prop · GP038 · 2001-09-20 00:00:00 — Om situationen har förändrats och kriterierna i artikel 7.1 inte längre uppfylls skall rekommendationerna upphöra att gälla. Genom har fått behörighet såvitt gäller de bestämmelser som avser förfarandet i artikel 7 i Unionsfördraget. Domstolen fattar beslut på begäran av den berörda medlemsstaten och Prop. 2001/02:8 inom en månad från det att rådet har gjort det fastslående som avses i nya behörighet är således begränsad till en prövning av procedurfrågorna. (Se avsnitt 6.4.) I det följande lämnas en redogörelse för övriga ändringar i EG-fördraget. 13.2.1EGT blir EUT (artikel 254) I artikel 254 anges de grundläggande bestämmelserna om Europeiska gemenskapernas officiella tidning (EGT). I den första punkten anges att förordningar, direktiv och beslut som antas enligt förfarandet i artikel 251 skall undertecknas av ordförande och rådets ordförande samt offentliggöras i EGT. I den andra punkten anges att rådets och kommissionens förordningar samt dessa institutioners direktiv som är riktade till samtliga medlemsstater skall offentliggöras på samma sätt. För samtliga dessa rättsakter gäller att de skall träda i kraft en viss angiven dag eller den tjugonde dagen efter offentliggörandet i EGT. EGT utges i tre serier, nämligen L-serien, C-serien och S-serien. L- serien innehåller rättsakter, t.ex. förordningar, direktiv, gemensamma åtgärder, rambeslut och internationella överenskommelser som EG respektive EU har ingått. C-serien innehåller olika information och meddelanden såsom t.ex. kommissionens förslag till rådet och protokoll och yttranden. S-serien innehåller bl.a. utannonseringar av offentliga upphandlingar inom EU-medlemsstaterna. I EGT publiceras således inte enbart rättsakter som hör till det traditionella gemenskapssamarbetet i den första pelaren utan även rättsakter som har antagits med tillämpning av avdelning V och VI i Unionsfördraget, dvs. den andra och tredje pelaren. I L-serien publiceras sålunda t.ex. gemensamma åtgärder och gemensamma ståndpunkter som har antagits på grundval av artikel 14 respektive artikel 15 i Unionsfördraget och gemensamma ståndpunkter och rambeslut som har antagits på grundval av artikel 34.2 a och 34.2 b i Unionsfördraget. : Mot bakgrund av att det i EGT inte enbart publiceras rättsakter som har antagits i den första pelaren utan även rättsakter som har antagits i såväl den andra som tredje pelaren föreslog ordförandeskapet att benämningen på författningssamlingen skulle ändras från Europeiska gemenskapernas officiella tidning till Europeiska unionens officiella tidning. Förslaget föranledde inga diskussioner under regeringskonferensen. Den svenska ståndpunkten var att den nya benämningen på författningssamlingen bättre återspeglar de faktiska förhållandena. Förhandlingsresultatet: Resultatet av regeringskonferensen (artikel 2.38 i ) blev att artikel 254.1 och 254.2 i EG-fördraget ändras så att författningssamlingen benämns Europeiska unionens officiella tidning. Följdändringar görs i andra bestämmelser. 13.2.2 Gemenskapens ståndpunkt i organ (artikel 300.2) Prop. I artikel 300.2 andra och tredje styckena återfinns bestämmelser om det särskilda förfarande som skall tillämpas för att inta gemenskapens ståndpunkt inför beslut med rättslig verkan i organ som inrättats genom associeringsavtal med tredje land. I praktiken har sådana organ, med befogenhet att fatta beslut med rättslig verkan, inrättats även genom andra typer av avtal med tredje land än associeringsavtalen, exempelvis olika samarbetsavtal. I dessa senare fall har det varit oklart vilket förfarande som skall tillämpas. : Ordförandeskapet föreslog att detta särskilda förfarande skulle göras tillämpligt även på andra typer av avtal än associeringsavtal. Regeringen delade ordförandeskapets uppfattning att denna ändring var bra. Förhandlingsresultatet: Ändringen (artikel 2.46 a i ) är i princip enbart en kodifiering av vad som redan gäller i praktiken. Bestämmelsen begränsas inte till att gälla enbart associeringsavtal utan gäller alla avtal varigenom ett organ inrättas som fattar beslut med rättslig verkan. 