prop · GO031D2 · 2001-01-01 00:00:00 — 0,2 1,2 3,6 Disponibel inkomst före beräkningsteknisk överföring 986 3,3 4,4 (3,4) 4,2 2,2 1,8 Disponibel inkomst efter beräkningsteknisk överföring 4,9 2,3 Hushållens konsumtionsutgifter 997 4,1 4,7 (3,7) 3,4 2,1 2,1 Anm: Utvecklingstalen för påverkas av att fr.o.m. ingår i hushållssektorn. Inom parentes redovisas motsvarande utveckling exklusive denna effekt. Lönesumma, transfereringar och skatter är deflaterade med KPI. Disponibel inkomst är deflaterad med implicitprisindex för hushållens konsumtionsutgifter. Källor: , och inkomster i genomsnitt öka , dvs. i ungefär samma takt som konsumtionsutgifterna. Det innebär att den relativt låga nivån på hushållssparandet består under de därpå följande åren. Inom den offentliga sektorn skapas ett sparandeöverskott, som kraftigt överstiger det budgetpolitiska målet om av BNP. Som ett beräkningsantagande överförs i kalkylerna detta överskjutande överskott till hushållssektorn. Detta innebär inte något ställningstagande till användningen av det förväntade överskjutande överskottet. Osäkerheten i kalkylerna är dessutom stor. Om den ekonomiska utvecklingen skulle avvika väsentligt från nuvarande kalkyler påverkas bedömningen av överskottets storlek. Tabell 9.2 Hushållens sparande Procent av disponibel inkomst 1999 2000 2001 2002 2003 Nettosparande före beräkningstekn. exkl. sparande i avtalspens. 1,1 1,4 0,6 0,4 0,8 inkl. sparande i avtalspens. 2,1 2,2 2,9 2,9 2,5 Nettosparande efter beräkningstekn. exkl. sparande i avtalspens. 1,1 1,4 0,6 2,2 2,4 inkl. sparande i avtalspens. 2,1 2,2 2,9 5,6 5,7 Finansiellt sparande efter beräkningstekn. 4,0 Källor: , och 9.2 Hushållens konsumtionsutgifter Hushållens konsumtionsutgifter ökade mätt som årsgenomsnitt. Det är den starkaste tillväxten . (Se diagram 9.1.) Konsumtionen utvecklades särskilt kraftigt sista kvartalet 1999, då konsumtionen ökade med i årstakt. Under loppet av de två första kvartalen har konsumtionstillväxten varit fortsatt stark, om än något lugnare än under slutet av . Hushållssektorns konsumtionsutgifter växte enligt preliminära uppgifter med i årstakt . Därav utgör dock en engångseffekt av att fr.o.m. i nationalräkenskaperna ingår i hushållssektorn i stället för i kommunsektorn. Diagram 9.1 Hushållens disponibla inkomst och konsumtionsutgifter Miljarder kronor, fasta priser referensår 1999 Den positiva utvecklingen på arbetsmarknaden, de ökande reala disponibla inkomsterna och hushållens starka förmögenhetsutveckling under framför allt har bidragit till den starka konsumtionstillväxten. Även om utvecklingen inte kan förväntas bli lika gynnsam för alla dessa faktorer under innevarande år och bedöms förutsättningarna för en fortsatt stark konsumtion vara goda. beräknas hushållens konsumtionsutgifter öka med (bortsett från effekten av överföringen av till hushållssektorn) och väntas tillväxten bli . Enligt månatliga undersökningar av hushållens inköpsplaner fortsätter hushållen att se mycket optimistiskt på den närmaste framtiden. Hushållens bild av den egna ekonomin har varit mycket ljus och visar inga tecken på att försämras. Tilltron till minskande arbetslöshet och förbättrad ekonomi för landet som helhet ligger kvar på den höga nivå som uppnåddes . Förutom den gynnsamma utvecklingen av sysselsättningen, hushållens förmögenhet och disponibla inkomst har sannolikt även de starka offentliga finanserna bidragit till hushållens växande optimism, och därmed till den höga konsumtionen, . Den goda sysselsättningsutvecklingen väntas fortsätta . Det faktum att sysselsättningsutsikterna har förbättrats något jämfört med bedömningen i vårpropositionen bidrar till att även konsumtionsprognosen har reviderats upp. Även om den mycket starka tillväxten i hushållens förmögenhet bör ha bidragit till hushållens optimism återspeglas inte den svagare förmögenhetsutvecklingen i någon försämring av hushållens tillförsikt. Det är rimligt att anta att hushållen i viss utsträckning redan väntat sig en