prop · GP0372 · 2001-12-06 00:00:00 — Regeringens proposition2001/02:72Ändringar i regeringsformen - samarbetet i EU m.m.Prop.2001/02:72Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.Stockholm den 6 december 2001Göran ()Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslås vissa ändringar i regeringsformen och riksdagsordningen m.m.I regeringsformens målsättningsstadgande föreslås att skyddet för utsattagrupper kompletteras och förstärks samt att det införs en föreskrift om skyddför miljön.I 10 kap. regeringsformen föreslås ändringar som dels ger möjlighetatt överlåta beslutanderätt inom ramen för samarbete i Europeiska unionen (EU),dels innebär att det av grundlagen uttryckligen framgår att kangodkänna en ännu inte slutförhandlad internationell överenskommelse inom ramenför samarbetet i EU. Slutligen föreslås att det införs en bestämmelse om attregeringen fortlöpande skall informera och samråda med organ som utses av om vad som sker inom samarbetet i EU. Sistnämnda förslagföranleder även en ändring i riksdagsordningen.Vidare föreslås beträffande regeringsformen dels en ändring som gäller Lagrådets sammansättning, dels att det område inom vilket regeringen efter bemyndigande i lag kan utfärda föreskrifter utvidgas till att också omfatta kulturmiljö.Ändringarna föreslås träda i kraft den 1 januari 2003.Innehållsförteckning1 Förslag till riksdagsbeslut 42 Lagtext 52.1 Förslag till lag om ändring i regeringsformen 52.2 Förslag till lag om ändring i riksdagsordningen 102.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1988:950) om kulturminnen m.m.113 Ärendet och dess beredning 134 Grundlagsskydd för utsatta grupper och för miljön 154.1 Regeringsformens målsättningsstadgande - en bakgrund 154.2 Stärkt grundlagsskydd för utsatta grupper 164.2.1 Bakgrund 164.2.2 Förslag till förstärkt grundlagsskydd för utsatta grupper 184.3 Grundlagsskydd för miljön 214.3.1 Bakgrund 214.3.2 Förslag till grundlagsskydd för miljön 225 Ändringar i 10 kap. regeringsformen 245.1 Samarbetet i EU - en bakgrund 245.2 godkännande av internationella överenskommelser inom ramenför samarbetet i EU 255.2.1 Bakgrund 255.2.2 Förslag som gäller godkännande av internationellaöverenskommelser inom ramen för samarbetet i EU 275.3 Överlåtelse av beslutanderätt 305.3.1 Bakgrund 305.3.2 Förslag till ändring av regeringsformens bestämmelse om överlåtelse avbeslutanderätt till EG 315.4 Samverkan mellan och regeringen i EU- frågor 365.4.1 Bakgrund 365.4.2 Förslag till grundlagsreglering av regeringens skyldighet att informeraoch samråda med i EU-frågor 375.5 Ändring i 10 kap. riksdagsordningen 386 Lagrådets sammansättning 386.1 Reglerna om lagrådet 386.2 Regeringens beslut i administrativa frågor om Lagrådet 396.3 Lagrådets arbetsbelastning 396.4 Dimensioneringen av och Regeringsrätten 396.5 Lagrådets förankring i och Regeringsrätten 406.6 Lagrådets sammansättning 417 Normgivningsfrågor på kulturmiljöområdet 458 Kostnader 489 Författningskommentar 499.1 Förslag till lag om ändring i regeringsformen 499.2 Förslag till lag om ändring i riksdagsordningen 529.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1988:950) om kulturminnen m.m.52Bilaga 1 Sammanfattning av författningsutrednings delbetänkande Vissagrundlagsfrågor (SOU 2001:19) 54Bilaga 2 författningsutrednings författningsförslag 60Bilaga 3 Förteckning över remissinstanser (SOU 2001:19) 64Bilaga 4 Sammanfattning av lagrådsutrednings delbetänkande Lagrådets sammansättning - Förslag till ändring i regeringsformen (SOU 2001:37) 65Bilaga 5 Lagrådsutrednings författningsförslag 66Bilaga 6 Förteckning över remissinstanser (SOU 2001:37) 67Bilaga 7 Sammanfattning av betänkandet Skyddet av kulturmiljön(SOU 1996:128) 68Bilaga 8 Delar av författningsförslag ibetänkandet Skyddet av kulturmiljön (SOU 1996:128) 69Bilaga 9 Förteckning över remissinstanser (SOU 1996:128) 72Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 731Förslag till riksdagsbeslutRegeringen föreslår att antar regeringens förslag till1. lag