prop · GP0350 · 2001-11-12 00:00:00 — Inte heller industrin och jordbruket. De ökade skatteintäkterna () används för att höja grund- avdraget vid inkomstbeskattningen med . En skattestrategi för sänkt skatt för alternativa, koldioxidneutrala drivmedel läggs fram inom en ram på . undersöker de tekniska och miljömässiga förutsättning- arna för sänkt skatt på alkylatbensin. Gränsen för uttag av svavelskatt på oljeprodukter sänks så att skatten tas ut så snart svavelhalten överstiger , mot . Åtgärd Fi 97:2 Fortsätta utveckla och använda miljöräkenskaper Arbete med miljöräkenskaper pågår vid , och . De tre myndigheterna har ett nära samarbete och presenterar resultaten i en gemensam rapportserie. Arbetet skall vidga förståelsen för sambandet mellan ekonomi och miljö genom att miljöstatistik utformas så att den kan hänföras till olika verksamheter (i enlighet med Nationalräkenskapernas uppbyggnad) och genom att ekonomiska modeller utvidgas till att även inkludera vissa miljövariabler. Åtgärd Fi 97:3 Beakta miljöhänsyn vid placering av medel inom Allmänna Pensionsfonden och premiereservsystemet utan att göra avkall på de försäkrades intresse av god avkastning När sjätte fondstyrelsen, nuvarande , inom Allmänna pensionsfonden (AP-fonden) infördes konstaterade regeringen att miljöargument i allt större utsträckning Regeringen fann därför att grundläggande kraven på långsiktigt hög avkastning och tillfreds- ställande riskspridning bör vara väl motiverat för , liksom för övriga AP-fonder, att ta miljörelaterad hänsyn vid sina placeringar. beslutade om ett reformerat system för inkomstgrundad ålderspension (prop. 1997/98:151, bet. 1997/98:SfU13). fattade beslut om en genomgripande reformering av AP-fonden (bet. 1999/2000:FiU19, rskr. 1999/2000:181). Reformeringen ingår som en del i ålderspensionssystemet som beslutats . Förslagen bygger på uppgörelsen mellan Socialdemokraterna, samlingspartiet, , liberalerna om ett nytt pensionssystem. Reformeringen av AP-fonden innebär dels en omorganisation där Första Femte fondstyrelserna ombildas till FörstaFjärde AP-fonderna, dels nya förvaltningsmål och plac eringsbestämmelser. I målen för förvaltningen anges att hänsyn till miljö och etik skall tas i placeringsverksamheten utan att avkall görs på det övergripande målet om hög avkastning. Som en del i den reformerade allmänna ålderspensionen finns bl.a. ett premiereservsystem. I detta system skall medel motsvarande intjänade pensionsrätter förvaltas i fristående värdepappersfonder som väljs av de enskilda. För dem som inte gör något eget val skall medlen förvaltas av en ny Sjunde AP-fond i den s.k. Premiesparfonden. Sjunde AP-fonden Skr. 2001/02:50 skall även förvalta en särskild fond, Premievalsfonden, för dem som aktivt vill välja en statlig placering för premiepensionsmedlen. Pensionsspararnas intresse av långsiktigt hög avkastning och, i fråga om Premiesparfonden, låg risk är grundläggande krav på Sjunde fondens medelsfö rvaltning. Utan att åsidosätta dessa primära krav bör även strävan efter en ekologiskt hållbar utveckling kunna beaktas i placeringsverksamheten. Åtgärd Fi 97:4 Ekologiskt hållbar inriktning vid förvaltning av statliga fastigheter förvaltar lokaler och har upprättat en miljöledningsplan som beskriver det långsiktiga miljöarbetet inom verket. Planens uppläggning ansluter till det internationella miljöledningssystemet ISO 14001. Denna standard ställer krav på att miljöarbetet bedrivs organiserat med fastställda rutiner och innehåller krav på bl.a. policy, mål och handlingsplan. Åtgärd Fi 97:5 (f.d. In 97:1, delvis) Verka för en helhetssyn i samhällsplaneringen genom att utveckla samordningen, miljömålsarbete Länsstyrelserna har en övergripande och samordnande roll för att de nationella miljömålen får genomslag i länen och är därmed viktiga aktörer i arbetet för hållbar utveckling. De har i uppdrag att fortlöpande inom ramen för STRAM-arbetet regionalt anpassa, precisera och konkretisera 14 av de 15 nationella