prop · GO031D19 · 2001-01-01 00:00:00 — IFAU har även genomfört två större konferenser tillsammans med bl.a. (). Regeringens överväganden Det arbete inom arbetsmarknadspolitisk utvärdering som IFAU har inlett ligger väl i linje med de behov som har påvisat för att öka kunskapen om arbetsmarknadspolitikens effekter. Arbetsmarknadspolitiska program innebär en stor offentlig utgift och därför är det viktigt att följa upp och utvärdera insatsernas effektivitet. Regeringen föreslår därför att anslaget tillförs ytterligare . minskas anslaget 22:1 förvaltningskostnader med motsvarande belopp. Regeringen avser att ändra instruktionen för IFAU i syfte att vidga institutets arbetsuppgifter till att även främja, stödja och genomföra studier av arbetsmarknadseffekterna av åtgärder inom utbildningsväsendet. För detta ändamål förstärks IFAU:s anslag med ytterligare . De ökade resurserna skall även användas för att initiera konferenser, projekt, osv som ytterligare belyser kopplingen mellan arbetsmarknad och utbildning. Tabell 4.27 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 2000 13 768 Pris- och löneomräkning 325 Ökat resursbehov 5 000 Överföring från anslaget 22:1 1 000 Förslag 2001 20 093 4.8.9 22:9 Bidrag till administration av grundbelopp till icke anslutna Tabell 4.28 Anslagsutveckling Tusental kronor 62 445 2001 Förslag 63 244 2002 Beräknat 64 379 1 2003 Beräknat 65 669 2 1Motsvarar 63 244 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 63 244 tkr prisnivå. Ändamålet för anslaget avser vissa förvaltningskostnader i den kompletterande arbetslöshetskassan ALFA. Utgifterna avser dels administrationen av grundbeloppet för de icke anslutna och dels under uppbyggnadsskedet budgetåren 1998 1999 om dessa kostnader inte täcktes av anslutningsavgifterna administrationen av ersättningen för dem som är anslutna till arbetslöshetskassan. Regeringens överväganden AMS har på regeringens uppdrag redovisat hur stora kostnaderna varit för administrationen av grundbeloppet för de icke anslutna i den kompletterande arbetslöshetskassan ALFA samt gjort en bedömning av om anslagsmedlen använts på ett ändamålsenligt sätt. Redovisningen har även innefattat ett ställningstagande kring om de kostnader som arbetslöshetskassan haft i samband med gjorda teknikinvesteringar i form av dator- och telestöd utgjort sådana nödvändiga kostnader som skall omfattas av anslaget och således betalas av staten. AMS har inte funnit något skäl att ifrågasätta medelsanvändningens ändamålsenlighet. I likhet med under , har intäkter i form av anslutningsavgifter givit ett överskott, , varför inte medel behövt användas för finansiering av administrationen av anslutna i arbetslöshetskassan. Beträffande teknikinvesteringarna i dator- och telefonstöd har AMS konstaterat att dessa måste anses som nödvändiga för arbetslöshetskassans fortsatta verksamhet. Arbetslöshetskassan ALFA har erhållit i anslutningsavgift under , vilket motsvarar 13 000 årsanslutna. Vid budgetårets utgång var 17 000 personer anslutna till arbetslöshetskassan. Under budgetåret betalade arbetslöshetskassan ut inkomstrelaterad ersättning till 2 000 anslutna, medan 3 000 anslutna fick grundbeloppet. Grundbeloppet lämnades också till 51 000 icke anslutna personer. Tabell 4.29 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 62 445 Pris- och löneomräkning 799 Förslag 2001 63 244 4.8.10 22:10 Bidrag till Tabell 4.30 Anslagsutveckling Tusental kronor 4 262 419 2001 Förslag 4 262 419 2002 Beräknat 4 262 419 2003 Beräknat 4 262 419 Ändamålet för anslaget avser ersättning till för de merkostnader som bolaget har jämfört med andra företag, t.ex. för den anpassade arbetstakten, att verksamheten finns i hela landet och anställningstryggheten för arbetshandikappade anställda. Uppgiften för är att anordna, leda och samordna koncernens verksamhet för att ge meningsfullt och utvecklande arbete åt personer med arbetshandikapp där behoven finns. Utgifterna på anslaget styrs främst av antalet anställda med arbetshandikapp. har i avtalet mellan staten och åtagit sig att utarbeta och redovisa