prop · GO031D10 · 2001-01-01 00:00:00 — Som kompensation för beräknade utgiftsökningar för löner, lokaler med mera räknas anslaget upp med 93, . Sammantaget föreslår regeringen att anslaget för fastställs till 3 . beräknas anslaget uppgå till 3 respektive 3 . Tabell 4.28 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 3 358 956 Pris- och löneomräkning 93 710 Ökat resursbehov 120 000 Bouppteckningsreformen - 33 000 Övriga överföringar netto -24 549 Förslag 2001 3 515 117 Regeringens förslag: 1 kap 5 § ändras så att det blir möjligt för en tingsrätt att ha kansli på mer än en ort. Skälen för regeringens förslag: Tingsrätten är i allmänhet första instans i brott- och tvistemål. Enligt 1 kap 5 § första meningen skall en tingsrätt ha sitt kansli på den ort som regeringen bestämmer. Regeringen har beslutat om vilka orter som skall vara kansliorter genom förordningen (1982:996) om rikets indelning i domsagor. Det nu pågående reformarbetet förutsätter att tingsrätter inrättas som har fast verksamhet på flera orter inom en gemensam domkrets. Ett av syftena med denna reform är att bibehålla dömande verksamhet och domstolspersonal på mindre orter. För att kunna fullfölja reformen måste således en tingsrätt kunna ha kansli på fler än en ort. Regeringen föreslår därför att bestämmelsen i 1 kap. 5 § första meningen förtydligas. Lagförslaget, som alltså endast innebär att det blir möjligt för en tingsrätt att ha kansli på mer än en ort, är inte av sådan beskaffenhet att det kräver lagrådets granskning. och inskrivning enligt lagen (1984:649) om företagshypotek Regeringens förslag: förs över från till . Vidare förs inskrivning enligt lagen (1984:649) om företagshypotek över från till . gavs i uppdrag att dels i samråd med utarbeta och lämna förslag om den framtida organisationen av för företagsinteckningar, dels att i samråd med utarbeta och lämna förslag om organisatoriska hemvist. I en rapport som överlämnades till regeringen föreslog att verksamheten vid för företagsinteckningar organisatoriskt skulle överflyttas till . föreslog verket att verksamheten vid skulle flyttas över till . Båda förslagen har remissbehandlats. Remissyttrandena finns tillgängliga i (dnr Ju1997/6826 och Ju1998/1042). Flertalet remissinstanser har tillstyrkt eller inte haft något att invända mot de föreslagna förändringarna. Skälen för regeringens förslag: Verksamheten vid för företagsinteckningar och vid har möjligheter att utvecklas och effektiviseras om de flyttas över till respektive som överflyttningarna bidrar till en renodling av domstolarnas verksamhet. Överflyttningarna bedöms inledningsvis medföra vissa övergångskostnader men i ett längre tidsperspektiv innebära besparingar. Eftersom reformen kräver omfattande lagändringar avser regeringen att lägga fram en proposition med sådana förslag i syfte att förändringarna såvitt avser företagsinteckningsärenden skall kunna träda i kraft och beträffande sjöfartsregisterärenden . Regeringens förslag: Sammansättningen av ändras så att en advokat skall ingå i nämnden. Ordföranden i nämnden skall ansvara för ärendenas beredning. har efter ett regeringsuppdrag överlämnat rapporten en översyn av rutiner och arbetsformer (dnr Ju1999:4478). föreslår i rapporten åtskilliga förändringar bl.a. när det gäller nämndens sammansättning och beredningsansvaret. Skälen för regeringens förslag: Frågan om sammansättningen i TFN borde breddas behandlades av bl.a. domarutredning (Domare i utgångspunkter för fortsatt utredningsarbete, SOU 1994:99). I betänkandet föreslogs bl.a. att det i TFN skulle ingå en advokat och en professor vid juridisk fakultet. Dessa framhölls kunna värdera domaregenskaper och förväntas ha viss kunskap om verksamheten i domstolarna och om domarnas yrkeskår. Som skäl för att bredda sammansättningen på det angivna sättet angavs i första hand att man härigenom betonade att urvalet av domare inte var en intern angelägenhet. Vidare framhölls att de nya ledamöterna borde kunna anses representera allmänintresset