prop · GP031d25 · 2001-09-20 00:00:00 — För att attrahera och behålla en kritisk nivå av kapital, teknik och kompetens inom ledande svenska kompetensområden, såsom IT och telekommunikationer, elektronik, fordons- och läkemedelsindustri, är det nödvändigt att attrahera utländska företags investeringar till . Mot denna bakgrund är det viktigt att den investeringsfrämjande verksamheten fungerar väl på nationell, regional och lokal nivå. Regeringen lägger stor vikt vid ett offensivt och slagkraftigt Sverigefrämjande och att det genomförs på ett integrerat sätt. har haft en markant ökad fokusering på handels- och investeringsfrämjande verksamheter. Den särskilda betydelse som givits inom utrikesförvaltningen åt främjandet av i utlandet gäller även fortsättningsvis. Det är viktigt att prioritera insatser för högteknologiska områden och nya branscher t.ex. IT, bioteknik, miljöteknik och upplevelseindustrin där och svenska företag har en särskild kompetens och att dra nytta av det intresse som uppstått i utlandet. inom UD (PES) verkar bl.a. för att öka upphandlingen från svenska företag till projekt finansierade av internationella organisationer. På fem svenska utlandsmyndigheter finns särskilda projektexportfrämjare som har i uppdrag att främja svensk export finansierad av internationella institutioner och utvecklingsbanker. Utlandsmyndigheterna fungerar bland annat som kontaktskapare och som initiativtagare och medarrangör/arrangör till konkreta främjandeaktiviteter och har en representativ roll för det officiella i Sverigefrämjande sammanhang. Regeringen har såväl i regeringsdeklarationen som ekonomiska vårproposition framhållit stora tillväxtpotential och intresse av att främja en politisk, ekonomisk och social utveckling i regionen. Tillkomsten av förbindelsen över ger viktiga bidrag till den ekonomiska utvecklingen, inte bara i utan i hela . Det intensiva integrationssamarbetet med i har skapat stora tillväxtmöjligheter. Under det svenska EU-ordförandeskapet har haft särskilda möjligheter att tillsammans med de övriga EU-länderna fortsätta att utveckla EU:s inre marknad liksom EU:s gemensamma externa handelspolitik. På inremarknadsområdet har som EU-ordförande satt konsumenternas intresse och moderniseringen av EU i fokus. Bland de frågor som aktivt verkat för är ett EU- gemensamt modernt patentsystem och avskaffandet av förbudet mot parallellimport. har även verkat för och påverkat moderniseringen av genom beslut om ekonomiska reformer på den inre marknaden och operativa slutsatser om strategin för den inre marknaden. Vidare har regelförenkling lyfts fram av vid de två möten som hållit och ett mål för genomförande av direktiv har kunnat slås fast under det svenska EU- ordförandeskapet. När det gäller kopplingen mellan den externa dimensionen och den inre marknaden har lyft fram de olika aspekterna av att den inre marknaden inte bör ses som en isolerad företeelse utan att idén och tankarna bakom den inre marknaden bör kunna exporteras även till nya områden som t.ex. . Under toppmötet i beslutades sedermera att etablera en högnivågrupp EU- för att utveckla konceptet Common European Economic Space. Hög prioritet gavs således under det svenska EU-ordförandeskapet åt att främja att inlemmas i världsekonomin och de internationella handelssystemen. Av avgörande betydelse för detta är en rysk anpassning till . Den av svenska EU-ordförandeskapet initierade konferensen om anslutning till WTO och integrering i världsekonomin blev en betydande framgång och utgjorde startskottet för den stora offentliga WTO- debatten i . Genom det omfattande arbete, med deltagande från och myndigheter, som försiggår i tekniska kommittéer om standardisering m.m., i s.k. anmälningsprocedurer och i annat arbete på mer teknisk nivå finns många av nycklarna till att motverka handelshinder och skapa konkurrenskraft för svenskt och europeiskt näringsliv. deltar i ett antal internationella handels- och näringspolitiska organisationer för att påverka den internationella utvecklingen samt