärendena kan delas in i två grupper. Den ena gruppen avser utebliven anmälan till kommissionen om fullständigt genomförande av EG- direktiv, medan den andra gruppen gäller felaktig tillämpning av EG- rätten. Det formella överträdelseförfarandet är indelat i tre faser. I den första fasen beslutar kommissionen om en formell underrättelse till medlemsstaten, i vilken den berörda medlemsstaten lämnas tillfälle att inom en viss angiven tid komma in med synpunkter på den påstådda överträdelsen. Om kommissionen inte är nöjd med svaret på den formella underrättelsen och fortfarande anser att det är fråga om en överträdelse, kan kommissionen i ett andra steg avge ett motiverat yttrande. I det motiverade yttrandet föreläggs den berörda medlemsstaten att vidta rättelse inom en viss angiven tid, normalt . Om medlemsstaten inte rättar sig kan kommissionen i den tredje fasen besluta att föra ärendet vidare till . har tagit emot 21 formella underrättelser, varav 6 underrättelser avser underlåtelse att anmäla fullständigt genomförande av sammanlagt 54 direktiv. har kommissionen överlämnat 12 motiverade yttranden till . Kommissionen har vidare fört tre ärenden mot vidare till EG- domstolen, varav ett har skrivits av (målnr C-42/00 angående marktjänster på gemenskapsflygplatser). I bilaga 6 redogörs för pågående överträdelseärenden mot . 43 Svenska språket och rekrytering av svenskar 43.1Svenska språket i EU Svenska är ett av EU:s elva officiella språk. Svenska språkets ställning som ett av de officiella språken är av stor principiell betydelse för . En viktig utgångspunkt är att enskilda har god möjlighet till kommunikation med EU:s institutioner på det egna språket, och folkvalda representanter i och ministerrådet måste ha möjlighet att använda svenska. Demokratiskt valda representanter får inte utestängas på grund av sina språkkunskaper. Eftersom språkfrågan är en del i regeringens strävanden efter större Skr. 2001/02:30 öppenhet och demokratisk förankring av EU-arbetet är svenska språkets ställning inom EU mycket betydelsefull. Regeringens ambition är att förbättra situationen för svenskan ytterligare. beslutade regeringen att tillkalla en parlamentarisk kommitté med uppdrag att ta fram ett handlingsprogram för svenska språket som bl.a. skall främja svenska språkets ställning. Kommittén skall i detta sammanhang se över svenskans ställning i EU. Uppdraget skall redovisas (dir. 2000:66). präglades regeringens arbete på språkområdet till stor del av förberedelser inför det svenska ordförandeskapet. Förutom en inventering av den kommande vårens översättnings- och tolkbehov utarbetades också en temporär, mer ordförandeskapsanpassad språk- policy. Vidare avgjordes den segdragna frågan om anställningsvillkor för frilanstolkar engagerade av kommissionen. Svårigheterna att komma överens berodde i grunden på oenighet om var frilanstolkarna skulle beskattas. betalade kommissionens frilanstolkar skatt i sina respektive hemländer till skillnad från frilanstolkar som beskattades i EU. Genom en ändring i tjänsteföreskrifterna gäller numera samma anställningsvillkor för frilanstolkar i båda institutionerna, dvs. skatt betalas i EU. Denna fråga påverkar indirekt tillgången på tolkar i rådet. 43.1.1 Tolkning och översättning till och från svenska Översättningar till och från svenska, både kvantitativt och kvalitativt, har stadigt förbättrats sedan inträde i Europeiska unionen 1995,och svenska språket missgynnas därför knappast längre på översättningsområdet. Däremot förekommer fortfarande tolkning i mindre utsträckning till svenska än till något annat av EU:s officiella språk. Vid formella ministerrådsmöten tolkas det i allmänhet till och från alla elva språken. Likaså vid plenarsessioner och utskottssammanträden. I rådsarbetsgrupperna däremot, där tjänstemän deltar, varierar tillgången på tolkning. I grupper där tolkning sker finns alltid tolkning till engelska och franska, och fanns det i nästan alla grupper till tyska, liksom italienska, spanska, nederländska och portugisiska. av grupperna hade grekisk tolkning. Däremot förekom tolkning till danska i av grupperna, finska och så svenska i av rådsarbetsgrupperna1. Kommissionens tolk- och konferenstjänst (SCIC) fortsatte sin halvårsvisa översyn av den handlingsplan som utarbetats