avmattning i tillgångsprisernas utveckling, framför allt beträffande de tillgångar som vuxit snabbast i värde , och därför inte förändrat sin positiva grundsyn till följd av första halvårets mer måttliga börsutveckling. Dessutom förtjänar det att påpekas att hushållens förmögenhetsställning alltjämt är mycket stark. Enligt de preliminära uppgifterna i och sparbarometer minskade visserligen hushållssektorns samlade finansiella nettoförmögenhet under loppet av , men den är fortfarande högre än och , eller , högre än . Hushållens reala förmögenhet har fortsatt att utvecklas positivt . Priserna på sålda småhus svängde kraftigt , till stor del beroende på tillfälliga effekter, men har genomsnittspriserna fortsatt att utvecklas i god takt även om antalet sålda hus har varit relativt lågt. maj juli låg genomsnittspriserna på sålda småhus högre än . De regionala skillnaderna i prisutvecklingen för småhus är dock mycket stora. Effekterna på konsumtionen av den samlade kraftiga förmögenhetsökningen är svåra att bedöma, men det är rimligt att räkna med att en viss del av den kraftiga konsumtionsökningen hänger samman med den snabba ökningen i priserna på aktier och småhus. Förmögenhetsökningen bidrar sannolikt fortfarande till konsumtionstillväxten men effekten kan antas avta successivt framöver då förmögenheten nu utvecklas långsammare. Hushållens sparkvot är låg (se diagram 9.2). Sparkvotens nivå måste ses mot bakgrund av inte bara hushållens positiva förväntningar och den starka förmögenhetstillväxten, utan också konsumtionens sammansättning. Den del av konsumtionen som växte kraftigast var varaktiga varor, vilka i viss utsträckning kan betraktas som investeringar, dvs. en form av sparande, t.ex. bilar, möbler och vitvaror. Diagram 9.3 visar utvecklingen för hushållens konsumtion av bilar och andra varaktiga varor. Konsumtionen av varaktiga varor exklusive bilar växte med i årstakt. Bilkonsumtionen, som ökade med , växte , vilket även det är en hög tillväxttakt. Som framgår av diagrammet finns ett cykliskt inslag i utvecklingen för båda grupperna av varaktiga varor. Efter den låga konsumtionen under en stor del av har hushållen ett behov av att ersätta förslitna kapitalvaror. Detta behov torde dock mattas av . Diagram 9.2 Hushållens nettosparkvot exklusive sparande i avtalspensioner Sparande i förhållande till disponibel inkomst, procent Hushållens låga sparande kommer också till uttryck i att skuldsättningen ökar. Hushållens skulder, uttryckta som andel av den disponibla inkomsten, har ökat (se diagram 9.4). Andelen är dock fortfarande betydligt lägre, och den aktuella konsumtionsuppgången därmed stabilare, än vad som var fallet i slutet av 1980- talet. Som beskrivits i avsnitt 9.1 ovan väntas hushållens reala disponibla inkomster stiga kraftigt 2001, bl.a. tack vare en gynnsam sysselsättningsutveckling och sänkta skatter. Mot bakgrund av hushållens starka förmögenhetsställning och optimistiska syn på den närmaste framtiden väntas en relativt stor del av inkomstökningarna och nästa användas till ökad konsumtion. Detta innebär att sparkvoten under dessa år antas förbli relativt låg. Diagram 9.3 Hushållens konsumtionsutgifter för bilar och övriga varaktiga varor Miljarder kronor, fasta priser referensår 1999 och 2003 emotses fortsatt stora överskott i de offentliga finanserna. Som nämnts i avsnitt 9.1 har väntade överskott utöver den målsatta nivån beräkningstekniskt överförts i sin helhet till hushållen. Som framgår av den övre inkomstkurvan i diagram 9.1 innebär detta en mycket stark real utveckling för den disponibla inkomsten under dessa år. (Den nedre kurvan illustrerar utvecklingen exklusive dessa beräkningstekniska överföringar. På motsvarande sätt visar diagram 9.2 sparkvoten både före och efter de beräkningstekniska överföringarna.) Diagram 9.4 Hushållens skuldkvot Bruttoskuld i förhållande till disponibel inkomst, procent Det måste dock betonas att hanteringen av dessa väntade överskott inte är föremål för beslut förrän