för informationsinhämtning på för viktiga områden, såsom tull- och råvarufrågor. Inom ramen för EU:s gemensamma handelspolitik arbetar aktivt för att få till stånd en ny multilateral förhandlingsrunda inom WTO vars mål bör vara fortsatta liberaliseringar och förstärkningar av det handelspolitiska regelverket. har under EU-ordförandeskapet verkat för ett aktivt och konstruktivt agerande från EU:s sida för att bereda vägen för ett beslut om igångsättandet av en ny runda vid i i . betonar särskilt vikten av att ta hänsyn till u- ländernas intressen i detta sammanhang. har reserverat ökade resurser för det handelsrelaterade tekniska biståndet. I detta sammanhang är det av särskild vikt att höja kapacitet att delta och tillvarata sina intressen i pågående och kommande WTO-förhandlingar. är också pådrivande vad gäller ökad öppenhet i EU:s handelspolitik gentemot andra länder. Det internationella arbetet i för exportkrediter präglas i hög grad av förberedelser inför förhandlingar om statsstödda exportkrediter inom . Under det svenska EU-ordförandeskapet har stora insatser gjorts 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 för att försöka avsluta förhandlingarna om en överenskommelse avseende statsstödda jordbrukskrediter. har även prioriterat arbetet att uppnå gemensamma riktlinjer för miljöhänsynen vid exportkrediter. EKN har bistått regeringen i arbetet med miljöfrågor inom för att utveckla gemensamma riktlinjer för miljökrav vid exportfinansiering. har även arbetet med WTO-relaterade frågor och öppenhetsfrågor haft hög prioritet. har under ordförandeskap i EU bistått i arbetet inom EU:s gemensamma handelspolitik, pågående WTO-förhandlingar om jordbruks- och tjänstehandel, arbetet med EU:s antidumpningsåtgärder, arbetet med att förbättra den inre marknadens funktion och förhandlingsarbetet i förhållande till länder utanför EU. Myndigheten har vidare fortsatt att fullgöra sin viktiga funktion att bevaka och motverka handelshinder, bl.a. i sin roll som samordningscentral och kontaktpunkt för företag och enskilda som upplever problem på inre marknaden, och vid kollegiets granskning av nya svenska och utländska föreskriftsförslag i anmälningsprocedurerna i EU, EFTA och WTO. Inom programmen Marknadsplats och Informationsteknik har fortsatt att utveckla de två projekten med syftet att främja handeln i , samt Gränslösa affärer, med syftet att öka medvetandegraden hos företagen om betydelsen av ett aktivt deltagande i offentlig upphandling. I rollen som central förvaltningsmyndighet för kontrollformsfrågor har SWEDAC verkat för att mer aktivt utveckla svenska kontrollordningar i öppna system, dvs. system för provning och kontroll av produkter m.m., som är öppna för deltagande av alla provningsorgan som kan styrka sin kompetens. Myndigheten har intensifierat sin internationella uppdragsverksamhet på ackrediteringsområdet genom vilken SWEDAC hjälper länder i med att bygga upp nationella system för bedömning av överensstämmelse. Inom exportfrämjandet har inom ramen för det s.k. statliga uppdraget och särskilda program med statlig finansiering, bl.a. Marknadsplats och Informationsteknik, ge- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 nomfört åtgärder för att främja svensk export, bl.a. genom att förse svenskt näringsliv, framför allt små och medelstora företag, med information och råd om exportmöjligheter och handelsteknik. har särskilda exportsatsningar på IT- och miljöområdet genomförts. har regeringen givit i uppdrag att genomföra en särskild satsning för att främja export inom bioteknik, inkl. hälso- och sjukvård. Programmet Marknadsplats med finansiering ur Östersjömiljard 2, som syftar till att stödja små och medelstora företags marknadssatsningar i , har genomfört sitt tredje verksamhetsår med ett ökat deltagande av små och medelstora företag som erbjuds ett handelsinriktat stöd i alla faser av en marknadssatsning mot . Verksamheten med statsstödda exportkrediter har gynnats av en del exceptionellt stora affärer som finansieringen av JAS 39 