prop · GP034 · 2001-09-28 00:00:00 — Ett ökat intresse och en ökad efterfrågan kan noteras för naturupplevelser och s.k. äventyrsturism på många utlands- marknader. Det finns goda möjligheter att utveckla nya attraktiva upp- levelser, mötesplatser och resmål. Genom utveckling av ekoturism kan en stärkt fjällturism leda till att olika områdens naturvärden långsiktigt bevaras och utvecklas. Det finns en stor överkapacitet i befintliga an- läggningar och goda möjligheter till effektiv produktutveckling enbart genom idéutveckling och kompetenshöjning. Ett samlat fokus för utveckling av hela området bidrar till utvecklingen av turismen och regionen som helhet. Regeringen anser därför att varu- märket Fjällvärlden bör utvecklas, förädlas och marknadsföras. Ett projekt bör genomföras under ledning av i nära samverkan med bl.a. Turistdele- gationen, turistforskningsinstitutet , berörda branschorganisatio- ner och rese- och turistföretagen i området. Projektet bör genomföras med tonvikt på att genomföra en marknads- och utbudsanalys innan ytterligare resurser används till marknadsföring. Projektet bör även in- riktas på kompetensutveckling (export, värdskap, kvalitet), produktut- veckling och sökandet efter nya idéer och produkter för att även långsik- tigt utveckla och stärka varumärket . Projektet bör följas upp och utvärderas, dels genom årliga rapporter, dels genom en slutrapport efter projektets slutförande. För ändamålet avsätts för perioden 20022004. Möjligheten att an- vända medlen som nationell offentlig medfinansiering till projekt inom ramen för inom de båda mål 1-programmen skall utnyttjas. Regeringens bedömning: Totalt bör avsättas för att främja turismforskning för perioden 20022004. Skälen för regeringens bedömning : I Framtidsprogrammet strategier för tillväxt i den svenska rese- och turistindustrin, pekas forskningen ut som ett viktigt utvecklingsområde. Forskning om turism är ett flervetenskapligt och relativt ungt forsk- ningsområde som involverar ett stort antal discipliner. Institutioner för turistvetenskap finns vid flera högskolor, exempelvis vid på , , , samt . Speciella centra för turismforskning inom institu- tioner finns exempelvis vid i , uni- versitet samt vid i . Den mest omfattande verk- samheten finns vid i . Där har turismforsk- ningen huvudsakligen samlats i . Inom denna institution finns som ett separat institut, turismforskningsinstitutet . Det bildades av , Turistdelegationen samt turist- industrin för att bidra till kunskaps- och kompetensutveckling inom turistnäringen. Institutet, som inledningsvis var finansierat under perio- den , har fått extern finansiering . Regeringen bedömer att ytterligare insatser bör göras för att främja forskning om turism. Turistdelegationen avses ges i uppdrag att, i samråd med forskare inom området utarbeta ett program för ändamålet. Totalt bör avsättas för perioden 20022004. Beloppet skall användas för forskning inom turistområdet av strategisk betydelse för turistnäringens utveckling. 9.5 Lokal utveckling och attraktivare livsmiljöer Allt utvecklingsarbete tar sin utgångspunkt i människans kreativitet och vilja till förändring. För den regionala utvecklingspolitiken är det av stor betydelse att denna kraft kan tas tillvara. erfarenheter av lokalt utvecklingsarbete. Det är viktigt att erfarenheterna av detta tillvaratas och vidareutveck- Inte minst viktigt är att partnerskapen inom ramen för de regionala tillväxt- och EG:s strukturfondsprogram breddas så att bl.a. lokala ut- vecklingsgrupper i högre grad blir delaktiga i lokalt och regionalt ut- Begreppet social ekonomi sätter fokus på insatser inom den regionala utvecklingspolitiken som berör eller involverar ideella organisationer, kooperativ samt lokala utvecklingsgrupper. Dessa aktörer har visat sig vara av betydelse för främst lokalt baserade utvecklingsbetingelser. sociala ekonomin är emellertid svagt belyst. Kunskaperna om den sociala ekonomins roll i relation till offentlig sektor och