prop · GP031d18 · 2001-09-20 00:00:00 — Sammanlagt medverkade 230 personer från 30 nationer. visade en forskningsapport att en del svenska barn var osäkra på om Förintelsen hade ägt rum. Dessa fakta och en våldsutveckling med nazistiska, rasistiska och diskriminerande förtecken ledde fram till en informationsinsats, kallad Levande historia, initierad av statsminister och riktad framför allt till föräldrar, lärare och till barn i skolåldern. Levande historia fick i uppdrag att sprida kunskap om Förintelsen och med utgångspunkt i denna skapa diskussion om frågor om tolerans, demokrati, medmänsklighet och människors lika värde. Levande historia har därefter genomfört en lång rad insatser nationellt och internationellt, däribland publicerat boken om detta må ni berätta som har översatts till nio språk och distribuerats i över 1 miljon exemplar och tagit fram diskussionsunderlaget Valet är ditt med och skola, riktat till föräldrar med barn i . Vidare har Levande historia erbjudit filmvisningar om nazism och motståndskamp i grund- och gymnasieskolan i samarbete med , utarbetat Bilden av Förintelsen ett pedagogiskt underlag för lärare, startat och tillsammans med studieförbunden och etablerat webbplatsen . Ytterligare en viktig del har varit att arrangera lärarseminarier på tema Förintelsen och samhällets värdegrund. Härutöver har Levande historia arrangerat en rad konferenser, utställningar och seminarier, bland annat i samband med on the Holocaust och : Combating Intolerance . Kommittén kommer att publicera en informationsskrift om som en svensk minnesdag över Förintelsen, riktad till kommuner, länsstyrelser, organisationer och andra aktörer. Dess syfte är bland annat att ge en bakgrund till varför en minnesdag är betydelsefull . Under innevarande höst kommer en webbplats för Förintelsens minnesdag att etableras på Levande historias hemsida. Inom det statliga museiområdet har en rad förändringar skett, vilket redogjorts för bl.a. budgetproposition (prop. 2000/01:1, s. 36). Översynsarbetet inom museiområdet har gett vid handen att inga ytterligare strukturella förändringar bör ske . De viktigaste problemområden som regeringen kunnat påvisa analyseras nu på följande sätt. har flera insatser gjorts för att förbättra förutsättningarna för bevarande av kulturarvet, t.ex. inom det s.k. Sesam-pro- jektet och genom det nu pågående Kulturarvs- De centrala museerna har regeringens uppdrag att redovisa sina planer för samlingarnas långsiktiga bevarande. Regeringen har gjort bedömningen att samarbete kring bl.a. magasinering kan ge goda utvecklingsmöjligheter för museisektorn. och har därför fått i uppdrag att tillsammans redovisa en plan för inventerings- och analysarbete beträffande de centrala museernas magasin för samlingar. Uppdraget har redovisats till regeringen. I samband med detta har också samordningsaspekter inom området granskats. Ett särskilt uppdrag har getts till att tillsammans med de centrala museerna utarbeta en strategi för att förbättra säkerheten vid museerna. I detta arbete ingår en översyn av såväl stöldsom brandsäkerhet. skall även vara samordnande vid museernas eventuella upphandling av säkerhetssystem m.m. Insatser för förbättring av säkerheten i såväl utställningssom magasinslokaler har redan påbörjats på vissa museer. Regeringen följer utvecklingen och avser återkomma med fortsatta överväganden på området. Vårt samhälle präglas i allt högre grad av religiös mångfald, vilket bl.a. är en följd av de senaste årtiondenas invandring och ökade internationalisering. bedrevs ett omfattande arbete för att förbereda och genomföra stat-kyrkareformen som trädde i kraft . En av utgångspunkterna för reformen var att öka likställigheten mellan olika trossamfund. Genom lagen (1998:1593) om trossamfund öppnades en möjlighet för trossamfund att verka i en ny juridisk form, registrerat trossamfund. Statligt stöd till trossamfund kan lämnas i form av statsbidrag och av avgiftshjälp till registrerade trossamfund. Statsbidrag kan utgå som