till . förväntas en mer normal volym av nya affärer jämfört med . Statens ägarandel i AB har ökat till i samband med en riktad fondemission som har inträtt som ägare för den resterande delen av bolaget. En särskild miljöpolicy har införts för verksamheten med statsstödda exportkreditgarantier. Detta innebär att det vid en garantigivning görs en miljögranskning enligt vissa riktlinjer vid större exportprojekt med risk för negativ miljöpåverkan. Särskilda insatser har gjorts och för att komma tillrätta med problem med riskkoncentrationen i garantiportföljen genom bl.a. återförsäkringar, höjda och minskade engagemang i vissa länder. Särskilda insatser har också gjorts för att främja garantigivningen till små och medelstora företag. spelar genom sin garantigivning en central roll för att skapa förutsättningar för ökad export till olika marknader. EKN har 2000 lämnat exportkreditgarantier på 30 större affärer. EKN har lämnat exportkreditgarantier på 15 större affärer. Med större affärer avses de affärer vars kreditbelopp inklusive kreditränta överstiger . Inom investeringsfrämjandet har den centrala myndigheten på detta område, Invest in (), verkat för att antalet utländska direktinvesteringar i skall fortsätta att har på ett övergripande plan bland annat förstärkt och vidareutvecklat sin projektverksamhet och de uppsökande aktiviteter som syftar till att etablera kontakter med investerare i utlandet. har myndigheten också utökat sin investerarservice och länderverksamhet för att inom ramen för begränsade befintliga resurser kunna möta en ökad efterfrågan. har vidare fördjupat samarbetet med olika aktörer på regional och lokal nivå. har och genomfört ett stort antal främjandeaktiviteter, däribland en fokuserad satsning för att stimulera den svenska IT- industrins internationella förbindelser, attrahera utländska direktinvesteringar till och förstärka bilden av som ledande IT-nation. Insatserna har genomförts i samverkan mellan UD och svenska utlandsmyndigheter, , , STATT () och i nära samarbete med branschorganisationen . Sammanlagt har svenska ambassader och generalkonsulat med samarbetspartners genomfört ett 80-tal aktiviteter med inriktning på IT i ett 40-tal länder. En gemensam webbplats om svensk IT på engelska, , har lanserats. I enlighet med ekonomiska vårproposition inleddes verksamheten inom ramen för den s.k. Östersjömiljarden 2. Verksamheten avser de baltiska länderna, och nordvästra inklusive . Den samordnas med och kompletterar utvecklingssamarbetet med . Särskild tonvikt har lagts vid små och medelstora företags deltagande i näringsliv. Anslagets användning följer rekommendationerna från Östersjöberedningen som tillkallades med uppgift att lämna förslag till prioriteringar, riktlinjer och beredningsordning för detta anslag. Strävan är att delegera beslut om enskilda insatser till statliga myndigheter eller andra statsstödda organ. Till och med har regeringen fattat beslut om insatser motsvarande ca . Be- sluten har innefattat stöd till miljö- och energiprojekt, IT-satsningar, investeringsfrämjande insatser, åtgärder inom ramen för de regionala tillväxtavtalen och till programmet Marknadsplats genom . Multilaterala insatser har främjats genom stöd till Nordiska Investeringsbanken, Nordiska projektexportfonden (Nopef) och . Medel ur anslaget har dessutom avsatts för insatser i Ba- rentsregionen och . I enlighet med Östersjöberedningens rekommendationer har medel avsatts till stöd för projektexport i via () inom UD. Detta skedde genom att PES fick tilläggsuppdrag inom ramen för Aktiv Projektutveckling, insatser som syftar till stödinsatser för projekt i ett tidigt skede i beslutsprocessen samt för Nordliga Dimensionen, som syftar till insatser på områden av strategisk betydelse för regionens utveckling. Sammanlagt har inom ramen för Östersjömiljard 2 utbetalats per . har utfärdat riktlinjer för anslagets användning och för avrapportering. Regeringen har i skrivelse till (1999/2000:7, Ekonomisk utveckling och samarbete i ) redovisat sin strategi