prop · GO03100 · 2001-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 2000/01:100 Förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken, utgiftstak, ändrade anslag för , skattefrågor, kommunernas ekonomi m.m. Regeringens proposition 2000/01:100 Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionens huvudsakliga innehåll Propositionen innehåller regeringens förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken. Regeringen föreslår ett utgiftstak för staten på 2004 samt ett mål för det finansiella sparandet i offentlig sektor på av BNP 2004. Regeringen aviserar inom ramen för budgetmålen en politik för utveckling och rättvisa. Regeringen redovisar även en bedömning av kommunsektorns ekonomiska utveckling m.m. samt lämnar förslag till tilläggsbudget för . 1 Finansplan 15 1.1 Utveckling och rättvisa 15 1.2 Det ekonomiska läget 17 1.2.1 Internationell ekonomisk utveckling 17 1.2.2 Svensk ekonomisk utveckling 17 1.2.3 Kalkyler 19 1.3 Den ekonomiska politiken 20 1.3.1 offentliga finanser 20 1.3.2 Stabila priser och låga räntor 22 1.3.3 En väl fungerande lönebildning 23 1.4 Den ekonomiska politiken i EU 24 1.5 En politik för full sysselsättning 25 1.5.1 Den demografiska utmaningen 25 1.5.2 En politik för ökat utbud av arbetskraft 26 1.6 En god välfärd 28 1.6.1 Skola, vård och omsorg 28 1.6.2 En politik för barn och ungdomar 29 1.6.3 En politik för utbildning och forskning 29 1.6.4 De äldre 30 1.6.5 Den generella välfärden 31 1.6.6 En politik för boende 32 1.6.7 Internationell solidaritet 32 1.7 Rättvisa skatter 32 1.8 Ett ekologiskt hållbart 34 1.9 Ett för alla 35 2 Förslag till riksdagsbeslut 41 3 Lagförslag 49 3.1 Förslag till lag om ändring av riksdagsordningen 49 3.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1996:506) om överlåtelse av en förvaltningsuppgift till en övervakningskommitté m.m. 54 3.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1997:756) om tilldelning av spårkapacitet 55 4 Budgetpolitiska mål och statsbudgeten 59 4.1 Budgetpolitiska mål 59 4.1.1 Utgiftstak för staten 60 4.1.2 Beräkning av den offentliga sektorns utgifter 62 4.1.3 Överskott i offentliga sektorns finanser 62 4.2 Makroekonomiska förutsättningar 63 4.3 Politiska prioriteringar 64 4.4 Statsbudgetens utveckling 69 4.4.1 Statsbudgetens utfall 70 4.4.2 Statsbudgetens inkomster 71 4.4.3 Statsbudgetens utgifter 72 4.4.4 Statsbudgetens saldo, statens finansiella sparande och statsskulden 74 4.5 Kommunsektorns finanser 79 4.6 Ålderspensionssystemet 79 4.7 Den offentliga sektorns finanser 80 4.8 Budgeteringsmarginalen och utnyttjande av saldoutrymme 81 5 Inkomster 85 5.1 Inledning 85 5.1.1 Antaganden om den makroekonomiska utvecklingen m.m. 86 5.1.2 Regeländringar 86 5.1.3 Osäkerheten i skatteberäkningarna 87 5.2 Offentliga sektorns skatter - periodiserad redovisning 88 5.2.1 Inkomstskatt hushåll 88 5.2.2 91 5.2.3 Socialavgifter och allmän pensionsavgift 92 5.2.4 Egendomsskatter 93 5.2.5 Skatt på varor och tjänster 94 5.2.6 Restförda skatter m.m. 97 5.3 Offentliga sektorns inkomster enligt nationalräkenskaperna 98 5.4 Statsbudgetens inkomster - kassamässig redovisning 99 5.4.1 Skatter 99 5.4.2 Övriga inkomster 101 5.5 Kommunskatter 102 5.6 Skattekvoten 103 6 Utgifter 107 6.1 Utgiftsprognos 2001 107 6.2 Takbegränsade utgifter 107 6.2.1 Prognoser för takbegränsade utgifter och utgifter per utgiftsområde 108 6.3 Utgifternas fördelning på utgiftsområden . 