prop · GP0341 · 2001-10-23 00:00:00 — hyresgäster, främst de med nystartade verksamheter, önskar att det skall finnas möjlighet att indexreglera korttidsavtal samt att hyresgäster i allmänhet föredrar längre avtalstider framför kortare avtalstider. upphävande av förbudet mot att indexreglera avtal som inte är slutna på bestämd tid och med hyrestid , kan dessutom förväntas leda till kortare avtalstider. Utredningen anser mot denna bakgrund att de nuvarande bestämmelserna om annan beräkningsgrund skall behållas. handikapputredning föreslog i sitt slutbetänkande, Ett samhälle för alla (SOU 1992:52), att funktionshindrade hyresgäster skulle ges rätt att anpassa sin bostad. Utredningen förordade att hyreslagen skulle kom- pletteras med en paragraf som innebar att hyresgäster hade rätt att utföra sådana åtgärder i sin lägenhet och i de gemensamma delarna av fastig- heten för vilka det kunde lämnas statskommunalt bostadsanpassnings- bidrag. Denna utredning har haft som uppdrag att ta ställning till om hyres- lagen skall kompletteras med en sådan bestämmelse som handi- kapputredning föreslog. Utredningen har genom de enkätsvar som lämnats från handikapporga- nisationer och berörda myndigheter konstaterat att det är mycket ovanligt att hyresvärdar nekar funktionshindrade hyresgäster att utföra sådana åt- gärder som det kan lämnas bostadsanpassningsbidrag för. Behovet av den aktualiserade lagstiftningen kan mot denna bakgrund inte anses sär- skilt stort. Vidare har utredningen konstaterat att det ur principiell synvinkel framstår som tveksamt att en hyresgäst mot hyresvärdens vilja skall få bygga om lägenhet eller gemensam del av fastigheten. En bostadsan- passningsåtgärd kan nämligen vara mycket ingripande och t.ex. beröra planlösning. Åtgärden kan också stå i strid med övriga hyresgästers i huset intressen. En lagstiftning av det aktuella slaget kommer dessutom i konflikt med lagstiftningen om hyresgästinflytande vid förbättrings- och ändringsarbete (18 d - 18 h §§ hyreslagen) och kan, om den inte om- gärdas av vissa kompletterande regler, kringgås. Utredningen befarar också att en bestämmelse av aktualiserat slag kan försvåra för personer med funktionshinder att hävda sig på hyres- marknaden; det finns risk att hyresvärdar blir mindre benägna att hyra ut sina lägenheter till sådana hyresgäster eftersom fastigheten kan bli om- byggd i strid med hyresvärdens önskemål. Utredningen anser mot bakgrund av det anförda att det inte bör införas en sådan regel som handikapputredning föreslog. Interimistiska beslut om avflyttning då hyresrätten är förverkad Om en hyresgäst gör sig skyldig till, något förenklat, ett väsentligt avtals- brott anses hyresrätten förverkad. Hyresvärden kan då säga upp avtalet till upphörande. Såväl hyresrätten till en bostadslägenhet som till en lokal kan bli förverkad. Om hyresrätten till bostadslägenhet eller lokal är förverkad och hyres- värden säger upp avtalet till upphörande, kan frågan om hyresrätten är förverkad prövas vid allmän domstol. Skulle hyresvärden i stället säga upp hyresavtalet med uppsägningstid och det är fråga om en bostadslägenhet, kan frågan om hyresrätten är förverkad prövas vid För en förverkandetvist vid domstol respektive en förlängningstvist vid hyresnämnd gäller delvis samma regler. Såväl domstol som hyresnämnd kan t.ex. ålägga hyresgästen att flytta. Ett sådant beslut kan, om hyres- gästen inte rättar sig efter det, verkställas av kronofogdemyndighet. Det finns vissa skillnader mellan regelsystemen. avtalet sagts upp till upphörande, kan tingsrätt enligt be- stämmelserna i om säkerhetsåtgärd, förordna att hyres- gästen skall flytta trots att tingsrätt inte prövat tvisten. tingsrätten finna att hyresrätten är förverkad, kan tingsrätten förordna att domen får verkställas även om den inte har vunnit laga kraft. då verkställas av kronofogdemyndigheten, även om den skulle överkla- Har hyresavtalet sagts upp med uppsägningstid och frågan om för- längning hänskjutits till hyresnämnd, har