prop · GO03130 · 2001-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 2000/01:130 Svenska miljömål - delmål och åtgärdsstrategier Prop. Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionens huvudsakliga innehåll Förslagen i denna proposition innebär att det konkreta miljöarbetet förstärks kraftfullt . Förslagen avser att leda till omfattande miljöförbättringar och en betydande ekologisk modernisering i vårt land inom den kommande tioårsperioden. Regeringens övergripande miljöpolitiska mål är att till nästa generation lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen i är lösta. Arbetet med att nå en hållbar utveckling fortsätter. De 15 miljökvalitetsmålen, som i bred enighet antagit, gör den ekologiska dimensionen i begreppet hållbar utveckling tydlig. De är formulerade utifrån den miljöpåverkan naturen tål och definierar det tillstånd för den svenska miljön som miljöarbetet skall sikta mot. Propositionen vidareutvecklar den miljömålsstruktur som fattade beslut om (bet. 1998/99MJU:6, rskr. 1998/99:183). På begäran lämnar regeringen nu ett samlat förslag till delmål, åtgärder och strategier för att nå miljökvalitetsmålen. Regeringen föreslår att den nya miljömålsstrukturen skall ersätta de miljömål som antagit inom ramen för miljöpolitiken före beslutet om propositionen 1997/98:145 (bet. 1998/99:MJU6, rskr.1998/99:183). I propositionen lämnas förslag till delmål och åtgärdsstrategier för 14 av de 15 miljökvalitetsmålen. Målet Begränsad klimatpåverkan kommer att behandlas i en särskild proposition . Innebörden av respektive miljökvalitetsmål i ett generationsperspektiv återges i ett antal punkter som närmare anger vilken miljökvalitet som skall ha nåtts inom en generation. Till varje miljökvalitetsmål föreslås mellan tre och åtta delmål. Förhållandet mellan miljökvalitetsmålen och delmålen kan beskrivas så att miljökvalitetsmålen definierar det tillstånd för den svenska miljön som miljöarbetet skall sikta mot, medan delmålen anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta konkreta miljöarbetet. Delmålen avser i de flesta fall läget . I några fall har en annan tidpunkt valts. Delmålen kan i sin tur vara av olika karaktär. De kan avse en viss miljökvalitet som skall vara uppnådd eller vissa förändringar, beträffande t.ex. utsläpp, som skall vara genomförda i enlighet med delmålet. Regeringen föreslår ett uppföljningssystem baserat på bl.a. indikatorer. I detta sammanhang föreslår regeringen att ett särskilt miljömålsråd knutet till bör inrättas. bör ansvara för att följa upp och rapportera till regeringen hur miljömålsarbetet fortskrider inför den redovisning av miljömålsarbetet som regeringen regelbundet skall ge . Regeringen föreslår att innevarande års anslag till miljöövervakning m.m. skall få användas för sådan uppföljning och rapportering. Regeringen anser att det är viktigt att miljöarbetet ses dynamiskt och i ett globalt perspektiv. Erfarenheter visar att det är svårt att förutse framtida miljöproblem. Nya och okända eller underskattade miljöproblem kan komma att bli aktuella allt eftersom tiden går och kunskaperna ökar och ny, miljöanpassad teknik introduceras. Det innebär att mål och medel så långt möjligt är utformade så att de kan anpassas till nya förutsättningar. Det är regeringens uppfattning att en tydlig miljömålsstruktur, i kombination med ett tydligt uppföljningssystem, gör en effektiv mål- och resultatstyrningsprocess möjlig. Det är viktigt att utnyttja åtgärder som kan bidra till att uppnå flera miljökvalitetsmål på samma gång och som bidrar till att uppfylla även andra politiska mål. Som exempel på detta föreslår regeringen tre åtgärdsstrategier som skall vara vägledande för det framtida miljöarbetet. Dessa är effektivisering av energianvändning och transporter, giftfria och resurssnåla kretslopp samt hushållning med mark, vatten och bebyggd miljö. Dagens miljöproblem medför avsevärda kostnader. De tar sig uttryck i form av produktionsförluster och materialförstöring, försämrad hälsa