så till vida att de inte på samma sätt som t.ex. jurister i statsförvaltningen kunde betraktas som förbundna med statens intressen. Förslaget i denna del mottogs i stort positivt av remissinstanserna. har i sin rapport föreslagit att sammansättningen i TFN breddas på så sätt att det i nämnden skall ingå två advokater med advokater som suppleanter. Antalet ledamöter skall dock vara detsamma. Regeringen delar uppfattning att det av de skäl som redovisats av domarutredning finns anledning att bredda sammansättningen i TFN. Vidare kan det antas att ledamöter med erfarenhet från andra områden kan bidra till att sökande från olika verksamhetsområden inom rättsväsendet blir allsidigt bedömda. Regeringen delar vidare uppfattning att sammansättningen i TFN breddas på så sätt att det i nämnden skall ingå advokater. Regeringen anser dock att det är tillräckligt att det i nämnden ingår en advokat med en advokat som suppleant. Antalet ledamöter bör som föreslagit vara oförändrat. Chefen för är ledamot i samt ansvarig för att tillsättningsärendena bereds och föredras. utsågs även regelmässigt chefen för till ordförande i nämnden. Den ordningen ändrades . I samband med detta uttalade regeringen att, även om myndighetschefen av bl.a. praktiska skäl borde spela en viktig roll i nämndens arbete, det var mest konsekvent med det principiella synsätt som regeringen anlagt beträffande framtida verksamhet, att myndighetschefen inte var ordförande i nämnden utan att denna uppgift i stället vilade på någon företrädare för domstolarna (prop. 1993/94:17 s.31). När det gällde myndighetschefens ansvar för beredningen av tillsättningsärenden framhölls i den nämnda propositionen att det förekom ett relativt omfattande samarbete mellan ordföranden i TFN d.v.s. chefen för och föredraganden i nämnden. Enligt regeringen kunde samarbetet inte organiseras på samma sätt med en aktiv domare som ordförande i , om inte en domstol tog över kanslifunktionen. En sådan uppgift ansågs inte vara lämplig för någon av domstolarna. För att kunna behålla ett rationellt arbetssätt i fråga om ärendenas föredragning i nämnden ansåg regeringen därför att det var nödvändigt att låta chefen för även i fortsättningen ansvara för beredningen och föredragningen av ärendena. har i sin rapport föreslagit att ansvaret för beredningen av tillsättningsärenden flyttas till ordföranden i nämnden eftersom de skäl som tidigare anförts för att chefen för skulle behålla ansvaret för beredningen av tillsättningsärenden inte kan anses göra sig gällande med samma styrka som tidigare, särskilt som har lokaler även i . Regeringen delar uppfattning att beredningsansvaret för tillsättningsärenden bör flyttas till ordföranden i nämnden. Uppgiften som ordföranden i nämnden åvilar en företrädare för domstolarna. Med en sådan ordning kan ifrågasättas om det är ändamålsenligt att chefen för ansvarar för beredningen av tillsättningsärenden. Inte minst finns det en risk att strukturen med dubbla ledningsfunktioner i nämnden inverkar hämmande på kansliets effektivitet. Härtill kommer att är lokaliserat i . Regeringens förslag: Att bemyndigar regeringen att närmare ange detaljer och tidsfrister för de obligatoriska momenten i domarbanan. Skälen för regeringens förslag: En särskild domarbana har långvariga traditioner i vårt land. Även om strävandena framöver kommer att vara att rekrytera så brett som möjligt kommer det fortfarande finnas skäl att i varje fall övergångsvis behålla en domarbana av ungefär det slag som finns. Den som har förvärvat notariemeritering och som därefter tjänstgjort som fiskalsaspirant vid hovrätt eller kammarrätt kan anställas som fiskal vid respektive domstol. Den som har antagits som fiskal och som tjänstgjort som adjungerad ledamot i hovrätt eller kammarrätt får anställas som assessor vid respektive domstol. Efter förordnande som assessor är de obligatoriska momenten i domarbanan genomförda. Genom förordningen (1998:1238) om försöksverksamhet vid hovrätterna och kammarrätterna