miljökvalitetsmålen. För miljö- kvalitetsmålet Levande skogar har skogsvårdsstyrelserna ansvaret på regional nivå men skall i sitt målarbete samverka med läns styrelserna. Länsstyrelserna skall också i bred dialog och i samråd med övriga myndigheter, regionala organ, kommuner, näringsliv och andra aktörer samordna arbetet med anpassning av delmål och sektorsmål till sina län. Dessa skall därvid ta de initiativ som behövs för att stimulera miljömålsarbetet inom olika samhällssektorer och för att målen skall få genomslag i den lokala och regionala samhällsplaneringen. Flera länsstyrelser har kommit långt i målarbetet medan andra befinner sig i ett inledande skede. Samtliga länsstyrelser har utvecklat en organisation för arbetet med inriktning att nå en bred förankring av mål och åtgärder hos regionala och lokala aktörer. De flesta länsstyrelser har utvecklat samarbetet med kommunerna i miljömålsarbetet och samarbete över länsgränserna är under utveckling. I propositionen Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130) föreslår regeringen nationella delmål för det fortsatta arbetet med att uppnå miljökvalitetsmålen. Regeringen anger i propositionen att länsstyrelserna bör utveckla sam arbetet med övriga regionala myndigheter och andra regionala organ i målarbetet, bl.a. för att bättre samordna tillväxt- och sysselsättningsskapande åtgärder med åtgärder för att uppnå miljökvalitetsmålen. Vidare bör det länsöver- gripande samarbetet i miljö- och resurshushållningsfrågor utvecklas ytterligare. Arbetet för en hållbar utveckling bör genomsyra länsstyrelsernas hela verksamhet, bl.a. i det fortsatta arbetet med Skr. 2001/02:50 infrastrukturplanering, regionala tillväxtavtal och strukturfondsprogram. Den resursförstärkning för länsstyre lserna som presenterades i budgetpropositionen för ger förutsättningar att intensifiera länsstyrelsernas regionala miljömålsarbete. Arbetet bör också kunna ge ökad tyngd åt den ekologiska dimensionen i hållbarhetsperspe ktivet för fysisk planering, regional utveckling och andra verksamheter. Åtgärd Fi 97:6 (f.d. In 97:10, delvis) Verka för en effektiv försörj- ning med geografiska data som en del av samhällets informations- försörjning Länsstyrelserna bedriver på regeringens uppdrag en bred utbildning i GIS, geografiska informationssystem, främst inom området samhällsplanering. Satsningen görs med sikte på ett teknikskifte hos främst länsstyrelser och kommuner. Utbildningen kommer enligt planerna att fortsätta även . Åtgärd Fi 97:7 (f.d. In 97:2 och 8) Stödja utvecklingen av ändrade beteendemönster hos konsumenter och hushåll. Öka kunskapsnivån om konsumtion och miljö bl.a. genom att underlätta för konsument- en att få tillgång till relevant information Flyttad till , se åtgärd Ju 97:2. Åtgärd Fi 97:8 (f.d. In 97:9) Verka för fortsatt information om produkters miljöeffekter Flyttad till , se åtgärd Ju 97:3. Åtgärd Fi 98:1 (f.d. In 98:6) En handlingsplan för Konsumenterna och miljön Flyttad till , se åtgärd Ju 98:4. Åtgärd Fi 98:3 (f.d. In 98:8) Fortsätta att stödja arbetet med miljö- ledningssystem hos myndigheterna inom verksamhetsområdet Flyttad till , se åtgärd Ju 98:2. Åtgärd Fi 98:4 Sektorsansvar Flyttad till , se åtgärd Ju 98:3. Åtgärd Fi 99:1 Översyn av sambandet mellan tillväxt och miljö samt behov av åtgärder för en effektivare användning av naturresurser i syfte att nå en hållbar utveckling lämnade sitt slutbetänkande Effektiv användning av naturresurser (SOU 2001:2). Utredningen har haft som uppgift att genomföra en översyn av sambandet mellan miljö och tillväxt samt behovet av åtgärder för en effektivare användning av naturresurser i syfte att nå en hållbar utveckling. Vidare har ingått att bedöma behovet av effektiv iseringsmål på nationell nivå och föreslå sådana mål om utredningen finner det ändamålsenligt. Utredningens huvudslutsatser är att material- och energianvändningen effektiviserats betydligt de senaste årtionden även om en ökning skett i Utredningen finner det