för att förbättra tolkservicen till och från svenska inför ordförandeskapet. och representationen i genomfördes en inventering av tolkbehovet. En förteckning över rådsarbetsgrupper där 1 Avser förhållandena för passiv tolkning , innan den nya tilldelningen inför ordförandeskapet börjat synas. Passiv tolkning innebär att man kan tala sitt språk och att det översätts från språket. krav på svensk tolkning skulle prioriteras överlämnades till Skr. 2001/02:30 rådssekretariatet. Den svenska språkpolicyn lades fast 1996 (Riktlinjer för att främja svenska språkets ställning i EU-arbetet, cirkulär 6, UD PM 1999:6 rev.). Grundprincipen för svensk språkpolicy är att inte godtar någon särställning, varken positiv eller negativ, för ett enskilt språk. accepterar etablerad praxis med ett begränsat antal arbetsspråk i vissa organ. Däremot skall svenska språket inte behandlas sämre än andra jämförbara språk t.ex. danska, finska, grekiska och portugisiska. verkar därför för att den ordning med tolkning till ett flertal språk, men inte svenska, som förekommer i en del arbetsgrupper skall upphöra. 43.2Svenskar i EU:s institutioner handläggs frågor om svenskar i EU:s institutioner vid EU-enheten på . EU-enheten koordinerar arbetet inom när det gäller högre chefstjänster genom prioritering av områden samt kandidatfrågor, insatser för god bas- rekrytering, bevakning av mellannivåerna, tidsbegränsade tjänster, nationella experter, praktiktjänstgöring, kontakt- och informationsverk- samhet, bevakning av EU-institutionernas personalpolitik, uppföljning och information. 43.2.1 Svenskar anställda i EU-institutionerna Sammanlagda antalet svenskar som tjänstgör på fasta och tidsbegränsade tjänster samt som nationella experter var omkring 1000, varav cirka en fjärdedel tolkar och översättare. Det totala antalet svenskar Av det totala antalet anställda på fasta och tidsbegränsade kontrakt är kvinnor. bland chefer och handläggare är dock betydligt lägre . Exakt statistik om antalet är mycket svårt att hålla uppdaterad i längden, då det inte finns en sammanhållande institution som sköter detta på EU- sidan, utan alla uppgifter måste samlas in från varje institution. Brysselrepresentationen söker dock även fortsatt att förfoga över så uppdaterad information som möjligt för att underlätta nätverksbyggande med och mellan svenskarna. En oroande tendens bland svenskar anställda i institutionerna, som även kunde märkas bland de två andra nya medlemsstaterna, var att flera ansökte om tjänstledighet . Skälen som uppges är att återvända till partner i , önskemål att ta ut längre föräldraledighet än de fyra månader som medges av kommissionen, fått bättre arbete i , partner ej funnit arbete i , för långa arbetsdagar, svårighet att anpassa sig till levnadsförhållandena i (livskvalitet, annorlunda boende, franskspråkig miljö), sjukdom. tjänstgöring inom den svenska ordförandeskapsorganisationen. Å andra Skr. 2001/02:30 sidan har ett antal svenskar återkommit efter tjänstledighet. Situationen på chefsnivå präglades av en rad förändringar. På högsta chefsnivån i kommissionen försämrades situationen dramatiskt i och med att båda de svenska högsta cheferna slutade sin tjänstgöring. Två direktörer begärde tjänstledigt och en begärde pensionering, samtliga tre kvinnor. En svensk man externrekryterades som chef för det decentraliserade läkemedelsmyndigheten () i . Inom kommissionen påbörjade fyra nya svenska enhetschefer anställning, varav två kvinnor och två män, medan en kvinnlig enhetschef slutade. En rad byten av ansvarsområde skedde på enhetschefsnivå. I domstolen byttes den svenske domaren ut och därmed även kabinettschefen. Inom Europeiska investeringsbanken externrekryterades en svensk manlig direktör. I revisionsrätten internbefordrades en svenska till enhetschefsnivå och blev därmed den första kvinnliga enhetschefen inom denna institution. anordnades inte många uttagningsprov för externa sökande, varför det inte gavs stora möjligheter att fylla på med nya svenskar. Ett antal anställdes från så kallade reservlistor över personer som klarat uttagningsprov men inte ännu påbörjat anställning. Efter påtryckningar från bl.a. svensk sida kom giltighetstiden för samtliga sådana reservlistor att förlängas. Arbetet fortsatte med att framställa en webbsida på regeringens webbplats med information till svenskar om hur man söker arbete inom EU:s institutioner, för att möta den våg av uttagningsprov som aviserats . Delgivningsrutinerna för information om lediga tjänster förbättrades, bland annat genom införandet av en elektronisk e-postlista, där intresserade av EU-tjänst kan bli uppsatta och få personlig information om anställningsmöjligheter inom EU:s institutioner. 