och förluster av kulturarv och biologisk mångfald. Värdet av en hälsosammare livsmiljö kan speglas i ett minskat antal vårddagar, minskad läkemedelskonsumtion, färre sjukskrivningar och sjukpensioneringar. Att nå en ekologiskt hållbar utveckling ger också positiva välfärdseffekter som en god livsmiljö, bevarad biologisk mångfald och skydd av natur- och kulturlandskapet. Regeringen föreslår att godkänner protokollet av angående minskning av försurning, övergödning och marknära ozon till konvention om långväga gränsöverskridande luftföroreningar (det s.k. Göteborgsprotokollet). Regeringen föreslår vidare att godkänner justeringar och ändringar av Montrealprotokollet om ämnen som bryter ned ozonskiktet. Innehållsförteckning 1 Förslag till riksdagsbeslut 6 2 Ärendet och dess beredning 7 2.1 7 2.2 och 8 2.3 8 2.4 Miljövårdsberedningens dialog med näringslivet 8 2.5 9 2.6 Inomhusmiljön och radonfrågor behandlas senare 9 2.7 Konventionen om långväga gränsöverskridande luftföroreningar 9 2.8 Montrealprotokollet 10 3 En tydlig målstruktur för den ekologiska dimensionen i hållbar utveckling 11 3.1 Hållbar utveckling - den ekologiska dimensionen 11 3.2 Målstruktur 13 4 Det nya miljöarbetet 17 4.1 Det frivilliga miljöarbetet 17 4.2 Sektorsansvar för miljön och miljöledning hos myndigheterna 20 4.3 Forskning och utveckling 25 4.4 Utbildning 26 5 Internationellt miljöarbete 28 5.1 Samspelet mellan det nationella och det internationella miljöarbetet 28 5.2 Hållbarhetsstrategier för 29 5.3 Utvidgningen av EU 31 5.4 Det nordiska samarbetet och Östersjösamarbetet 32 5.5 Miljömålsarbete i ett globalt perspektiv 32 5.6 Strategi för uppbyggnad av förhandlingsunderlag i det internationella konventionsarbetet 35 6 Begränsad klimatpåverkan 36 7 luft 38 8 Bara naturlig försurning 48 9 Giftfri miljö 58 10 Skyddande ozonskikt 65 11 Säker strålmiljö 72 12 Ingen övergödning 79 13 Levande sjöar och vattendrag 90 14 Grundvatten av god kvalitet 102 15 Hav i balans samt levande kust och skärgård 112 16 Myllrande våtmarker 125 17 Levande skogar 137 18 Ett rikt odlingslandskap 148 19 Storslagen fjällmiljö 159 20 God bebyggd miljö 171 21 Strategier för att uppnå miljökvalitetsmålen 196 21.1 Strategier 196 21.2 En strategi för effektivare energianvändning och transporter 198 21.3 En strategi för giftfria och resurssnåla kretslopp 209 21.4 En strategi för hushållning med mark, vatten och bebyggd miljö 213 22 Lagstiftning m.m. 218 23 Uppföljning och utvärdering 223 23.1 Ett system för nationell och regional uppföljning 223 23.2 Ett miljömålsråd 228 23.3 Finansiering 229 23.4 Redovisning till 230 24 Länsstyrelser och kommuner 232 24.1 Länsstyrelserna 232 24.2 Konsekvenser av förslagen 237 24.3 Kommunerna 238 24.4 Konsekvenser av förslagen 241 25 Sammanfattning av ekonomiska konsekvenser och effekter i ett generationsperspektiv 242 25.1 Effekter i ett generationsperspektiv 242 25.2 Ekonomiska konsekvenser 244 26 Godkännande av protokoll angående minskning av försurning, övergödning och marknära ozon till konventionen om långväga gränsöverskridande luftföroreningar m.m. 250 27 ändringar av Montrealprotokollet om ämnen som bryter ned ozonskiktet 253 Bilaga 1 Inledning och sammanfattning av betänkande Framtidens miljö - allas vårt ansvar (SOU 2000:52) 1 Bilaga 2 Förteckning över remissinstanserna avseende betänkande Framtidens miljö - allas vårt ansvar (SOU 2000:52) 49 Bilaga 3 Inbjudan till regeringens remissmöte med ungdomar om betänkande Framtidens miljö - allas vårt ansvar jämte förteckning över inbjudna ungdomsorganisationer 51 Bilaga 4 Protokoll angående minskning av försurning, övergödning och marknära ozon (bilaga till avsnitt 26) 53 Bilaga 5 Förteckning över remissinstanser avseende förslag om godkännande av protokoll angående minskning av försurning, övergödning och marknära ozon 124 Bilaga 6 justeringar och ändringar av Montrealprotokollet om ämnen som bryter ned ozonskiktet (bilaga till avsnitt 27) 125 Bilaga 7 Kallelse till hearing om ratificering av ändringar av Montrealprotokollet om ämnen som bryter ned ozon- skiktet och sammanställning över remissinstanserna avseende ratificering av protokollet 139 Bilaga 8 En samlad målstruktur 141 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 158 Bilagorna finns endast i den tryckta versionen. 