inte vara ändamålsenligt med Skr. 2001/02:50 specifika mål för resurseffektivisering totalt i ekonomin, i bestämda regioner eller i enskilda branscher. I stället bör målen inriktas på en reducering av olika slags utsläpp i absoluta tal. Enligt utredningen kommer det att krävas en skärpt miljöpolitik för att bl.a. begränsa miljö- och klimatpåverkande utsläpp. Betänkandet har remissbehandlats och arbete med att sammanställa de inkomna remissvaren pågår. ansvarar för frågor som rör utbildning på alla nivåer, från förskola till högskoleutbildning, forskarutbildning och vuxenutbildning. Departementet har också ansvar för forskning inom universitet och högskolor, för den övergripande forskningspolitiken samt har samordningsansvar för regeringens forskningspolitik. Forskning, utveckling och utbildning på alla nivåer, från förskola till högskoleutbildning och vuxenutbildning, är viktiga horisontella verktyg för att uppnå en hållbar utveckling och för att förståelsen för behovet av en hållbar utveckling skall genomsyra alla samhällssektorer. Utvecklingen av ett ekonomiskt, ekologiskt och socialt hållbart samhälle kan underlättas och påskyndas genom att öka medborgarnas medvetenhet och kunskap. Åtgärd U 97:1 Satsningen på utmärkelsen miljöskolor Arbetet i skolorna för att erhålla utnämningen Miljöskola startade (SKOLFS 1998:122 samt Statens skolverks föreskrifter). Intresset ökar från enskilda skolor att arbeta för att nå utmärkelsen. Sådana ambitioner har i många fall starkt stöd även från respektive kommuner. 38 skolor har erhållit utmärkelsen och får kalla sig miljöskola och får använda den speciella symbolen för miljöskolor som tagit fram. Ytterligare cirka 50 skolor är på god väg efter att ha upprättat handlingsprogram som granskats och godkänts av . Utmärkelsen handlar om hur frågor om arbetsmiljö och hälsa men också om den fysiska miljön tas upp i undervisningen. Syftet är att utveckla undervisningen och verksamheten vid skolan för en hållbar utveckling. Utmärkelsen gäller men kan förnyas om skolorna visar nya resultat som uppfyller fordringarna för utmärke lsen. Arbetet ingår nu som en del av reguljär verksamhet och åtgärden kan avslutas. Åtgärd U 97:5 Arbetet vid universitet och högskolor med att införa miljöledningssystem Miljöledningssystem fortsätter att införas vid landets institutioner och lärosäten för högre utbildning. hade 24 my ndigheter inom högre utbildning denna uppgift, dvs. ytterligare 7 lärosäten fick ett sådant uppdrag. har ytterligare 8 lärosäten givits detta ansvar. Några av de lärosäten som har arbetat längst med miljöledningssystem har genomfört extern- och/eller internrevision av sitt miljöarb ete. Flera lärosäten har även tagit fram nya milj ö mål och också vidgat begreppet till att omfatta en hållbar utveckling. I detta arbete redovisas även en strävan att integrera miljöle dningsarbetet i den och högskolor har satt upp mål Skr. 2001/02:50 om certifiering . studenter visar ett stort engagemang i miljöfrågor. Därutöver är ett starkt stöd från le dningen en förutsättning för ett framgångsrikt miljö- ledningsarbete. Åtgärd U 98:1 Identifiera forskningsbehov utgående från de åtgärder som krävs för omställningen mot en hållbar utveckling Ett av syftena med den nya organisationen för forskningsfinansiering som trädde i kraft är att främja ämnesövergripande forskning till stöd för en hållbar utveckling. Mycket av den forskning som forskningsrådet för arbetsliv och socialvetenskap finans ierar utgör ett strategiskt viktigt kunskapsunderlag för en ekonomisk och socialt hållbar utveckling. för miljö, ar eella näringar och samhällsbyggande har ett särskilt ansvar för att stödja forskning som kan utgöra en grund för en ekologiskt hållbar utveckling, medan ett av de övergripande målen för det nya Verket för Innovationssystem är att främja en hållbar tillväxt. Ett förstärkt samarbete mellan forskning till stöd för en ekologiskt, socialt och ekonomiskt hållbar utveckling förväntas ske i och med att den