för ekonomisk utveckling och samarbete i . Regeringen lämnade en årsredovisning till över läget vad gäller Östersjömiljard 1 och 2 . inrättades det s.k. vid enhet för . Sekretariatets uppgift är att samordna hanteringen av Östersjömiljard 2 samt utfasningen och uppföljningen av Östersjömiljard 1. Inom export- och investeringsfrämjandet är ett flertal såväl statliga och kommunala som privata aktörer verksamma. och eftersträvar ett bredare samarbete med dessa inom sina respektive verksamhetsfält. Inrättandet av de tre nya statliga myndigheterna för företagsutveckling, FoU och omvärldsanalys (Verket för Näringslivsutveckling, resp. , ITPS) har i viss mån påverkat politikområdet och kommer att kräva ett samarbete med berörda myndigheter och organisationer inom export- och investeringsfrämjandet. i utlandet (NSU) är ett forum för informationsutbyte och 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 gemensamt agerande mellan de statliga och halvstatliga organisationerna inom Sverigefrämjandet. NSU tar initiativ till Sverigefrämjande projekt. Målet för politikområdet Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande, var enligt prop. 2000/2001:1 en effektiv inre marknad och en öppen handelspolitik i EU, ett förstärkt multilateralt handelssystem inom WTO, ökad svensk export och ökade utländska direktinvesteringar i . Inre marknaden och handelspolitik På inremarknadsområdet har som EU- ordförande bland annat åstadkommit ett genombrott i förhandlingarna om gemenskapspatent. Politisk samsyn har uppnåtts om det framtida patentsystemets grundläggande struktur och riktlinjer för det framtida arbetet. Patentsystemets utformning är mycket viktigt för industrins konkurrenskraft. har också åstadkommit ett tydligt mål när de gäller genomförandet av direktiv. Till 2002 skall medlemsstaterna ha genomfört av alla direktiv. Detta är ett viktigt led i säkerställandet av den inre marknaden och moderniseringen av , vid sidan av de viktiga beslut som fattats om ekonomiska reformer och strategin för den inre marknaden. När det gäller parallellimporten har starkt markerat att ett borttagande av förbud mot parallellimport från länder utanför EES leder till lägre priser för konsumenterna och att producenter dessutom blir mer konkurrenskraftiga i det långa loppet. I denna fråga finns det dock många skilda åsikter inom EU, inte minst från olika intressegrupper. Miljöområdet har vunnit stora framgångar under ordförandeskapet och inte minst på inremarknadsområdet. Dels har enskilda ärenden beslutats, dels har en strategi antagits för integrering av hållbar utveckling på den inre marknaden. Framstegen på miljöområdet har gjort att den inre marknaden hör till de områden 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 där det finns klara och uppföljningsbara uttalanden om vart EU vill nå när det gäller miljön. Under det svenska EU-ordförandeskapet kunde avtalssituationen gällande certifieringsavtal med kandidatländer (PECA) föras framåt och avtal slöts med och . Ett viktigt avtal om ömsesidigt erkännande kunde också undertecknas mellan och (, Mutual Recognition Agreement). Ett närmande av till inre marknaden är ett resultat av toppmötet under det svenska ordförandeskapet till följd av initiativ på i . Även på området för finansiella tjänster har bidragit till viktiga beslut, bl.a. när det gäller livförsäkringar och bolagsredovisning. har inom ramen för EU:s gemensamma externa handelspolitik aktivt verkat för och bidragit till att EU:s mål är fortsatta liberaliseringar och regelförstärkningar inom WTO och en effektivare inre marknad och en öppnare handelspolitik i förhållande till länder utanför EU. I enlighet med tidigare fattade beslut har förhandlingar inletts i WTO rörande jordbruk och tjänster. pågår diskussioner om huruvida en ny förhandlingsrunda bör startas vid i i . WTO-länderna har tagit lärdom av misslyckandet vid i . Hos många länder finns en insikt om behovet av att förnya den globala handelspolitiken. Även om oenighet fortfarande råder om vad som bör ingå