prop · GO031D14 · 2001-01-01 00:00:00 — har genom förvaltningsbistånd fortsatt det migrationspolitiska utvecklingsarbetet i vårt östra närområde. Samarbetet med har fortsatt att stärkas genom pågående migrationspolitiska program i den nordvästra delen av (St Petersburgs- och ). Samarbete finns även med och . Syftet med förvaltningsbiståndet är att stödja länderna i deras uppbyggnad av en migrationspolitisk rättsordning och en övergripande migrationspolitisk infrastruktur för att hantera dessa frågor. Stödet till har främst omfattat kunskaps- och erfarenhetsöverföring. har även utvecklat samarbete med andra länder i vilka är kandidatländer för medlemskap i . Med har inlett ett delvis EU-finansierat samarbete. Samarbetet omfattar bl.a. hjälp med att bygga upp system för asylprövning och mot- tagning. Kunskapsutbyte i något mindre skala pågår även med och . beslutade i enlighet med regeringens förslag i propositionen Polissamarbete m.m. med anledning av anslutning till Schengen (prop. 1999/2000:64, bet. 1999/2000:JuU17, rskr. 1999/2000:215) att skall vidta de lagändringar som krävs för att skall kunna ansluta sig operativt till Scheng- ensamarbetet. I detta samarbete deltar samtliga EU-länder, förutom , samt och . in- nebär i korthet att de deltagande länderna, med undantag för , bildar ett gemensamt kontrollområde och att de perso- ner som vistas inom detta område skall kunna röra sig fritt inom området. Någon personkontroll vid passerandet av en inre gräns skall inte äga rum. För att inte denna fria rörlighet för personer skall leda till ökad gränsöverskridande brottslighet och illegal invandring förbinder sig staterna att för varandras räkning kontrollera sina yttre gränser enligt gemensamma normer. På det polisiära och det rättsliga området inrättas samarbete mellan staterna. och de övriga nordiska länderna planerar att kunna inträda som operativa medlemmar i . I samband därmed erfordras även omfattande ändringar i bl.a. utlänningsförordningen (1989:547). 5.5.2 Insatser utanför politikområdet Regeringen överlämnade propositionen Lag om svenskt medborgarskap (prop. 1999/2000:147) till . I propositionen föreslås en ny lag om svenskt medborgarskap. Lagförslaget innebär bl.a. att det skall bli fullt ut möjligt att ha dubbelt medborgarskap. En tillfällig ökning av antalet ärenden bedöms kunna hanteras utan ökade kostnader för staten. bör förslaget leda till att handläggningen underlättas och förenklas. 5.6 Resultatbedömning 5.6.1 Resultat Målet för migrationspolitiken är att - verka för att migration till och från vårt land kan ske i ordnade former - värna asylrätten - upprätthålla den reglerade invandringen - verksamheten skall präglas av rättssä- kerhet, humanitet och respekt för individens mänskliga rättigheter. Resultatet inom det migrationspolitiska området har i stor omfattning påverkats av krisen i provinsen i . prognoser har därmed fått revideras eftersom denna kris resulterat i att personer från provinsen har haft längre vistelsetider i mottagandesystem än beräknat då de inte kunnat återvända på grund av situationen i hemlandet. För de med- borgare från provinsen i Förbundsre- publiken vilka erhållit tidsbegränsade uppehållstillstånd har inte heller kommunplacering varit aktuell. En an- nan anledning till långa vistelsetider har varit att av de ca 11 200 personer som sökte asyl saknade passhand- lingar. Genom beslut i tilläggsbudget i budgetpropositionen 1999 utökades ramen för politikområdet med som en följd av ökade kostnader främst på grund av krisen i Kosovo. Läget i innebär att antalet asylsökande därifrån är fortsatt stort. Nära 3 600 personer från sökte asyl i . Därutöver kommer en relativt stor grupp asylsökande från (854 personer). Övriga länder svarade endast för mindre andelar av det totala antalet asylsökande . har uppmärksammats positivt såväl för sitt arbete i utvecklingen av svensk statsförvaltning som internationellt för verkets insatser i f.d. jugoslaviska republiken i samband med evakueringen av