ersätts den ovan nämnda fiskalsaspiranttjänstgöringen med överrättsnotarietjänstgöring. Överrättsnotarietjänstgöringen pågår och har till syfte att möjliggöra för fler notariemeriterade jurister att få överrättserfarenhet samt att möjliggöra för domstolsväsendet att bättre reglera behovet av föredraganden/domaraspiranter. Regeringen har gett i uppdrag att utvärdera försöksverksamheten (dnr Ju2000/2568). har godkänt att den minsta tiden för fiskalstjänstgöring i tingsrätt eller länsrätt skall vara (prop. 1999/2000:1 utg.omr. 4, bet. 1999/2000 JuU1, rskr. 1999/2000:78). Redan nu har det visat sig finnas behov av särskilda regler för fiskaler som tjänstgör med administrativa sysslor i hovrätten eller kammarrätten. Den gällande ordningen, som kom till stånd när den nuvarande domarbanan infördes, innebär att alla detaljer i domarbanan har godkänts av . Eftersom det finns behov av att anpassa utbildningens olika detaljer föreslår regeringen att bemyndigar regeringen att närmare ange frister m.m. för de olika momenten i domarbanan. Domstolarnas yttre organisation har som nämnts i avsnitt 4.4.5 i skrivelsen till (skr. 1999/2000:106 Reformering av domstolsväsendet en handlingsplan) redogjort för sin syn på det framtida domstolsväsendet ur organisatorisk synvinkel. har ställt sig bakom regeringens planer (bet. 1999/2000:JuU22, rskr. 1999/2000:255). I handlingsplanen förutskickas bl.a. ett antal reformer beträffande den yttre organisationen. Det gäller bl.a. tingsrätterna i Nordvästra , tingsrätterna i , och tingsrätter och och Ystads tingsrätter. Enligt är det regeringen som förordnar om rikets indelning i domsagor. I likhet och vad som pekades på i handlingsplanen vill regeringen nu anmäla för förutskickade ytterligare organisationsförändringar enligt nedan. Regeringen avser att i en skrivelse till anmäla ytterligare organisationsförändringar. Regeringens bedömning: , och tingsrätter bör bilda en domkrets (en myndighet) med kansliorter i och . Skälen för regeringens bedömning: har i skrivelsen Förslag till ny tingsrättsorganisation i till regeringen föreslagit att , och tingsrätter läggs samman med kansliort i (dnr Ju2000/3769). har i en promemoria som remissbehandlats redovisat olika alternativ för en förändrad tingsrättsorganisation i . Slutsatsen i promemorian är att en organisation där all tingsrättsverksamhet samlas till en domstol i ger störst fördelar för verksamheten. De flesta fördelar som finns i en större organisation uppnås dock även i det alternativ som innebär att man skapar en tingsrätt med flera verksamhetsorter. I promemorian förordas därför att man skapar en gemensam domkrets för Nordvästra med dömande verksamhet i , och . Remissutfallet blev blandat. Flertalet remissinstanser ifrågasätter inte behovet av en organisationsförändring i regionen. Däremot har remissinstanserna olika uppfattningar om hur den ändrade organisationen skall vara utformad. Några av remissinstanserna pekar på att promemorian inte behandlar tingsrättsorganisationen i hela län. Hovrätten över och vill således i första hand se ett förslag till en framtida tingsrättsorganisation i hela länet. Hovrätten anför, att redan möjligheterna till samverkan eller sammanslagning som även innefattar , gör att tills vidare bör avföras från diskussionen. Enligt hovrätten går det inte att göra en allsidig bedömning av dömandet i denna domkrets om inte också domkretsarna för åtminstone Eslövs och Lunds tingsrätter tas i beaktande. Hovrätten, vars överväganden därför bara omfattar , och tingsrätter, förordar att dessa tingsrätter läggs samman till . Även och anser att en mer samlad översyn av tingsrättsorganisationen i bör övervägas. framhåller att det kan finnas anledning att ytterligare överväga en lösning där förs samman med bl.a. . framhåller att promemorian inte ger tillräckligt underlag för ett ställningstagande till om vid en eventuell sammanläggning med annan domstol skall föras till Lunds eller . När det därefter gäller de olika organisationsalternativen