i en ny runda är de flesta WTO- länder överens om att det behövs nya förhandlingar. EU:s förslag om att lansera en bred runda har vunnit viss ökat stöd, men är många länder tveksamma till att föra in nya frågor i WTO. Den kritik som bl.a. vissa u- länder framfört mot WTO:s arbetsformer har tonats ned i takt med de förändringar som gjorts för att alla länder skall ha full insyn i och delta i förberedelsearbetet inför nästa ministermöte. Utvecklingsländernas särskilda problem att implementera tidigare avtal har kommit mer i fokus och diskussioner pågår om möjliga lösningar utanför och i en runda. Vissa framsteg har också gjorts vad gäller WTO:s externa öppenhet även om många WTO-länder är skeptiska till att ge andra än regeringsföreträdare insyn i WTO-arbetet. Utanför WTO har EU:s beslut under det svenska ordförandeskapet om att avskaffa tullar och kvoter för all import (utom import av vapen) Everything But Arms från de minst utvecklade länderna, varit av stor vikt. Detsamma gäller EU:s initiativ Access to medicine för att bl.a. genom en differentierad prissättning underlätta tillgången till mediciner mot smittsamma sjukdomar som HIV/AIDS under samt arbetet för att öka och förbättra det tekniska biståndet för kapacitetshöjande åtgärder i . Det internationella arbetet i för exportkrediter och inom är generellt mycket viktigt för att undvika handelssnedvridning mellan exporterande länder. Det svenska ordförandeskapet har drivit frågor om jordbrukskrediter och miljöhänsyn vid garantigivning. Inom EU har man lyckats enas om att införa striktare regler för fastställande av räntesatsen vid erbjudande av statsstödda exportkrediter. Inom EU har man även arbetat med möjligheten att införa en rörlig statsstödd räntesats. har bidragit till att svenska intressen tas tillvara i det handelspolitiska arbetet, bl.a. genom sin utredningsverksamhet och arbetet med att granska den handelshindrande effekten av nya regler och bistå företag och enskilda när det gäller handelshinder och problem på inre marknaden. Genom ett aktivt deltagande i arbetet inom olika internationella fora har kollegiet också medverkat till mer effektiva internationella handelsprocedurer. I samarbete med samarbetspartners i andra länder har SWEDAC varit pådrivande för att stärka och utveckla samordningen av marknadskontrollen såväl nationellt som på EU-nivå samt bidragit till en mer överblickbar och enhetlig internationell lagstiftning avseende kontrollordningar. Några fleråriga projekt inom den s.k. twinningverksamheten avseende östeuropeiska vänländer har avslutats med tillfredsställande resultat. Dessa projekt är en del av insatserna för att hjälpa kandidatländerna att snabbt få till stånd den lagstiftning och infrastruktur avseende bl.a. ackrediterings- och standardiseringsprogram samt den marknadskontroll som kommer att krävas av dem innan de kan bli medlemmar i . Verksamhetsvolymen på ackrediteringsområdet, bl.a. inom sjukvårdssektorn, har fortsatt att utvecklas. SWEDAC:s arbete har påverkats av implementeringen av nya EU-direktiv, t.ex. direktivet om elektroniska signaturer. 2000 var ett framgångsrikt år för svensk export liksom för exportfrämjandet. ökade den svenska varuexporten och varuimporten i värde. Exporten gick främst till EU-länderna (). Exportandelarna ökade till och (andel av den totala exporten 11 resp. ). Tjänsteexporten ökade och tjänsteimporten . har hjälpt ett ökat antal företag i olika skeden av exportprocessen. Inom verksamhetsområdet exportinformation, som i huvudsak finansieras med statliga medel, besvarades mer än 90 000 affärsförfrågningar, varav cirka 60 000 vid utlandskontoren. Undersökningar visar att många av dessa förfrågningar leder till nya exportaffärer. Satsningen på exportinformation via Internet har fortsatt. Informationen har utökats och blivit mer lättillgänglig. Den avgiftsfria rådgivningen har blivit alltmer kvalificerad. Antalet små och medelstora företag som exponerades på den utländska marknaden ökade 2000. Det kan bl.a. exemplifieras genom ett ökat