hyresgästen däremot alltid rätt att bo kvar tills förlängningsfrågan är slutligt avgjord. Det gäller även för det fall hyresnämnden ålagt hyresgästen att flytta vid hyrestidens utgång och hyresgästen skulle överklaga beslutet men överklagandet prövas först efter hyrestidens utgång. Utredningen skall enligt direktiven ta ställning till om möjligheten att vid förverkande snabbt besluta om avflyttning är tillräckliga och, om så inte befinns vara fallet, föreslå regler som är anpassade för Utredningens genomgång har visat att hyresvärdar väljer vid för- verkandesituationer som berör bostäder inte sällan att säga upp hyres- avtalet med uppsägningstid och hänskjuta frågan om avtalet skall för- Det beror bl.a. på att det anses att hyresnämnderna handlägger sina förlängningsärenden snabbare än tings- rätterna handlägger sina förverkandemål. vidare visat att det förekommer att hyresgäster vid förlängningstvister förhalar förfarandet genom grundlösa överklaganden. därigenom rätt att bo kvar under en inte obetydlig tid efter hyrestidens I några fall som utredningen tagit del av har det skett som hyresgästen har fortsatt att på ett fullständigt oacceptabelt sätt störa övriga hyresgäster i huset. Utredningen anser att detta är otillfreds- ställande och föreslår därför att det införs möjlighet för hyresnämnd att i en förlängningstvist, som grundas på att hyresrätten är förverkad, för- ordna att ett beslut om att hyresgästen skall flytta får verkställas även om beslutet skulle överklagas. Motsvarande möjlighet finns, som nämnts, redan vid förverkandetvist som handläggs vid domstol. När det gäller förverkandetvister som handläggs vid domstol, anser utredningen att det inte finns skäl att föreslå, utöver de nu gällande be- stämmelserna, nya bestämmelser om avflyttning. Besittningsskydd för bostadshyresgäster vid blockuthyrning Med blockuthyrning avses att en hyresgäst hyr flera lägenheter av en hyresvärd i syfte att hyra ut lägenheterna i andra hand. hyresgästen kan t.ex. vara ett företag som hyr ut till sina anställda eller en studentstiftelse som hyr ut till studenter. En hyresgäst som i andra hand hyr en bostadslägenhet - t.ex. av ett företag som hyr lägenheten genom ett s.k. blockhyresavtal - har inte samma besittningsskydd som en hyresgäst som hyr direkt av fastig- saknar nämligen en andrahands- hyresgäst besittningsskydd (se 45 § första stycket 1 hyreslagen). Utredningen har funnit att övervägande skäl talar för att besittnings- skyddet bör stärkas vid upplåtelse i andra hand av lägenhet som omfattas av ett blockhyresavtal. Utredningen föreslår att en hyresgäst som hyr en bostadslägenhet i andra hand av en hyresvärd, som i sin tur hyrt lägenheten tillsammans med minst ytterligare två lägenheter för att hyra ut dem i andra hand, skall ha besittningsskydd även under de två första åren av hyresförhållandet. Interimistiska beslut om ändring av hyran kan i ett ärende om ändring av hyresvillkor, t.ex. om hyreshöjning, inte förordna interimistiskt om ändring av villkoren. måste i stället pröva ärendet i dess helhet - vilket kan innefatta både förhandling och besiktning - innan den kan fatta beslut om Ett beslut om villkorsändring är verkställbart när det har vunnit laga kan dock, om det finns särskilda skäl, förordna att det får verkställas genast (se 25 § tredje stycket hyresförhandlingslagen [1978:708] jämförd med 55 c § fjärde stycket hyreslagen). I utredningens uppdrag har ingått att överväga om det finns behov av en ordning med interimistiska beslut eller liknande under handlägg- ningen av ärenden om hyresvillkor. Utredningen har konstaterat att hyressättningstvister i allmänhet hand- läggs förhållandevis snabbt och effektivt. handläggning av s.k. massärenden (se 9 § tredje stycket nämndlagen), som innebär att hyresnämnden kan om den handlägger ett stort antal tvister mellan en hyresvärd och dennes hyresgäster pröva vissa typfall och avgöra övriga tvister utan muntlig förhandling, har medfört att hanteringen av större hyressättningstvister