43.2.2 Kontakt- och informationsverksamhet I syfte att etablera och upprätthålla kontakt med svenska EU-tjänstemän har representationen i i samarbete med fortsatt att arrangera möten och seminarier för EU- svenskar. Särskilda insatser gjordes för att samla samtliga svenskar med anställning inom EU:s institutioner till informationsträffar inför det svenska ordförandeskapet. Två sådana avsparksträffar genomfördes en i och en i . Aktuell information som rör och EU har löpande sänts till samtliga EU-svenskar. 44Förberedelser för ordförandeskap i EU präglades till stor del av det omfattande förberedelsearbetet inför ordförandeskapet. Ansvaret för att samordna arbete låg på Statsrådsberedningen. Varje departement ansvarade i sin tur för verksamheten inom sina respektive områden. I förberedelserna för Skr. 2001/02:30 ordförandeskapet deltog även Brysselrepresentationen, berörda myndigheter och ambassader. förde företrädare för regeringen en dialog med samt de politiska partierna och representanter för näringsliv, fackföreningar, frivilligorganisationer m.fl. Regeringen avser att i en skrivelse till redovisa erfarenheterna från ordförandeskapet i EU. 44.1Förberedelser inför ordförandeskap i Ordförandeskapet i sin helhet företräddes utåt av statsministern och utrikesministern. I övrigt svarade varje minister och varje departement för sina frågor. svarade genom UD-PIK för den RK-gemen- samma informations- och kultursatsningen före och under ordförande- skapet. Statsrådsberedningen svarade med biträde av och för fördelningen av de resurser som tilldelats för genomförande av ordförandeskapet. Den politiska beredningen av ordförandeskapsrelaterade frågor skedde under förberedelseprocessen på sedvanligt sätt genom statssekreterarnas EU-beredning och allmän beredning. Inför ordförandeskapet upprättades ett antal interdepartementala samordningsgrupper. Under Statsrådsberedningens ledning instiftades en interdepartemental grupp för samråd om framför allt arbetsprogrammet. När det gällde övriga frågor, företrädesvis mötesverksamheten i , ledde chefen för 2001-sekretariatet en kontaktgrupp för 2001-frågor med deltagande av samtliga departement, Statsrådsberedningen, Förvaltningsavdelningen och Brysselrepresentationen. En särskild grupp för informationsfrågor som rör den RK- gemensamma kultur/press/info-satsningen, SIOS, arbetade under ledning av chefen för /PIK. Det blivande ordförandeskapet gör i förväg upp ett arbetsprogram för den aktuella perioden, för svensk del . Detta består av ett ordförandeprogram, dvs. en policyförklaring, rådsdagordningar för alla rådsmöten samt ett möteskalendarium. Ordförandens programförklaring presenteras i regel före ordförandeperioden, strax efter det föregående ordförandeskapets I denna redogör det inkommande ordförandeskapet Skr. 2001/02:30 för prioriteringar. Arbetet med det svenska ordförandeprogrammet inleddes genom en inventering av politikområden och frågeställningar som kunde tänkas bli aktuella och bedömdes vara angelägna att prioritera under det svenska ordförandeskapet. Detta underlag uppdaterades vid ett flertal tillfällen efter bidrag från samtliga departement. Det kompletterades med en sammanställning från departementen av s.k. knäckfrågor förutsebara svårlösta frågor samt särskilt prioriterade frågor med angivande av frågans läge, ordförandeskapets målsättning samt handlingsplan för hur målsättningen skulle uppnås. Detta material kompletterades med motsvarande underlag från Brysselrepresentationen. Ett första förslag till ordförandeprogram utarbetades . presenterades det första offentliga programutkastet i samband med ett presseminarium som statsminister ledde i . Detta följdes av ytterligare två versioner, en och en /november. Det slutliga ordförandeprogrammet presenterades av statsministern i samt i Europa- parlamentet . Programmet