längre fram. Hur stora överföringar till hushållen som kommer att vara möjliga kommer att bedömas mot bakgrund av det aktuella konjunkturläget. Det är också rimligt att räkna med att hushållen, vars konsumtion ökat snabbare än inkomsten, vill öka sparandets andel av inkomsten till en mer långsiktigt hållbar nivå. Den medelsiktiga kalkylen beskriver en balanserad utveckling av ekonomin i den takt som bedöms som långsiktigt hållbar och förenlig med inflationsmålet. När en konjunkturprognos för utarbetas är det sannolikt att konsumtionsutsikterna skulle komma att revideras upp om hela de nu prognostiserade överskjutande överskotten faktiskt skulle överföras till hushållen och revideras ned om överföringarna helt skulle utebli. Även om det således ännu inte är klart i hur stor utsträckning och i vilken form de väntade överskotten faktiskt kommer att komma hushållen till godo är det ändå rimligt att anta att hushållen räknar med att få del av dem och i viss mån planerar sin konsumtion under hela den nu aktuella perioden därefter. Som nämnts ovan är det emellertid också rimligt att vänta sig en ökad sparkvot. Denna prognos stöds av att behovet av att investera i kapitalvaror, liksom de direkta effekterna av den snabba förmögenhetstillväxten, väntas avta successivt. Sammantaget bedöms förutsättningarna för en fortsatt stark utveckling av hushållens konsumtion 2000 2001 vara gynnsamma. Den väntade goda utvecklingen av sysselsättningen och den disponibla inkomsten, hushållens alltjämt mycket goda förmögenhetsställning samt deras optimistiska förväntningsbild talar för att konsumtionen kommer att växa starkt både och . väntas hushållens konsumtionsutgifter växa totalt och om effekten av överföring rensas bort. förutses en tillväxt på . Även ger hushållens solida förmögenhetsställning, realinkomstutvecklingen och de starka offentliga finanserna stöd för en prognos om fortsatt god tillväxt i hushållskonsumtionen, även om en mer dämpad sysselsättning bidrar till att tillväxttakten avtar. beräknas hushållens konsumtionsutgifter öka med . 10 Investeringar beräknas näringslivet successivt bygga ut produktionskapaciteten för att möta en allt högre efterfrågan från såväl inhemska som internationella marknader. Den starka konjunkturen har medfört ett ökat resursutnyttjande och trots en måttlig prisutveckling förefaller lönsamheten vara god i stora delar av näringslivet. Industriföretagen har expansiva investeringsplaner och även inom övrigt näringsliv bedöms kapaciteten utökas i betydande omfattning . Totalt beräknas näringslivets investeringar, utifrån redan höga nivåer, öka med och med . Enligt de preliminära nationalräkenskaperna föll investeringarna inom offentliga myndigheter kraftigt . Trots en förväntad uppgång under årets senare del beräknas myndigheternas investeringar minska räknat som årsgenomsnitt. Ökade satsningar på vägar medför att investeringarna åter växer som årsgenomsnitt. Tabell 10.1 Bruttoinvesteringar efter näringsgren 1999 1999 2000 2001 2002 2003 Näringslivet 246 7,6 6,9 6,2 1,2 1,5 Industri 75 0,6 7,8 8,4 0,6 1,5 Övrigt näringsliv 1,5 Bostäder 32 18,8 4,5 13,7 12,0 12,0 Nybyggnad 16 21,8 11,0 17,0 Ombyggnad 16 16,1 2,0 10,0 2,4 Totalt 327 8,1 5,1 6,8 2,5 2,8 därav maskiner 1,3 byggnader 112 3,8 3,7 8,3 4,6 4,9 övrigt 43 6,8 6,2 5,3 3,1 3,0 Källor: och Antalet påbörjade nybyggnationer av lägenheter har ökat kraftigt . Nivån är emellertid fortfarande låg i ett historiskt perspektiv. Det förbättrade läget på arbetsmarknaden och hushållens allt starkare ekonomiska ställning talar för ett accelererande bostadsbyggande . Den ojämna regionala utvecklingen av byggandet skapar dock vissa utbudsrestriktioner som dämpar uppgången. Antalet påbörjade ombyggnationer av lägenheter har utvecklats överraskande svagt inledningsvis , vilket bl.a. kan vara resultatet av en begynnande brist på byggnadsarbetare. I den medelfristiga kalkylen, dvs. , antas BNP växa i en långsiktigt normal och hållbar takt. Därmed antas BNP- tillväxten