prop · GP0350 · 2001-11-12 00:00:00 — I ett tredje projekt har regeringen uppdragit åt Försvarsmakten att tillsammans med amerikanska och litauiska myndigheter fortsätta miljöutbildningen av baltisk försvarsmaktspersonal vid Nemencine i . Regeringen har härutöver uppdragit åt numera att tillsammans med ryska myndigheter genomföra en miljöriskbedömning av armébasen i och ge förslag till åtgärdsplan för basen. Slutligen har Försvarsmakten regeringens uppdrag att genomföra utbildning för de tre baltiska staternas försvarsmakter i upprättandet av miljöplaner och miljöriskbedömningar för militära anläggningar. Regeringen vill peka på att dessa modeller för miljöplaner och 1 lyder under , verksamhetsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning, . Delar av verksamhet ligger dock kvar inom Försvarsmaktens sektorsområde. miljöriskbedömningar har utarbetats inom tidigare försvarsmiljöprojekt i Skr. 2001/02:50 och . Regeringen har tidigare erinrat om insatsernas betydelse för att bygga upp ett miljökunnande i de baltiska försvarsmakterna. De genomförda projekten har givit mycket goda resultat i detta avseende. Insatserna bidrar också till att stärka de demokratiska grunderna i dessa staters försvars makter. På detta sätt stärks också de n pågående demokratiseringsprocessen i denna region. Tillsammans med , och anordnade , inom ramen för NATO/ CCMS och , , en konferens i om införande av miljöledningssystem i den militära sektorn. Grunder för konferensen var dels den plan kallad Model Work Programme som utarbetades vid den av , och anordnade försvarsmiljökonferensen i 1998, dels de riktlinjer om miljöledningssystem som NATO/ CCMS pilotstudie om miljölednings- system i militära sektorn utarbetat 19962000. Konferensen samlade cirka 75 deltagare från 27 stater. Vid konferensen utarbetades kompletterande riktlinjer om införandet av miljöledningssystem i den militära sektorn. Även inom EU har försvarsmiljöarbetet fått aktualitet. Så anordnade Försvarsdepartementet en workshop för EU-staternas militära sektor om EU, miljön och det militära försvaret. Ett resultat av denna workshop är att ett informellt nätverk på tjänstemannanivån för försvarsmiljöfrågor inom EU har formats. Regeringen vill i sammanhanget erinra om att EU saknar formell kompetens i fråga om militär verksamhet, utom vad avser militär krishantering. På det bilaterala planet har ett närmare försvarsmiljösamarbete inletts mellan och . Ett viktigt inslag i detta samarbete är införandet av miljöledningssystem i den militära sektorn. På myndighetsnivån fortsätter samarbetet mellan bl.a. de nordiska försvarsmakterna. Detta avser bl.a. införande av miljöledningssystem. Även med har ett samarbete på försvarsmiljöområdet inletts. bemyndigade regeringen att ingå ett samarbetsavtal på miljöområdet med den behöriga ryska myndigheten. Grundat på detta ramavtal skall konkreta samarbetsprojekt genomföras. Åtgärd Fö 97:4 Fortsätta att bedriva ett aktivt internationellt arbete rörande kemikalieolyckor och oljebekämpning och har aktivt deltagit i det löpande internationella arbetet med utveckling av regelverken inom områdena allvarliga industriolyckor samt transport av farligt gods. deltar aktivt i det globala miljöarbete som bedrivs inom () och i samarbete inom ramen för , vilket framför allt omfattar förberedelsearbetet för att kunna handskas med miljöfarliga olyckor som inträffar norr om samt i snö och is. Vidare beslutade och rådet att upprätta en gemenskapsram för samarbete om oavsiktliga och avsiktliga föroreningar av havet (2850/2000/EG). är sjuårigt och trädde i kraft 2000/01. arbetar dessutom aktivt i samarbetet inom tre Skr. 2001/02:50 regionala konventioner eller avtal som reglerar frågor om bekämpning av utsläpp till sjöss: , Helsingforskonventionen och Bonnöverenskommelsen. Åtgärd Fö 98:1 Uppdrag avseende sektorsansvar för ekologiskt hållbar utveckling samt sektorsmål och åtgärder avseende miljökvalitetsmålen har Försvarsmakten ett särskilt sektorsansvar för ekologisk hållbarhet