förenklats. förhandlingar mellan hyresvärd och hyresgästorganisation enas nämligen ofta parterna om att vissa lägenheter skall prövas av hyresnämnd som s.k. Sedan hyresnämnden prövat de utvalda typfallen tecknar parterna nya förhandlingsöverenskommelser för samtliga lägenheter i enlighet med hyresnämndens beslut. Vidare har utredningen konstaterat att hyresgästorganisationerna bru- kar, om hyresförhandlingarna strandar, rekommendera hyresgästerna att betala hyra á conto med belopp som motsvarar vad organisationerna har medgett vid hyresförhandlingarna. Detta är till fördel för både hyres- gäster och hyresvärdar. Hyresgäster undviker därigenom retroaktiva hyreshöjningar och hyresvärdars likviditet försämras inte. nämnden vid prövning av de utvalda s.k. pilotfallen besluta om högre hyra och beslutet överklagas, rekommenderas samtliga hyresgäster, i avvaktan på prövning av pilotärendena i hovrätten, att betala hyra mot- svarande hyresnämndens beslut. Tillfrågade organisationer och hyresnämnder har inte heller gjort gällande att det finns något direkt överhängande behov av interimistiska Det är i princip endast som anser att en interimistiska beslut bör införas. Utredningen gör vidare bedömningen att det finns en uppenbar risk för att en regel om interimistiska beslut kan komma att försena det slutliga avgörandet av många hyresvillkorstvister. Utredningen har mot bakgrund av det anförda funnit att övervägande skäl talar för att interimistiska beslut eller liknande under handläggning- en av ärenden om hyresvillkor enligt 24 § förhandlingslagen eller 54 § hyreslagen inte bör införas. Indirekt besittningsskydd vid lokalhyra I 57 § hyreslagen finns huvudprinciperna för det s.k. indirekta besitt- ningsskyddet för lokalhyresgäster. Utgångspunkten är att hyresför- hållandet upphör om hyresvärden har sagt upp avtalet till hyrestidens ut- gång och parterna inte senare kommer överens om förlängning. hyresvärden säger upp avtalet och som villkor för förlängning kräver hyresvillkor som inte är skäliga, exempelvis en hyra som inte är skälig, blir hyresvärden emellertid skyldig att ersätta hyresgästen dennes förlust på grund av hyresavtalets upplösning. Detsamma gäller om hyresvärden utan befogad anledning vägrar att förlänga hyresförhållandet. Vid prövningen av om en begärd hyra är skälig tillämpas bestämmel- serna i 57 a § första stycket hyreslagen. Enligt dessa skall en krävd hyra inte anses som skälig, om den överstiger den hyra som lokalen vid hyres- tidens utgång kan antas ha på den öppna marknaden (marknadshyra). marknadshyran bestäms, skall man främst beakta hyran för närmast jämförliga lokaler på orten. I förarbetena till bestämmelserna anges att hyran i första hand skall fastställas genom en jämförelse med hyrorna för lokaler som är i grova drag jämförbara. Enligt 12 a § nämndlagen kan hyresnämnden i samband med medling avge yttrande om marknadshyran. Utredaren skall enligt direktiven undersöka hur hyresnämndernas pröv- ning enligt 57 a § första stycket hyreslagen går till. undersöka om det finns anledning att föreslå någon ändring i reglerna om storleken av den ersättning som skall utgå i fall av obefogad förläng- ningsvägran enligt 58 b § hyreslagen. Utredningens genomgång av yttranden enligt 12 a § nämndlagen har visat att ytterst få yttranden har baserats på en sådan jämförelseprövning med hyrorna för närmast jämförliga lokaler på orten som enligt förar- betena till hyreslagen utgör huvudregel vid bestämning av mark- I stället baseras yttrandena på skälighetsbedömningar. Genomgången har vidare visat att hyresnämnderna uppställer mycket höga krav på likvärdighet för att en lokal skall anses vara i grova drag jämförbar med prövningslokalen och alltså kunna ligga till grund för en Det finns också vissa skillnader mellan hyresnämn- derna i fråga om hur höga krav på likvärdighet som krävs. Utredningen förordar att den nuvarande bestämmelsen om att mark- nadshyra skall utgöra norm vid bedömning av om en krävd hyra skall anses skälig