om ändring i regeringsformen,2. lag om ändring i riksdagsordningen samt3. lag om ändring i lagen (1988:950) om kulturminnen m.m.2LagtextRegeringen har följande förslag till lagtext.2.1 Förslag till lag om ändring i regeringsformenHärigenom föreskrivs i fråga om regeringsformen1dels att 1 kap. 2 och 7 §§, 8 kap. 7 och 18 §§ samt 10 kap. 2, 5 och 6 §§ skallha följande lydelse,dels att rubriken till 10 kap. skall lyda "Förhållandet till andra stater ochmellanfolkliga organisationer".Nuvarande lydelseFöreslagen lydelse1 kap.2 §Den offentliga makten skall utövas med respekt för alla människors lika värdeoch för den enskilda människans frihet och värdighet.Den enskildes personliga, ekonomiska och kulturella välfärd skall varagrundläggande mål för den offentliga verksamheten. Det skall särskilt åligga det allmänna att trygga rätten till arbete, bostad och utbildning samt att verkaför social omsorg och trygghet och för en god levnadsmiljö.Det allmänna skall verka för att demokratins idéer blir vägledande inomsamhällets alla områden. Det allmänna skall tillförsäkra män och kvinnor likarättigheter samt värna den enskildes privatliv och familjeliv.Den enskildes personliga, ekonomiska och kulturella välfärd skall varagrundläggande mål för den offentliga verksamheten. Det skall särskilt åligga det allmänna att trygga rätten till hälsa, arbete, bostad och utbildning samt attverka för social omsorg och trygghet.Det allmänna skall främja en hållbar utveckling som leder till en god miljö förnuvarande och kommande generationer.Det allmänna skall verka för att demokratins idéer blir vägledande inomsamhällets alla områden samt värna den enskildes privatliv och familjeliv. Detallmänna skall verka för att alla människor skall kunna uppnå delaktighet ochjämlikhet i samhället. Det allmänna skall motverka diskriminering av människorpå grund av kön, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung, språklig ellerreligiös tillhörighet, funktionshinder, sexuell läggning, ålder eller annanomständighet som gäller den enskilde som person.Etniska, språkliga och religiösa minoriteters möjligheter att behålla ochutveckla ett eget kultur- och samfundsliv bör främjas.7 §I riket finns primärkommuner och landstingskommuner. Beslut-anderätten ikommunerna utövas av valda församlingar.Kommunerna får taga ut skatt för skötseln av sina uppgifter.I riket finns kommuner och landstingskommuner. Beslutande-rätten i kommunernautövas av valda församlingar.Kommunerna får ta ut skatt för skötseln av sina uppgifter8 kap.7 §Utan hinder av 3 eller 5 § kan regeringen efter bemyndigande i lag genomförordning meddela föreskrifter om annat än skatt, om föreskrifterna avser något av följande ämnen:1. skydd för liv, personlig säkerhet eller hälsa,2. utlännings vistelse i riket,3. in- eller utförsel av varor, av pengar eller av andra tillgångar,tillverkning, kommunikationer, kreditgivning, näringsverksamhet, ransonering,återanvändning och återvinning av material, utformning av byggnader,anläggningar och bebyggelsemiljö eller tillståndsplikt i fråga om åtgärder medbyggnader och anläggningar,4. jakt, fiske, djurskydd eller natur- och miljövård,4. kulturmiljö, jakt, fiske, djurskydd eller natur- och miljövård,5. trafik eller ordningen på allmän plats,6. undervisning och utbildning,7. förbud att röja sådant som någon har erfarit i allmän tjänst eller underutövande av tjänsteplikt,8. skydd för personlig integritet vid behandling av personuppgifter.Bemyndigande som avses i första stycket medför ej rätt att meddela föreskrifterom annan rättsverkan av brott än böter. kan i lag, som innehållerbemyndigande med stöd av första stycket, föreskriva även annan rättsverkan änböter för överträdelse av föreskrift som regeringen meddelar med stöd avbemyndigandet.18 §För att avge yttrande över lagförslag skall finnas ett lagråd, vari ingår domare i och Regeringsrätten. Yttrande från Lagrådet inhämtas avregeringen eller, enligt vad som närmare angives i riksdagsordningen, avriksdagsutskott.För