nya forskningsfinansierings- organisationen finner sina former. Regeringen har i den forskningspolitiska propositionen Forskning och förnyelse (prop. 2000/01:03) föreslagit att fördelas till förstärkning av forskningen om miljö och hållbar utveckling (se vid are avsnitt 3.9 Forskning). I den ekonomiska vårpropositionen 2001 tilldelades forskning till stöd för miljö och ekologiskt hållbar utveckling ytterligare resursförstärkningar om under 20022003 och . Åtgärd U 98:2 Fortsätta arbetet med att ge miljöforskning en viktig roll inom EU:s ramprogram för forskning och utveckling Avgörande för möjligheterna att driva en framgångsrik miljö- och lantbrukspolitik är att kan motivera sina ställningstaganden med stöd av forskningsresultat. Svenska forskningsframgångar i EU:s ramprogram grundas på att man i lyckats kombinera grundläggande lantbruks- och miljöforskning med kravet på fokusering på relevanta problem inom områdena (jfr åtgärd U 98:1). Bildandet av det nya forskningsrådet för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, som har ett uttalat ansvar för grundforskning till stöd för en ekologiskt hållbar utveckling, bidrar till att denna inriktning ytterligare förstärks. Åtgärd U 99:3 förbättrade kunskaper i natur- vetenskap, teknik och miljö Ett femårigt NOT-projekt med syfte att stimulera intresset för naturvetenskap och teknik har beslutats för perioden 19992003. Projektet har två inriktningar: dels att bidra till att utveckla metoder för undervisning, dels fortsatt arbete med attitydpåverkan för att öka intresset för naturvetenskap och teknik. gjorda insatser visar att elevintresset har ökat för detta område. Projektets insatser inriktas nu på barn i förskolor och i lägre årskurser varför effekterna av Skr. 2001/02:50 dessa inte kan avläsas förrän på lång sikt. Åtgärd U 99:4 Stöd till kompetensutveckling av lärare i naturveten- skap, teknik och miljö Ett särskilt stöd lämnas till kompetens- utveckling av lärare i naturvetenskap, teknik och miljö. fördelar medel till kommunerna för grundläggande ämnesmässig kompetensutveckling och utveckling av den didaktiska kompetensen. Regeringen avser att ge fortsatt stöd till arbetet med naturvetenskap och teknik i skolan, bl.a. för fortbildande insatser i samarbete med olika resurscentra. gjorda insatser visar att elevintresset har ökat för detta område. Projektets insatser inriktas nu på barn i förskolor och i lägre årskurser. Effekterna av dessa insatser kan inte avläsas förrän på lång sikt. Åtgärd U 99:7 Studentinflytande antog propositionen Studentinflytande och kvalitetsutveckling i högskolan (prop. 1999/2000:28). Genom ändringar i högskolelagen (1992:1434); SFS 2000:260 och högskoleförordnin gen (1993:100); SFS 2000:261 stärktes studenternas inflytande. Högskolelagen föreskriver i och med ändringen att högskolorna skall verka för att studenterna tar en aktiv del i arbetet med att vidareutveckla utbildningen. (Åtgärden avslutas.) Åtgärd U 2000:1 för utbildning för hållbar utveckling i Baltic 21-regionen Utbildningsministrarna i Baltic 21-samarbetet beslutade vid möte på att inrätta ett sektorsnätverk för att utveckla en för utbildning i . och utsågs till s.k. Tre arbetsgrupper med företrädare för de ingående länderna, en för formell utbildning lägre än högskolenivån, en för den högre utbildningen och en för folkbildningen, har fortsatt arbetet med att ta fram underlag för respektive område och i respektive land. Underlagen skall sammanfattas i en sektorsrapport för hela , vilken i sin tur skall bilda underlag för ett handlings- program om utbildning för hållbar utveckling. Utbildningsministrarna skall ta ställning till sektorsrapporten och besluta om handlingsplan vid ett nytt möte . Den svenska rapporten avses bl.a. ingå i underlag för den nationella rapporten till världstoppmötet om hållbar utveckling i . Åtgärd U 2000:2 Förnyad lärarutbildning antog regeringens förslag om en förnyad lärarutbildning (prop. 1999/2000:135). startas denna nya lärarutbildning, i