medborgare från provinsen i . var den totala genomsnittliga handläggningstiden för grundärenden . Av dessa avgjordes inom verksamhetsmålet . Ett skäl till avvikelsen från målet är att inte kunde fatta beslut för asylsökande från provinsen i , på grund av situationen där, förrän praxis med tidsbegränsade uppehålls- tillstånd fastställdes . Andra faktorer som haft betydelse för handläggningstiderna är utredningar om oklara identiteter. av de asylsökande från saknade pass eller iden- titetshandlingar. Även förfrågningar enligt har inneburit längre handläggningstider med ökade kostnader i mottagandesystem som följd. För att förenkla tillämpningen av träffade ett särskilt avtal med som trädde i kraft . Ett liknande avtal träffades med . satsning på gränsnära verksamhet har givit positiva effekter där bl.a. tillämpningen av och avtalen med och medfört att av alla avvisningsbeslut har kunnat fattas med omedelbar verkställighet. Antalet personer i mottagandesystemet har därmed kunnat minskas med reducerade kostnader som följd. Därutöver har ca 2 725 personer av dem som fått ett avvisningsbeslut valt att återvända självmant med stöd av . Resultatet får ses som mycket positivt. I regleringsbrevet till anges att målet är att beslut om visering skall fattas inom en månad om inte särskilda skäl föreligger. Målet har inte uppfyllts. Genom att tillsätta migrationstjänstemän vid elva utlandsmyn- digheter samt förbättrad information och anvisningar för viseringar bedömer dock regeringen att de genomsnittliga handläggningstiderna skall kunna minskas. Verksamhetsmålet för beslut i ärenden om uppehållstillstånd är att den totala väntetiden inte skall överstiga . Öppna ärenden som inte avgjorts i första instans får inte vara äldre än om inte särskilda skäl föreligger. Den genomsnittliga handläggningstiden ligger väl inom målet . Den sammanlagda genomsnittliga handläggningstiden vid och överstiger dock den totala väntetiden med . Målet för handläggning av medborgarskaps- ärenden är att de sökande är medvetna om kraven för att erhålla svenskt medborgarskap och kan förutse resultatet av ansökan. Den totala väntetiden bör inte överstiga . Öppna ärenden som inte avgjorts av får inte vara äldre än , om inte särskilda skäl föreligger. Vid utgången av 1999 var antalet öppna ärenden 20 240. Av dessa var äldre än . Bland dessa ärendena fanns många gamla ärenden som krävde kompletterande utredningar. Genom service- och informationsåtgärder har dock andelen negativa beslut minskat markant vilket kan tyda på att många nu söker medborgarskap först när de uppfyller villkoren. Mottagande av asylsökande var antalet registrerade personer i mottagandesystem ca 17 900 personer. Den genomsnittliga vistelsetiden för dessa personer var vilket överstiger verksamhetsmålet . Jämfört med har den genomsnittliga vistelsetiden minskat . Den genomsnittliga dygnskostnaden exkl. förvar blev mot beräknade . Anledningen till den lägre kostnaden är främst att kunnat utnyttja de ekonomiska fördelar som en hög beläggningsgrad i mottagandesystemet inneburit. Trots den lägre genomsnittliga dygnskostnaden innebär den längre genomsnittliga vistelsetiden en ökad kostnad med ca i förhållande till om verksamhetsmålet hade nåtts. Antalet registrerade i mottagandesystemet var 17 156 personer, av dessa var kvinnor, män och barn. Den genomsnittliga vistelsetiden för dessa personer var . Det skall jämföras med motsvarande siffror då ca 18 600 personer var registrerade. Den genomsnittliga vistelsetiden för dessa personer inklusive dem som förts över från provinsen i var . Av de registrerade hade valt att ordna boen- det på egen hand. fick i regleringsbrevet för i uppdrag att i samråd med se över rutiner och samarbetsformer för att effektivisera arbetet med utflyttning till egen bostad för personer som vistas på när de beviljas uppehållstillstånd. Resultatet av översynen skall leda till att väntetiden för den enskilde förkortas och att kostnaderna för mottagande av asylsökande minskar med . Migrationspolitiska åtgärder Anslagsmedel för har i stats- budgeten anvisats för vidarebosättning av flyktingar m.fl. och mottagande av dessa i kommunerna samt alternativa insatser och åtgärder motsvarande kostnader för 1 840 flyktingar. Under överfördes 524 flyktingar till utöver de 3 865 personer som i samband med kosovokrisen evakuerades till . Under har anvisat medel motsvarande kostnader för 1 840 vidare- bosatta flyktingar. har 176 personer överförts till . Skälet till att så få personer har överförts till är främst att många personer som tagits ut från norra och ännu inte erhållit utresetillstånd. Under har anslagsmedel använts för att möjliggöra en överföring av 3 865 medborgare i som fördrivits från provinsen och som haft behov av tillfälligt skydd i . De personer som omfattats av förordningen (1999:209) om tidsbegränsade uppehållstillstånd i vissa utlän- ningsärenden har enligt förordningen (1999:707) om bidrag till medborgare i som kommer från provinsen och som vill återvända dit haft rätt till bidrag till återvändandet samt resekostnader. och har ca 2 600 personer återvänt till hemlandet. Anslagsmedel har använts med viss flexibilitet. har avsatts för medicinska insatser. har 46 projekt kring frivillig återvandring genomförts till en kostnad av . Projekten var i första hand riktade till bosnier och somalier. Flertalet av projekten har varit av informations- och rådgivningskaraktär. Bidragen till flyktingars återvandring uppgick till ca 1999. Ett gemensamt nordiskt projekt för stöd till äldre bosnier som vill återvända till hemlandet har beslutats och beräknas leda till viss återvandring under främst 2001. beslutade regeringen att tilldela ytterligare medel till ett registreringskontor i för Commission for Real Property Claims of Displaced Persons and Refugees (CRPC) i Bosnien- . Uppdraget som genomförts av i samråd med avslutades . Drygt 1 200 registreringar har lett till utfärdandet av egendomscertifikat. har genom organisations- förbättringar och utbildning ökat sin förmåga att avgöra ärenden med . Den totala balansen av ärenden var vid verksamhetsårets början ca 7 000 ärenden och vid årets utgång 5 360 ärenden. Det är den lägsta balans som nämnden redovisat sedan sin tillkomst. har nämnden prioriterat äldre avlägsnandeärenden. För ärenden avseende överprövning av beslut om avvisning och utvisning får, enligt målen, öppna ärenden inte vara äldre än om inte särskilda skäl föreligger. Den genomsnittliga handläggningstiden var . Av de öppna ärendena var äldre än . Två tredjedelar av dessa ärenden vilade i avvaktan på ytterligare information från t.ex. någon svensk ambassad i utlandet eller vägledande beslut från regeringen. Särskilda skäl har således funnits för att nämnden inte kunnat uppnå verksamhetsmålet. var den genomsnittliga handläggningstiden . I fråga om överprövning av ansökan om uppehållstillstånd har målet i stort nåtts. Nämnden prövar även ärenden om ny ansökan om uppehållstillstånd. Målet är här att öppna ärenden inte får vara äldre än , om inte inhibition meddelats eller andra särskilda skäl föreligger. Nämndens förutsättningar att ta fram statistik medger inte en redovisning av antalet ärenden som är avgjorda . I av de avgjorda ärendena fattade nämnden beslut inom en månad vilket innebär en ökning jämfört med . Vad avser överprövning av beslut angående svenskt medborgarskap är målet att öppna ärenden inte får vara äldre än om inte särskilda skäl föreligger. Med en genomsnittlig handläggningstid uppnåddes inte målet fullt ut . Utresor för avvisade och utvisade Antalet personer som beledsagades ut ur landet 1999 var ca 6 800. Det är en ökning i förhållande till 1998. Av dessa utresor svarade för ca 4 500 och Kriminalvårdens transporttjänst för ca 2 300. Av de utlänningar som av- eller utvisades valde att lämna landet själva eller med hjälp av Migrationsver- ket. Prognosen inför verkets övertagande av verksamheten var att skulle göra detta val. 1 659 personer från provinsen i som evakuerats från före detta