prop · GO033 · 2001-01-01 00:00:00 — En preliminär analys pekar på ett ökat utnyttjande av demonstratorer i industriell skala, simulatorer av olika slag samt ökat utnyttjande av distribuerad simulering i nätverk vid genomförandet av materielförsörjningen till försvaret. Detta nya arbetssätt bedöms också bidra till möjligheterna att bevara svensk kompetens inom strategiska områden och utgöra ett viktigt instrument för att skapa strategiska samarbeten med andra länder. Utredningen kommer i sitt fortsatta arbete att diskutera dessa frågor och överväga eventuella behov av åtgärder från regeringens sida. Åtgärder för att effektivisera nyttiggörandet av FoU-resultaten är ett annat område, som utredningen finner angeläget att behandla. Detta gäller bl.a. frågan om utveckling och förnyelse av försvarsmyndigheternas kompetens. Frågan om hur FoU-resurserna bäst bör fördelas mot bakgrund av principen om ett anpassningsförsvar samt i ljuset av en ökande internationalisering ställer nya krav på myndigheternas kompetens att styra och inrikta FoU-verksamheten. Vidare måste resultaten av verksamheten kunna relateras tillbaka till och utvärderas vad avser den nytta som uppnåtts relativt de krav på förmågor, inklusive anpassningsförmåga, som statsmakterna fastställt att försvaret skall utvecklas mot. En viktig faktor i detta sammanhang är åtgärder i syfte att återupprätta de effekter som studieverksamheten tidigare svarat för, bl.a. framtagandet av ett väl underbyggt underlag för beslut i olika inriktningsfrågor. Eftersom studieverksamheten inom främst det militära försvaret minskat i omfattning måste insatser göras för att återupprätta kompetens och resurser för studier och annan analysverksamhet. I detta sammanhang bör också formerna för kunskapsöverföring och nyttiggörande av FoU-resultat utvecklas. Detta bidrar i sin tur till förmågan att ta fram väl underbyggda underlag inför olika beslutssituationer. Till detta område hör också frågan om uppbyggnad av en infrastruktur som tillvaratar de möjligheter som utnyttjandet av modellering och simulering erbjuder. En sådan infrastruktur skulle i hög grad främja och förstärka möjligheterna till informations-, kunskaps- och teknikspridning mellan olika aktörer inom . Utredningen avser i detta sammanhang främst analysera myndigheternas förslag. I vissa fall kan det finnas skäl för regeringen att stödja utvecklingen. Vad avser frågan om framtida leverantörer av FoU finns behov att säkerställa tillgången till civil teknik, civilt framtagna komponenter och civil produktionskapacitet i krissituationer. Ett problem i detta sammanhang är att försvaret här är en volymmässigt liten kund. Detta torde ställa speciella krav på utveckling av samverkan utanför försvarssektorn med syfte att tillgodose försvarets krav på såväl produkter som produktionsresurser. Försvarsforskningen och den traditionella försvarsindustrin utgör här, genom sin kunskap om försvarets behov och problem samt förmåga att nyttiggöra ny teknik, en viktig "överbryggande" länk. Rollspelet mellan berörda aktörer har under senare hälften av 1990- talet utvecklats inom ramen för det uppdragsstyrningssystem som av statsmakterna beslutades inför /95. Utredningen har fått intrycket att myndigheterna har accepterat den grundläggande rollfördelning som arbetssättet förutsätter. Det kan dock finnas skäl att i det fortsatta arbetet analysera konsekvenserna av uppdragsstyrningen, t.ex. vad avser systemets flexibilitet och förmåga att tillgodose behov av ominriktning av FoU-resurser då en oförutsedd utveckling (hot eller möjlighet) inträffar. Utredningen har vidare under sitt inledande arbete funnit att det är angeläget att åstadkomma en bättre överblick över och koordinering av det forsknings- och utvecklingsarbete som bedrivs för totalförsvarets räkning. En väg som föreslås är att kompetentsnätverk organiseras, särskilt inom sådana områden som kan bedömas vara av strategisk betydelse eller där det är viktigt att bevara eller utveckla en egen nationell kompetens. Kompetensnätverken bör etableras för olika informations- och kunskapsområdes behov och på olika organisatoriska nivåer. Vidare bör nätverken spänna över såväl svenska som utländska aktörer av intresse för respektive nätverks syfte och ämnesområde. I detta sammanhang finns vidare skäl att peka på vikten av att utbyta erfarenheter mellan civilt och militärt försvar vad avser för- och nackdelar med de forsknings- och teknikutvecklingsprocesser som utvecklats på respektive håll. En bättre samordning mellan det militära och det civila förefaller också önskvärd. De växande möjligheterna till nationell och internationell samverkan bör tillvaratas på ett optimalt sätt för totalförsvarets behov. Vidare finns ett ökat behov av gränsöverskridande samarbete mellan totalförsvarets och den civila sektorns FoU-verksamhet. Som ett led i att tillvarata dessa möjligheter finns det anledning att överväga om formerna för samordning av FoU-satsningar över departementsgränserna bör effektiviseras. Inom ramen för