behålls. Vidare förordar utredningen att bestämmelsen om att, när marknadshyran bestäms, främst hyran för närmast lokaler på orten skall beaktas behålls. Däremot anser utredningen att hyresnämnderna vid avgivande av yttrande om marknadshyran rent generellt bör sänka sina krav på likvärdighet vid bedömningen om lo- kaler är i grova drag jämförbara med varandra. Utredningens genomgång har vidare visat att hyresnämnderna inte sällan hänvisar till sin allmänna kännedom om hyresläget på orten när de Nämnderna redovisar däremot inte vad deras allmänna kännedom om hyresförhållandena består av. Ett yttrande skall enligt förarbetena till hyreslagen grundas på den utredning som parterna åberopar. Nämnden får själv tillföra ärendet jämförelsematerial om det åberopade materialet är bristfälligt eller Parterna måste dock få del av materialet och beredas tillfälle att yttra sig över det. För att det inte skall råda någon osäkerhet om vad ett yttrande grundas på för material föreslår utredningen att det införs en särskild be- stämmelse om att ett yttrande skall grundas på utredningen i ärendet. ärendet eget material, måste alltså parterna få del av Utredningen föreslår vidare att hyresnämnden skall kunna avge ytt- rande angående om annat hyresvillkor än själva hyran är skäligt och överensstämmer med god sed i hyresförhållanden. föreslås, liksom ett yttrande om marknadshyran, ha presumtionsverkan i en efterföljande ersättningstvist. Den genomgång som utredningen har gjort visar att en stor andel av yttrandena har avgetts under mycket stor tidspress. Det beror på att par- terna brukar begära yttrande när det endast återstår av hyrestiden och att ett yttrande inte anses kunna avges efter hyrestidens utgång. pressen har lett till att kvalitén på yttrandena ibland har blivit eftersatt. Dessutom har i vissa ärenden praktisk möjlighet att avge något yttrande Utredningen föreslår bl.a. mot bakgrund härav att hyres- nämnden skall få möjlighet att i samband med att yttrande begärs, på yrkande av part, besluta om att förlänga hyrestiden med högst tre Beslutas om förlängning av hyrestiden, kan hyresnämnden avge yttrande även under den förlängda hyrestiden. Slutligen föreslår utredningen att begränsningen av hyresgästens mini- miersättning i fall av obefogad förlängningsvägran till fyra basbelopp skall tas bort. En hyresgäst skall alltid ha rätt till en minimiersättning motsvarande en årshyra för lokalen. Möjligheten att få en förhandlingsordning upphävd Den enda möjlighet som finns för att få en förhandlingsordning att upp- höra att gälla, om inte någon av parterna säger upp den, är att hyres- nämnden i samband med tvist mellan hyresvärd och hyresgäst om införande eller slopande av förhandlingsklausul förordnar att den inte längre skall gälla. Samtliga de hyresgäster som önskar bli företrädda av en annan organisation än den som omfattas av den gällande förhand- lingsordningen, kan emellertid ha fått sina förhandlingsklausuler upphäv- Det saknas då helt möjlighet till prövning av förhandlingsordningens bestånd, om inte någon av hyresgästerna först begär att det skall införas en ny förhandlingsklausul i hans eller hennes hyresavtal. Utredningen anser i enlighet med riktlinjerna i direktiven att det bör in- föras en möjlighet att få till stånd en prövning av en förhandlingsord- nings bestånd utan samband med tvist om förhandlingsklausul. syftet med bestämmelsen bör vara detsamma som med den nuvarande bestämmelsen, dvs. att få den gällande förhandlingsordningen upphävd till förmån för en ny förhandlingsordning med en annan hyresgäst- organisation (se prop. 1996/97:30 s. 84 och prop. 1977/78:175 s. 152 f.), bör den hyresgästorganisation som hyresgästerna vill skall företräda dem vara sökande i ärendet. Motparter bör vara hyresvärden och den hyres- gästorganisation som omfattas av den gällande förhandlingsordningen. En enskild hyresgäst kan inte anses berörd och bör inte inta partsställ- Möjligheten att upphäva en förhandlingsordning i samband med en tvist