jugoslaviska republiken erhöll det särskilda återvändandebidraget och återvände . Till följd av att fått huvudansvaret för verkställigheten av utvisade och avvisade har antalet personer som rest genom kriminalvårdens försorg minskat jämfört med föregående år. Transporttjänstens kostnader minskade dock inte i samma takt. Detta beror dels på ett ökat antal längre resor jämfört med föregående år, dels på avvecklingskostnader i samband med anpassningen till en minskad volym. Regeringen bedömer nu att Transportjänstens organisation bättre anpassats till denna verksamhets behov och resurser innevarande år. 5.6.2 Analys och slutsatser Kostnaderna för politikområdet bedöms även komma att överskrida tilldelade medel genom att fler personer än beräknat från provinsen i sökt asyl när de tidigare beviljade tidsbegränsade uppehållstillstånden har upphört att gälla. Regeringen bedömer nu att antalet asylsökande ytterligare kommer att öka med anledning av att blir operativ medlem i . Anslaget till behöver därför förstärkas 2003. Genom ett fortsatt arbete med att renodla och tydliggöra de berörda myndigheternas ansvarsområden har som central utlänningsmyndighet tagit ett större ansvar för hela handläggningskedjan. strategi med insatser tidigt i asylprocessen och i återvändandearbetet har bl.a. lett till en effektivare tilllämpning av . Detta har i sin tur lett till en kraftig ökning av antalet avvis- ningsbeslut med omedelbar verkställighet och därmed kortare handläggningstider vilket i sin tur fört med sig minskade kostnader i mottagandesystemet. har dock problemen tilltagit vad avser möjligheterna att tillämpa . Detta beror på att EU-länderna gör olika tolkningar av bevisreglerna samt inte tillämpar svarsfristerna enhetligt. Handläggningstiderna riskerar därmed att öka. För att syftet med att fått det övergripande ansva- ret för hela migrationsprocessen skall uppnås, är det viktigt att erhåller ökade resurser för att kunna leva upp till sin roll som central utlänningsmyndighet, vilket innebär att ha samordningsansvar för samtliga led i processkedjan för respektive politikområde. har redovisat en positiv produktivitetsutveckling för den samlade verksamheten. Detta trots att verket 1999 fick nya arbetsuppgifter i samband med övertagandet av ansvaret för återvändande och verkställigheter från Polisen. Regeringen avser att fortlöpande följa produktivitetsutveckling. operativa inträde i Schengen samt därmed minskade möjligheter till snabba för- frågningar enligt kommer att innebära ökade kostnader i mottagandesystem. I takt med utdragna handläggningstider kommer också erfarenhetsmässigt fler asylsökande att åberopa humanitära skäl för att få stanna. Prognoserna är vad avser 2001 och kommande år på grund av operativa inträde i behäftade med stor osäkerhet. Regeringen kommer därför att noga följa utvecklingen av antalet asylsökande i vårt närområde och analysera vad denna utveckling innebär för volym och handläggning av asylärenden i . Stabiliseringen av situationen i Bosnien- fortskrider och behovet för medborgare därifrån att få uppehållstillstånd i väntas efter hand upphöra. Övergångsvis kan dock något ökade rörelser uppstå som berör . Återvandringen från fortsätter sannolikt att vara marginell. Situationen i präglas av en rad osäkerhetsfaktorer och en utveckling där fler personer söker uppehållstillstånd i kan inte uteslutas. I den FN-administrerade är icke-albaner svårt utsatta och grupper inom den tidigare drar sig inte för att angripa även albanska politiska motståndare. Förhoppningen är att ett fungerande rättssystem skall kunna etableras av FN och att de olika befolkningsgrupperna skall kunna fås att tolerera varandra och samverka. I vilken takt detta kan uppnås är osäkert och bakslag kan inträffa som ökar antalet skyddsbehövande som söker sig till vårt land. I den utsträckning situationen medger kommer återvändandet från att få fortsatt stöd. har genom organisationsförbättringar och utbildning lyckats öka sin förmåga att avgöra ärenden . Nämnden redovisar vid utgången av 1999 den lägsta ärendebalansen sedan nämndens tillkomst. Till följd av ökade kostnader och hög rörlighet bland vissa grupper bland personalen kommer nämnden inte fullt ut kunna uppnå sina verksamhetsmål . Detta kommer att leda till ökade kostnader i mottagandesystem. Även operativa inträde i kan komma att påverka nämndens arbete. Det pågående utredningsarbetet bl.a. kring hur överin- stansen i utlänningsärenden skall vara utformad, skapar en osäkerhet för nämnden som kan medföra problem vad gäller att kunna behålla och rekrytera personal. 