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att dels godkänner regeringens förslag om 1. delmål för de 15 miljökvalitetsmål (avsnitt 7-20) som tidigare antagits av , dels godkänner 2. att den nya miljömålsstrukturen skall ersätta de miljömål som antagit inom ramen för miljöpolitiken före beslutet om propositionen 1997/98:145 (bet. 1998/99:MJU6, rskr. 1998/99:183) (avsnitt 3.2), dels godkänner 3. vägledande strategier för att uppnå miljökvalitetsmålen (avsnitt 21.1), dels godkänner 4. att det under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård uppförda ramanslaget 34:2 Miljöövervakning m.m. för används för uppföljning och rapportering av miljökvalitetsmålen i enlighet med vad regeringen har anfört (avsnitt 23.3), dels godkänner 5. protokollet av angående minskning av försurning, övergödning och marknära ozon till konvention om långväga gränsöverskridande luftföroreningar (avsnitt 26), 6. justeringar och ändringar av Montrealprotokollet om ämnen som bryter ned ozonskiktet (avsnitt 27). 2 Ärendet och dess beredning På förslag av regeringen i propositionen 1997/98:145 Svenska miljömål - miljöpolitik för ett hållbart fattade beslut om en ny struktur i arbetet med miljömål och fastställde 15 nationella miljökvalitetsmål (bet. 1998/99:MJU6, rskr. 1998/99:183). I sitt betänkande anförde Miljö- och jordbruksutskottet att det är delmålen snarare än de allmänt formulerade miljökvalitetsmålen som kommer att utgöra underlag för miljöpolitiska åtgärder och prioriteringar inom olika samhällssektorer. Mot den bakgrunden borde det enligt utskottets mening ankomma på att ta ställning till hur målsättningen för detta arbete skulle formuleras (bet. 1998/99:MJU6 s. 34). Med anledning av vad utskottet anfört begärde att regeringen skulle återkomma till med redovisning och förslag angående delmålen under vart och ett av de nya miljökvalitetsmålen. Förslagen i denna proposition har utformats i samarbete med och . 2.1 tillkallade regeringen en parlamentarisk beredning om mål i miljöpolitiken (dir. 1998:45). Beredningens uppdrag var att - mot bakgrund av propositionen 1997/98:145 Svenska miljömål och kommande beslut om den - göra en samlad översyn av vilka delmål som behövs för att nationella miljökvalitetsmål, med undantag för målet Begränsad klimatpåverkan, skulle kunna nås inom en generation. I uppdraget ingick bl.a. att utvärdera de miljömässiga och samhällsekonomiska konsekvenserna av delmål och åtgärder som regeringen eller myndigheterna föreslagit. Den parlamentariska beredningen antog namnet (M 1998:07). fick genom tilläggsdirektiv i uppdrag att föreslå hur miljömålen, inklusive delmål och åtgärdsstrategier, skall följas upp och vid behov revideras (dir. 1999:96). I uppdraget ingick även att föreslå nya eller förändrade styrmedel som enligt kommitténs bedömning behövs för att uppnå delmålen. Kommittén skulle i sitt fortsatta arbete beakta uttalande om att bör ta ställning till utformningen av delmålen. I uppdraget ingick vidare att studera det pågående regionala och lokala miljömålsarbetet och redovisa behovet av ytterligare åtgärder på området. överlämnade sitt slutbetänkande Framtidens miljö - allas vårt ansvar (SOU 2000:52). En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 1. Betänkandet har remissbehandlats och remissinstanserna är förtecknade i bilaga 2. En sammanställning av remissyttrandena finns hos (dnr M2000/2362/Mk). Ett remissmöte med ungdomar ägde rum då inbjudna representanter från olika ungdomsorganisationer fick möjlighet att ge synpunkter på betänkandet (bilaga 3). En deltagarförteckning och sammanställning av diskussionsprotokollen från mötet finns hos (dnr M2000/2362/Mk). 