en sådan samordning skulle en övergripande nationell FoU-strategi kunna växa fram till ömsesidig nytta för alla parter. Genomförandet av strategin skulle bättre kunna tillgodose totalförsvarets samlade forsknings- och teknikförsörjningsbehov som som nation skulle behålla mera av kompetens och kapacitet inom landet. Denna fråga faller delvis utanför utredningens uppdrag, men vi kommer i det fortsatta arbetet att beakta frågan om en bredare samordning av militär och civil FoU-verksamhet. Frågor om inriktning och uppföljning av samhet måste enligt utredningens uppfattning behandlas på högsta nivå. Regeringen har en viktig uppgift att precisera den nya inriktningen och följa upp dess genomförande. Detta är särskilt väsentligt under det omställningsskede som kommer att råda och kräver ett fungerande och effektivt system, där den högsta ledningens inriktning och styrning genomsyrar hela organisationen. Härtill kommer att forskning och utveckling är verksamheter som är svåra att styra med traditionella metoder. Vidare handlar många av de problem som försvarssektorns FoU står inför om att nå bättre samordning, överblick och prioritering samt att acceptera nya roller hos olika aktörer. Även i dessa avseenden handlar det om utveckling som är svår att styra. Ett sätt att hantera sådana svårstyrda förändringsprocesser skulle kunna vara att komplettera den formella och på dokument baserade styrprocessen med att de högsta företrädarna för de myndigheter som beställer och utför FoU-verksamhet för totalförsvarets behov regelbundet träffar ledningen för Försvarsdepartementet för att diskutera inriktnings-, styrnings- och uppföljningsfrågor. En sådan FoU-beredning för totalförsvaret framstår som särskilt angelägen under den omställningsperiod som redan har inletts. Som fallet är med flertalet möten på hög nivå kommer resultaten av samråd i den antydda formen att bero på hur väl mötena är förberedda. Det är därför utredningens uppfattning att en sådan FoU- beredning bör stödjas med erforderliga beredningsresurser inom Försvarsdepartementet som förbereder de frågor som skall tas upp och som har kompetens och resurser att följa upp de beslut som fattas om ominriktningen av . Utredningen kommer i sitt fortsatta arbete att göra en fördjupad analys av uppgifterna för en sådan FoU-beredning på regeringsnivå. Förteckning över förkortningar för mikroelektronik och optik Aktiv industriell samverkan (program för) för ljud och bild BNI Bruttonationalinkomst BroM Brottsoffermyndigheten CBD Konventionen om biologisk mångfald CEFOS offentlig sektor Den europeiska organisationen för kärnforskning för klimat och samhällsforskning CTH /Rådet för forsknings- och utvecklingssamarbete mellan och Institute () FOA FOS Forskning om offentlig sektor GMO Genetiskt modifierade organismer GUSP Gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken HELCOM Helsingforskonventionen för skyddet av miljö HPDR Rådet för högpresterande datorsystem for Research on om internationell migration och etniska relationer in ITS Intelligenta transport system för kunskaps- och kompetensutveckling KLYS Konstnärliga och litterära yrkesutövares samarbetsnämnd KSLA Kungl. Skogs- och Lantbruksakademien KTH Kungl. Tekniska högskolan KVA Kungl. LTU MARPOL Internationell konvention till förhindrande av förorening från fartyg i MFR Mistra MR Mänskliga rättigheterna MRI NARK Norrländska akademiska rektorskonferensen NYFOR Utredn. nyttiggörande av forskn.resultat, samverkan näringsliv-högskola OSPAR Konventionen om skydd för den miljön i nordöstra PITAC The President s () PROMIS Utredning om skoglig och skogsindustriell forskning RFV RJ RMH Rymd- och miljöhöskola i (förslag) RMV Rättsmedicinalverket SAFARI Nationell databas med forskningsinfo. till allmänheten över Internet artisters och musikers intresseorganisation för forskningssamarbete SBU av medicinsk metodik SCASSS Kollegiet för samhällsforskning SCB SCORE center for organizational research SFR SGU geologiska undersökning för livsmedel och bioteknik internationella fredsforskningsinstitut Skogs- och jordbrukets forskningsråd SLU SMF Små och medelstora företag SoRAD SSF tekniska forskningsinstitut för internationalisering av högre utbildning och forskning SU och högskoleförbundet elektroniska forskningsbiblioteket SWEDAC Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll TFR UCER universitets centrum för utvärderingsforskning UI samarbetee med högskolor i närområdet på den ryska sidan för vård- och allergiforskning Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsrådet , ordförande, och statsråden, , , , , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition 2000/01:3 Forskning och förnyels Författningsrubrik Bestämmelser som inför, ändrar, upp- häver eller upprepar ett normgivnings- bemyndigande Celexnummer för bakomliggande EG- regler Lag om ändring i högskolelagen 1 kap.3 a § 2000/2001:3 Bilaga 1 2000/2001:3 Bilaga 2 2000/2001:3 Bilaga 3 2000/2001:3 Bilaga 4 2000/2001:3 Bilaga 5 2000/2001:3 Bilaga 6 2000/2001:3 Bilaga 6