111 6.3.1 De takbegränsade utgifternas förändring jämfört med budgetpropositionen 113 6.4 Större ramförändringar 2001-2004 115 6.5 Byte av vissa anslags utgiftsområdestillhörighet m.m. 117 6.6 Genomgång av enskilda utgiftsområden 117 7 Skattefrågor 137 7.1 Inledning 137 7.2 Riktlinjer för skattepolitiken 137 7.2.1 Mål och uppgifter 137 7.2.2 Internationaliseringens betydelse 138 7.2.3 Beskattningen av förvärvsinkomster 139 7.2.4 Beskattning av sparande och realkapitalbildning 140 7.2.5 Fastighetsbeskattning 141 7.2.6 Indirekt beskattning av varor och tjänster 142 7.2.7 Skattekontroll 143 7.3 Skatteåtgärder för sjöfarten 143 7.4 Yrkesfiskaravdrag 144 8 Tilläggsbudget 147 8.1 Förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten 147 8.1.1 Utgiftsområde 1 147 8.1.2 Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning 149 8.1.3 Utgiftsområde 3 och uppbörd 151 8.1.4 Utgiftsområde 4 Rättsväsendet 152 8.1.5 Utgiftsområde 5 och internationell samverkan 153 8.1.6 Utgiftsområde 6 Totalförsvar 154 8.1.7 Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd 156 8.1.8 Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar 156 8.1.9 Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg 157 8.1.10 Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp 158 8.1.11 Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom 159 8.1.12 Utgiftsområde 13 Arbetsmarknad 160 8.1.13 Utgiftsområde 14 Arbetsliv 161 8.1.14 Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning 161 8.1.15 Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid 163 8.1.16 Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande 164 8.1.17 Utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling 166 8.1.18 Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård 167 8.1.19 Utgiftsområde 21 Energi 167 8.1.20 Utgiftsområde 22 Kommunikationer 168 8.1.21 Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar 172 8.1.22 Utgiftsområde 24 Näringsliv 174 8.1.23 Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner 176 9 ekonomi 180 9.1 Viktiga förändringar 180 9.2 Utvecklingen inom den kommunala sektorn 181 9.2.1 Den kommunala ekonomin 181 9.2.1 De kommunala verksamheterna 182 9.3 Förutsättningar 183 9.3.3 Sammanfattande bedömning 184 9.4 Satsningar på kommuner och landsting 184 9.4.2 Särskilda insatser i vissa kommuner och landsting 186 9.4.3 Satsningar inom andra utgiftsområden 186 9.4.4 Beräkning av ramen för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner 187 9.5 Övrigt 188 Bilagor Bilaga 1 Svensk ekonomi Bilaga 2 Avstämning om målet om en halverad arbetslöshet Bilaga 3 Redovisning av skatteavvikelser Bilaga 4 Fördelningspolitisk redogörelse Bilaga 5 Finans- och penningpolitiskt bokslut för 1990-talet Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 1.1 föreslagna reformer 16 1.2 Försörjningsbalans 18 1.3 Nyckeltal 18 1.4 Sysselsättning, arbetslöshet och löneutveckling 19 1.5 De tre kalkylerna 19 1.6 Offentliga finanser 21 1.8 befolkning 1970-2030 26 1.10 En politik för barn och ungdom 29 1.11 Skolsatsningen 30 1.12 Biståndet 32 1.13 Gröna nyckeltal 35 2.1 Specifikation av ändrade ramar för utgiftsområden samt ändrade och nya anslag för 44 4.1 Utgiftstak för staten 60 4.2 Den offentliga sektorns finansiella sparande 60 4.3 Av beslutade budgetpolitiska mål 60 4.4 Utgiftstak för staten 61 4.5 Utgiftstak för offentlig sektor 62 4.6 Makroekonomiska förutsättningar 64 4.7 föreslagna utgifts- och inkomstförändringar 2002-2004 66 4.8 beslutade och föreslagna eller aviserade inkomst- och utgiftsförändringar 68 4.8 (fortsättning) beslutade och föreslagna eller aviserade inkomst- och utgiftsförändringar. 