2.2 och uppdrag har haft nära samband med uppdragen till två andra kommittéer, (M 1998:06) och (M 1998:09), vilkas arbete också ligger till grund för förslag från regeringen . Således har haft i uppdrag att lägga fram förslag till en samlad svensk strategi och ett åtgärdsprogram för att begränsa och reducera utsläppen av koldioxid och vissa andra växthusgaser (dir. 1998:40). Denna kommitté har i betänkandet Förslag till svensk klimatstrategi (SOU 2000:23) redovisat förslag om miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan och mål i skilda tidsperspektiv för minskning av utsläppen av växthusgaser för . Regeringen avser att behandla förslagen till delmål i en särskild proposition om en svensk klimatstrategi . Miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan redovisas dock i den övergripande miljömålsstrukturen. har haft i uppdrag att lämna förslag till genomförande av nya riktlinjer inom kemikaliepolitiken (dir.1998:91 och dir. 2000:41). Denna kommitté har redovisat sitt uppdrag i betänkandet Varor utan faror (SOU 2000:53). Vissa av förslag om delmål för miljökvalitetsmålet Giftfri miljö (avsnitt 9) bygger på arbete. Regeringen har behandlat huvuddelen av förslagen till delmål i propositionen 2000/01:65 Kemikaliestrategi för Giftfri miljö. Frågan om delmål beträffande förorenade områden behandlas dock i det följande. 2.3 (S 1995:14) har haft i uppdrag att utarbeta nationella mål för folkhälsoutvecklingen (dir. 1995:158 och dir. 1997:89). presenterade kommittén slutbetänkandet Hälsa på lika villkor - nationella mål för folkhälsan (SOU 2000:91). De prioriteringar som har redovisat för miljö och hälsa stämmer väl överens med prioriteringarna i och betänkanden. ställer sig därmed bakom de delmål som har föreslagit under miljökvalitetsmålen luft (avsnitt 7), Giftfri miljö (avsnitt 9), Säker strålmiljö (avsnitt 11) och God bebyggd miljö (avsnitt 20). Frågan om samordning av aktiviteter inom områdena miljö och folkhälsa behandlas i avsnitt 23 Uppföljning och utvärdering. 2.4 Miljövårdsberedningens dialog med näringslivet Miljövårdsberedningen (Jo 1968:A), som är regeringens råd i miljöfrågor, har regeringens uppdrag att medverka i arbetet med att ta fram strategier för utveckling av ett ekologiskt hållbart näringsliv genom att föra en dialog med delar av näringslivet om hållbar utveckling (dir. 1998:65). presenterades resultatet av Miljövårdsberedningens två näringslivsdialoger Bygga/Bo och Framtida handel. Dialogerna har resulterat i visioner, mål och strategier för en hållbar bygg- och fastighetssektor och för en hållbar handel med dagligvaror. Delar av resultatet behandlas i denna proposition under rubriken miljöarbetet (avsnitt 4). Miljövårdsberedningen har redovisat sitt uppdrag att ta fram strategier för utveckling av ett ekologiskt hållbart näringsliv i sitt betänkande Tänk nytt, tänk hållbart! - dialog och samverkan för hållbar utveckling (SOU 2001:20). Betänkandet innehåller bl.a. förslag till riktlinjer för hur frivilliga överenskommelser och dialoger med näringslivet kan användas i miljöarbetet. Regeringen avser att remittera betänkandet. 2.5 (M 1999:03) är en parlamentariskt sammansatt kommitté med uppdrag att utvärdera tillämpningen av och lämna förslag till nödvändiga reformer. Enligt sina direktiv (dir. 1999:109, dir. 2001:25) skall kommittén bl.a. ägna särskilt intresse åt tillämpningen av allmänna hänsynsregler hos domstolar och myndigheter. Kommittén lade fram ett delbetänkande Uppföljning av - Vissa lagtekniska frågor (SOU 2000:116). skall kommittén lämna förslag till de mer omfattande ändringar av lagstiftningen som uppdraget kan medföra och redovisa de dittills gjorda erfarenheterna av hänsynsregler. I sitt slutbetänkande, , skall kommittén redovisa en fullständigare bild av hur fått genomslag i den praktiska tillämpningen liksom andra frågor som rör uppföljningen av de centrala instrumenten i balken. 