hur som arbetsmarknadspolitisk åtgärd har en rehabiliterande effekt för arbetshandikappade anställda som de arbetar i Samhallkoncernen. lämnade en första delredovisning till . Av denna framgår att det skall finnas tydliga individuella mål, som följs upp , för de anställda. Det skall även finnas en utförlig dokumentation om vilka åtgärder som vidtagits i varje anställds personakt. På olika nivåer i koncernen skall personalutvecklingsarbetet följas upp systematiskt genom olika nyckeltal. Uppdraget kommer slutligt att redovisas i budgetunderlag till regeringen . Regeringens överväganden Anpassning av bolagsordning () har genomgått stora förändringar sedan verksamheten började . övergick från stiftelse till bolagsform, vilket bl.a. inneburit att bolaget fått bättre affärsmässiga förutsättningar för sin verksamhet och blivit effektivare. Omfattningen av tjänste- och servicearbeten har även ökat, bl.a. genom att konkurrensen hårdnat på industrisidan. Kundbehov och kundfokus har blivit viktigare. Exportandelen i produktion har också ökat, vilket lett till att flera av konkurrenter finns i utlandet. I bolagsordningen beskrivs syfte som "att ge meningsfullt och utvecklande arbete åt arbetshandikappade där behoven finns". Denna beskrivning härstammar ursprungligen då bildades och då affärsverksam-heten inte var speciellt utvecklad. erhöll då en merkostnadsersättning från staten om av de arbetshandikappades löner. med en utvecklad affärsverksamhet motsvarar merkostnadsersättningen av de arbetshandikappades löner. Bakgrunden till detta är bl.a. en successivt minskad merkostnadsersättning som kunnat kompensera med allt fler och bättre affärer. I syfte att skapa starka garantier för ett konkurrensneutral beteende från sida inrättades - Näringslivet. Huvudmän för rådet är , , , och . fungerar som ett auktoritativt samarbetsorgan i både principiella och individuella konkurrenspolicyfrågor som har anknytning till Samhallkoncernens affärsverksamhet. prövningsområde är vidare än konkurrenslagens regelverk vilket också ger en större möjlighet för utredning och prövning av eventuella klagomål gällande konkurrensfrågor med koppling till affärsverksamhet. genomför Samhallkoncernen ca 100 000 affärsavslut. har endast prövat två till tre ärenden . har i en skrivelse, , till regeringen hemställt om att bolagsordningen anpassas så att industriella och kommersiella verksamhet på ett tydligare sätt framgår vid beskrivningen av bolagets syfte. menar även att aktierna i fortsättningen bör kunna medge rätt till utdelning. Vidare har bolaget pekat på behovet av att i bolagsordningen uppdatera beskrivningen av föremålet för bolagets verksamhet. Genom att anpassa bolagsordningen i enlighet med ovan uppnås enligt en bättre överensstämmelse mellan bolagsordningen och bolagets verksamhet. Som skäl härför anger att bolaget bedriver sin affärsverksamhet på marknadens villkor och är i detta avseende likt varje annat affärsdrivande företag. Att bolaget kan anpassa sig efter kundbehoven är en förutsättning för att utveckla affärsverksamheten. Att affärsverksamheten utvecklas positivt är i sin tur en viktig förutsättning för att skapa arbetstillfällen för arbetshandikappade. har med anledning av budgetpropositionen för i sitt betänkande AU16, sid. 109, ansett att förslag om ändring av bolagsordning när det gäller vissa grundläggande frågor skall underställas . Dessa frågor rör syftet och föremålet för bolagets verksamhet. Särskilt påpekar utskottet att bör har möjlighet till inflytande över grundläggande syfte. Regeringen anser att det i syfte tydligt bör framgå att bolaget skall producera efterfrågade varor och tjänster och genom detta kunna skapa meningsfulla och utvecklande arbeten för personer med arbetshandikapp. verksamhet har, som beskrivits ovan, förändrats och affärsverksamheten har blivit och bedöms bli av allt mer avgörande betydelse för om framöver skall kunna erbjuda arbete åt personer med arbetshandikapp. Regeringen delar uppfattning om att detta förhållande tydligare bör komma till uttryck i bolagsordningens formulering av syftet med