förordar Hovrätten över och , med ovan angiven reservation, , , i , och i det organisationsalternativ som innebär att all dömande verksamhet samlas till en tingsrätt i . anser att det generellt är att föredra om tingsrättsverksamheten koncentreras till ett färre antal orter. , nämndemännen vid och förordar att det bildas en tingsrätt för Nordvästra med dömande verksamhet på de orter som har sådan verksamhet. anför att fördelarna med en domkrets med en tingsrätt med verksamhet på flera orter överväger nackdelarna och att dömande verksamhet även i fortsättningen bör bedrivas i Klippan. Nämndemännen och notarierna vid förordar att det bildas två tingsrätter i Nordvästra , en i och en i . , kommun, och förordar att Klippans och tingsrätter läggs samman med verksamhet enbart i . och tillstyrker en förändrad tingsrättsorganisation antingen med två tingsrätter, en i och en i , eller med tre tingsrätter, i , och . Klippans kommun och kommun vill att behålls. har efter remissbehandlingen funnit att frågan om hur den dömande verksamheten i bör organiseras , som anmärkts i promemorian och även framhållits av flera remissinstanser, är beroende av inte bara organisationen av övriga tingsrätter i Nordvästra utan också av den framtida organisationen av Eslövs och Lunds tingsrätter. För att inte föregripa resultatet av de överväganden rörande som bör ske i samband med att Eslövs och Lunds tingsrätter utreds, anser att bör lämnas utanför förslaget om en ny tingsrättsorganisation i . delar den bedömningen som flertalet remissinstanser inom rättsväsendet förordat att verksamheten främjas bäst om all verksamhet koncentreras till . Flertalet av dessa remissinstanser har också avstyrkt att det skapas en domstol med flera verksamhetsorter. Flera remissinstanser förordar endast en sammanläggning av och Klippans tingsrätter med verksamhet i . bedömer att en sådan lösning inte skapar en tingsrätt med administrativ och judiciell bärkraft i enlighet med de riktlinjer som regeringen redovisat i skrivelsen Reformeringen av domstolsväsendet en handlingsplan (skr. 1999/2000:106). En tingsrätt med all verksamhet samlad i skulle å andra sidan med traditionell bemanning få cirka 20 rotlar. I en sådan domstol finns enligt alla förutsättningar att leva upp till de olika kvalitetskrav som kan ställas på verksamheten, både medborgarnas och domstolspersonalens. Omfattningen av verksamheten skulle göra att organisationen blir hållbar i ett längre perspektiv. Organisationen skulle också bli stor nog för att bära specialistkompetens även i den administrativa verksamheten. Därmed skulle tingsrättens oberoende av den centrala administrationen bli större. I jämförelse med den bärkraft som i olika avseenden skulle uppnås för verksamheten om den samlades i kan det inte anses som den bästa lösningen att behålla . Särskilt inte som avstånden mellan och och inom en sammanslagen domkrets är små och kommunikationerna goda. Mellan och är det t.ex. endast . Inte heller för att tillgodose allmänhetens krav på tillgänglighet till domstolarna behövs således dömande verksamhet både i och . Regeringen delar flertalet remissinstansers bedömning att en organisationsförändring är nödvändig. När det gäller förslaget att samla all verksamhet till genom en sammanläggning av domstolarna, konstaterar regeringen att förslag gör en attraktiv arbetsmiljö för de anställda möjlig. En domstol av denna storlek innebär också att det finns målunderlag för en god beredningsorganisation som innebär en möjlighet att renodla domarrollen till gagn för verksamheten. Domstolssekreterare och beredningsjurister kan erbjudas stimulerande arbetsuppgifter i en annan omfattning än . förslag innebär också att nödvändig specialisering kan genomföras och att personalen kan erbjudas kompetensutveckling i större utsträckning och till nytta för verksamheten vid domstolen. Regeringen anser att det från verksamhetssynpunkt är bäst att bedriva all verksamhet i en domkrets med dömande verksamhet inte bara i utan också