avta något jämfört 2000 och 2001. Eftersom investeringarna i stor utsträckning påverkas av produktionstillväxten dämpas även investeringsuppgången 2002 2003. Bostadsproduktionen förutses i det medelfristiga perspektivet närma sig en långsiktigt hållbar nivå, vilket innebär en betydande uppgång från dagens låga nivå. 10.1 Näringslivet Industrin Industrikonjunkturen är mycket stark . Den internationella tillväxten är hög och svensk exportindustri gynnas av att industriproduktionen och efterfrågan på investeringsvaror stiger i för viktiga handelsländer. Den svenska industriproduktionen har också ökat kraftigt inledningsvis . Orderingången till industrin tyder på en fortsatt produktionsökning . Av industribarometer framgår att kapacitetsutnyttjandet ökat och att närmare en tredjedel av företagen nu anser att produktionskapaciteten inte är tillräcklig. Bilden av ett mer ansträngt resursläge stämmer överens med utvecklingen av kapitalkvoten, dvs. kapitalstocken i relation till produktionsnivån, som har fallit kraftigt , se diagram 10.1. En sjunkande kvot innebär alltså att produktionen ökar i förhållande till realkapitalstocken, vilket på kort sikt indikerar ett ökat resursutnyttjande. Barometern och beräkningar av vinstandelar visar att lönsamheten är god i industrin, vilket är en viktig förutsättning för ökade investeringar. Således förefaller det finnas både ett betydande behov av och goda förutsättningar för stigande investeringar inom industrin . Enligt de preliminära nationalräkenskaperna var investeringsnivån i industrin överraskande låg , med en uppgång på i jämförelse med . investeringsenkät visar emellertid att industriföretagen har planer för som innebär en ökning på jämfört med , vilket skulle innebära en kraftig investeringstillväxt . Vid tidigare snabba tillväxtfaser har det dock visat sig vara svårt för företagen att på kort sikt kunna realisera sina expansiva investeringsplaner fullt ut. Sammantaget bedöms därför industrins investeringar stiga med . Även förutses en relativt hög produktionstillväxt i industrin. Det allt högre kapacitetsutnyttjandet och en viss förskjutning av årets planerade investeringar talar för att investeringarna kommer att växa med även 2001. Diagram 10.1 Kapitalkvoten i industrin Till osäkerheten i prognosen för industrins investeringar bidrar bl.a. svårigheterna att bedöma utvecklingen i den cykliska basindustrin. Konjunkturen i dessa branscher har förbättrats påtagligt med ökad produktion, stigande priser på bl.a. papper och pappersmassa samt ett högt kapacitetsutnyttjande. Den höga internationella efterfrågan på vissa insatsvaror kan innebära att den kapitalintensiva basindustrin utökar produktionskapaciteten i större omfattning än vad som har antagits i denna prognos. bör svårigheterna med att urskilja den långsiktiga trenden för industrins kapitalkvot framhållas. Kvoten förefaller ha etablerats på en ny och lägre nivå senare hälft, vilket sannolikt förklaras av den pågående strukturomvandlingen mot en mer kunskapsintensiv produktion. Det kan inte uteslutas att kvoten faller snabbare än vad som antas i denna prognos med en överskattning av investeringsutvecklingen som följd. Övrigt näringsliv steg investeringarna inom övrigt näringsliv med . Den mycket kraftiga uppgången förklaras dock av tillfälligt höga fartygs- och flygplansinvesteringar. Exkluderas dessa var ökningen ändå goda . Konjunkturläget har stärkts ytterligare i stora delar av övrigt näringsliv. ökade produktionen i tjänstebranscherna och antalet sysselsatta med drygt 80 000 personer i jämförelse med . De flesta indikatorer tyder på en fortsatt stark investeringsutveckling i övrigt näringsliv. steg priserna på kommersiella fastigheter i riket som helhet som vakansgraden i storstadsområdena sjönk till de lägsta nivåerna . Trots att fastighetspriserna har fallit något inledningsvis är prisnivån hög, vilket är en viktig förutsättning för att investeringar i nya fastigheter ska vara lönsamma. Dessutom förefaller lönsamheten