privat näringsliv be- höver ökas och spridas genom bl.a. statistik och utbildningsinsatser. Inom ramen för för social ekonomi i görs viktiga insatser inom området. Institutet är ett nätverkssamarbete mellan Prop. 2001/02:4 , , (ITPS), , samt föreningen i . ITPS ansvarar för statistik, omvärldsanalyser och utvärderingar inom närings- och regionalpolitiken. Statistik och omvärldsanalyser inom området social ekonomi bör kunna utgöra en del av myndighetens verksamhet. Regeringen avser att åter- komma i frågan. Attraktiva livsmiljöer har visat sig vara av stor betydelse för människors val av bostadsort. På samma gång är tillgången på sådana viktiga för företags val av lokaliseringsort. Attraktiva livsmiljöer är där- för en viktig förutsättning för framgång i det lokala och regionala ut- vecklingsarbetet. Ett aktivt lokalt utvecklingsarbete är därför av stor vikt. Det lokala utvecklingsarbetet har visat sig vara av särskild betydelse i glesbygds-, landsbygds- och skärgårdsområden. bedömer regeringen att det även i många tätorter är viktigt med ett fungerande lokalt utvecklingsarbete. Inom ramen för storstadspolitiken har således det lokala utvecklingsarbetet fått en framträdande plats, inte minst för att skapa attraktivare livsmiljöer i utsatta områden. 9.5.1Lokala program för entreprenörskap och lokalt utveck- lingsarbete Regeringens bedömning: Inom ramen för breda partnerskap på lokal nivå bör program för entreprenörskap och lokal utveckling arbetas fram. Programmen bör bestå av två insatsområden: Entreprenörsfrämjande åtgärder med tyngdpunkt mot personer och företagare med utvecklings- idéer samt Lokalt utvecklingsarbete med tyngdpunkt mot ideella sektorns möjligheter att bidra till den lokala utvecklingen. Särskild vikt skall läggas vid ungdomars och kvinnors deltagande. Regeringen avser att för insatsområdet Lokalt utvecklingsarbete av- sätta för perioden 20022004. Utredningens förslag: Den regionalpolitiska utredningen föreslår att ett nationellt program för entreprenörskap och lokal utveckling inrättas med syfte att stimulera utveckling av nya metoder och pröva nya lös- ningar. Remissinstanserna: De flesta remissinstanser ställer sig positiva till utredningens förslag. Ett antal remissinstanser understryker vikten av att ta tillvara de lokala och regionala initiativ som redan finns. Skälen för regeringens bedömning : Regeringen anser det angeläget att tillvarata den utvecklingskraft som finns hos olika lokala aktörer. Er- farenheter från ett brett partnerskap på lokal och regional nivå, bl.a. inom EG:s strukturfondsprogram för främst Leader II och Mål 4 i den före- gående programperioden, har visat på nya kreativa lösningar för att få fram och vidareutveckla affärsidéer utifrån den lokala nivåns förutsätt- ningar samt på innovativa utvecklingsprojekt som stärker den lokala attraktionskraften och livsmiljön. Goda erfarenheter finns också från det treåriga projektet , Utveck- ling På Plats, som regeringen gav i i uppdrag att genomföra. Inom ramen för pro- Prop. 2001/02:4 jektet inrättades bl.a. ett särskilt inspirationsstöd som kunde beviljas med maximalt för att stödja personer med företagsidéer. An- vändningen av inspirationsstödet visade sig vara framgångsrikt för att särskilt nå ut till kvinnor med företagsidéer. Inom ramen för projektet beviljades även s.k. inspirationsstipendier om vardera till sex lokala utvecklingsgrupper i för att bl.a. främja arbe- tet med att skapa arbetstillfällen, bibehålla service samt att stödja ung- domar som vill bo och verka i berörda samhällen. Som tidigare angetts behöver samhället i högre grad präglas av positiva attityder till entreprenörskap och företagande i alla dess former. Fler företagsamma individer, som ser möjligheter och bidrar till sam- hällsutvecklingen behövs för att skapa en god regional utveckling. Detta innebär bl.a. att i högre grad ta tillvara de möjligheter som ges till nyska- pande, till att utveckla och marknadsföra nya produkter, tjänster, pro- cesser