att avge yttrande över lagförslag skall det finnas ett lagråd, där det ingår domare eller, vid behov, förutvarande domare i ochRegeringsrätten. Yttrande från Lagrådet inhämtas av regeringen eller, enligt vad som närmare anges i riksdagsordningen, av riksdagsutskott.Yttrande av Lagrådet bör inhämtas innan beslutar grundlag omtryckfriheten eller om motsvarande frihet att yttra sig i ljudradio, televisionoch vissa liknande överföringar samt tekniska upptagningar, lag om begränsningav rätten att taga del av allmänna handlingar, lag som avses i 2 kap. 3 § andrastycket, 12 § första stycket, 17-19 §§ eller 22 § andra stycket eller lag somändrar eller upphäver sådan lag, lag om beskattning, lag som avses i 2eller 3 § eller lag som avses i 11 kap., om lagen är viktig för enskilda ellerfrån allmän synpunkt. Vad nu har sagts gäller dock icke, om Lagrådets hörandeskulle sakna betydelse på grund av frågans beskaffenhet eller skulle fördröjalagstiftningsfrågans behandling så att avsevärt men skulle uppkomma. Föreslårregeringen att stifta lag i något av de ämnen som avses i förstameningen och har Lagrådets yttrande inte inhämtats, skallregeringen för redovisa skälen härtill. Att Lagrådet ickehar hörts över ett lagförslag utgör aldrig hinder mot lagens tillämpning.Lagrådets granskning skall avse1. hur förslaget förhåller sig till grundlagarna och rättsordningen i övrigt,2. hur förslagets föreskrifter förhåller sig till varandra,3. hur förslaget förhåller sig till rättssäkerhetens krav,4. om förslaget är så utformat att lagen kan antagas tillgodose angivna syften,5. vilka problem som kan uppstå vid tillämpningen.Närmare bestämmelser om Lagrådets sammansättning och tjänstgöring meddelas ilag.10 kap.2 §Regeringen får ej ingå för riket bindande internationell överenskommelse utanatt har godkänt denna, om överenskommelsen förutsätter att lag ändraseller upphäves eller att ny lag stiftas eller om den i övrigt gäller ämne ivilket skall besluta.Är i fall som avses i första stycket särskild ordning föreskriven för detriksdagsbeslut som förutsättes, skall samma ordning iakttagas vid godkännandetav överenskommelsen.Regeringen får ej heller i annat fall än som avses i första stycket ingå förriket bindande internationell överenskommelse utan att har godkäntdenna, om överenskommelsen är av större vikt. Regeringen kan dock underlåta attinhämta godkännande av överenskommelsen, om rikets intresse kräverdet. I sådant fall skall regeringen i stället överlägga med innan överenskommelsen ingås.Riksdagen kan godkänna sådan överenskommelse som avses i första och tredjestyckena och som ingås inom ramen för samarbetet i Europeiska unionen, även omöverenskommelsen inte föreligger i slutligt skick.5 §Riksdagen kan överlåta beslutanderätt till Europeiska gemenskaperna så länge som dessa har ett fri- och rättighetsskydd motsvarande det som ges i dennaregeringsform och i den europeiska konventionen angående skydd för de mänskligarättigheterna och de grundläggande friheterna. beslutar om sådanöverlåtelse genom beslut, varom minst tre fjärdedelar av de röstande förenarsig. beslut kan också fattas i den ordning som gäller för stiftandeav grundlag.Inom ramen för samarbete i Europeiska unionen kan överlåtabeslutanderätt som inte rör principerna för statsskicket. Sådan överlåtelseförutsätter att fri- och rättighetsskyddet inom det samarbetsområde till vilketöverlåtelsen sker motsvarar det som ges i denna regeringsform och i deneuropeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och degrundläggande friheterna. beslutar om sådan överlåtelse genom beslut,varom minst tre fjärdedelar av de röstande förenar sig. beslut kanockså fattas i den ordning som gäller för stiftande av grundlag.I annat fall kan beslutanderätt, som direkt grundar sig på denna regeringsformoch som avser meddelande av föreskrifter, användningen av statens tillgångareller ingående eller uppsägning av internationella överenskommelser ellerförpliktelser, i begränsad omfattning överlåtas till mellanfolklig