inom försvarssektorn. Inom ramen för detta ansvar fördjupar Försvarsmakten arbetet med ekologisk hållbarhet inom sektorn. För att underlätta samordning och samverkan inom sektorn har sektorns myndigheter, dvs. Försvarsmakten, , , , och Försvarshögskolan, format Försvarssektorns miljö- delegation. Åtgärd Fö 99:1 Införande av miljöledningssystem i den militära sektorn Regeringen har regleringsbrev uppdragit åt ett antal myndig- heter inom den militära sektorn att införa miljöledningssystem. Systemet skall uppfylla minst kraven enligt standarden ISO 14001 kompletterat med kraven på offentlig redovisning enligt standarden EMAS. Försvarsmakten skall ha infört miljölednings- system vid utgången av innevarande år. I och med att Flygtekniska försöksanstalten och lades ned och en ny myndighet för försvarsforskning inrättades har arbetet med införandet av miljöledningssystem inom förskjutits till 2003. Åtgärd Fö 99:2 Riktlinjer för miljöanpassad försörjning med försvarsmateriel Regeringen uppdrog åt Försvarsmakten och att tillämpa det förslag till riktlinjer för miljöanpassad försörjning av försvarsmateriel som myndigheterna hade utarbetat. Införandet av dessa riktlinjer pågår. Åtgärd Fö 2000:1 Strategiska miljöbedömningar redovisade med rapporten Det framtida försvaret och miljön ett regeringsuppdrag rörande försvaret och miljön. Rapporten behandlar bl.a. strategiska miljöbedömningar. har Försvarsmakten regeringens uppdrag att i ökad utsträckning utnyttja strategiska miljö bedömningar i försvarets planerings- och beslutsprocess. Nya åtgärder som har föreslagits Åtgärd Fö 2001:1 Försvarets indirekta miljöpåverkan regeringsuppdrag om försvarets indirekta miljöpåverkan. bl.a. en genomgång av miljösystematiska verktyg och diskuteras system- Inriktningen för det fortsatta arbetet är att göra beräkningar av försvarets totala miljöpåverkan, således både den direkta miljöpåverkan och den indirekta. arbete i strävan efter ekologiskt hållbar utveckling fokuserar på sambandet mellan hälsa och välfärd samt miljö och hälso- och sjukvård. Insatser för en god hälsa bland befolkningen är en ytterst viktig investering för framtiden. Olika åtgärder för att sluta kretslopp och för att minska belastningen på miljön i övrigt måste förenas med kraven inom hälsoområdet. Konflikter mellan hälsa och miljö kan uppkomma om inte en helhetssyn tillämpas på området och hälsobegreppet är därför tungt vägande i uppsatta miljökvalitetsmål. lämnade i sitt slutbetänkande Miljö för en hållbar hälsoutveckling (SOU 1996:124) ett förslag till ett nationellt handlingsprogram för att minska miljörelaterade hälsorisker i . Miljö hälsoutredningens betänkande har ingått i (M 1998:07) arbete med att utveckla de miljökvalitetsmål som beslutades i samband med miljömålspropositionen (prop. 1997/98:145). Dessutom har haft i uppdrag att göra en samlad översyn av vilka hälsorelaterade delmål och åtgärder som behövs för att miljökvalitets- målen skall nås inom en generation. slutbetänkande Hälsa på lika villkor nationella mål för folkhälsan (SOU 2000:91) innehåller två mål sex och sju - som har direkt anknytning till miljöområdet. Mål sex handlar om tillgängliga grönområden för rekreation. Man vet att naturen är en särskilt läkande kraft mot olika stresstillstånd. Kommittén påtalar därför behovet av bullerfria och säkra grönområden i närheten av bostadsområden, stimulerande förskole- och skolgårdar för barn och bra utemiljöer vid särskilda boendeformer för äldre. I mål sju som heter sunda inne- och utemiljöer uppmärksammas när det gäller inomhusmiljön främst förekomsten av radon, fukt och otillräcklig ventilation samt utsattheten för passiv rökning. När det gäller utemiljön framhåller kommittén betydelsen av en god bebyggd miljö, säker strålmiljö, frisk luft, rent dricksvatten och en giftfri miljö enligt förslag. Vidare konstateras att buller är den miljöfaktor som berör flest människor. och ingår bland de myndigheter som tilldelats ett särskilt sektorsansvar för ekologiskt hållbar