och samverkanslösningar. Företagsamma individer kan även vara av väsentlig betydelse för ut- vecklingen av en viss plats eller ett visst område. Det är de som ser och förmår utnyttja de resurser som finns på den plats där de lever och ver- kar. Många initiativ har tagits genom ideella organisationer, såsom exempelvis lokala utvecklingsgrupper, hembygdsföreningar och kultur- föreningar, för att få den egna bygden att överleva och utvecklas samt skapa förutsättningar för sysselsättning. Regeringen anser att lokala program för entreprenörskap och lokalt ut- vecklingsarbete bör tas fram inom ramen för breda partnerskap som bör bestå av företrädare för såväl näringslivet som offentlig och ideell sektor på lokal nivå. Särskild vikt skall läggas vid ungdomars och kvinnors deltagande. Samordning med befintliga partnerskap och nätverk skall eftersträvas. Programmen bör innehålla två insatsområden. Ett insatsområde bör in- riktas mot entreprenörsfrämjande åtgärder med tyngdpunkt mot personer och företagare med utvecklingsidéer. Ett andra insatsområde bör omfatta åtgärder som främjar lokalt utvecklingsarbete med tyngdpunkt mot ide- ella sektorns möjligheter att bidra till den lokala utvecklingen. Regeringen bedömer det vara av särskild vikt att främja det utveck- lingsarbete som sker på lokal nivå inom ramen för ideella organisationers verksamhet. Till insatsområdet Lokalt utvecklingsarbete avser regeringen därför att avsätta för perioden 20022004. Medlen skall beslutas av länsstyrelserna eller självstyrelseorganen i form av storleksmässigt begränsade bidrag till ideella organisationer verksamma på lokal nivå. Övrig finansiering av programmens genomförande bedöms bl.a. kunna utgöras av landsbygdsstödet. Insatsområdet för entreprenörsfrämjande åtgärder skall kopplas till det nationella entreprenörsprogrammet som redovisas i avsnitt 9.4. Beslut om programmen fattas av länsstyrelserna eller självstyrelse- organen som även svarar för uppföljningen av respektive program. Bidrag till Hela ska leva! Regeringens bedömning: I syfte att främja det lokala utvecklingsar- betet bör Hela ska leva! få ett bidrag på 2002. bör få ett bi- drag på . Skälen för regeringens bedömning: Som sagts visar erfaren- heter att lokal initiativkraft och engagemang i många fall är av betydelse för att utveckla en attraktiv miljö för både företag och lokalbefolkning. I regeringens proposition Regional tillväxt för arbete och välfärd (prop. 1997/98:62) angavs avsikten att stödja Hela ska leva! i arbetet med att främja lokal utveckling, kunskapsuppbyggnad och informationsspridning till lokala grupper. Hela ska leva! har genom sin roll blivit en samtalspartner i frågor om lokal och regional utveckling. I samma proposition angav även regeringen att ar- betet med att skapa attraktiva lokala skärgårdsmiljöer är av stor bety- delse. I arbetet har bl.a. () haft en fram- trädande roll. SRF har varit särskilt aktivt inom frågor som rör boende, kommunikationer, skola, service och förvärvsfrågor. SRF samordnar ett femtontal regionala intresseorganisationer för skärgården och har därmed en stor betydelse för att hålla samman och förmedla olika skär- gårdsintressen. Organisationen har också i ökad utsträckning anlitats som remissinstans och expertorgan i olika skärgårdsfrågor. I finns cirka 4 000 lokala utvecklingsgrupper runt om i landet. Gemensamt för dessa är att de samlar människor på en viss plats runt aktiviteter som syftar till att förbättra den lokala miljön. Aktiviteter- nas art varierar och omfattar allt från rena trivselarrangemang till näringsverksamhet av olika slag. På flera platser deltar även utvecklings- grupperna aktivt i samhällsplanering inom ramen för bl.a. kommunernas arbete. De lokala utvecklingsgrupperna har visat sig vara av stor bety- delse i främst glesbygds-, landsbygds- och skärgårdsområden. De har också en viktig roll inom den sociala ekonomin. Regeringen bedömer att det är fortsatt viktigt att lokala initiativ under- stöds och utvecklas från alla nivåer. Därför avser regeringen att 2002 avsätta till Hela ska leva! Regeringen avser att återkomma till i frågan om bidrag för tiden därefter. För att möjliggöra en fortsatt samverkan mellan olika or- ganisationer i skärgården avser regeringen att tills vidare stödja Skär- gårdarnas med . 