organisationsbidrag, verksamhetsbidrag och projektbidrag. Anslaget för stöd till trossamfund uppgår 2001 till ca . () omfattas 19 trossamfund och två samverkansorgan av statsbidragssystemet och sju trossamfund har beviljats avgiftshjälp. Regeringen har tillsatt ett särskilt råd bestående av representanter för staten och trossamfunden (Regeringens råd för kontakt 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 med trossamfunden). Inom ramen för rådets verksamhet skall övergripande frågor av gemensamt intresse för staten och trossamfunden diskuteras. Syftet är att rådet skall vara ett forum för fortlöpande kontakter och utbyte av kunskap och erfarenheter. överlämnade en samlad utgåva av nyöversättningen av med noter, uppslagsdel, parallelhänvisningar och textkritiska anmärkningar (SOU 2000:100). Överlämnandet innebar att , som tillsattes 1972, har slutfört sitt arbete. Verksamhetsområdet omfattar myndigheten samt bidrag till allmän kulturverksamhet, utvecklingsverksamhet och internationellt kulturutbyte. Dessutom ingår bidrag till samisk kultur, bidrag till verksamheter som får särskilda nationella uppdrag samt medel till försöksverksamhet med ändrad regional fördelning av kulturpolitiska medel. Insatserna på det konstområdesövergripande området uppgår 2001 till . har det konstområdesövergripande området förstärkts med totalt ca . anvisades dessutom totalt för att bidra till genomförandet av . Med de förslag som lämnas i denna budgetproposition, kommer ytterligare att satsas inom det konstområdesövergripande området. Den totala ökningen av statens insatser uppgår därmed till sammanlagt . Reformverksamheten 2001 omfattar bl.a. följande åtgärder inom området: Åtta tidsbegränsade nationella uppdrag har givits till vissa institutioner eller verksamheter som står för utveckling och förnyelse inom en konstriktning eller verksamhetsform. Syftet är att ta tillvara kunnande och idéer från hela landet för att bidra till utveckling och förnyelse inom olika delar av kulturområdet. Varje institution som givits ett nationellt uppdrag har tilldelats ett årligt bidrag. För detta ändamål avsattes 2001. De åtta nationella uppdragen är inom områdena barn- och ungdomsteater, regional filmverksamhet, ungdomskultur, musik, samtidskonst, museiverksamhet, formgivning och design samt barnkulturforskning. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 vare av dessa uppdrag är i ovan nämnd ordning Teater i , Filmpool Nord i , Cirkus Cirkör i , (), BildMuseet i , , Föreningen och Regionteatern . Ett stöd till verksamhet med s.k. länskonstnärer har inrättats för att sprida, stimulera och öka kunskapen om konst och kultur, framför allt bland barn och ungdom, samt att höja kvaliteten inom amatörkulturen. För detta ändamål avsattes 2001 till sammanlagt 29 tjänster. och bildkonst är prioriterade områden, men länskonstnärer finns även för områdena teater, form/design och samisk jojk. Ett särskilt stöd för att främja funktionshindrades tillgång till kultur inrättades 1999. För detta ändamål avsattes 2001, vilket är en förstärkning med jämfört med (se även under avsnitt 4.5.2 Insatser utanför politikområdet). För att möjliggöra satsningen på en samisk teater förstärktes bidraget till samisk kultur med 1999, vilket innebär att det totala bidraget till samisk kultur uppgick till ca . Regeringen föreslår i denna proposition förstärkta insatser till nationella minoriteter. erhåller Kurdiska ett årligt verksamhetsbidrag på . Regeringen har gett i uppdrag att stärka och vidareutveckla arbetet med kultur i skolan på nationell nivå. Arbetet bedrivs i nära samverkan med myndigheter, institutioner och organisationer inom utbildnings- och kulturområdet. och arbetar gemensamt för att samordna arbetet. I nära samverkan med detta uppdrag stöder och vidareutvecklar även kulturinstitutionernas och det fria kulturlivets kulturpedagogiska arbete i relation till skolan. har en barn- och ungdomsteaterkonsulent knutits till , vilket bl.a. underlättar arbetet med att följa utvecklingen inom området. permanentades