organisationför fredligt samarbete, till vilken riket är eller skall bliva anslutet, ellertill mellanfolklig domstol. Därvid får ej överlåtas beslutandrätt som avserfråga om stiftande, ändring eller upphävande av grundlag, riksdagsordningeneller lag om val till eller fråga om begränsning av någon av de fri-och rättigheter som avses i 2 kap. Angående beslut i fråga om överlåtelse gäller vad som är föreskrivet om stiftande av grundlag. Kan beslut i sådan ordning ejavvaktas, beslutar i fråga om överlåtelse genom ett beslut, varomminst fem sjättedelar av de röstande och minst tre fjärdedelar av ledamöternaförenar sig.Föreskrivs i lag att en internationell överenskommelse skall gälla som svenskrätt, får genom beslut i den ordning som anges i andra stycketföreskriva att också en framtida, för riket bindande ändring i överenskommelsenskall gälla här i riket. Sådant beslut får endast avse framtida ändring avbegränsad omfattning.Rättsskipnings- eller förvaltningsuppgift som ej direkt grundar sig på dennaregeringsform kan, i annat fall än som avses i första stycket, genom beslut avriksdagen överlåtas till annan stat, till mellanfolklig organisation eller tillutländsk eller internationell inrättning eller samfällighet. får också i lag bemyndiga regeringen eller annan myndighet att i särskilda fall beslutaom sådan överlåtelse. Innefattar uppgiften myndighetsutövning, skall riksdagensförordnande ske genom ett beslut, varom minst tre fjärdedelar av de röstandeförenar sig. beslut i fråga om sådan överlåtelse kan också fattas iden ordning som gäller för stiftande av grundlag.6 §Regeringen skall fortlöpande informera och samråda med organ som utses av om vad som sker inom ramen för samarbetet i Europeiska unionen.Närmare bestämmelser om informations- och samrådsskyldigheten meddelas iriksdagsordningen.Regeringen skall fortlöpande hålla underrättad om deutrikespolitiska förhållanden, som kan få betydelse för riket, och överlägga med nämnden om dessa så ofta det erfordras. I alla utrikesärenden av större viktskall regeringen före avgörandet överlägga med nämnden, om det kan ske.Denna lag träder i kraft den 1 januari 2003.2.2Förslag till lag om ändring i riksdagsordningenHärigenom föreskrivs att 10 kap. 1 § riksdagsordningen skall ha följandelydelse.Nuvarande lydelseFöreslagen lydelse10 kap.1 §1Regeringen skall fortlöpande informera om vad som sker inom ramen församarbetet i Europeiska unionen samt till lämna en skrivelsemed berättelse över verksamheten i Europeiska unionen.Regeringen skall till lämna en skrivelse med berättelse öververksamheten i Europeiska unionen.Regeringen skall redovisa sitt agerande i Europeiska unionen för riksdagen.Denna lag träder i kraft den 1 januari 2003.2.3Förslag till lag om ändring i lagen (1988:950) om kulturminnen m.m.Härigenom föreskrivs att 2 kap. 9, 21 a och 24 §§ lagen (1988:950) omkulturminnen m.m. skall ha följande lydelse.Nuvarande lydelseFöreslagen lydelse2 kap.9 §Länsstyrelsen får meddela särskilda föreskrifter till skydd för en fastfornlämning.Föreskrifterna får även meddelas för område som enligt 2 § inte hör tillfornlämningen under förutsättning att pågående användning av marken härigenominte försvåras avsevärt.Länsstyrelsen får fridlysa en plats där fornfynd påträffats, om det kan ske utan att någon väsentlig olägenhet uppstår. Fridlysning får ske intill dess platsenhar undersökts enligt 8 §.Föreskrifter eller fridlysning får förenas med vite.Ett beslut om föreskrifter eller fridlysning skall kungöras på lämpligt sätt.Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vad allmänheten skall iaktta inom och i närheten av områden som avses i 2 §.Föreskrifter som avses i första stycket får även meddelas för en plats därfornfynd har påträffats, om det kan ske utan att någon väsentlig olägenhetuppstår. Sådana föreskrifter får gälla längst till dess att platsen harundersökts enligt 8 §.Länsstyrelsen får besluta om användningen av mark i närheten av områden somavses i 2 § under förutsättning att den pågående användningen inte avsevärtförsvåras.Ett beslut om föreskrifter skall kungöras på lämpligt sätt.21 a §1Till böter eller fängelse döms den somav uppsåt eller oaktsamhet1. inte anmäler fornfynd enligt 5 §,2. inte gör anmälan enligt 10 § andra stycket eller3. bryter mot 18 §.Till böter eller fängelse döms den som av uppsåt elleroaktsamhet1. inte anmäler fornfynd enligt 5 §,2. bryter mot föreskrifter eller beslut som meddelats med stöd av 9 §,3. inte gör anmälan enligt 10 § andra stycket eller4. bryter mot 18 §.24 §2Beslut av eller enligt detta kapitelöverklagas hos allmän förvaltningsdomstol, om inte annat följer av andra stycket eller 25 §. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten.Beslut av enligt 17 § överklagas hos regeringen.Kommunen får överklaga beslut enligt 2 § andra stycket, 9 §första-fjärde styckena och 12 § andra stycket.Beslut av enligt 17 § får överklagas hos regeringen.Övriga beslut enligt detta kapitel får överklagas hos allmänförvaltningsdomstol, om inte annat följer av 25 §. Prövningstillstånd krävs vidöverklagande till kammarrätten.Kommunen får överklaga beslut enligt 2 § andra stycket, 9 § första-tredjestyckena och 12 § andra stycket.Denna lag träder i kraft den 1 januari 2003.3Ärendet och dess beredningFörslagen års författningsutredningDen beslutade regeringen direktiv till en parlamentariskkommitté med uppdrag att utreda vissa frågor som rör regeringsformen (Ju1999:13). Kommittén har antagit namnet författningsutredning(). gavs i sina ursprungligadirektiv i uppdrag att se över lydelsen av regeringsformens (RF) bestämmelse omegendomsskydd, 2 kap. 18 §, att utreda förutsättningarna för att införa enmöjlighet för att på begäran av regeringen på förhand lämna sittgodkännande till att regeringen ingår en viss internationell överenskommelse som ännu inte finns i slutligt skick samt att närmare analysera om utvecklingen avsamarbetet inom Europeiska unionen går mot en minskad uppdelning mellan engemenskapsdel och övriga delar av unionssamarbetet och i samband därmed ocksåöverväga om det kan finnas anledning att ändra ordalydelsen av 10 kap. 5 §första stycket RF (dir. 1999:71).I mars 2000 fick genom tilläggsdirektiv i uppdrag attutreda frågorna om skilda valdagar och vårval, att överväga om de tre störstavalkretsarna bör minskas, att se över partibegreppet i 3 kap. 7 § RF samt attöverväga vilken giltighet valsedlar som saknar partibeteckning skall ha.Slutligen fick utredningen i uppdrag att föreslå hur skyddet för miljön samtfunktionshindrades och andra utsatta gruppers delaktighet och jämlikhet isamhället skall regleras i 1 kap. 2 § RF (dir. 2000:21).Genom ytterligare tilläggsdirektiv fick i uppdrag att lämna förslag till en ny bestämmelse i regeringsformen som skareglera regeringens skyldighet att informera och samråda med iEU-frågor (dir. 2000:61).Författningsutredningen avgav delbetänkandet Vissagrundlagsfrågor (SOU 2001:19). Betänkandet omfattar samtliga delar avutredningens uppdrag utom de frågor som har anknytning till valsystemet. Arbetet i dessa frågor skall enligt direktiven redovisas senast den 30 april 2002.En sammanfattning av delbetänkandet finns i bilaga 1. Utredningensförfattningsförslag finns i bilaga 2.Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns ibilaga 3. En sammanställning över yttrandena finns tillgänglig iJustitiedepartementet (dnr Ju/2001/1143/L6).När det gäller ändringar av konstitutionella regler av central betydelse fördemokratins funktionssätt har det ansetts angeläget att de förslagsom läggs fram har bred politisk förankring. förslagtill ändringar i 1 kap. 2 § RF och 10 kap. RF har sådan bred politiskförankring. När det gäller regeringsformens bestämmelse om egendomsskydd, 2 kap. 18 §, kunde någon uppgörelse över partigränserna inte nås och utredningen ladedärför inte fram något förslag till ändrad lydelse. Mot bakgrund härav läggsinte heller i detta ärende fram förslag till ändrad lydelse av 2 kap. 18 § RF.Lagrådets sammansättningDen bemyndigade regeringen