9.5.3Utökad användning av bygdemedel Regeringens bedömning: Frågan om utökad användning av bygde- medel bör utredas. Skälen för regeringens bedömning : Vid verksamhet som innebär drift av vattenkraftverk, vattenreglering som avser års- eller flerårs- reglering, vattenöverledning för annat ändamål än kraftändamål samt ytvattentäkt skall tillståndsinnehavaren betala en särskild bygdeavgift till Prop. 2001/02:4 . Bestämmelser om detta finns i förordningen (1998:928) om bygde- och fiskeavgifter. Bygdemedel skall enligt 8 § förordningen användas till investeringar för ändamål som främjar näringsliv eller service i bygden eller annars är till nytta för denna. Bidrag får dock inte lämnas om det medför att det blir nödvändigt att även i fortsättningen bevilja medel för ändamålet eller att stat eller kommun kan förorsakas inte avsedda kostnader. När bidra- gets storlek bestäms skall hänsyn tas till beskaffenheten av det avsedda ändamålet och hur stor del av utgifterna som bidraget kommer att utgöra. Hänsyn måste tas till statligt bidrag som lämnas i annan ordning. Det är som beslutar om bidrag. Rör ansökningen ren- näringen skall emellertid med eget yttrande överlämna ärendet till för avgörande. Bygdemedlen har använts till diverse olika investeringar, såväl inom rennäringen som i annan verksamhet i berörda områden. Behoven av nya investeringar minskar, men företag med redan gjorda investeringar kan behöva visst fortsatt stöd under en övergångstid för att etablera en effek- tiv och ekonomiskt livskraftig verksamhet långsiktigt. Det finns därför skäl att se över reglerna för användningen av bygdemedel i ett vidare perspektiv, så att de kan komma berörd bygd till del på ett flexiblare sätt än vad som är möjligt . 9.5.4Nationellt informationscenter för samefrågor Regeringens bedömning: bör engångsvis av- sättas för etablering av ett nationellt informationscenter för samefrå- gor. Underlagsrapport: med uppgift att leda regering- ens nationella informationssatsning om samerna som urbefolk- ning och samisk kultur har föreslagit inrättandet av ett informationscenter med utgångspunkt i en förstudie, Nationellt informationscenter, i frågan (dnr Jo2001/1593/SU). Skälen för regeringens bedömning : Det har på olika sätt visats att det finns behov av ett center med uppgift att hantera infor- mationsverksamheten om urbefolkning samerna och samisk kultur. Det internationella intresset för urbefolkningsfrågor ökar stadigt. Konkreta och synliga resultat och ett aktivt arbete med inslag av dialog och konfliktslösning har efterlysts. Regeringen bedömer att det är väsentligt att en stabil verksamhets- grund för den framtida behandlingen av information kring urbefolknings- frågor i etableras i form av ett nationellt informationscenter för samefrågor. Genom det nationella informationscentret kan tillgången på relevant och trovärdig information om samer och samisk kultur öka. Till centret bör det även vara möjligt att koppla andra närliggande statliga verksam- heter av informationskaraktär. Centret bör kunna åta sig uppdragsverk- samhet i olika former samt bör kunna finansiera vissa projekt genom bi- drag från EG:s strukturfondsprogram. För etableringen av ett nationellt informationscenter för samefrågor Prop. 2001/02:4 avser regeringen att engångsvis avsätta . 