presenterades för medlemsstaterna vid utrikesminister videokonferenser samt . Ett nyckelord under hela processen med att ta fram ordförande- programmet var öppenhet. Av det skälet publicerades utkasten till ordförandeprogram på Internet redan från första början, . Därigenom kunde såväl allmänhet som medierna följa programmets utveckling över tiden. Statsrådsberedningen svarade för utarbetande av arbetsprogrammet för ordförandeskapet med biträde av UD/EU och i nära samarbete med övriga departement samt Brysselrepresentationen. Samråd skedde även med såväl och de politiska partierna som med organisationer inom och med angränsande ordförandeländer, kommissionen och rådssekretariatet. Dagordningar för samtliga rådsmöten utformas i samarbete med rådets generalsekretariat och i kontakt med kommissionens generalsekretariat, generalsekretariat samt föregående och efterföljande ordförandeskap. Många frågor ärvs från tidigare ordförandeskap och är därmed på förhand givna. Brysselrepresentationen hade en kontinuerlig dialog med kommissionen och rådssekretariatet om det svenska ordförandeskapets arbetsprogram inklusive dagordningar för de olika rådsformationerna. Därtill ägde omfattande kontakter rum på alla nivåer på respektive departements sakområde. Preliminära dagordningar lämnades in till kommissionen och rådssekretariatet . Efter interna avstämningar i rådssekretariatet och inom kommissionen diskuteras sedan agendorna med Brysselrepresentationen för att kunna fastställa de slutgiltiga versionerna. Kalendariet över möten i fastställdes av regeringen. Ett 80-tal möten lades ut på totalt 44 kommuner. UD svarade genom 2001-sekretariatet för organisation och planering av mötesverksamheten i under ordförandeskapet och därtill relaterade frågor. Nära samverkan skedde för varje möte med ansvarigt departement. En första version av det officiella möteskalendariet över möten i och (rådsmöten, möten i Coreper samt i de viktigaste kommittéerna) under det svenska ordförandeskapet inlämnades till rådssekretariatet i . Den slutliga versionen, kompletterad med möten på rådsarbetsgruppsnivå, överlämnades . Utöver de områden som nämnts ovan i detta kapitel omfattade förberedelserna en mängd andra frågor. Nedan nämns några. Vice statsminister informerade om ordförandeskapet . framträdde statsministern i vid en allmän EU-debatt. gav statsministern bl.a. information om ordförandeskapsförberedelserna, vad avser såväl läge som innehåll. Ordförandeskapsprogrammet presenterades i . Statsministern genomförde en konsultations- runda med partiledarna om ordförandeskapet. Partiledaröverläggningar ägde rum samt . En fortlöpande dialog om förberedelsearbetet skedde genom , bl.a. inom ramen för en särskilt inrättad arbetsgrupp. En dialog pågick också mellan Statsrådsberedningen och om hur samarbetet skulle utformas under själva ordförandeskapet. Inför ordförandeskapet uppmanades departementen att på alla nivåer upprätta goda kontakter med kommissionen, rådssekretariatet, och andra medlemsstater. De flesta statsråd hade ett intensivt besöksutbyte med sina kollegor i medlemsstaterna liksom med institutionerna i . Särskilt intensiva var kontakterna med , det närmast föregående ordförandeskapet, och med , som vi skulle överlämna till. Utrikesministerns traditionella rundresa i medlemsstaterna inför ordförandeskapet ersattes av videokonferenser. Även på tjänstemannanivå bedrevs en omfattande kontaktverksamhet för att förbereda ordförandeskapet. Ett seminarium för arbetsgruppsordförande, chefer i och myndighetschefer arrangerades i . Seminariet inleddes av statsministern som talade om regeringens ambitioner och inriktning på ordförandeskapet. Brysselrepresentationen ordnade i samarbete med rådssekretariatet ett upptaktsmöte för alla arbetsgruppsordförande i den UD och representationen ordnade med deltagande av utrikesministern ett upptaktsmöte för alla svenskar anställda i EU- Arbetet för att främja svenska språket i EU-arbetet rörde i praktiken främst tolkning och i mindre utsträckning översättning. Tolkregimerna när det gäller mötena i var föremål för en omfattande analys. Totalt utsågs svenska ordförande till ca 300 rådsarbetsgrupper. procent av grupperna hade en kvinna som ordförande. nominerade ordförande inom sina respektive områden. via 