69 4.9 Statsbudgetens utfall 71 4.10 Statsbudgetens inkomster 71 4.11 Statsbudgetens utgifter 72 4.12 Utgifter som omfattas av utgiftstaket för staten 2000-2004 73 4.13 Budgeteringsmarginalen och förändring av takbegränsade utgifter jämfört med föregående år 73 4.14 Statsbudgetens saldo och statsskulden 75 4.15 Statsbudgetens saldo samt justering för större engångseffekter 77 4.16 Statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande 78 4.17 Kommunsektorns finanser 79 4.18 Ålderspensionssystemet 80 4.19 Den offentliga sektorns finanser 81 4.20 Saldoutrymme och budgeteringsmarginal 2002-2004. 82 5.1 Offentliga sektorns periodiserade skatter, offentliga sektorns inkomster enligt NR och statsbudgetens inkomster 85 5.2 Differenser jämfört med budgetpropositionen för offentliga sektorns periodiserade skatter, offentliga sektorns inkomster enligt NR samt statsbudgetens inkomster 86 5.3 Antaganden och förändringar jämfört med budgetpropositionen 86 5.4 Bruttoeffekter av regeländringar 87 5.5 inkomstskatt: årlig förändring 1999-2002 87 5.6 Offentliga sektorns skatteintäkter 1999-2004 89 5.7 Prisutveckling på småhus 93 5.8 Fastighetsskatt fördelat på fastighetstyp 94 5.9 Införselkvoter 2001-2004 96 5.10 Skatt på energi 96 5.11 Nedsatta och restförda skatter m.m. 98 5.12 Periodiserade skatter, skatter enligt NR samt skattekvoten 98 5.13 Offentliga sektorns totala inkomster 98 5.14 Statsbudgetens skatter 99 5.15 Statsbudgetens inkomster 100 5.16 Utvecklingen av skatteunderlaget 1999-2004 103 5.17 Skattekvoten 1998, förändring av skattekvoten 1990-1998 samt skattepliktiga transfereringars inverkan på skattekvoten för ett urval av 104 5.18 Skattekvot enligt nationalräkenskaperna (NR) och periodiserad skattekvot 104 6.1 Statsbudgetens utgifter 107 6.2 Takbegränsade utgifter 108 6.3 Prognos för takbegränsade utgifter 110 6.4 Större omflyttningar av utgifter under utgiftstaket 111 6.5 Preliminär fördelning på utgiftsområden 112 6.6 Förändring av takbegränsade utgifter mellan budgetpropositionen års ekonomiska vårproposition till följd av utgiftsreformer m m. 115 6.7 Anslagsflyttningarnas konsekvenser för ramarna för berörda utgiftsområden 117 6.8 Kassa- och kostnadsmässiga statsskuldsräntor 133 8.1 Investeringsplan 155 9.1 Resultat före extraordinära poster i kommuner och landsting 1995-2000 181 9.2 Kommunsektorns finanser 2000-2004 183 9.3 Årets resultat i kommuner och landsting 2000-2003 184 9.4 Tillskott till kommuner och landsting 1997-2004 185 9.5 Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner 187 1.1 Utgiftstaket 1997-2004 22 1.2 Ränteskillnad mellan en tioårig svensk och tysk obligation 22 1.3 Kronans växelkurs gentemot euron och ett vägt genomsnitt 23 1.4 Äldrekvoten i 26 1.5 Förändring för inkomstgrupper till följd av ändrade regler 37 1.6 Förändringar för kvinnor och män till följd av ändrade regler 37 4.1 Statsbudgetens utveckling 69 4.2 Statsskulden i miljarder kronor och som andel av BNP 78 5.1 Beskattningsbara realisationsvinster och av BNP 1998-2004 90 5.2 Mervärdesskatt uppdelad efter användning 95 5.3 Hushållens konsumtionsutgifter uppdelade i varugrupper 95 5.4 Kommun- och landstingsskatter 103 6.2 Större ramförändringar 2001-2004 115 1.1 Utveckling och rättvisa Med till mandatperiodens slut har