14 om unionens framtid Sammanfattning: slår i en gemensam förklaring (23) fast att en bredare och djupare diskussion om unionens framtida utveckling bör inledas genom de svenska och belgiska ordförandeskapens försorg. Konferensen identifierar särskilt fyra frågor bland dem som bör behandlas vid den kommande konferensen, nämligen ·frågan om hur man skall upprätta och övervaka en mer exakt avgräns- ning av unionens och medlemsstaternas befogenheter som överens- stämmer med subsidiaritetsprincipen, ·vilken ställning EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna som proklamerades i skall ha, ·en förenkling av fördragen för att göra dem tydligare och lättare att förstå utan att deras innebörd ändras, och ·de nationella parlamentens roll i den europeiska strukturen. En ny regeringskonferens skall sammankallas för att behandla framtidsfrågorna. Remissinstanserna: framhåller att även om underlättar en fungerande beslutsprocess bör vid den kommande regeringskonferensen verka för att finna lämpliga beslutsformer och en adekvat balans mellan olika medlemsstater och pekar också på behovet av en konsolidering av fördragstexterna. efterlyser en samlad författning för EU i ett dokument och menar att den ordning som finns med ett flertal olika fördrag som partiellt upphäver varandra ökar misstron mot Den rättighetskatalog som har antagits anser fakultetsnämnden vara ett steg i rätt riktning, men efterlyser ett dokument som anger vad EU är Prop. 2001/02:8 och avser att bli. anser att möjligheten till närmare samarbete är så viktig att frågan bör tas upp inför den kommande regeringskonferensen. : Som framgår av avsnitt 4.1 kom regerings- konferensen att få en relativt begränsad dagordning, även om frågornas komplexitet innebar att materian sakligt sett blev ganska omfattande. I likhet med flertalet medlemsstater valde regeringen att tolka mandatet från Europeiska rådets möte i som drog upp de yttre ramarna för regeringskonferensen ganska snävt. De enda tillkommande större frågor som kom med i konferensen, förutom de s.k. resterna från , var frågorna om närmare samarbete och de nödvändiga domstolsreformerna. Både inför och under regeringskonferensen uttalades starka önskemål från flera medlemsländer, som ville ta upp ytterligare frågor på dagordningen, om att få en bredare fördragsrevision inför utvidgningen. Förhandlingsresultatet: I en gemensam förklaring (23) om unionens framtid uttalar konferensen behovet av att en bredare och djupare diskussion om EU:s framtida utveckling inleds. I förklaringen markeras vidare att konferensen är enig om att en ny konferens mellan företrädarna för medlemsstaternas regeringar skall sammankallas för att se över fördragen. I korthet innebär förklaringen att det svenska och det belgiska ordförandeskapet , i samarbete med kommissionen och med medverkan av , som ett led i förberedelserna för en ny regeringskonferens, gavs i uppdrag att uppmuntra till omfattande diskussioner med alla berörda parter: företrädare för nationella parlament och för den allmänna opinionen, dvs. från politiska och ekonomiska grupper och grupper från universiteten, det civila samhällets företrädare osv. Kandidatländerna skall också knytas till denna process. En rapport lades fram för i och kommer vid sitt möte i / Laeken att enas om en förklaring med lämpliga initiativ för den fortsatta processen. Enligt förklaringen bör i denna process bl.a. följande frågor behandlas: ·frågan om hur man skall upprätta och övervaka en mer exakt avgränsning av unionens och medlemsstaternas befogenheter som överensstämmer med subsidiaritetsprincipen; ·vilken ställning EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna som proklamerades i skall ha, i enlighet med slutsatserna från i ; ·en förenkling av fördragen för att göra dem tydligare och lättare att förstå utan att deras innebörd ändras; ·de nationella parlamentens roll i den europeiska strukturen. Det svenska ordförandeskapet inledde ett arbete, där det huvudsakliga syftet var att stimulera till en bred allmän debatt, med deltagande också av kandidatländerna, inklusive . som identifierades vid i sågs som centrala i Regeringen underströk dock vikten av att diskutera även Prop. 2001/02:8 andra frågor, utifrån medborgarnas preferenser och önskemål, i en direkt dialog med medborgarna. lanserades i officiellt flera initiativ, centrerade kring en gemensam webbplats för europeisk debatt . Statsministern gjorde där ett första inlägg i den europeiska debatten, i likhet med premiärminister och kommissionens ordförande. har ställt sig bakom ett öppet forum. För att stimulera den inhemska debatten tillsatte regeringen genom beslut en parlamentariskt sammansatt kommitté med uppgift att bidra till ökad kunskap om europafrågor, att fungera som katalysator för den inhemska debatten, att länka debatten i till den i övriga samt att sammanställa och analysera de fråge- ställningar som lyfts fram i diskussionerna och som kan prövas inför och under regeringskonferensen (dir. 2001:35). Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1500) med anledning av anslutning till Europeiska unionen Härigenom föreskrivs att 4 § lagen (1994:1500) med anledning av anslutning till Europeiska unionen skall ha följande lydelse. De fördrag och andra instrument som avses i 2 och 3 §§ är: 1.Fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen 2.Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen 3.Fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen 4.Konventionen om ändring av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen i syfte att göra den särskilda ordningen för associering av och territorier som behandlas i fjärde delen av detta fördrag tillämplig med avseende på 5.Protokollet om Europeiska gemenskapernas immunitet och privilegier 6.Fördraget om ändring av vissa budgetbestämmelser i fördragen om upprättandet av Europeiska gemenskaperna och i fördraget om upprättandet av ett gemensamt råd och en gemensam kommission för Europeiska gemenskaperna 7.Fördraget om , , och Förenade och anslutning till Europeiska ekonomiska gemenskapen och Europeiska atomenergigemenskapen 8.Beslutet av Europeiska gemenskapernas råd av om , , och Förenade och anslutning till Europeiska Fördraget om ändring av vissa bestämmelser i protokollet om Europeiska investeringsbankens stadga Fördraget om ändring av vissa finansiella bestämmelser i fördragen om upprättandet av Europeiska gemenskaperna och i fördraget om upprättandet av ett gemensamt råd och en gemensam kommission för Europeiska gemenskaperna Akten om allmänna direkta val av företrädare i församlingen () samt beslutet av Europeiska gemenskapernas råd av om ändring av nämnda akt Fördraget om Hellenska republikens anslutning till Europeiska ekonomiska gemenskapen och Europeiska atomenergi- Beslutet av Europeiska gemenskapernas råd av om Hellenska republikens anslutning till Europeiska kol- och Fördraget om ändring av fördragen om upprättandet av Europeiska gemenskaperna i fråga om Portugisiska republikens anslutning till Europeiska ekonomiska gemenskapen och Europeiska atomenergigemenskapen Beslutet av Europeiska gemenskapernas råd av om och Portugisiska republikens anslutning till Europeiska kol- och stålgemenskapen Fördraget om Europeiska unionen Fördraget om , Republiken , Republiken och anslutning Amsterdamfördraget om ändring av Fördraget om Europeiska unionen, fördragen om upprättandet av Europeiska gemenskaperna och vissa akter som hör samman med dem, med förklaring av enligt artikel K 7.2 och K 7.3 b i Fördraget om Europeiska unionen i deras lydelse enligt Amsterdamfördraget 2001 om ändring av Fördraget om Europeiska unionen, fördragen om Bilagor och protokoll som hör till de fördrag och andra instrument som anges i 120. upprättandet av Europeiska gemen- skaperna och vissa akter som hör Bilagor och protokoll som hör till de fördrag och andra instrument som anges i 121. Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. Efter remiss av promemorian (Ds 2001:29) har svar avgetts av diskriminering på grund av av Fördraget om Europeiska unionen, fördragen om gemenskaperna och vissa akter som hör samman med dem lagen (1994:1500) med anledning Fördraget om upprättandet av ekonomiska och monetära unionen Ekonomiska och sociala kommittén Europeiska unionens militära stab Fördraget om upprättandet av benämningen på den gemensamma Europeiska enheten för rättsligt Europeiska konventionen den 4 om skydd för de mänskliga rättigheterna och de Kol- och stålfördraget/ EKSG- Fördraget om upprättandet av Fördraget om Europeiska unionen, fördragen om upprättandet av vissa akter som hör samman med rättsliga och inrikes frågor Fördraget om Europeiska unionen Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition 2001/02:8 .