2001-sekretariatet med Brysselrepresentationen och Statsråds- Inför ordförandeskapet togs tre handböcker riktade till blivande UD/EUKORR gav ut en handbok om den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken innan trojkaperioden inleddes. svarade för handböcker till ministrar och gruppordförande. före ordförandeskapet inleddes en omfattande utbildningssatsning för de tjänstemän som skulle vara ordförande i de olika arbetsgrupperna eller inneha andra funktioner i ordförande- Utbildningen omfattade bl.a. EU-kunskap, språk och Viss utbildning av de blivande rådsordförandena Vidare arrangerades ett seminarium om medbeslutandeförfarandet och förlikningsprocessen samt ett möte mellan tjänstemän från Regerings- kansliet och utskottskanslier. Bilaga 1: Viktigare förordningar, direktiv och beslut Enligt rådets redovisning av antagna rättsakter röstade nej två gånger, se avsnitt 23.2.3 Socker och 23.2.5 Frukt och Det förekom inte att avstod från att rösta. förordning/direktiv/beslut EGT L 87, Direktiv om tillgång till konsument- information om bränsleekonomi och koloxidutsläpp vid marknadsföring av nya personbilar (1999/94/EG) EGT L 237, Förordning om ett reviderat gemenskaps- program för tilldelning av miljömärke (nr 1980/2000/EG) EGT L 160, Rådets förordning (EG) nr 1346/2000 av EGT L 160, Rådets förordning (EG) nr 1347/2000 av och om erkännande och verkställighet av domar i äktenskapsmål och mål om föräl- draansvar för makars gemensamma barn EGT L 160, Rådets förordning (EG) nr 1348/2000 av medlemsstaterna av handlingar i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur EGT L 12, Rådets förordning (EG) nr 44/2001 av behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens EGT C 358, Rådets akt om utarbetande på grundval av 13.12.2000, s. 1 artikel 43.1 i konventionen om upprättandet av en europeisk polisbyrå (Europolkonventionen) av ett protokoll om ändring av artikel 2 och av bilagan till EGT L 324, Rådets beslut om inrättande av en 21.12.2000, s. 2 provisorisk enhet för rättsligt samarbete EGT L - , Förslag till förordning (45/2001) om dataskydd inom EG:s institutioner EGT L 8, s. 1 (EG) nr 45/2001 om skydd för enskilda då uppgifter och om den fria rörligheten för EGT L 122, Rådets förordning nr 1081/2000 om förbud mot försäljning, leverans och export till /av utrustning som kan användas i det inre förtrycket eller för terrorhandlingar och om frysande av tillgångar som innehas av vissa personer med anknytning till viktiga offentliga tjänster i / EGT L 159, Förordning (EG) nr 00/401/GUSP om upprättande av en gemenskapsordning för kontroll av export av produkter och teknik EGT L 311, Rådets förordning (nr 2698/2000/EG) om finansiella och tekniska stödåtgärder () för reformering av ekonomiska och sociala strukturer inom ramen för EGT L 252, Rådets beslut (nr 596/2000/EG) om inrättande av en europeisk flyktingfond Rådets förordning (nr 2725/2000/EG) om inrättandet av Eurodac för jämförelse av fingeravtryck för en effektiv tillämpning EGT L 288, (EG) nr 2494/2000 av 2000 om åtgärder för att främja bevarande och hållbar förvaltning av tropiska skogar och andra skogar i utvecklingsländerna. EGT L 332, och rådets beslut nr 2850/2000/EG av om upprättande av en gemenskapsram för samarbete om oavsiktliga och avsiktliga Rådets beslut om att inrätta en kommitté EGT L 72, Rådets beslut om riktlinjer för medlems- staternas sysselsättningspolitik för år EGT L 126, 2000/12/EG om rätten att starta och driva Rådets förordning (EG, Euratom) nr 1150/2000 om genomförande av beslut 94/728/EG, Euratom om systemet för EGT L 253, Rådets beslut /597/EG, Euratom om systemet för Europeiska gemenskapens EGT L 275, 2000/28/EG om ändring av direktiv 2000/12/EG om rätten att starta och driva EGT L 275, 2000/46/EG om rätten att starta och driva affärsverksamhet i institut för elektroniska pengar samt om tillsyn av EGT L 290, 2000/64/EG om ändring av rådets direktiv 85/611/EEG, 92/49/EEG, 92/96/EEG och 93/22/EEG i fråga om utbyte av EGT L 311, (EG) nr 2700/2000 om ändring av rådets förordning (EEG) nr 2913/92 om inrätt- andet av en tullkodex för gemenskapen EGT L 210, Rådets rekommendation om allmänna riktlinjer för medlemsstaternas och EGT L 232, och rådets beslut om EGT C 371, Resolution antagen av rådet och före-