en rad beslut som ökar rättvisan fattats. Sysselsättningen stiger och målet om en halverad öppen arbetslöshet har uppnåtts. Det anställs fler i skolan, vården och omsorgen. Det satsas mer på högre utbildning. Barnbidragen, pensionerna och bostadstilläggen har höjts. har fattat beslut om att införa maxtaxor på dagis och fritids . Med omtanke om framtiden går vi vidare. Utveckling och rättvisa skall prägla . Med en stark ekonomisk grund kan politiken åter inriktas på att förbättra välfärden och fördjupa demokratin. Den ekonomiska politiken syftar till att understödja och förlänga de senaste årens goda ekonomiska utveckling. Tre uppdrag står i fokus: Ordning och reda i svensk ekonomi Svensk ekonomi är i gott skick. Tillväxten är balanserad, inflationen är låg och de offentliga finanserna liksom bytesbalansen visar överskott. Men, och har den internationella ekonomiska utvecklingen försvagats. är en liten och öppen ekonomi och påverkas av denna utveckling. står dock starkt inför en internationell avmattning. Den stabila makroekonomiska grunden i form av låg inflation och sunda offentliga finanser gör att svensk ekonomi kan växa trots orosmolnen i omvärlden. Även efter avmattningen förblir tillväxten betydligt högre än den genomsnittliga under . Minska arbetslösheten och öka sysselsättningen Trots att den svenska tillväxten mattades av något präglades 2000 av den starkaste sysselsättningsökningen . Målet om 4 procents öppen arbetslöshet uppnåddes enligt uppsatt tidsplan. har inte råd med det slöseri som arbetslöshet och annan utslagning från arbetslivet innebär. riktas kraften mot att också uppnå målet att av den vuxna befolkningen skall vara reguljärt sysselsatt 2004. Det långsiktiga målet om full sysselsättning ligger fast. Alla människors vilja till arbete skall tas tillvara. Regeringen föreslår därför en rad åtgärder för att öka arbetskraftsutbudet och sysselsättningen. Regeringens tillväxtfrämjande arbete bedrivs på flera områden. Det gäller regelförenklingar, väl fungerande konkurrens samt information, service och rådgivning till småföretagare i syfte att stimulera ett gott näringslivsklimat, goda möjligheter för nya företag att etableras och befintliga företag att växa. En väl fungerande infrastruktur är av avgörande betydelse för näringslivets utvecklingsmöjligheter. Regionalpolitikens inriktning är att skapa förutsättningar för tillväxt och rättvisa, så att medborgarna i hela landet kan få likvärdiga levnadsvillkor. Reformer för rättvisa och välfärd med dess nedskärningar och skattehöjningar för att häva den ekonomiska krisen är förbi. av ekonomisk tillväxt har ett antal reformer genomförts syftande till rättvisa. Än finns det dock fortfarande stora fördelningspolitiska och regionalpolitiska utmaningar kvar. Regeringens arbete inriktas nu på att öka sysselsättningen och rättvisan i samhället. Som en följd av detta skall antalet socialbidragsberoende ha halverats . Levnadsvillkoren skall fortsätta att förbättras och den offentliga skulden skall fortsätta att amorteras. Ett utgiftstak föreslås, som innebär utrymme för både utgiftsökningar och skattesänkningar som den offentliga skulden amorteras. De reformer som tidigare presenterats skall förverkligas. Reformer för barn och ungdomar står i förgrunden. Maxtaxan i förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen genomförs, föräldraförsäkringen förlängs och skolan tillförs ökade resurser. Vården och omsorgen prioriteras. Vår