9.5.5Kartläggning av projekt som syftar till att utveckla småskaliga kretsloppssystem Regeringens bedömning: Utvecklingen av kretsloppsanpassade sam- hällen kan bidra till attraktivare livsmiljöer. En kartläggning av olika projekt som syftar till att utveckla småskaliga kretsloppssystem bör genomföras för att dels öka kunskaperna om projektens inriktning och omfattning, dels erhålla ett underlag för att sprida goda exempel inom området. Skälen för regeringens bedömning : Mindre lokalsamhällen i främst glesbygds-, landsbygds- och skärgårdsområden har stora utvecklings- möjligheter kopplade till naturresurser och god livsmiljö. I dessa om- råden finns även naturliga förutsättningar för att skapa ett bärkraftigt samhälle, ett kretsloppssamhälle i vilket balans råder mellan uppbyggnad och nedbrytning av resurser. Möjligheterna för en sådan utveckling stärks av de senaste årens värderingsförändringar, med allt större be- toning på livskvalitet i form av en god social och fysisk miljö samt en växande insikt om behovet av att utveckla ett kretsloppsanpassat sam- hälle. Olika projekt för utveckling av småskaliga kretsloppssystem genom- förs på flera platser i landet. Inom ramen för de lokala investeringspro- grammen har regeringen beviljat bidrag till ett stort antal investeringar inom flera sektorer. Vanligt är t.ex. bidrag till kretsloppsanpassning av enskilda avlopp i områden utanför infrastruktur för vatten och avlopp. Bidrag har också i några fall beviljats till småskaliga gårdsbase- rade biogasanläggningar för energiutvinning ur organiskt avfall samt i vissa fall till småskaliga vindkraftverk och till lokala kretsloppssystem för av fallshantering. För att möjliggöra en samlad bild av projekt av olika slag som syftar till att utveckla småskaliga kretsloppssystem avser regeringen att genom- föra en kartläggning för att dels öka kunskaperna om projektens inrikt- ning och omfattning, dels erhålla ett underlag för att sprida goda exempel på området. Regeringens bedömning: roll inom den nya politiken för regional utveckling bör utvecklas och tydliggöras. Underlagsrapport: Revisorer har presenterat en rapport om roll i regionalpolitiken (Rapport 2000/01:12). Re- visorerna bedömer bl.a. att de mål som formulerats för myndigheten är svåra att följa upp och att myndighetens uppdrag är otydligt. Revisorerna anser att regeringen bör göra en översyn av Glesbygds- verkets roll i den regionalpolitiska myndighetsorganisationen. är föremål för remissbehandling hos Reviso- Skälen för regeringens bedömning : har i uppdrag att genom påverkan på olika samhällssektorer verka för goda levnadsför- hållanden och utvecklingsmöjligheter för glesbygds- och landsbygdsbe- folkningen i olika delar av landet med tyngdpunkten i skogslänens inre delar samt i skärgårdsområdena. Regeringen har omorganiserat myndighetsstrukturen inom de regional- närings- och innovationspolitiska områdena. digheter har bildats: (), Verket för näringslivsutveckling () och Verket för innovationssystem Dessa myndigheter har främst till uppgift att främja och följa stimulans- och strukturåtgärder för regional tillväxt. Regeringen anser det värdefullt med en myndighet som har till uppgift att beakta och sammanväga såväl tillväxt- som välfärdsaspekter, och som har fokus på lokala utvecklingsförutsättningar. att främja och följa utvecklingen i båda dessa avseenden. Det kan finnas skäl att på ett tydligare sätt fokusera Regeringen avser att, efter en översyn, återkomma till riks- dagen med förslag till hur verksamhet bör förändras för att bättre kunna stödja den nya politiken. Lokalisering av en djurskyddsmyndighet Regeringens bedömning: En särskild djurskyddsmyndighet bör in- rättas för att djurskyddet skall förstärkas. Skälen för regeringens bedömning : Djurskydd är ett brett begrepp som innefattar alltifrån hur djur skall hållas, skötas och utfodras till be- handling vid sjukdom. Det är också en fråga med etiska dimensio ner. har intresse och engagemang för djurskydds frågor ökat i samhället, från såväl enskilda människors som organisatio ners För att möta detta intresse och för att utreda hur djurskyddet skall kunna organiseras i tillsatte regeringen utredningen djurskyddet skall vara organiserat (dir. 2000:13). draget redovisades i betänkandet Ett förbättrat djurskydd (SOU 2000:108). När remissbehandlingen av betänkandets förslag är avslutad