Kulturnät () inom . Ett nationellt Internetbaserat kulturnätverk utgör ett viktigt instrument i arbetet för att uppnå de kulturpolitiska målen. Syftet med Kulturnät är att öka intresset för och tillgängligheten till svensk kultur samt intresset för eget kulturskapande, genom att tillhandahålla en webbplats som kan tjäna som en gemensam ingångssida till hela det svenska kulturutbudet på Internet. Barn och ungdomar ägnas särskild uppmärksamhet och en hög användbarhet för personer med funktionshinder eftersträvas. Insatserna på det mångkulturella området har förstärkts bl.a. genom försöksverksamhet med Forum för världskultur . Verksamheten har varit initiativtagande och stödjande samt inriktad på att ge hela befolkningen nya möjligheter att framföra eller uppleva en mångfald av kulturella uttryck. Regeringen föreslår i denna proposition fortsatta insatser på det mångkulturella området. Försöksverksamhet med ändrad regional fördelning av kulturpolitiska medel inleddes i , och län. I sitt slutbetänkande Regionalt folkstyre och statlig länsförvaltning (SOU 2000:85) har den parlamentariskt tillsatta kommittén (In 1997:08) utvärderat hela den försöksverksamhet som enligt lagen (1996:1414) om försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning skall pågå . Närmare 300 remissinstanser har yttrat sig och en sammanställning av remissyttranden redovisas i Ds 2001:22. Regeringen avser att lägga en proposition till i denna fråga. De senaste årens debatt om samhällsutvecklingen visar tydligt på att det finns ett stort behov av ökad forskning inom kulturområdet. Flera av myndigheterna som bedriver sektorsforskning ansvarar för långsiktiga forskningsprojekt där frågor om demokrati, värderingar och förhållningssätt i samhället lyfts fram. Dessa övergripande frågor kräver även ett ökat samarbete mellan universitetsforskning och sektorsforskning. Regeringens riktade satsning i form av ett nationellt uppdrag för att öka samverkan mellan barnkultur och forskning är ett sådant exempel. Betydelsen av samarbetet mellan universitet, högskolor och kulturinstitutioner betonas även i regeringens satsning på att stärka genusperspektivet i museernas verksamhet. De myndigheter som får sektorsforskningsmedel har ansvar för att det forsknings- och utvecklingsarbete som behövs för den egna verksamhetens kunskapsförsörjning kommer till genomförande. Myndigheterna har även ett ansvar för att förmedla ny kunskap både till verk- samma inom kultursektorn och till allmänheten. (dnr Ku1997/711/Ka) visade dock att det finns ett fortsatt stort behov av att utveckla metoder och modeller för att presentera forskningsresultat och dess tillämpningar. I jämförelse med andra samhällssektorer förfogar kultursektorn över små forskningsresurser. Anslaget till sektorsforskningen är dock mycket värdefullt för kunskapen kring och utvecklingen av kultursektorns verksamhet. Det särskilda anslaget för forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet uppgår 2001 till . Statens bidrag till folkbildningen skall bl.a. syfta till att bredda kulturintresset i samhället, öka delaktigheten i kulturlivet samt främja kulturupplevelser och eget skapande. arrangerade studieförbunden drygt 210 000 kulturprogram med ca 16,8 miljoner deltagare. Utöver detta genomför folkhögskolorna och studieförbund flera kurser med en estetisk inriktning. Folkbildningens resultat redovisas under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Förutom folkbildningen kan nämnas att de konstnärliga utbildningarna, framförallt på högskolenivå, innebär viktig stimulans till det lokala och nationella konstlivet. Kulturarbetare har en arbetsmarknad som delvis präglas av andra förhållanden än de som råder inom många andra yrken. I propositionen (prop. 1999/2000:139 bet. 2000/01:Au5, rskr. 2000/01 :102) En rättvisare och tydligare arbetslöshetsförsäkring uttalar regeringen att rimlig hänsyn bör tas till de särskilda behov som kan gälla för grupper med projektanställningar och andra tillfälliga anställningar och osäkra anställningsförhållanden eller andra speciella förhållanden, liksom till villkor som gäller för personer som har upprepade perioder av arbetslöshet. Detta gäller bl.a. kulturarbetsmarknaden. Inom AMS kulturarbetsdelegation har arbetet inletts med att i samråd med de berörda kulturarbetargrupperna utforma tydliga riktlinjer med utgångspunkt i propositionen. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Regeringen har med anledning av propositionen (prop. 1999/2000:79, bet. 1999/2000:SoU14, rskr. 1999/2000:240) Från patient till medborgare en nationell handlingsplan för handikappolitiken, lämnat förslag till åtgärder som syftar till att öka tillgängligheten för funktionshindrade inom kulturlivet. I förordningen (2001:526) om de statliga myndigheternas ansvar för att genomföra handikappolitiken, som trädde i kraft , förtydligas myndigheternas ansvar att verka för att de handikappolitiska målen integreras i verksamheten. Även inom storstadspolitiken har betydande insatser gjorts på kulturområdet. Kulturinsatser har stor betydelse för en positiv utveckling av storstadsregionerna. Utöver de satsningar som görs inom ramen för kulturpolitiken när det gäller storstädernas kulturmiljö avsattes i samband med propositionen (1997/98:165) Utveckling och rättvisa en politik för storstaden medel om till kulturverksamhet. Syftet med denna satsning är att förbättra barns och ungdomars uppväxtvillkor i utsatta stadsdelar inom storstadsregionerna. Fördelningen av dessa medel sker inom ramen för de lokala utvecklingsavtal som tecknas mellan staten och berörda kommuner. I de avtal som tecknats uppgår de sammanlagda kultursatsningarna till . Regeringen ser mycket positivt på berörda kommuners ambitioner att satsa på kultur i dessa sammanhang. Regeringen avser att ge Mångkulturellt centrum i uppdrag att utvärdera de kultursatsningar som ryms inom ramen för storstadssatsningen. Resultatet skall redovisas till regeringen . I de regionala tillväxtavtal som genomförs i landet framhålls ofta kulturens roll för regional attraktivitet och identitet liksom kulturens betydelse för skapande av nya företag och arbetstillfällen. Under utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling, har regeringen avsatt i ett program för ökad tillgänglighet till det gemensamma kulturutbudet och stärkande av kulturell utveckling och infrastruktur. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 har haft i uppdrag att fördela medlen. I redovisningen av uppdraget framhåller att programmet uppnått de ställda målen och varit mycket framgångsrikt, bl.a. med hänsyn till att samspelet mellan teknikutveckling och möten med det levande kulturlivet har stärkts. En av slutsatser är att den innovativa verksamhet som möjliggjorts genom uppdraget bör utvecklas vidare. Regeringen har i propositionen Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130) föreslagit en rad mål och framtida strategier med stor inverkan på kulturmiljöarbetet. Bland annat rör detta insatser för god bebyggd miljö, levande sjöar och vattendrag, hav i balans samt levande kust och skärgård, ett rikt odlingslandskap, levande skogar samt storslagen fjällnatur. Kulturarvet ses alltmer som en resurs som bidrar till regional utveckling och tillväxt. Kunskap om kulturarvet och de historiska perspektiven bidrar väsentligt till den grund som det hållbara samhället bygger vidare på. Inom ramen för arbetet med regeringens satsning på ekologiskt hållbar utveckling har kulturarvsaspekter fått en större tyngd och integrerats alltmer i andra samhällssektorer, bl.a. inom miljö- och jordbrukspolitiken och i samarbetet mellan och ansvarsmyndigheter inom olika sektorer, vilket inte minst tar sig uttryck i flera samarbetsprojekt. Regeringen har fördelat bidrag till lokala investeringsprogram (förordning 1998:23) i kommuner . Syftet med bidragen är att öka takten i omställningen av till ett hållbart samhälle genom att minska miljöbelastningen, öka effektiviteten i användningen av energi och andra resurser samt främja en hållbar