tid präglas av snabba förändringar. Den fortgående internationaliseringen ställer nya krav och ger nya möjligheter. Företag och branscher stöps om i allt snabbare takt. Allt färre människor i aktiv ålder måste försörja allt fler äldre. I en värld av snabba förändringar öppnas det nya möjligheter till kreativitet och utveckling, liksom det krävs satsningar på ökad trygghet och rättvisa. Trygga människor vågar anta nya utmaningar. Trygga människor vågar utbilda sig. Därför presenterar regeringen en rad nya reformer för trygghet och rättvisa: Arbetsskadeförsäkringen reformeras. Golvet och taket i arbetslöshetsersättningen höjs. Särskilt stöd för att minska deltidsarbetslösheten. Tillgängligheten i vården förbättras. Nya resurser till kommuner och landsting med befolkningsminskning. Ett förbehållsbelopp införs i äldreomsorgen. Ett stöd införs för äldre invandrare. Förbättrade villkor för asylsökande. Resurser avsätts för att motverka långtidssjukskrivningar. Bostadstillägget till pensionärer höjs. Tandvården tillförs ytterligare resurser. Ny modell för statens ersättningar till landstingen för läkemedel. Garantinivån i föräldraförsäkringen höjs. Antalet månader som gymnasieungdomar får studiebidrag utökas. Ytterligare resurser tillförs högskolan. För att öka produktionen av hyreslägenheter införs ett investeringsbidrag. Konsumentområdet tillförs ökade resurser. Polis- och rättsväsendet samt skatteförvaltning och tull tillförs ytterligare resurser. Kulturområdet tillförs ökade resurser. Detta sker som den offentliga skulden minskas. beräknas den offentliga sektorns nettoskuld försvinna. Bruttoskulden mätt enligt Maastrichtreglerna är fortfarande av BNP. handlar det om att förbereda samhällsekonomin för de påfrestningar som den demografiska utmaningen för med sig. Det måste skapas ett utrymme för ökade utgifter för pensioner, sjukvård och äldreomsorg i takt med att andelen äldre ökar efter 2010. Då bör ränteutgifterna på gamla skulder ha minskat betydligt. Tabell 1.1 föreslagna reformer Miljarder kronor 2002 2003 2004 Internationell solidaritet 0,03 0,03 1,86 Socialt utsatta 1,34 2,50 2,58 Miljö 0,54 0,51 2,97 Djurskydd 0,02 0,03 0,04 Kultur 0,12 0,12 0,12 Arbetsliv 1,65 2,15 2,15 Vård och hälsa 3,20 4,10 5,00 Bostäder 0,10 0,60 0,60 Summa övrigt 1,35 1,08 2,11 Summa totalt samtliga reformer 8,35 11,11 17,41 Ekologisk omställning Utvecklingen mot ett långsiktigt hållbart samhälle kräver en ekologisk omställning. För att denna skall bli verklighet bedriver regeringen ett arbete inom många politikområden: en grön skatteväxling, syftande till att stimulera ökad miljöstyrning och energieffektivitet, skall genomföras . Höstens infrastrukturproposition kommer att innehålla ett ökat finansiellt utrymme för järnvägsinvesteringar, anslagen på miljöområdet höjs kraftigt. Målet är att inom en generation skall utvecklas till ett ekologiskt hållbart samhälle. En politik för samarbete Regeringen har försökt skapa största möjliga uppslutning för en politik för full sysselsättning och avser att fortsätta med detta arbete. Arbetsmarknadens parter har en viktig roll i detta sammanhang. Den ekonomiska vårpropositionen bygger på en överenskommelse mellan den socialdemokratiska regeringen, och , vilka står bakom riktlinjerna för den ekonomiska politiken, budgetpolitiken, utgiftstaken och tilläggsbudgeten . Samarbetet berör fem områden - ekonomi, sysselsättning, rättvisa, jämställdhet och miljö - och innefattar både konkreta förslag och åtaganden . Genom detta samarbete bekräftas att det finns en politisk majoritet för en ekonomisk politik som är inriktad på full sysselsättning, ett offentligt överskott om av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel och prisstabilitet. Politiken syftar vidare till jämlikhet, jämställdhet och ekologisk hållbarhet. 