utveckling. Myndigheterna inkom till regeringen med en första lägesredovisning i vilken de belyser hur myndigheten har definierat sin roll, arbetets omfattning, eventuella problem och på vilket sätt detta kan integreras i myndighetens verksamhet. I huvudsak har samtliga myndigheter och allmänna försäkringskassor under fått i uppdrag att införa miljöledningssystem. Åtgärd S 97:1 Internationellt samarbete inom hälsoskydd och miljö- medicin Ett fortsatt väl utvecklat internationellt samarbete kring hälsoskydd och miljömedicin är av stor betydelse. har lagt stor vikt vid att upprätthålla en hög hälsoskyddsnivå i samhället och har därför goda förutsättningar att vara en drivande kraft kring dessa frågor. () globala program för området miljö och hälsa är väl samordnat med uppföljningen av och stöds av , bl.a. genom frivilliga bidrag. WHO:s arbete omfattar både hälsomålen i och frågor som miljömedicin, kemikalie- säkerhet, hälsorisker och säkerhetsfrågor inom industri, vatten och sanitet etc. Inom WHO:s europaregion ägde en tredje miljö- och hälsoministerkonferens rum i . Planeringen av konferensen har beretts inom den europeiska miljö- och hälsokommittén (EEHC) där förutom WHO och vissa medlemsländer även representanter för bl.a. Europeiska kommissionen, FN/ECE, , , och ingår. Vid ministerkonferensen undertecknades ett protokoll om vatten och hälsa till FN/ECE:s konvention om skydd och användning av gränsöverskridande vattendrag och internationella sjöar. Vidare antogs en rekommendation om transporter, miljö och hälsa som betonar vikten av att integrera hälso- och miljöaspekter i transportpolitik och planering av mark och vatten. I de åtaganden som gjordes vid miljö- och hälsoministerkonferensen i ingick att varje medlemsland skulle utarbeta nationella program för miljö och hälsa. (SOU 1996:124) ingick som ett led i att för svenskt vidkommande leva upp till detta åtagande. har 43 av regionens 51 medlemsländer färdigställt eller kommit långt i arbetet med de nationella planerna. Det kan ses som ett stort framsteg att nästan alla länder har utarbetat sådana planer och att man under arbetet har lärt av och hjälpt varandra. Särskilt viktigt är det att länderna i har fått stöd i sitt nödvändiga arbete. deltar i en samverkansgrupp mellan länderna i och i syfte att ta fram handlingsprogram för miljörelaterat hälsoarbete inom . Inom WHO:s europakontors särskilda insatsområde för , EUROHEALTH-programmet, ingår dessutom miljö och hälsa som ett av sex prioriterade områden. Åtgärd S 97:2 Lyfta fram åtgärdsbehov inom hälso- och sjukvården Hälso- och sjukvårdens ansvar för hälsa och miljö utgörs av: ett lagreglerat ansvar för den egna verksamheten, enligt , läkemedelslagen och arbetsmiljölagen m.m., och ett ansvar för befolkningens och individers hälsa enligt hälso- och sjukvårdslagen och smittskyddslagen, vilket omfattar bl.a. samhälls- och miljömedicin, epidemiologi och smittskydd. Samtliga landsting samt och har Skr. 2001/02:50 av fullmäktige antagna miljöprogram. Dessa omfattar främst miljö- åtgärder vid landstingens egna verksamheter, t.ex. sjukhus, vårdcentraler och tandvårdskliniker. Landstingens miljö arbete redovisades 1997 i en av framlagd . Landstingens operativa verksamhet styrs inte direkt av riksdag och regering. Regeringen vill dock lyfta fram några områden där y tterligare åtgärdsbehov finns. Arbete med att införa miljöledningssystem pågår och kommer enligt tidsplaner att pågå i samtliga landsting och regioner. bedömer att de flesta sjukvårdshuvudmän har påbörjat eller är på väg att införa miljöledningssystem enligt företrädesvis ISO 14001 och EMAS i olika verksamheter. Ett resultat av detta arbete är att i som första sjukhus i registrerats enligt EMAS. Minska avfallets mängd och farlighet från sjukvården har producerat rapporterna Miljöstatistik för sjukhusen som avser landets cirka 90 akutsjukhus. Ett av flera syften med statistiken är att förse sjukhusen med verktyg, t.ex. nyckeltal, för att i första hand kunna följa upp och