bolagets verksamhet. Regeringen anser att det bör få ankomma på regeringen att, utan hörande, i fortsättningen godkänna vilka branscher som skall verka inom. verksamhet vad gäller produktion av varor och tjänster förändras kontinuerligt och kommer att förändras i och med att måste förändra sin affärsinriktning för att kunna skapa ökad försäljning och därmed också de arbetstillfällen som krävs för att kunna erbjuda arbete åt personer med arbetshandikapp. Det innebär att bolagsordningen, i den del som beskriver de branscher som bolaget skall verka inom, oftare kan komma att behöva ändras. Sammanfattningsvis bör dels bolagsordningen anpassas i det avseende som angivits ovan, dels i fortsättningen godkännande krävas beträffande syfte. Ändringar om exempelvis branschinriktningar i verksamheten bör således kunna genomföras efter godkännande av regeringen. 4.8.11 22:11 Bidrag till Stiftelsen 4.31 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 7 229 2001 Förslag Stiftelsen drivs av , och enligt en överenskommelse . Anslagets ändamål avser ersättning till Stiftelsen för de åtaganden svenska staten har för verksamheten samt kompensation för de kostnadsfördyringar som uppstår för och till följd av att utbildningstjänsterna är mervärdesskattepliktiga i . Utöver statsbidraget finansieras stiftelsen verksamheten genom intäkter från kurs- och uppdragsverksamhet. Till grund för verksamheten ligger stiftelsens stadgar och en överenskommelse mellan länderna. har stiftelsen haft en beläggning om 266 årsplatser inom ramen för de utbildningsplatser som fastställs enligt överenskommelsen mellan , och . Därutöver försåldes ytterligare 47,6 årsplatser. har det pågått förhandlingar mellan de norska, finska och svenska regeringarna i syfte att revidera överenskommelsen mot bakgrund av den utvärdering om stiftelsen som genomfördes . Avsikten är bl.a. att förstärka företagaranknytningen i utbildningarna, att betona stiftelsens nordiska prägel samt att stärka uppföljningen av verksamheten. Den reviderade överenskommelsen väntas bli undertecknad . Regeringen gav AMS i uppdrag att analysera och lämna förslag på hur utnyttjandet av de utbildningsmöjligheter som tillhandahålls av Stiftelsen kan effektiviseras. AMS avrapporterade uppdraget . I rapporten föreslår AMS bl.a. att det ska råda riksintag till utbildningarna, att AMS centralt upphandlar och finansierar utbildningarna och att utbildningsplatserna ställs till alla arbetsförmedlingars disposition, att det garanterade köpet av utbildningsplatser uppgår till 300 årsplatser, att metoder för uppföljning av kursdeltagarna efter utbildning säkerställs. Vidare konstaterar AMS att Stiftelsen lämpar sig väl för att genomföra olika typer av försöksverksamhet inom utbildningsområdet och att nya målgrupper och områden för utbildning vid stiftelsen bör övervägas. Regeringens överväganden Regeringen avser att följa upp och vidta lämpliga åtgärder med anledning av rapporten. 4.8.12 22:12 Bidrag till lönegarantiersättning Tabell 4.32 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 913 000 2001 Förslag 530 000 2002 Beräknat 388 000 2003 Beräknat 416 000 Från anslaget finansieras utbetalning av ersättningar till arbetstagare för lönefordringar vid konkurs i enlighet med lönegarantilagen (1992:497). Från anslaget betalas också ersättningar till länsstyrelserna för deras arbete med utbetalning av lönegarantimedel samt till Kammarkollegiet för administrativa kostnader. Från och med nettobudgeteras anslaget. Återvunna medel ur konkurser beräknas för till . Utgifterna vad gäller lönegarantiersättningar styrs av antalet konkurser, av hur många som omfattas av konkurserna, ersättningstidens längd samt av de bestämmelser som styr rätten till ersättning. Regeringens överväganden Utbetalningen av ersättning under uppgick till . (Antalet berörda konkursföretag var 6 973 och antalet berörda arbetstagare var 35 381). Det innebär en fortsatt minskning med nästan jämfört med då betalades ut. Jämfört med 1997 är minskningen 1999 och jämfört med , . har betalats ut enligt reglerna om lönegarantiersättning. Antalet berörda företag har uppgått till 1 353 och antalet berörda arbetstagare till 10 773. För beräknas utgifterna under anslaget uppgå till . 