1.2 Det ekonomiska läget I beräknas tillväxten bli en tredjedel av vad den var . Som en följd av detta försvagas hela världsekonomin. står starkt inför denna avmattning men påverkas naturligtvis som en liten och öppen ekonomi. går därmed från en högkonjunktur mot en normalkonjunktur. 1.2.1 Internationell ekonomisk utveckling blev BNP-tillväxten i världen historiskt höga . väntas dock den globala tillväxten mattas av till , framförallt som en följd av utvecklingen i och . förutses en viss återhämtning leda till att tillväxten i världsekonomin uppgår till . I bedöms BNP mattas av från 5 procents tillväxt till . väntas BNP-tillväxten återhämta sig till . Avgörande för denna utveckling är att hushållens konsumtion fortsätter att utvecklas positivt. Osäkerheten kring den fortsatta utvecklingen av den japanska ekonomin har ökat. Efter en mycket svag tillväxt är situationen allvarlig. Utrymmet för vidare finanspolitiska åtgärder har minskat. Penningpolitikens utformning blir därmed än mer central och bör kunna bära en större börda. De strukturella problemen i ekonomin är fortsatt stora. BNP-tillväxten förutses uppgå till och . I EU bedöms BNP-tillväxten dämpas från till och . Den måttliga avmattningen i EU-området kan förklaras av dels relativt begränsade direkta handelsflöden med , dels av en fortsatt god arbetsmarknadsutveckling. förutses emellertid skillnaderna i BNP-tillväxt öka mellan enskilda medlemsstater. De nordiska länderna befinner sig i olika konjunkturfaser. Efter att tillväxten i uppgått till väntas den falla till och . I förutses fortsatt höga räntenivåer hålla tillbaka tillväxten även framöver. BNP väntas öka med och något mer . Den danska ekonomin bedöms växa med såväl under innevarande år som . Den dämpade internationella konjunkturen och utsikterna framöver innebär att förutsättningarna för svensk export försämrats betydligt. förutses nära nog en halvering av marknadstillväxten för svensk export - från till . 1.2.2 Svensk ekonomisk utveckling Svensk ekonomi utvecklades gynnsamt . Den samlade produktionen ökade , sysselsättningen steg kraftigt och den öppna arbetslösheten sjönk till . Inflationen enligt konsumentprisindex (KPI) var, trots ett högt oljepris, i genomsnitt . 2000 2000 2001 2002 Hushållens konsumtionsutgifter1 5,8 Lagerbidrag2 17 0,6 -0,2 0,0 Export 987 9,8 6,4 6,5 Import 876 9,7 6,7 6,8 BNP 2 083 3,6 2,7 2,6 1 Utvecklingen 2000 påverkas av att ingår i hushållssektorn. Siffrorna visar utvecklingen exklusive denna effekt. 2Bidrag till BNP-tillväxten Källor: och Det finns en stor osäkerhet om utvecklingen och , framför allt om den globala tillväxten. Som en liten och öppen ekonomi påverkas av detta. Trots detta väntas tillväxten i svensk ekonomi förbli god till följd av den starka inhemska ekonomin. BNP-tillväxten beräknas uppgå till och till . Orderingången till den svenska exportindustrin föll kraftigt . Framöver väntas dock efterfrågan på svenska exportvaror öka tack vare ett i utgångsläget gynnsamt konkurrensläge för industrin. Den snabba försämringen av industrikonjunkturen till följd av den internationella