om förhandlingsklausul bör avskaffas. Förslaget kommer enligt utredningens bedömning att förbättra hyres- gästernas möjlighet att få en förhandlingsordning upphävd till förmån för en ny förhandlingsordning med en annan hyresgästorganisation. Utredningen förordar att samtliga nya bestämmelser som föreslås, skall träda i kraft . Förslag till lag om ändring i jordabalken Härigenom föreskrivs i fråga om jordabalken dels att 12 kap. 18 d, 18 e, 18 h, 45, 50, 55, 57 a, 58 b och 70 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i 12 kap. skall införas två nya paragrafer, 55 a och 58 c §§, av följande lydelse. En fastighetsägare får endast under de förutsättningar som anges i an- dra stycket 1.utföra sådana standardhöjande åtgärder på fastigheten som har en inte obetydlig inverkan på en bostadslägenhets bruksvärde, eller 2.utföra åtgärder som medför en inte oväsentlig ändring av en bostads- lägenhet eller av de gemensamma delarna av fastigheten. För att sådana åtgärder skall få För att sådana åtgärder skall få vidtas krävs det att de har god- vidtas krävs det att de har god- känts av de berörda bostadshyres- känts av de berörda bostadshyres- har lämnat tillstånd till åtgärderna. har lämnat tillstånd till åtgärderna. Om åtgärderna avser de gemen- Om åtgärderna avser de gemen- krävs det att de har godkänts av krävs det att de har godkänts av hyresgästerna i minst hälften av de hyresgästerna i mer än hälften av att hyresnämnden har lämnat till- eller att hyresnämnden har lämnat stånd till åtgärderna. tillstånd till åtgärderna. eller tillstånd behövs inte, om åt- nande eller tillstånd behövs inte, gärderna vidtas för att en bostads- om åtgärderna vidtas för att en bo- lägenhet skall uppnå lägsta god- tagbara standard enligt 18 a § godtagbara standard enligt 18 a § sjätte och sjunde styckena. sjätte och sjunde styckena. Med fastighetsägare jämställs innehavare av tomträtt och ägare av byggnad som tillhör någon annan än markägaren. Med hyresgäst avses i 18 dh §§ även den som varit hyresgäst, om hans hyresavtal har upphört med anledning av en större ombyggnad och han har rätt att flytta tillbaka till en lägenhet i fastigheten efter ombyggnaden och kan anses vara berörd av den åtgärd det är fråga om. Om hyresvärden vill utföra sådana åtgärder som avses i 18 d §, skall han skriftligen meddela de berörda bostadshyresgästerna detta. Om en berörd bostadshyresgäst Om en berörd bostadshyresgäst inte godkänner åtgärden, får hyres- inte godkänner åtgärden, får hyres- värden ansöka hos hyresnämnden värden ansöka hos hyresnämnden om tillstånd att utföra åtgärden. om tillstånd att utföra åtgärden. Ansökan får göras tidigast en må- Ansökan får göras tidigast två må- nad efter det att meddelandet läm- nader efter det att meddelandet nats till hyresgästen. lämnats till hyresgästen. Bestämmelsen i 16 § femte stycket tillämpas också när ansökan enligt andra stycket har gjorts. Om en förbättrings- eller änd- Om en förbättrings- eller änd- ringsåtgärd som avses i 18 d § på- ringsåtgärd som avses i 18 d § på- börjas utan godkännande eller till- börjas eller kan antas påbörjas stånd, skall hyresnämnden för- bjuda hyresvärden att utföra åt- skall hyresnämnden förbjuda hy- Förbudet får förenas med Förbudet får förenas med vite. En fråga om förbud prövas på ansökan av en berörd bostadshyresgäst. På ansökan av hyresvärden får hyresnämnden upphäva ett förbud. Bestämmelserna i 16 § fjärdesjätte styckena tillämpas också när an- sökan enligt andra stycket har gjorts. Bestämmelserna i 4652 §§ gäller vid upplåtelser av bostadslägen- heter, om inte 1.hyresavtalet avser upplåtelse i andra hand av en lägenhet i dess hel- het och hyresförhållandet upphör innan det har varat längre än i följd, 2.hyresavtalet i annat fall än som sägs i 1 avser ett möblerat rum eller en lägenhet för fritidsändamål och hyresförhållandet upphör innan det har varat i följd, 3.lägenheten utgör en del av upplåtarens egen bostad, eller 4.hyresvärden säger upp hyresförhållandet att upphöra på