1999 inbetalades , som utgjorde återvunna medel från konkurser. har betalats in. finansierar anslaget endast utgifter för lönegarantiersättningar samt vissa administrationskostnader. Jämfört med tidigare, då även räntor och amorteringar på skulden från lönegarantifonden betalades av anslaget, behöver kostnaderna för lönegarantiersättningar beräknas med större exakthet. Behovet av säkrare prognoser för utgifterna är väsentligt större när amorteringarna kan fungera som en "buffert", som varierar beroende på vilket utrymme som återstår sedan ersättningarna betalats ut. Regeringen har bedömt att förändringarna av anslagskonstruktionen m.m. medför att det behövs ett tydligare myndighetsansvar för lönegarantin. Den uppsplittring på många olika myndigheter som finns är ett ytterligare skäl att pröva frågan om ett tydligare och mer sammanhållet myndighetsansvar. uppdrog regeringen därför åt Statskontoret att se över administrationen av lönegarantiersättningen m.m. Statskontoret har överlämnat rapporten samlad administration av lönegarantin (1999:20). I rapporten föreslås bland annat att skall vara huvudman och ansvarig för anslaget till lönegarantiersättning samt att utbetalningar av ersättningar skall kunna göras av konkursförvaltarna. Vid ett genomförande av förslagen skulle Kammarkollegiet och länsstyrelserna inte längre ha kvar sin nuvarande hantering av lönegarantifrågor. Rapporten har remissbehandlats och bereds inom . I samband med budgetpropositionen minskades anslaget med . Beloppet lades engångsvis tillbaka i tilläggsbudget i vårpropositionen 1999 på grund av att förväntade regelförändringar ej kommit till stånd. Lagändringar med anledning av förslag skall genomföras men kommer inte få effekt på kostnaderna på lönegarantin under budgetåret, tillförs därför anslaget. För föreslår regeringen för anslaget till bidrag till lönegarantiersättningar. För och 2003 beräknas anslaget uppgå till respektive . Återvunna medel ur konkurser beräknas för till . Tabell 4.33 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 877 000 Minska resursbehov - 497 000 Överföring från anslag 22:2 och 22:3 150 000 Förslag 2001 530 000 4.8.13 22:13 Tabell 4.34 Anslagsberäkning Tusental kronor 1 Av anslagsparandet har 4 783 tkr förts bort från anslaget som en indragning av Ändamålet för anslaget avser utgifterna för avveckling av outhyrda lokaler som (tidigare ) har enligt de kontrakt som övertogs från myndigheten . Enligt kontrakt från mellan staten och , skall staten stå för 2/3 av hyreskostnaderna . Anslaget avser således bidrag till kostnader för övertaliga lokaler. bedriver arbetsmarknadsutbildning med tyngdpunkt på yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning och är ett statligt bolag. bildades och tog över den verksamhet som tidigare hade bedrivits inom myndigheten . 1992/93:152, bet. 1992/93:AU6, rskr. 1992/93:175). Tabell 4.35 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 6 513 Minskat resursbehov - 5 577 Förslag 2001 936 Bilaga 1 Nya anslagsbenämningar Nya anslagsbenämningar Av tabellen nedan framgår benämningen på anslagen . Syftet med tabellen är att underlätta övergången till de nya benämningarna som följer av att politikområden införts. Tabell 1 Anslagsbenämningar 2000 och 2001 Benämning 2000 Benämning 2001 Anslagets namn 14A1 22:1 förvaltningskostnader 13A1 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd 14A2 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader A3 22:4 Särskilda insatser för arbetshandikappade 22:5 Rådet för europeiska socialfonden i A4 22:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden 1999 A5 22:7 Europeiska socialfonden m.m. för perioden 2006 A6 22:8 A7 22:9 Bidrag till administration av grundbelopp till icke anslutna B6 22:10 Bidrag till B11 22:11 Bidrag till Stiftelsen 13A2 22:12 Bidrag till lönegarantiersättning B7 22:13 Senaste lydelse 1982:85. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 13