förbättra sitt eget miljöarbete, exempelvis avseende avfallet. Av särskilt intresse för hälso- och sjukvården är det smittförande avfallet. har givit ut föreskrifter och allmänna råd om hantering av smittförande avfall från hälso- och sjukvården (SOSFS 1999:27). har också givit ut allmänna råd om försiktighetsmått vid hantering och märkning av sådant biologiskt avfall som kan medföra olägenhet för människors hälsa enligt (SOSFS 2001:8). Åtgärd S 97:3 Åtgärder för att avveckla amalgamanvändningen inom tandvården I propositionen Reformerat tandvårdsstöd (prop. 1997/98:112), som godkänts av , föreslog regeringen att tandvårdsersättning för amalgamfyllningar skulle slopas. Denna ändring trädde i kraft . I både tandvårdspropositionen och miljömålspropositionen (prop. 1997/98:145) betonar regeringen att det är angeläget att använd- ningen av amalgam inom tandvården upphör. Eftersom det har bedömts svårt att förbjuda amalgam av hälsoskäl med hänsyn till innehållet i EU:s direktiv om medicintekniska produkter (93/42/EEG) har regeringen inriktat sig på att undersöka möjligheterna att förbjuda kvicksilver i amalgam av miljöskäl. arbetar EU- kommissionen med en riskvärdering av användning av kvicksilver för olika ändamål som beräknas vara klar . Därefter kan frågan om en begränsning av användning och utsläppande på marknaden av produkter som innehåller kvicksilver tas upp i en arbetsgrupp med representanter för medlemsländerna. Detta arbete kan enligt uppgift från kommissionen påbörjas . I propositionen 2000/01:65 Kemikalie- strategi för giftfri miljö, som har bifallits av , föreslår regeringen att ett delmål till miljökvalitetsmålet Giftfri miljö skall vara Skr. 2001/02:50 att nyproducerade varor så långt möjligt skall vara fria från kvicksilver Delmålet kommer att vara vägledande för den kvarvarande användningen av kvicksilver i produkter. Åtgärd S 98:2 Slutföra arbetet med nationella folkhälsomål Även om hälsan allmänt sett har utvecklats positivt i finns det fortfarande allvarliga sjukdomar och skador som är möjliga att förebygga. Det finns bl.a. stora och i vissa fall ökande skillnader i hälsa mellan olika sociala grupper, geografiska områden samt mellan könen. Regeringen beslutade om direktiv till en parla- mentarisk kommitté (dir. 1995:158) med uppgift att utarbeta ett förslag till nationella mål för hälsoutvecklingen i . redovisade den sitt slutbetänkande. I detta föreslås mål som skall vara vägledande för samhällets insatser för att främja folkhälsan, förebygga ohälsa, minska hälsorisker samt förhindra förtida och undvikbar funktionsnedsättning. Kommittén har även lämnat förslag till strategier för att nå målen och hur målen kan förankras i olika besluts- och utvecklingsprocesser. Arbetet för en ekologiskt hållbar utveckling är en av de aktiviteter där dessa mål och strategier har förankrats. I inledningen till avsnitt 4.4 ovan redovisas den del av slutbetänkandet som berör miljö och hållbar utveckling. Arbetet med folkhälsomålspropositionen pågår just nu i . Propositionen beräknas vara klar att läggas fram för . Åtgärd S 98:4 Verka för att lokala och regionala planer och program inom hälsoskyddet och miljömedicinen tas fram samt att förbättra den miljömedicinska kunskapsförsörjningen Miljömålsarbetet inom hälsoskydd och miljömedicin drivs vidare, bl.a. med syfte att stimulera arbetet med att bryta ner målen regionalt och lokalt, genom både länsträffar med hälsoskyddsansvariga och kommunträffar med tjänstemän och politiker från miljö- och hälsoskyddsnämnderna. har haft två länsstyrelseträffar och sju länsvisa kommunträffar. Med stöd av utvecklar tillsammans med andra myndigheter i Tillsyns- och föreskriftsrådet en modell för tillsyn över kommunernas verksamhet bl.a. när det gäller den miljömedicinska kunskapsförsörjningen. har prövat en modell för tillsyn i tre län och resultatet visar delvis på brister framför allt i miljömedicinskt underlag för prioriteringar av verksamheten. Åtgärd S 98:5 Utarbeta en nationell miljöhälsorapport