2.6 Inomhusmiljön och radonfrågor behandlas senare Miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö (avsnitt 20) innefattar både inomhus- och utomhusmiljön. I föreliggande proposition behandlas främst frågor som rör vår utomhusmiljö, men även vissa inomhusmiljöfrågor som t.ex. energieffektivisering. Regeringen avser att behandla övriga frågor om inomhusmiljön inklusive fastställande av delmål för radon med flera frågor i en särskild proposition. 2.7 Konventionen om långväga gränsöverskridande luftföroreningar Konventionen om långväga gränsöverskridande luftföroreningar undertecknades i och trädde i kraft . Konventionen har tillträtts av 45 medlemsstater inom FN:s Ekonomiska kommission för samt Europeiska gemenskapen. Förutom europeiska länder omfattar konventionen även och . Konventionen är av ramkaraktär. Överenskommelser om särskilda åtgärder träffas genom protokoll till konventionen. Sju protokoll till konventionen har tidigare förhandlats fram. Samtliga protokoll har ratificerats av . gav konventionens verkställande organ ett mandat till arbetsgruppen för strategier, on Strategies (WGS), att förhandla fram ett protokoll om att minska effekterna av försurning, övergödning och marknära ozon. Kort därefter inleddes förhandlingsarbetet under svenskt ordförandeskap. Protokollet undertecknades vid ett möte i . har 31 länder undertecknat protokollet. För ikraftträdande krävs att minst 16 parter ratificerar, godtar eller godkänner protokollet. Protokollet har upprättats på engelska, franska och ryska. I bilaga 4 finns den svenska översättningen och den engelska texten av protokollet med bilagor. Protokollet har remissbehandlats (dnr M2000/738/Mk). En förteckning av remissinstanserna finns i bilaga 5 2.8 Montrealprotokollet Parterna till Montrealprotokollet har vid sitt elfte möte som ägde rum i beslutat om ytterligare justeringar och ändringar i protokollet (bilaga 6). Ändringarna innebär skärpta åtgärder för produktion av väteklorfluorkarboner (HCFC) i såväl industri- som utvecklingsländer. Ändringarna kräver ratificering av parterna. Härutöver beslutades vid partsmötet vissa justeringar som innebär ytterligare skärpningar i avvecklingsplanerna för ämnen som omfattas av protokollets bestämmelser. Sådana justeringar är direkt bindande för parterna och kräver ingen ratificering. har ingen produktion av kontrollerade ämnen. Ändringarna i Montrealprotokollet föranleder inte några lagstiftningsåtgärder. I den mån ändringarna inte kommer att regleras genom revidering av och rådets förordning 2037/2000, kan nödvändiga ändringar göras i förordningen (1995:636) om ämnen som bryter ned ozonskiktet. Protokollet har remissbehandlats vid ett remissmöte (dnr M2000/3174/Kn). En förteckning av remissinstanserna finns i kallelsen till mötet (se bilaga 7). 3 En tydlig målstruktur för den ekologiska dimensionen i hållbar utveckling 3.1 Hållbar utveckling - den ekologiska dimensionen Regeringens bedömning: Miljökvalitetsmålen tydliggör den ekologiska dimensionen i begreppet hållbar utveckling. De beskriver den kvalitet eller det tillstånd för den svenska miljön och dess natur- och kulturresurser som är långsiktigt ekologiskt hållbar. Delmål till miljökvalitetsmålen och åtgärder för att nå dem bör utformas med utgångspunkt i följande fem grundläggande värden: 1. Människors hälsa 2. Den biologiska mångfalden och naturmiljön 3. Kulturmiljön och de kulturhistoriska värdena 4. Ekosystemens långsiktiga produktionsförmåga 5. En god hushållning med naturresurser. bedömning: Överensstämmer med regeringens bedömning. Remissinstanserna: Flera remissinstanser anser det viktigt att klargöra kopplingarna mellan de grundläggande fem värdena, miljökvalitetsmålen och en ekologiskt hållbar utveckling. Relationen mellan begreppen hållbar utveckling och ekologiskt hållbar utveckling bör också tydliggöras. Flera remissinstanser framhåller att en hållbar utveckling förutsätter ett helhetstänkande och ett samordnat och integrerat arbetssätt över sektors- och nationsgränserna. Skälen för regeringens bedömning: En hållbar utveckling är en samhällsutveckling som tillgodoser dagens behov utan att äventyra