utvecklingen har lett till en viss lageruppbyggnad. Dessa lager väntas avvecklas , vilket dämpar tillväxten. har det inkommit signaler om en något långsammare tillväxt i hushållens konsumtion. Dämpningen i detaljhandelns omsättning och i försäljningen av bilar har varit kraftigare än väntat. Även hushållens framtidsoptimism har försvagats . Detta sker dock från en historiskt sett hög nivå. Hushållens förväntningar om den egna ekonomin är relativt höga. Det starka arbetsmarknadsläget samt hushållens generellt sett goda ekonomiska situation med stigande disponibla inkomster bedöms därför medföra en fortsatt stark konsumtionsökning även om sparkvoten väntas öka. Den förhållandevis svaga utvecklingen av den offentliga konsumtionen förklaras till viss del av neddragningar inom försvaret. Inom den kommunala sektorn bedöms det finnas ett utrymme för en konsumtionsökning på inom ramen för balanskravet. Investeringarna bedöms både och öka med . Tabell 1.3 Nyckeltal Förändring från föregående år i procent, om annat ej anges 2000 2001 2002 KPI1 1,3 1,5 1,6 Kostnadstimlön 3,8 3,5 3,5 Öppen arbetslöshet2 4,7 3,9 3,7 Arbetsmarknadspolitiska program2 2,6 2,4 2,2 Antal sysselsatta 2,2 1,6 0,7 Real disponibel inkomst3 2,6 5,4 2,7 Hushållens nettosparkvot, nivå3 2,0 4,6 5,0 Bytesbalans4 2,7 2,7 2,9 Tysk ränta 10-års statsobligation1 5,3 4,8 4,9 Svensk ränta 10-års statsobligation1 5,4 4,8 5,0 TCW-index4 125 127 124 1 Årsgenomsnitt 2 Andel av arbetskraften, årsgenomsnitt 3 Utvecklingen 2000 påverkas av att ingår i hushållssektorn. Siffrorna visar utvecklingen exklusive denna effekt. I sparkvoten ingår sparande i avtalspensioner. 4 Procent av BNP Källor: Statstiska centralbyrån, , och Sysselsättning och arbetslöshet kommer att gå till historien som ett av de bästa åren vad gäller antalet nya jobb under . Detta trots att ekonomin mattades av . Under loppet av ökade sysselsättningen med ca 134 000 personer, av dessa var 73 000 män och 61 000 kvinnor. Den öppna arbetslösheten föll i säsongrensade termer från till . Målet om 4 procents öppen arbetslöshet uppnåddes därmed. som sysselsättningen steg kraftigt var löneökningarna måttliga och inflationstakten låg. förväntas utvecklingen på arbetsmarknaden mattas av. beräknas antalet sysselsatta öka med ca 65 000 personer och med ca 28 000 personer mätt som årsgenomsnitt. De flesta nya jobb kommer i näringslivet. Tabell 1.4 Sysselsättning, arbetslöshet och löneutveckling 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 Antal sysselsatta1 3 986 3 963 3 922 3 979 4 068 4 159 4 224 4 252 varav näringslivet1 2 697 2 698 2 695 2 735 2 805 2 888 2 953 2 975 varav offentliga myndigheter1 1 287 1 263 1 223 1 240 1 260 1 264 1 265 1 271 Andelen reguljärt sysselsatta mellan 20 och 64 år2 74,8 74,7 73,9 74,6 75,9 77,2 78,1 78,4 Öppen arbetslöshet3 7,7 8,1 8,0 6,5 5,6 4,7 3,9 3,7 Konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program3 4,6 4,7 4,5 4,1 3,3 2,6 2,4 2,2 Kostnadstimlön4 3,3 6,0 4,5 3,8 3,4 3,8 3,5 3,5 Produktivitetsutveckling i näringslivet4 2,5 1,3 3,9 2,9 1,8 2,2 1,5 2,3 Anm. I fördes anställda i kyrkan över från kommunala myndigheter till näringslivets tjänstesektor först . Till följd av detta är antalet sysselsatta i offentlig sektorn överskattat med ca 22 000 personer . 1 Tusental personer 2 Reguljärt sysselsatta i åldern i procent av befolkningen i den årsgruppen 3 I procent av arbetskraften 4 Årlig procentuell förändring Källor: , och