försörjning med livsmedel och andra förnybara råvaror. Kulturarvets betydelse i detta sammanhang uppmärksammas allt mer. Genom en varsam förvaltning och ett framsynt tillvaratagande och brukande kan kulturhistoriskt värdefulla miljöer få en ny funktion i nya långsiktiga användningsområden. Till exempel kan gamla fabriksområden användas för andra ändamål och ändå behålla sin gamla karaktär och ge platsen ett historiskt perspektiv. En stor del av det internationella samarbetet inom kulturområdet sker genom svenskt deltagande i EU, , , och . Det löpande EU-arbetet på kulturområdet domineras av Kultur 2000-programmet respektive MEDIA-programmet. Kulturprogrammen Kalejdoskop (konstarterna), (litteratur) och (kulturarv) ersattes från av ett gemensamt kulturramprogram, Kultur 2000, som omfattar alla konst- och kulturområden, utom de audiovisuella medierna film, tv och video. Programmet skall löpa och den totala budgeten är . tilldelades projekt med svensk huvudorganisatör ca ur . Därutöver tilldelades ca till projekt med svenska medorganisatörer. MEDIA-programmet ger stöd till den europeiska audiovisuella industrin i syfte att stärka dess konkurrenskraft och öka spridningen av europeiska verk. Programmets andra omgång, MEDIA II, avslutades och ersätts av ett nytt femårsprogram, MEDIA Plus, från . har med varierande, men stadigt förbättrat, utfall deltagit i programmet . uppnåddes den högsta stödsumman till svenska aktörer: totalt . Detta är en ökning med jämfört med och distributionsstödet står för en betydande del. EU fördelar även medel från strukturfonderna till projekt med kulturanknytning. , som var av den andra strukturfondsperioden har EU bidragit med i svensk offentlig och privat medfinansiering. Den totala finansieringen blir därmed nästan . fattades beslut om medel endast inom Mål 1- området. (första programperioden) beviljades totalt 960 miljoner kronor till projekt med kulturanknytning genom strukturfonderna. EU bidrar även till vård av odlingslandskapet. Det svenska miljö- och landsbygdsprogrammet utgår från rådets förordning (EG) nr 1257/1999 om stöd till utveckling av landsbygden. Programmet är en utveckling av tidigare program. Stöd utgår till värdefulla natur- och kulturmiljöer i och i anslutning till samt till biologisk mångfald och kulturhistoriska värden i betesmarker och slåtterängar. Dessutom utgår stöd till natur- och kulturvärden i renskötselområdet. utbetalades till hävd av värdefulla natur- och kulturmiljöer medan utbetalades för skötsel av betesmarker och slåtterängar. Totalt utbetalades ca . Kultursamarbetet i bedrivs både genom insatser på särskilda områden, genom nätverkssbildning och satsningar på projekt med stark nordisk profil. Inom ramen för kultursamarbetet finns två stora fonder, och Nordiska film- och TV-fonden. har fonden stött produktion av drygt 200 filmer och TV-serier. Kultursamarbetet har en omslutning på . har haft ordförandeskapet. I det danska ordförandeprogrammet har framhållits utvecklingen inom arkitektur, design, bildkonst och konsthantverk. Satsningen på barn- och unga har fortsatt med utgångspunkt i den särkilda handlingsplanen Ett kommande som avser det nordiska barn- och ungdomssamarbetet 19962000. I den strategi som lades fram till session framhålls att de nordiska länderna genom respekt för kulturell mångfald skall motarbeta rasism. En satsning under det danska ordförandeskapet har också gällt hur man kan stödja det mångkulturella i det nordiska samarbetet. En konferens hölls i på temat Nordisk Värdigrunnlag och nordisk identitet. arbete inom kulturområdet har bl.a. uppehållit sig vid kulturell mångfald, kulturpolitisk forskning, det immateriella kulturarvet och en Unescokonvention om skydd av det kulturarvet. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 hölls det andra rundabordsmötet för kulturministrar inom ramen för under temat 20002010: Kulturell mångfald Marknadsplatsens utmaningar. Det informella (on Cultural Policy) är ett internationellt forum genom vilket nationella kulturministrar kan utbyta erfarenheter och åsikter om aktuella kulturpolitiska frågor. Nätverket skapades efter of Culture som hölls i . har sedan starten aktivt varit med i såväl styrgruppen för nätverket som i dess arbetsgrupper. Nätverket som omfattar 45 länder har frmför allt renodlat diskussioner om betydelsen av kulturell mångfald och identitet för social och ekonomisk utveckling. uppgift är att genom arbete för demokrati och respekt för mänskliga rättigheter främja europeisk säkerhet. avslutades a common heritage. I har Delegationen för industrisamhällets kulturarv haft huvudansvaret för samordningen. antogs också en deklaration om kulturell mångfald. I detta avsnitt redovisar regeringen olika resultat av insatser inom kulturpolitiken och analyserar hur väl regeringen har lyckats i sin strävan att uppnå målen. Regeringen har bedömt resultatet inom politikområdet i förhållande till de av beslutade målen för den nationella kulturpolitiken. Att beskriva och bedöma resultatet av de kulturpolitiska insatserna är svårt, vilket även kulturutskott har påpekat i sitt betänkande 2000/2001:1. Kulturområdet är ett politikområde där verksamheten till sin karaktär inte så lätt låter sig uttryckas i mätbara termer, utan snarare lämpar sig för mer kvalitativt formulerade beskrivningar. Regering och riksdag har betonat att mål- och resultatstyrningen inom kulturområdet inte handlar om att styra innehållet i den konstnärliga utövningen. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Teater, dans och musik Även om förhållandena skiftar inom enskilda institutioner och mellan olika år visar den tillgängliga statistiken att besökstalen vid offentligstödda föreställningar och konserter har ökat stadigt . Detta tyder på att producenter och arrangörer har blivit effektivare i sitt publikarbete. Som framgår av bl.a. de översyner som har publicerat angående institutioner och fria grupper finns också starka ambitioner hos dessa att få en socialt samt köns- och åldersmässigt mer allsidigt sammansatt publik. Särskilt påtaglig är strävan att få barn och ungdomar intresserade av scenkonst och musik i hela den mångfald som konstarterna inrymmer. Ett antal institutioner och grupper inriktar sig också på att lyfta fram konstnärliga uttryck och nå en publik med rötter i andra kulturer. På många håll har man dock fortfarande svårt att finna bra former för att möta det mångkulturella samhället. För att kulturlivet skall fortsätta att utvecklas även i dessa avseenden behövs en pådrivande faktor. Det är huvudskälet till att regeringen nu föreslår att försöksverksamheten med Forum för världskultur följs upp med centrala och regionala insatser. Tack vare en väl utbyggd institutionell infrastruktur finns förutsättningar att nå ut med ett varierat utbud av teater, dans och musik till landets alla delar. Ett rikt urval av scenkonst och musik året runt är dock huvudsakligen förbehållet invånarna i storstadsområdena och länens huvudorter. Därför behövs det en kompletterande turnéverksamhet. Såväl nationalscenerna som länsinstitutionerna har en klart uttryckt ambition att turnera delar av sin ordinarie repertoar, men saknar ofta de nödvändiga resurserna. Härtill kommer att många mindre orter inte har de lokaler och den arrangörskompetens som krävs för att ta emot större produktioner. En stor del av de fria grupperna turnerar regelbundet, särskilt de grupper som spelar för barn och ungdomar. Även om grupperna oftast har god turnévana är de beroende av ett fungerande mottagarled. och Svenska rikskonserter har specialkunskaper om turnéverksamhet. Det är en viktig uppgift för dem att ställa sin kompetens till det övriga teater- och musiklivets förfogande genom att utveckla ett bra samarbete med såväl producenter som arrangörer och beställare. Staten har ansvar för att nationalscenerna och övriga riksinstitutioner ges realistiska förutsätt- ningar att fullgöra sina breda uppdrag. förutsätter de nationella kulturpolitiska målen ett hållbart nätverk av regionala och lokala kulturinstitutioner.