kommande generationers möjligheter att tillgodose sina behov (1988). i betonade sambandet mellan social, kulturell, ekonomisk och ekologisk utveckling. Riodeklarationens första princip lyder: "I strävan mot en hållbar utveckling står människan i centrum. Hon har rätt till ett hälsosamt och rikt liv i samklang med naturen." Som underlag för det vidare arbetet med en hållbar utveckling behöver mål utvecklas för de olika dimensionerna i begreppet hållbar utveckling - den ekologiska, den ekonomiska och den sociala dimensionen. De 15 miljökvalitetsmålen tydliggör den ekologiska dimensionen i begreppet hållbar utveckling. De beskriver den kvalitet eller det tillstånd för den svenska miljön och dess natur- och kulturresurser som är långsiktigt ekologiskt hållbar. Historiskt sett har de ekonomiska och sociala politikområdena haft en högre prioritet än miljöområdet. Ekonomisk tillväxt och social trygghet prioriterades före en god miljö. Prioriteringen var ursprungligen omedveten i så måtto att vår kunskap om vilka konsekvenser industrialiseringen fick på miljön var dålig. är vi inte längre okunniga om sambanden. Vi måste agera för att skapa jämvikt mellan tillväxt, sysselsättning, trygghet och god miljö. Möjligheterna att nå de miljöpolitiska målen är på samma sätt beroende av utvecklingen inom de ekonomiska och sociala politikområdena. Ambitionen är att de olika dimensionerna skall samverka med varandra för att åstadkomma en hållbar utveckling. En sådan utveckling kan dock inte ses enbart utifrån ett perspektiv som sätter människan i centrum. Detta uttrycks i portalparagraf, där en hållbar utveckling sägs bygga på insikten att naturen har ett skyddsvärde och att människans rätt att förändra och bruka naturen är förenad med ett ansvar att förvalta naturen väl (1 kap. 1 §). Åtgärder för att uppnå miljökvalitetsmålen är en viktig del av arbetet för en hållbar utveckling. För att målen skall kunna nås behöver åtgärder vidtas inom alla politikområden. Miljöaspekter måste integreras i alla beslut. Sektorsansvaret behandlar ansvarsfördelningen i vårt arbete med att förverkliga det ekologiskt hållbara samhället och möjliggör ett arbetssätt där miljöhänsyn vägs in i alla beslut. Beslut inom olika politikområden skall bidra till en hållbar utveckling. Det innebär att överväganden skall göras om avvägningar mellan de olika dimensionerna i hållbar utveckling där miljökvalitetsmålen beskriver den ekologiska dimensionen. Metoder för att ta hänsyn till kostnader för miljöpåverkan måste därför byggas in i de ekonomiska och sociala beslutsmodellerna. Kunskaperna om miljön måste öka och miljökvalitetsmålen göras tydliga och användbara för beslutsfattare inom samhällets alla områden. Det är viktigt att utnyttja åtgärder som kan bidra till att uppnå flera miljökvalitetsmål på samma gång och som bidrar till att uppfylla även andra politiska mål. Som exempel på detta föreslår regeringen i denna proposition tre åtgärdsstrategier. Dessa är: effektivare energianvändning och transporter, giftfria och resurssnåla kretslopp samt hushållning med mark, vatten och bebyggd miljö. Varje strategi utgör en kombination av åtgärder och styrmedel som preciseras närmare i avsnitt 21. Strategierna är väsentliga för miljökvalitetsmålens infriande och ger bättre förutsättningar för en god kostnadseffektivitet än om åtgärderna bedöms mål för mål. Strävan skall vara att åtgärder som leder till den minst kostnadskrävande måluppfyllelsen skall vidtas. Miljöarbetet måste ses dynamiskt och i ett globalt perspektiv. Erfarenheten visar att det är svårt att förutse framtida miljöproblem. Nya och okända eller underskattade miljöproblem kan komma att bli aktuella allteftersom tiden går och kunskaperna ökar. Det innebär att mål och medel så långt möjligt bör utformas så att de kan anpassas till nya förutsättningar. Uppföljning och utvärdering av miljökvalitetsmålen kan medföra att dessa behöver förändras även av andra skäl såsom samhällsekonomiska effekter eller det statsfinansiella läget.