presenterade på uppdrag av regeringen . ( ) har tillsammans med Miljömedicinska enheten vid , på uppdrag utarbetat rapporten. Rapporten beskriver det nationella läget när det gäller hälsorisker i miljön och miljörelaterad ohälsa. Det konstateras att miljön i i många avseenden förbättrats under genom skärpta miljökrav, men också att nya problem tillkommer till exempel genom den ökande användningen Skr. 2001/02:50 av kemikalier. Rapporten fokuserar på ett begränsat antal miljöfaktorer. Luftföroreningssituationen utomhus i har förbättrats under de Halterna inandningsbara partiklar och ozon har dock inte minskat. Synen på luftföroreningars skadeverkningar har skärpts avsevärt under . Drygt en miljon människor rapporterar symptom som de anser beror på inomhusmiljön t.ex. i bostaden, i skolan eller på arbetsplatsen. Vi ser en minskad spridning av bly i den yttre miljön . Det finns ingenting som tyder på att halterna av kvicksilver i fisk minskar. Buller är den störning som berör det största antalet människor. Omfattande forskning pågår fortfarande när det gäller att reda ut elektromagnetiska fält och vilken påverkan på människan de kan ha. Allmänt sett har en bra kvalitet på råvattnet och dricksvattnet. Åtgärd S 99:1 Utredning om förutsättningar att avveckla ftalater i medicintekniska produkter, läkemedel och läkemedelsnära produk ter samt andra produkter inom hälso- och sjukvården och gavs i regleringsbreven för i uppdrag att i samråd med Kemikalieinspektionen, sjukvårdens huvudmän och andra berörda parter utreda förutsättningarna för att i första hand avveckla och i andra hand begränsa användningen av ftalater och andra mjukgörare med skadliga eller misstänkt hälso- och miljöskadliga effekter i medicintekniska produkter, i läkemedel och läkemedelsnära produkter samt i andra produkter inom hälso- och sjukvården. Uppdraget har redovisats till regeringen. Social- departementet har överlämnat utredningen till som ansvarar för den fortsatta beredningen. Nya åtgärder som har föreslagits Åtgärd S 2001:1 FHI:s uppdrag om hälsokonsekvensbeskrivningar () har haft regeringens uppdrag att utveckla och pröva metoder för hälsokonsekvensbedömningar eller -beskrivningar (HKB). I likhet med miljökonsekvensbeskrivningar (MKB), som dessutom är etablerade i lagstiftning, handlar det om att tillföra underlag som belyser effekter och konsekvenser på hälsan av olika beslut. I MKB ligger tonvikten på miljön och i HKB på människors hälsa. Eftersom hälsan i stor utsträckning påverkas av, förutom genetiska förutsättningar och ålder, även levnadsvillkor, miljö och levnadsvanor, är det nödvändigt att belysa hur politiska beslut påverkar dessa förutsättningar och i slutändan folkhälsan. HKB kan fylla en sådan funktion genom att bidra till en mer allsidig belysning av olika förslag som primärt inte förknippas med hälsa. saknas dock en allmänt vedertagen modell och metodik för hur HKB skall genomföras. FHI har inom uppdragets ram koncentrerat arbetet till att utveckla en s.k. principmodell för HKB. Principmodellen utgår från förslag till hälsomål som har formulerats med utgångspunkt från hälsans bestämningsfaktorer. Det återstår ett fortsatt utvecklingsarbete med att ta fram säkerställda underlag om olika åtgärders påverkan på olika Skr. 2001/02:50 bestämningsfaktorer för hälsan samt praktisk tillämpning av princip- Åtgärd S 2001:2 Miljötobaksrök Regeringen har anslagit för tobakspreventivt arbete. har på regeringens uppdrag genomfört detta arbete och särskilt inriktat sig på den passiva rökningens hälsokonsekvenser. FHI har också bidragit till Sluta Röka linjen och även utvecklat ett självhjälpsmaterial för företag, Rökfri på jobbet, i samarbete med arbetsmarknadens parter. Åtgärd S 2001:3 S tärka arbetet med folkhälsofrågor inom EU Ett viktigt inslag i det internationella arbetet är att stärka arbetet med folkhälsofrågor inom EU. verkar för att ett nytt åtgärdsprogram inom folkhälsoområdet skall antas. Många av de viktigaste och mest grundläggande bestämningsfaktorerna