den grunden att hyresrätten är förverkad och annat inte följer av 47 §. Bestämmelsen i första stycket 1 gäller inte om hyresavtalet är träffat med en hyresvärd som i sin tur har hyrt lägenheten tillsam- mans med minst ytterligare två lägenheter för att hyra ut dem i andra hand. Har hyresvärden och hyresgästen i en särskilt upprättad handling kommit överens om, att hyresrätten inte skall vara förenad med rätt till förlängning, gäller överenskommelsen om den godkänts av hyres- nämnden. Överenskommelsen gäller dock utan sådant godkännande om den träffas efter det att hyresförhållandet har inletts och avser en hyresrätt som är förenad med rätt till förlängning. Om en make eller sambo som inte har del i hyresrätten hade sin bostad i lägenheten när överenskommelsen träffades, gäller överenskommelsen mot den maken eller sambon endast om han eller hon har godtagit den. Är frågan om förlängning av hyresavtalet ännu ej avgjord när hyrestiden går ut, har hyresgästen rätt att bo kvar i lägenheten till dess frågan är slutligt avgjord. För den tid som hyresgästen sålunda bor kvar i lägenheten skall de fö- rut gällande hyresvillkoren tilläm- pas till dess hyresvillkoren blir slutligt bestämda. Är frågan om förlängning av hyresavtalet ännu inte avgjord när hyrestiden går ut, har hyresgästen rätt att bo kvar i lägenheten till dess frågan är slutligt avgjord. Om det har förordnats att ett be- slut om åläggande för hyresgästen att flytta får verkställas även om det inte har vunnit laga kraft, får hyresgästen dock endast bo kvar till den tidpunkt då lägenheten enligt beslutet skall lämnas. För den tid som hyresgästen en- ligt första eller andra stycket bor kvar i lägenheten, skall de förut gällande hyresvillkoren tillämpas till dess hyresvillkoren blir slutligt bestämda Om hyresvärden och hyresgästen tvistar om hyrans storlek, skall hyran fastställas till skäligt belopp. Hyran är härvid inte att anse som skälig, om den är påtagligt högre än hyran för lägenheter som med hänsyn till bruksvärdet är likvärdiga. Vid prövning enligt första stycket skall främst beaktas hyran för lägenheter i hus som ägs och förvaltas av allmännyttiga bostadsföretag. Om en jämförelse inte kan ske med lägenheter på orten, får i stället beaktas hyran för lägenheter på en annan ort med jämförbart hyresläge och i övrigt likartade förhållanden på hyresmarknaden. Vid en prövning enligt första stycket skall även bestämmelserna stycket skall även bestämmelserna i 55 b § iakttas. i 55 a och 55 b §§ iakttas. Om en förhandlingsklausul i ett hyresavtal har slopats och det ingår förhandlingsersättning i hyran enligt 20 § hyresförhandlingslagen (1978:304), har hyresgästen utan hinder av bestämmelserna i första tredje styckena rätt att få hyran sänkt med ett belopp som motsvarar ersättningen. Om tvisten gäller något annat villkor än hyran, skall villkor som hyresvärden eller hyresgästen har ställt upp gälla i den mån det är skäligt med hänsyn till hyresavtalets innehåll, omständigheterna vid avtalets tillkomst, senare inträffade förhållanden och omständigheterna i övrigt. Hyrestiden skall vara obestämd, om inte bestämd hyrestid av särskild anledning är lämpligare. Om hyresvärden och hyresgästen kommer överens om villkoren för fortsatt uthyrning i en tvist enligt första eller femte stycket, gäller de överenskomna villkoren, oavsett vad som föreskrivs i nämnda stycken, i den mån inte annat följer av bestämmelserna i övrigt i denna balk. Vid prövning av hyran skall inte beaktas sådan förbättrings- eller ändringsåtgärd enligt 18 d § som utförts i lägenheten eller i de gemensamma delarna av fastig- heten utan godkännande eller tillstånd. Första stycket gäller inte om lä- genheten är upplåten till någon annan hyresgäst än den 1.som skulle ha godkänt åt- gärden, eller 2.som har övertagit hyresrätten enligt 33 § andra stycket, 34 § eller 47 § andra stycket från den som skulle ha godkänt åtgärden. Första stycket gäller inte heller om det för ändring av hyran har förflutit åtgärden slutfördes.