chefen för att tillkalla en särskild utredare för att se över de administrativa reglerna omLagrådets verksamhet och lämna förslag till de författningsändringar som behövs(dir. 2000:88). Utredningen, som tagit namnet lagrådsutredning,överlämnade delbetänkandet Lagrådets sammansättning - Förslagtill ändring i regeringsformen (SOU 2001:37). Delbetänkandet redovisades för att en proposition skulle kunna föreläggas senast i mitten av december2001. Utredningens slutbetänkande har överlämnats . Ensammanfattning av delbetänkandet finns i bilaga 4. Utredningensförfattningsförslag finns i bilaga 5. Delbetänkandet har remissbehandlats. Enförteckning över remissinstanserna finns i bilaga 6. Remissvaren och ensammanställning av dessa finns tillgängliga i (dnrJu2001/3466). I den här propositionen behandlar regeringen grundlagsfrågan idelbetänkandet.Normgivningsfrågor på kulturmiljöområdetGenom beslut bemyndigade regeringen chefen förKulturdepartementet att tillkalla en särskild utredare med uppgift att utredavissa frågor om kulturminnesskydd m.m. (dir. 1994:57). Utredningen antog namnetKulturarvsutredningen.Utredningen överlämnade delbetänkandet Kulturegendomar ochkulturföremål (SOU 1995:128) och slutbetänkandet Skyddet avkulturmiljön (SOU 1996:128). En sammanfattning av avsnittet om Kulturminneslagen och regeringsformen finns i bilaga 7.De delar av utredningens författningsförslag som behandlas i denna propositionfinns i bilaga 8.Slutbetänkandet har remissbehandlats. Remissinstanserna är förtecknade i bilaga9. Remissammanställning finns tillgänglig i (dnrKu1999/1289/Ka).LagrådetFörslaget om ändring i lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. berör ett sådantämne som avses i 8 kap. 18 § andra stycket RF. Det är dock i allt väsentligtinte fråga om någon ändring i sak. Regeringen anser därför att lagändringen ärav sådan beskaffenhet att Lagrådets yttrande inte behöver inhämtas.4 Grundlagsskydd för utsatta grupper och för miljön4.1 Regeringsformens målsättningsstadgande - en bakgrundDet nuvarande stadgandet i 1 kap. 2 § regeringsformen (RF) infördes genom 1976års ändringar av regeringsformen (prop. 1975/76:209, bet 1975/76:KU56, rskr.1975/76:414, bet. 1976/77:KU1, rskr. 1976/77:2). Det är inte fråga om enrättsligt bindande regel utan om ett program- och målsättningsstadgande som geruttryck för vissa särskilt viktiga principer för samhällsverksamhetensinriktning. Stadgandets främsta funktion är att ålägga det allmänna att positivt verka för att de ifrågavarande målsättningarna i största möjliga utsträckningförverkligas.I stadgandets första stycke anges att den offentliga makten skall utövas medrespekt för alla människors lika värde och för den enskilda människans frihetoch värdighet. Bestämmelsen riktar sig till alla som utövar offentlig makt, dvs. såväl till normgivande organ som till rättstillämpande myndigheter av olikaslag.I andra stycket följer bestämmelser om de grundläggande målen för den offentliga verksamheten. Dessa s.k. sociala rättigheter anges som den enskildespersonliga, ekonomiska och kulturella välfärd. Den sociala välfärden nämns intesärskilt utan i stället föreskrivs i styckets andra mening att det skall åliggadet allmänna att trygga rätten till arbete, bostad och utbildning samt att verka för social omsorg och trygghet och för en god levnadsmiljö. Beträffande dessaregler uttalade departementschefen i förarbetena bl.a. att särbehandlandelagstiftning på olika områden är ett ofrånkomligt inslag i rättsordningen ochatt det i själva verket förhåller sig så att sådan lagstiftning på exempelvis de sociala och ekonomiska områdena är ett typiskt kännetecken för ett moderntvälfärdssamhälle (prop. 1975/76:209 s. 99).Tredje stycket inleds med en föreskrift om att det allmänna skall verka för attdemokratins idéer blir vägledande inom samhällets alla områden. Denna föreskrift slår fast att det är en central uppgift för samhällets organ att befästa ochutvidga demokratin i alla sammanhang och på alla nivåer i samhället (a. prop.