för hälsa ligger utanför den traditionella folkhälsopolitiken. strävar därför efter att hälsoaspekter skall integreras och har i utformningen av den framtida folkhälsopolitiken understrukit att en sådan integrering måste ske på ett tidigt stadium. har bland annat poängterat att arbetet med de sociala bestämningsfaktorerna för folkhälsan måste stärkas och ges ökad tyngd. blev folkhälsa formellt ett samarbetsområde inom EG genom och med Amsterdamfördraget vidgades gemenskap- ens kompetens i frågor som rör folkhälsa. presenterade kommissionen ett meddelande om den framtida hälsostrategin inom den Europeiska gemenskapen samt ett förslag till nytt åtgärdsprogram på folkhälsoområdet åren 2001 2006. Den nuvarande strukturen med flera separata program föreslås ersättas av ett enda sammanhållet program som är tänkt att inriktas på tre övergripande åtgärdsområden: förbättrad information för förbättring av hälsan snabba åtgärder vid risker mot hälsan arbete med bestämningsfaktorer för hälsan genom hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande åtgärder. Inom dessa tre åtgärdsområden föreslås åtgärder som syftar till att öka kunskapen om miljöföroreningars effekter för människors hälsa och möjliggöra en begränsning av deras skadeverkningar. Förslaget till nytt folkhälsoprogram har fått starkt stöd av både rådet och . Vid hälsorådet antogs en gemensam ståndpunkt om förslaget. ansvarar också för vissa frågor som tidigare handlagts inom . Det gäller kommun-, bostads- och länsstyrelsefrågor. Inom verksamhetsområde läggs tonvikten bl.a. på skatter och utveckling av miljöräkenskaper. Skatter kan i många fall utgöra kostnadseffektiva instrument för att bidra till en hållbar utveckling. För att nå en ökad förståelse av vad som krävs för en hållbar utveckling kan arbetet med miljöräkenskaperna, där både utsläpp och naturresurser beaktas, vara värdefullt. redovisar regeringen ett antal gröna nyckeltal i Finansplanen i de ekonomiska propositionerna (höstens budgetproposition och den ekonomiska vårpropositionen). De gröna nyckeltalen utgör ett komplement till de ekonomiska nyckeltal som i övrigt redovisas i dessa propositioner. Åtgärd Fi 97:1 Öka skattesystemets miljöstyrande effekt och se över ekonomiska styrmedel. Områden som analyseras är bl.a. vägskatter- na och energiområdet I budgetpropositionen för aviserades följande fyra utredningsuppdrag inom området: 1.Utformningen av nedsättningssystemet för tillverkningsindustrin samt jord- och skogsbruket. 2.Fördjupad analys av alternativa ekonomiska styrmedel. 3.En ökad miljörelatering av vägtrafikbeskattningen. 4.Översyn av övriga miljörelaterade skatter. Utredningar med de aviserade inriktningarna har numera tillsatts. Utredningen om nedsättningssystemet sker i form av en parlamentarisk kommitté (dir. 2001:29). På området för fördjupad analys av alternativa ekonomiska styrmedel pågår en utredning om utformandet av ett system för certifikatshandel för användningen av el från förnybara energikällor (dir. 2000:7). Inom samma område pågår det en studie av en arbetsgrupp som undersöker om långsiktiga avtal om energieffektiviserande åtgärder för olika sektorer av industrin kan vara ett lämpligt styrmedel. Vidare har det tillsatts en utredning om ett system och regelverk för Kyoto- protokollets flexibla mekanismer (dir. 2001:56). En utredning om översyn av vägtrafikbeskattningen har påbörjat sitt arbete (dir. 2001:12). När det gäller översynen av övriga miljörelaterade skatter pågår dels en översyn av vissa avfallsskattefrågor (dir. 2001:13), dels har en utredning tillsatts för att göra en översyn av skatterna på bekämpningsmedel och handelsgödsel (dir. 2001:55). I höstens budgetproposition föreslår regeringen att ett andra steg tas i en fortsatt grön skatteväxling på energiområdet. Det sker genom att koldioxidskatten höjs för bränslen som används för Skr. 2001/02:50 uppvärmning. Energiskatten på el höjs med per kWh. Avfallsskatten höjs per ton. Skatten på drivmedel berörs inte av förslaget.