5.7 Revisionens iakttagelser har inte haft några invändningar i revisionsberättelserna för avseende myndigheterna inom politikområdet. 5.8 Budgetförslag 5.8.1 12:1 Tabell 5.2 Anslagsutveckling Tusental kronor 472 377 2001 Förslag 446 031 2002 Beräknat 441 146 1 2003 Beräknat 450 881 2 1 Motsvarar 432 031 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 432 031 tkr prisnivå. Anslaget avser i huvudsak förvaltningskostnader för och vissa kostnader för regeringen vad avser utlandsmyndigheterna med inriktning på ar- betsuppgifter inom migrationsområdet. En jämförelse mellan budget och utfall för visar på ett anslagssparande detta år med . visar anslagsprognosen att en stor del av verket anslagskredit kommer att tas i anspråk. av det anslagssparande som uppkom har dragits in. är central utlänningsmyndighet och ansvarar för utlännings-, invandrings- och medborgarskapsfrågor i den mån frågorna inte handläggs av någon annan myndighet. skall utreda och pröva ansökningar om visering, uppehålls- och arbetstillstånd, flyktingförklaring och resedokument samt om svenskt medborgarskap. Verket svarar också för mottagande av asylsökande och för överföring och mottagande av organiserat uttagna flyktingar. Verket har även det huvudsakliga ansvaret för verkställigheten av beslut om avvisning och utvisning samt för de utlänningar som tas i förvar enligt utlänningslagen och för förvarslokalerna. är organisatoriskt indelat i fem regioner. 1 683 personer var anställda vid verket. Det är en ökning med två personer sedan föregående år. Utvecklingen av roll som central utlänningsmyndighet har fortsatt i syfte att effektivisera arbetet med viserings- och tillståndsgivningen samt handläggningen av asyl- och medborgarskapsärenden. Regeringens överväganden Regeringen bedömer att de vidtagna åtgärderna och en fortsatt utveckling av som central utlänningsmyndighet såväl inom som i förhållande till utlandsmyndigheterna, skall ge förutsättningar för kortare hand- läggningstider, rationaliseringar och bättre återrapportering. Det ökade antalet asylsökande från Kosovo i och operativa inträde i Schengen kommer att öka risken för långa handläggningstider med ökade kostnader som följd för mottagandesystemet. Med utdragna handlägg- ningstider kommer också erfarenhetsmässigt fler att åberopa humanitära skäl för att stanna. Regeringen överlämnade propositionen Lag om svenskt medborgarskap (prop. 1999/2000:147) till . I propositionen föreslås en ny lag om svenskt medborgarskap. Lagförslaget innebär ökad möjligt att ha dubbelt medborgarskap. Regeringen bedömer att den tillfälliga ökningen av antalet ansökningar om medborgarskap bör kunna hanteras utan ytterligare kostnader för . Regeringen anser att prognosarbete ytterligare bör utvecklas. Vid beräkning av anslaget görs bedömningen att bör vara dimensionerat för att pröva 170 000 tillstånds- och viseringsärenden, 45 000 medborgarskapsärenden samt ha en beredskap att ta emot 18 000 asylsökande. För att kunna upprätthålla målet vad avser handläggningstider och för att undvika att balansen av ärenden ökar bedömer regeringen det motiverat att utöka förvaltningsanslag med . Tabell 5.3 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 2000 449 877 Pris- och löneomräkning 12 590 Ökat resursbehov 15 000 Överfört från anslaget 12:3 9 000 Justering av -193 Överföring till uo 5 anslaget 5:1 -3 500 beslutade förändringar -36 743 Förslag 2001 446 031 