i tjänstebranscherna ha förbättrats . Enligt barometer uppger företagen inom t.ex. handeln att lönsamheten ligger på en högre nivå än som antalet konkurser är det lägsta på mycket . Noteras bör att vinstmarginalerna per producerad enhet har fallit i tjänstesektorn, vilket bl.a. har bidragit till den låga inflationen (se kapitel 8). Den förbättrade lönsamheten torde således främst förklaras av kraftigt ökade försäljningsvolymer samt av lägre kapitalkostnader till följd av räntenedgången senare del. Diagram 10.2 Fastighetsprisstatistik Index 1981=100 barometer visar att det även finns förväntningar om en fortsatt uppgång i övrigt husbyggande. Allt fler byggföretag uppger att lönsamheten är god och att de förutser en ökad produktion . Dessutom är orderingången till arkitekter samt bygg- och annan teknisk konsultverksamhet mycket hög, vilket normalt förebådar en investeringsuppgång . Tabell 10.2 Övriga näringslivets investeringar 1999 1998 1999 2000 2001 Jord- och skogsbruk 8 1,6 7,1 4,0 3,9 Energi och vattenverk 14 3,0 6,2 4,0 2,9 Byggnadsindustri 10 26,3 22,7 6,1 5,8 Handel 26 30,2 0,9 7,1 6,2 Finansiell verksamhet 8 24,7 13,5 2,6 5,1 Företagstjänsteverksamhet 29 25,7 14,0 6,5 4,9 Hushållsverksamhet 10 11,6 9,7 15,0 3,8 Fastighetsverksamhet 15 6,1 1,6 9,3 6,9 Övrig tjänsteverksamhet 50 4,3 28,9 6,2 5,5 därav transport 27 1,7 53,5 1,6 2,9 post och tele 15 4,5 6,3 15,6 10,6 Summa 171 13,6 11,0 6,5 5,3 Källor: och investeringsenkät bekräftar bilden av en stigande investeringsaktivitet i övrigt näringsliv . Bilden är dock delvis splittrad. Inom företagstjänster samt post- och telebranscherna är planerna expansiva. I telebranschen förklaras uppgången delvis av en fortsatt utbyggnad av mobiltelefonsystemen och av bredbandsnätet. Inom finansiell verksamhet och handel är däremot utbyggnadsplanerna överraskande svaga. De begränsade investeringsplanerna inom finansiell verksamhet förklaras sannolikt av strukturella förändringar till följd av företagsfusioner och den ökade användningen av post- och banktjänster över Internet, vilket bl.a. medför en minskning av antalet . Omställningsarbetet i samband med är nu över vilket ytterligare dämpar investeringsutvecklingen i den finansiella sektorn. Vad gäller handeln bör det understrykas att efter den mycket kraftiga uppgången 1998 ligger investeringarna på en hög nivå och redan fjolårets investeringsnivåer innebär en betydande utbyggnad av kapaciteten. En viktig förklaring till de återhållsamma investeringsplanerna enligt enkäten är att allt färre företag inom handeln äger fastigheter varvid produktionsökningar i denna bransch delvis resulterar i ökade investeringar i fastighetssektorn. Den förväntade kraftiga uppgången i hushållens konsumtion bedöms dock medföra ökade och mer omfattande investeringar inom handeln än vad enkäten anger både och . Det bör också nämnas att inom flertalet branscher steg mjukvaruinvesteringarna, vilka utgör av de totala investeringarna, kraftigt enligt nationalräkenskaperna. beräknas dessa öka med . Sammantaget görs bedömningen att behovet av att utöka produktionskapaciteten generellt sett är stort och att investeringarna i övrigt näringsliv överstiger fjolårets nivå med . Av diagram 10.3 framgår att kapitalkvoten i övrigt näringsliv exklusive småhus och fastighetsverksamhet successivt har fallit , bortsett från recessionsåren första hälft. Den tydliga nedåtgående trenden förklaras bl.a. av minskade investeringar i energisektorn och av kapitalrationaliseringar inom handel och finansiella tjänster. Det är svårt att avgöra utvecklingen av kapitalkvoten men den kraftiga nedgången bedöms delvis vara resultatet av ett ökat kapacitetsutnyttjande, vilket tillsammans med förväntningar om en fortsatt stark produktionsökning beräknas medföra att investeringarna inom övrigt näringsliv stiger med ytterligare . De positiva utsikterna för byggsektorn stödjer en sådan prognos. Diagram 10.3 Kapitalkvoten i övrigt näringsliv exklusive småhus och fastighetsverksamhet 