avser regeringen att lägga fram en proposition om inrättande av en särskild djurskyddsmyndighet för att djurskyddet där- igenom skall förstärkas och ytterligare fokus skall kunna läggas på djur- skydds- och djurhälsofrågor. Till den framtida djurskyddsmyndigheten har i budgetpropositionen avsatts under 2002 samt för vardera under anslaget 42:7 inom utgiftsområde 23. Med hänsyn till att myndigheten kommer att ha stort behov av närhet till forskning, utbildning och etablerad expertis på området kommer re- geringen att föreslå att den nya myndigheten lokaliseras till . miljö och hälsa, dels landets enda utbildning för djurskyddsinspektörer Således bör lokaliseringen till kunna ge goda Prop. 2001/02:4 förutsättningar för samverkan med aktiv forskning, grundutbildning samt fort- och vidareutbildning. Regeringen förväntar en god interaktion mellan djurskyddsmyndighetens verksamhet och forskning och utbild- ning. Regeringens bedömning: En viktig del av den regionala utvecklings- politikens mål är en god servicenivå i alla delar av landet. För att uppnå målet bör de verktyg som står till buds för att följa och på- verka tillgången till service skärpas och kompletteras. Skälen för regeringens bedömning : En god servicenivå i alla delar av landet är en av förutsättningarna för en hållbar regional utveckling. Insat- ser för att förbättra tillgången till service är även betydelsefulla utifrån en konsumentpolitisk utgångspunkt. Den enskilde medborgarens tillgång till primära servicefunktioner är en viktig del av välfärdssamhället. Som framgår bl.a. av i på viktiga åtgärder för gles- och landsbygd en opinionsundersökning , anser såväl kvinnor som män i olika åldrar och oavsett bostadsort att det är av stor vikt att lokal service, såsom skola, sjukvård och affärer, kan bibehållas. En fungerande lokal service är en viktig förutsättning för ett framgångsrikt utvecklingsarbete i gles- och landsbygdsområden. I om utvecklingen i gles- och lands- bygder redogjordes t.ex. för fortsatta nedläggningar av dagligvarubutiker. miste 260 orter sin sista dagligvarubutik. Den relativt största minskningen har skett i glesbygdsområden. Generellt sett är det en mycket liten andel av landets hushåll som har längre än tio minuters bilresa till närmaste dagligvarubutik, men de regionala skillnaderna är stora. Den högsta andelen hushåll med för- hållandevis långa bilreseavstånd till dagligvarubutiker finns i skogslänen. I ett tjugotal kommuner i inland är andelen högre än tio pro- cent. Det är främst i de fyra nordligaste länen som tillgängligheten till service har försämrats. Den negativa utvecklingen får inte enbart konsekvenser för reslängd och tidsåtgång för den enskilda individen att ta sig till närmaste service- punkt. Utvecklingen bedöms även få ekonomiska konsekvenser, både från ett privat- och kommunalekonomiskt perspektiv. och gjorde 1997 en bedömning av vissa ekonomiska effekter för hushåll och kommuner av nedläggningen av dagligvaru- service i orter som förlorat sin sista daglig- varubutik. Den totala årliga kostnaden för hushållen och kommunerna i de drabbade orterna beräknades uppgå till . Att entydigt fastslå vilka servicefunktioner som är viktigast för en orts utvecklingsförutsättningar och vilka funktioner som är centrala för människors välfärd är inte möjligt. Det är därför viktigt att ett öppet för- hållningssätt eftersträvas eftersom behoven varierar utifrån lokala förut- sättningar och individuella värderingar. Det är särskilt viktigt att hänsyn Prop. 2001/02:4 tas till både kvinnors och mäns servicebehov, eftersom de i många fall skiljer sig åt. En öppenhet för nya flexibla lösningar, som möjliggörs bl.a. genom den moderna informationstekniken, bör också finnas. En ort med hög grad av arbetspendlare till andra större orter är i mindre ut- sträckning beroende av lokal service på bostadsorten, medan många äldrehushåll eller lokalt yrkesverksamma invånare i större utsträckning utnyttjar servicen på den egna bostadsorten.