vilken bl.a. aspekter av utbildning för hållbar utveckling betonas. (Åtgärden avslutas.) Stöd till fortsatt arbete med värdegrundsfrågor Regeringen har beslutat satsa totalt för att stödja kunskaps- och skolutveckling i värdegrundsfrågor. innebär projektmedel till i samverkan med / och för att öka lärarnas kunskap och kompetens och stödja skolutveckling inom detta Åtgärd U 2000:4 Rymd- och miljövetenskaplig utbildning i påbörjas arbetet med planering och genomförande av en utö kad rymd- och miljövetenskaplig utbildning i för högskoleutbildningar anordnade av och tekniska Dessa utbildningar kommer fortsättningsvis att ingå i det (Åtgärden avslutas.) resursförstärkning för arbetet med att granska och säkra kvaliteten i det svenska högskolesystemet innebar att verket fortsättningsvis kommer att genomföra återkommande och heltäckande ämnes- och programutvärderingar . Nya åtgärder som har föreslagits Åtgärd U 2001:1 Ökad fokusering på värdegrundsuppdraget i skolledarutbildningar Inom ramen för den statliga rektorsutbildningen samt annan kompetensutveckling av rektorer och andra ledare för läroplansbundna verksamheter har regeringen avsatt särskilda medel för fokusering på läroplanernas värdegrundsuppdrag och övergripande mål. Åtgärd U 2001: 2 Kompetensutveckling av lärare i skolor med många olika nationaliteter och språk I budgeten har medel avsatts för kompetensutveckling av lärare i skolor med många olika nationaliteter och språk. har även haft i uppdrag att kartlägga och granska undervisningen i skolor med många nationaliteter. Regeringen bedömer att satsningen bör fortsätta särskilt för personal i senare år. Åtgärd U 2001:3 Stöd till utvecklingen av undervisningen i skolan i biologi och bioteknik I budgetpropositionen (prop. 2001/02:1) föreslås att det på nationell nivå inrättas ett resurscentrum med ansvar för pedagogisk utveckling och kompetensutveckling av lärare inom biologi och bioteknik. i skolan med frågor om I budgetpropositionen 2002 (prop. 2001/02:1) aviseras särskilda medel för att utbilda pedagogiskt kvalificerade resurspersoner i kommuner i jämställdhet och genuskunskap. sammanställning av högskolesektorns redovisning av arbetet med miljöledningssystem I regleringsbrevet har givits i uppdrag att ansvara för att samla in och sammanställa högskolesektorns redovisning av arbetet med miljöledningssystem och hållbar utveckling. Rapportering skall ske i årsredovisningen, med början i årsredovisningen . Åtgärd U 2001:6 Uppdrag till att administrera sektorsarbetet inom Baltic 21-samarbetets högskoledel Regeringen uppdrog åt att administrera det svenska deltagandet i Arbetsgrupp 2 (WG2) inom sektorn utbildning i Baltic 21-samarbetet. Våren/har en kartläggning gjorts av läget beträffande utbildning för hållbar utveckling inom högre utbildning i . Fortsatt arbete kommer att krävas nationellt och regionalt sedan överenskommelse nåtts om en handlingsplan och prioritering av konkreta arbetsområden. Uppdraget knyter an till uppgift att sammanställa högskolesektorns uppgift med miljöledningssystem och hållbar utveckling. Uppdraget skall redovisas i årsredovisningarna för 20012003. Ett ekologiskt hållbart jordbruk är resursbevarande, miljöanpassat och etiskt godtagbart. Ett grundläggande krav för ett ekologiskt hållbart produktionssystem inom jordbruket är att det framtida handlingsutrymmet bibehålls. Ett jordbruk som bidrar till bevarande av naturresurserna, främjar positiva effekter på miljön och minimerar jordbrukets negativa miljöeffekter innebär att framtida generationer kommer att ha bättre förutsättningar och valmöjligheter att utforma ett samhälle med god livskvalitet. Jordbruket skall även vara etiskt godtagbart. Som en del i överenskommelsen om en reformerad jordbrukspolitik, Agenda 2000, antogs en ny förordning om stöd till en hållbar utveckling av landsbygden. Åtgärder för landsbygdsutveckling skall komplettera andra delar av den gemensamma jordbrukspolitiken. I enlighet med den nya landsbygdsförordningen