deltagande i småföretagarprogram och särskilda riktade projekt, bl.a. inom IT och telekom. har genomfört småföretagsprogram och projekt med 1 200 företag, i många fall med finansiering med statliga medel, såsom programmen Marknadsplats ropa, Informationsteknik och Marknadsplats . Dessutom har programmet Svensk Miljöteknikexport med statlig finansiering lanserats och där ett nätverk med 650 företag har aktiverats. Inom konsultverksamhet, som är företagsfinansierad, har uppdrag för cirka 1 400 företag utförts på . har antalet konsultuppdrag minskat betydligt som en direkt följd av den avmattade konjunkturen. Med stöd från Östersjömiljard 2 har ett flertal aktiviteter som syftar till att utveckla industriellt samarbete på områden av strategisk betydelse för utveckling, förberetts och genomförts inom ramen den Nordliga dimensionen, ett EU-initiativ som syftar till att fördjupa samarbetet mellan länderna i inom flera samhällssektorer, inklusive den industriella sektorn. Ett konkret resultat av arbetet med den Nordliga dimensionen var till- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 komsten av Northern Dimension Environmental Partnership (NDEP), vilket är ett partnerskap på miljöområdet mellan de fyra internationella finansieringsinstitutionerna , , , NIB och Europeiska kommissionen. Verksamheten med statsstödda exportkrediter har utgjort ett viktigt bidrag för att stärka svensk industris internationella konkurrenskraft. Ägarförändringen har lett till en långsiktig lösning av ägarfrågan. Regeringen undersöker på vilket sätt systemet med statsstödda exportkrediter kan utformas för att göras mer konkurrenskraftigt. Verksamheten med statsstödda exportkreditgarantier spelar en central roll för att skapa förutsättningar för ökad svensk export. garantigivning är viktig för att möjliggöra svensk projektexport och har medverkat till att svenska företag kan erbjuda likvärdiga villkor i den internationella konkurrensen om exportkontrakten. har man reserverat betydande medel för att kompensera sig för den ökade riskkoncentrationen i verksamheten med exportkreditgarantier. Detta eftersom stora enstaka affärer med vissa länder har ökat riskkoncentrationen i portföljen på ett sätt som nödvändiggör särskilda avsättningar. Det har medfört ett redovisat underskott på . Särskilda insatser har gjorts för att komma till rätta med problem med riskkoncentrationen i garantigivningen, genom bland annat återförsäkringar, höjda och minskade engagemang i vissa länder. Detta har bidragit till att EKN har kunnat redovisa ett överskott om trots att man avsatt ytterligare 866 miljoner för reserveringar. EKN har stora engagemang i enstaka länder och branscher. I synnerhet är engagemanget stort i länder som , och . Detta har föranlett stora riskavsättningar. Dessutom har man relativt stora engagemang i länder som och . Det klart dominerande området är telesektorn. Inom investeringsområdet är den internationella utvecklingen mycket dynamisk, och är i hög grad delaktig i denna utveckling. Det globala flödet av direktinvesteringar i världen uppgick till , vilket motsvarar en ökning . Prognosen är att det globala flödet av direktinvesteringar skall öka till . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Direktinvesteringarna kan generellt uppvisa stora variationer från till ett annat beroende på mycket stora förvärv och fusioner som påverkar statistiken . I uppgick inflödet av utländska direktinvesteringar till ca , jämfört med ca 502 miljarder . I förhållande till 1995 då myndigheten in () inrättades har inflödet av utländska direktinvesteringar fördubblats. Utflödena av direktinvesteringar från uppgick till jämfört med 1999. 1995 var utflödet av direktinvesteringar . I en global jämförelse var den sjätte största mottagaren av direktinvesteringar . medverkade i 164 etableringar i jämfört med 1999 och 1998. Etableringarna härrör 1995- 2000 i första hand från , , och inom ISA:s s.k. fokusområden/sektorer informationsteknologi och telekommunikation, Call Center, och Health Care.