5.8.2 12:2 Mottagande av asylsökande Tabell 5.4 Anslagsutveckling Tusental kronor Anslags- sparande 6 200 1 240 234 2001 Förslag 1 039 335 2002 Beräknat 1 074 369 2003 Beräknat 1 107 587 Anslaget finansierar mottagande av asylsökande och vissa personer med tidsbegränsade uppehållstillstånd. Vidare finansieras kostnaderna för utlänningar som tagits i förvar enligt utlänningslagen samt ersättning till kommunerna för den ersättning som ges till vissa andra utlänningar än asylsökande medan de väntar på beslut om uppehållstillstånd. Anslaget finansierar även kostnader för hälso- och sjukvård till landstingen för barn som hålls gömda inför verkställigheten inför ett av- eller utvisningsbeslut samt den tillfälliga ersättningen till kommuner och landsting för vissa utlänningar från . Under utökades ramanslaget 12:2 Mottagande av asylsökande med som en följd av ökade kostnader på grund av kosovokrisen. För beräknas ett överskridande av anslaget med ca främst som följd av den tidigare rådande situationen i provinsen i , vilken inneburit att utlänningarna inte kunnat återvända till sitt hemland. organiserar mottagandet av asylsökande. De asylsökande kan antingen bo på en av verkets anläggningar eller få viss bostadsersättning för att ordna boendet på egen hand. ansvarar även för behandlingen av utlänningar som tagits i förvar enligt utlänningslagen och för förvarslokalerna. Funktionen Flyktingverksamhet inom det civila försvaret skall bedrivas på ett sådant sätt att resurser och den beredskap som finns för att ta emot asylsökande även skall kunna utnyttjas vid svåra påfrestningar på samhället i fred samt vid internationella fredsfrämjande och humanitära insatser. Regeringens överväganden För beräknades den genom- snittliga flyktingdygnskostnaden till . Det faktiska utfallet blev . Anledningen till denna lägre flyktingdygnskostnad var att kunnat utnyttja de ekonomiska fördelar som en hög beläggningsgrad inneburit i mottagandesystemet. bedömde regeringen att det faktum att beläggningsgraden i mottagandesystemet fortsatt skulle ligga på en hög nivå innebar att anslaget kunde beräknas på en flyktingdygnskostnad om . beräknas den genomsnittliga dygnskostnaden till . Anledningen till denna ökade dygnskostnad är ett kommande förslag om asylsökande barns skolgång i enlighet med . Statens ersättningar till landstingen för sjukvård till asylsökande m.fl. har följts upp 1999. Regeringen kommer att analysera dessa kostnadsuppföljningar tillsammans med bedöma ett eventuellt behov av revidering av ersättningen till landstingen. Anslaget 12:2 Mottagande av asylsökande föreslås öka med i förhållande till beräkningarna i budgetpropositionen och med 2002. Skälet till detta är att antalet personer i mottagandesystemet ökar i förhållande till vad som beräknades i budgetpropositionen . Tabell 5.5 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 2000 1 175 600 Minskat resursbehov -135 265 Förslag 2001 1 039 335 5.8.3 12:3 Migrationspolitiska åtgärder Tabell 5.6 Anslagsutveckling Tusental kronor 264 915 2001 Förslag 285 221 2002 Beräknat 293 594 2003 Beräknat 298 095 Ett viktigt inslag i migrationspolitiken är beredskapen att ta emot flyktingar för vidarebosättning i . Uttagningarna sker som regel i samarbete med UNHCR. Staten betalar ut ersättning till de kommuner som tar emot sådana flyktingar. Av de medel anvisar för kvotflyktingar genomförs även vissa hjälpinsatser för flyktingar utanför . avsattes medel för att tillfälligt överföra upp till 4 000 medborgare i . Staten ger bidrag till åtgärder för frivillig återvandring av vissa personer som efter att ha varit bosatta i under längre eller väljer att återvandra till sitt ursprungliga hemland eller till annat bosättningsland. Anhöriga till flyktingar i kan få bidrag till resan hit. Medel används även för att bekosta vissa migrationspolitiska projekt och deltagande i internationellt samarbete inom flykting- och invandringsområdet. Likaså anvisas medel från detta anslag till efterforskningsverksamhet.