har ett svenskt miljö- och landsbygds- program för perioden 20002006 beslutats och genomförandet påbörjats. verkar för en jordbruks- och livsm edelspolitik inom EU vars övergripande mål bl.a. är att främja en hållbar produktion. En stra tegi för integrering av miljöhänsyn i jordbruks politiken har beslutats som ett led i den s.k. Cardiff-processen. Under det svenska ordfö randeskapet har beslutats att den gemensamma jordbrukspolitikens effekter på miljön och hållbar utveckling skall bedömas i anslutning till kommande översyner av den gemensamma jordbrukspolitiken. Inom ramen för de lokala investerings programmen för ekologisk hållbarhet pågår projekt för bl.a. våtmarksanläggning och restaurering av natur- och kulturvärden i betesmarker. antog och parlamentet en strategi för biologisk mångfald. Ett svar på strategin var en åtgärdsplan för biologisk mångfald i jordbruket som behandlades under det svenska ordförandeskapet. Ett hållbart fiske skall vara resursbevarande, långsiktigt och ekonomiskt bärkraftigt. I tidigare års skrivelse om ekologisk hållbarhet har regeringen framhållit att försiktighetsprincipen skall tillämpas i arbetet med en förändring av den gemensamma fiskepolitiken. Genom att verka för ett hållbart fiske skapas förutsättningar för att framtida generationer kan skapa arbetstillfällen i bl.a. glesbygd samt att konkurrenskraftiga företag inom fiskerinäringen kan utvecklas. har Europeiska unionen lagt fram en grönbok om behovet av en reform av den gemensamma fiskeripolitiken. Syftet är att väcka en debatt om utformningen av den nya fiskeripolitiken, som skall träda i kraft . godkändes det svenska programmet för strukturåtgärder inom fiskerinäringen utanför mål 1. Programmet avser perioden 20002006 och genomförandet påbörjades . Under det svenska ordförandeskapet i EU antog fiskerådet långtgående slutsatser som syftar till ett förvaltningssystem som grundas på ekosystemen samt ett förbättrat skydd för den biologiska Skr. 2001/02:50 mångfalden. Nästa steg i processen innebär att en strategi skall utarbetas. Vidare presenterade kommissionen en strategi för att integrera miljöskyddskrav i den gemensamma fiskeripolitiken. Under det svenska ordförandeskapet antogs även en aktionsplan med slutsatser för biologisk mångfald på fiskets om råde. I regeringens proposition Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130) presenteras förslag till delmål och åtgärder för att nå de av beslutade miljömålen. Flera av dessa delmål och åtgärdsförslag berör jordbruket och fisket. För jordbrukets del är det främst målen Ingen övergödning samt Ett rikt odlingslandskap som är aktuella. Fisket berörs främst av delmålen Levande sjöar och vattendrag, Hav i balans samt Levande kust och skärgård. Åtgärd Jo 97:1 Arbeta för en förändring av EU:s gemensamma jordbrukspolitik i mer miljöanpassad riktning Den gemensamma jordbrukspolitiken har en viktig uppgift i att påverka produktionen i riktning mot en ekologiskt hållbar utveckling. Den nuvarande gemensamma politiken är inte utformad för att ta detta ansvar och speglar inte det ökade konsument- och samhällsintresset för en miljöanpassad produktion. har ställt sig bakom regeringens förslag till tre övergripande mål för jordbruks- och livsmedelspolitiken inom EU. Produktionen skall styras av konsumenternas efterfrågan. Den skall även vara såväl ekologiskt som ekonomiskt hållbar på lång sikt. EU skall dessutom medverka till global livsmedelssäkerhet. Regeringen anser att beslutet om Agenda 2000 innebar ett steg i rätt riktning mot en hållbar utveckling bl.a. avseende ökade möjligheter för miljöförbättrande åtgärder. En halvtidsöversyn av Agenda 2000-reformen skall göras åren 20022003, då bl.a. jordbrukspolitikens effekter på miljön och hållbar utveckling skall bedömas. Dessutom skall miljökonsekvenserna och konsekvenserna för hållbar utveckling bedömas då nya jordbruks- politiska förslag läggs fram. Regeringen har i skrivelsen En hållbar utveckling av landsbygden m.m. (skr.