i . En förutsättning för detta är naturligtvis att verksamheten på båda kansliorterna kan ges tillräckligt underlag för att bedrivas effektivt. De flesta fördelar som finns i en större organisation kan då uppnås. En sådan organisation är flexibel och ger möjligheter att klara exempelvis arbetstoppar och frånvaro. Utrymme ges också för personalen att få nödvändig kompetensutveckling. Liksom i en sammanslagen domstol finns det möjligheter att ha specialistkompetens såväl i den dömande som i den administrativa verksamheten. Regeringen bedömer att detta är fullt genomförbart med den nu föreslagna domkretslösningen. Regeringen avser därför att ge i uppdrag att lägga samman , och tingsrätter till en tingsrätt (en myndighet) med kansliorter i och . Regeringens bedömning: Tingsrättsverksamheten i bör bedrivas i två domkretsar, en för den norra delen av länet med kansliort i och en för den med kansliort i . Skälen för regeringens bedömning: har i skrivelsen Förslag till ny tingsrättsorganisation i till regeringen föreslagit att det genom sammanläggning bildas två tingsrätter i . En tingsrätt för länets norra delar med kansliort i och en tingsrätt för den södra delen av länet med kansliort i . har vidare föreslagit att skall omfatta dels hela nuvarande tingsrätts domkrets, dels nuvarande tingsrätts domkrets med undantag för kommun och kommun. har slutligen i skrivelsen föreslagit att skall omfatta nuvarande Falu, och tingsrätters domkretsar med undantag för kommun och med tillskott av kommun (dnr Ju2000/3770). Som skäl för sitt förslag har anfört bl.a. följande. En koncentration av verksamheten till två platser ger de bästa förutsättningarna för en för framtiden hållbar och ändamålsenlig organisation. En tingsrätt i norra kommer för den dömande verksamheten att få arbetsunderlag för tre ordinarie domare. Tingsrätten, placerad i , kommer att få en inskrivningsmyndighet med relativt stor personal knuten till sig. Dessa förhållanden och avståndet till den andra kansliorten gör, som utredaren också kommit fram till, att tingsrätten bör bilda en självständig enhet. Genom sammanslagningar av dels och tingsrätter till en domstol med en kansliort i norra , dels Falu, och tingsrätter till en domstol med en kansliort i södra skapas administrativt och judiciellt mer bärkraftiga domstolar. Vid en sådan organisatorisk lösning kommer det att finnas förutsättningar att ge allmänheten en god service och att ge lokalerna en utformning som bättre tillgodoser personalens och allmänhetens säkerhet. Domstolarna kommer också att ha goda förutsättningar att bli moderna och välfungerande arbetsplatser. Med beaktande av de allmänna kommunikationerna bör kommun föras till den södra tingsrättens domkrets, medan kommun bör överföras till den norra tingsrättens domkrets. En promemoria med motsvarande förslag har av remitterats. , , , , , i , , i , Falu kommun, kommun, kommun, och , Lokalföreningarna för och vid samt har tillstyrkt eller inte haft någon erinran mot förslag. Siljanskommunerna har i första hand förespråkat att den dömande verksamheten blir kvar i och . Om detta inte är möjligt förordas att dömandet förläggs till . kommun ansluter sig till Siljanskommunernas yttrande. Om tingsrätts domkrets förs över till ansluter sig kommun till förslaget att kommunen förs över till den södra tingsrätten. , , kommun, kommun, domsagas , Lokalföreningarna för och vid föreslår att de nuvarande tingsrätterna bildar en myndighet med verksamhet vid de nuvarande kansliorterna. i tar avstånd från nedläggning av . , och Säters kommuner avstyrker förslag och hemställer att regeringen lämnar direktiv om en fortsatt utredning. Regeringen delar den uppfattning som bl.a. framförts av att den av utsedde särskilde utredaren på ett klargörande sätt påvisat skälen till att det genom sammanläggning bör bildas två tingsrätter i , och . En sådan organisation har förutsättningar att skapa goda arbetsplatser för de anställda som det skapas möjligheter att utveckla den dömande verksamheten