10.2 Bostäder påbörjades byggnationer av ca 14 000 lägenheter enligt , vilket var en ökning med jämfört med året innan. Uppgången har fortsatt inledningsvis enligt preliminär statistik från . Fundamentala faktorer talar för att bostadsbyggandet tar fart . Stigande fastighetspriser på andrahandsmarknaden och fallande vakanstal visar att efterfrågan på bostäder är hög (se diagram 10.4). Även om den regionala fördelningen är ojämn innebär den allt högre prisnivån att det i många fall är mycket lönsamt med nybyggnationer. En fortsatt förbättring av läget på arbetsmarknaden och hushållens allt starkare ekonomiska ställning bidrar till att höja efterfrågan ytterligare. Dessutom har räntorna stabiliserats på en förhållandevis låg nivå. Diagram 10.4 Antalet outhyrda respektive påbörjade lägenheter Tusental barometer visar att förväntningarna avseende bostadsbyggandet är mycket positiva avseende . I barometern kan emellertid en besvikelse noteras i den mening att de positiva förväntningarna inte har infriats. Det kan också konstateras att trots många gynnsamma omständigheter och en hög efterfrågan är byggandet av bostäder alltjämt på en mycket låg nivå. Uppgången i antalet påbörjade lägenheter och inledningsvis var från den historiskt sett mycket låga nivå som gällde under större delen av . Enligt bedömningar skulle det behöva byggas 25 000 30 000 lägenheter för att svara mot den långsiktiga efterfrågan. Ytterligare en indikator på att bostadsbyggandet är återhållsamt är att orderingången till småhusfabrikanterna har minskat något jämfört med . Det förhållandevis låga bostadsbyggandet förklaras troligen bl.a. av en låg lönsamhet i nyproduktionen av hyresrätter samt av vissa utbudsrestriktioner i form av brist på byggnadsarbetare och tomtmark. De senare faktorerna torde i sin tur förklaras av den ojämna regionala utvecklingen med en mycket hög efterfrågan i storstadsområdena. Nämnda utbudsrestriktioner väntas delvis gälla även och antalet påbörjade bostäder beräknas därmed uppgå till 18 000 och till 21 000 , dvs. samma prognos som i vårpropositionen. Vissa utbudsrestriktioner kan vara en förklaring till att antalet inledda ombyggnationsprojekt har varit överraskande låga . Ytterligare en orsak är sannolikt att lönsamheten har varit mycket dålig hos de allmännyttiga bolagen. De senaste årens räntenedgång och fallande vakanstal innebär dock att den finansiella situationen har förbättrats. Därmed torde antalet inledda ombyggnationer överstiga fjolårets nivå på 21 000 lägenheter. På grund av det låga utfallet och med hänsyn tagen till vissa utbudsrestriktioner har dock prognosen för antalet ombyggnationer reviderats ned med ca 1 000 lägenheter jämfört med vårpropositionen till 22 000 och till 25 000 lägenheter . I genomsnitt pågår ett nybyggnationsprojekt och ett ombyggnadsprojekt . Den kraftiga uppgången av påbörjade nybyggnationer som har ägt rum inledningsvis påverkar därför successivt volymutvecklingen och delvis även . Dessutom har omfattningen av olika projekt samt fördelningen mellan småhus och lägenheter i flerfamiljshus betydelse. Sammantaget beräknas bostadsinvesteringarna öka med och . 10.3 en till stora delar ofrivillig lageruppbyggnad ägde en successiv lageranpassning rum . Sammantaget gav lagerinvesteringarna ett negativt bidrag till BNP-tillväxten på motsvarande av BNP 1999. gav lagerinvesteringarna däremot ett positivt tillväxtbidrag på av BNP. Den stora lagerökningen förklaras bl.a. av en oväntat hög lageruppbyggnad i industrin. Även växte lagren kraftigt, vilket gav ett positivt BNP-bidrag på motsvarande . Osäkerheten i utfallet avseende är dock mycket stor på grund av att den s.k. snabbversionen av nationalräkenskaperna som publiceras i många avseenden är en prognos. Den anpassning som genomfördes bedöms i stort sett vara avslutad och lagerökningen i industrin antas i huvudsak vara tillfällig. väntas det ske en frivillig lageruppbyggnad i näringslivet som helhet i samband med att produktionsnivån successivt stiger.