ytterligare. I länets norra delar är avstånden avsevärda varför regeringen, i likhet med och flertalet remissinstanser, anser att det är lämpligt att även bör bilda en särskild tingsrätt. Regeringen avser att ge i uppdrag att sammanlägga Falu, och tingsrätter med kansliort i samt att senast lägga samman och tingsrätter med kansliort i . Regeringens bedömning: och tingsrätter bör läggas samman med kansliort i Skälen för regeringens bedömning: har i skrivelsen Förslag till ny tingsrättsorganisation i nuvarande och domsagor till regeringen föreslagit att läggs samman med (dnr Ju2000/3771). anser i skrivelsen att verksamheten främjas bäst om och tingsrätter läggs samman med kansliort i . har upprättat en promemoria i vilken olika organisationsalternativ har övervägts. har remissbehandlat promemorian. Av de tretton remissinstanserna som har yttrat sig har nio tillstyrkt förslag om att och tingsrätter läggs samman och att all verksamhet koncentreras till . De som har tillstyrkt förslaget är , , , i , , Hjo kommun, kommun, i samt . anser generellt att en koncentration av tingsrättsverksamheten till ett färre antal tingsrätter är att föredra. har den uppfattningen att en organisation av en domstols karaktär inte kan vara alltför liten för att de krav som ställs på bl.a. rättssäkerhet, effektivitet, och service skall kunna upprätthållas och att tingsrätten när förändringen av boupptecknings- och inskrivningsverksamheten genomförs kommer att nå en nivå då en självständig verksamhet vid tingsrätten svårligen kan bedrivas. vid förordar sammanläggning av tingsrätterna i och men att verksamhet finns kvar både i och . är för ett bibehållande av . Kommunen anser att en utveckling av verksamheten i skulle kunna ske genom bl.a. en utvidgning av tingsrätts geografiska verksamhetsområde. Om bedömningen ändå blir att inte kan kvarstå som en självständig domstol förordar kommunen bildandet av en gemensam domkrets antingen mellan och domstolar eller mellan domstolarna i förutvarande , med dömande verksamhet på samtliga nuvarande tingsrättsorter. Regeringen delar och flertalet remissinstansers bedömning att det från verksamhetssynpunkt är bäst att bedriva all verksamhet i en domkrets. bör därför läggas samman med för att i den nya tingsrätten ge utrymme för bl.a. en effektiv beredningsorganisation, en specialisering med hänsyn till målunderlaget och andra åtgärder i samma riktning för att få en långsiktigt hållbar tingsrätt. Regeringen avser att ge i uppdrag att lägga samman och tingsrätter. Regeringens bedömning: och Ystads tingsrätter bör läggas samman med kansliort i . Skälen för regeringens bedömning: har i skrivelsen Den framtida tingsrättsorganisationen i nuvarande och Ystads domsagor till regeringen föreslagit att och Ystads tingsrätter läggs samman och att all verksamhet koncentreras till . (dnr 2000/3797). har som skäl för sitt förslag anfört bl.a. följande. Vid en så liten enhet som är det inte möjligt att bygga upp en kraftfull beredningsorganisation och därmed renodla domarrollen. En sådan liten enhet som utgör är sårbar vid ledighet för semester, sjukdom, kompetensutveckling m.m. Det är också svårt att vid en liten domstol kunna möta den rättssökande allmänhetens berättigade krav på service. Syftet med en organisatorisk förändring av tingsrättsorganisationen i och Ystads domsagor är att i regionen skapa en domstolsorganisation som har bättre såväl judiciell som administrativ bärkraft och som är mer flexibel och verksamhetseffektiv än dagens organisation. Verksamheten vid kan inte ens om den skulle ingå i en större domkrets bli långsiktigt hållbar. En sammanläggning av och Ystads tingsrätter ger en tingsrättsorganisation med större judiciell och administrativ bärkraft än dagens organisation. Närheten mellan och samt de goda allmänna kommunikationerna mellan orterna motiverar inte att domstolsverksamhet bedrivs i såväl som . En sammanlagd domstol i tillgodoser väl de krav som från ett medborgarperspektiv kan ställas på verksamheten.