prop · GP031d24 · 2001-09-20 00:00:00 — De flesta övriga produktionskvoter visar ett ökat utnyttjande sedan EU-inträdet vilket tyder på förbättrad lönsamhet. Produktionen av nötkött är som övriga jordbruksprodukter i hög grad beroende av de olika stöd som kommer produktionsgrenen till del. Produktionen av griskött var ansträngd till följd av låga priser. I minskade produktionen med och med . Vissa länder inom EU, bl.a. , och ökade sin pro- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Den svenska animaliesektorns förmåga att konkurrera med andra produkter torde i hög grad bero på i vilken utsträckning jordbruket och livsmedelsindustrin lyckats hävda mervärden hos den svenska produktionen och därmed även kunna ta ut högre priser än konkurrenterna. På köttområdet har ett underskott i den totala handeln. För nötkött minskade underskottet något i jämförelse med . För grisköttets del ökade i stället det värdemässiga handelsunderskottet . Den negativa utvecklingen för grisköttsproduktionen reser frågetecken kring sektorns konkurrenskraft. Med den här utvecklingen sätts livsmedelsindustrins förmåga att marknadsföra och sälja svenskproducerade jordbruksvaror och livsmedel på export i fokus liksom deras förmåga att kunna konkurrera med import. Stigande mark- och arrendepriser och ökande investeringar i maskiner och byggnader tyder på att många jordbrukare utifrån lönsamhetsförhållanden och framtida förväntningar ser positivt . Den ökande kapitaliseringen inom jordbruket kan skapa kostnadsnivåer som försvagar konkurrenskraften och försvårar nyrekryteringen av unga jordbrukare. Den särskilde utredaren överlämnade sin rapport jordbruksadministration koncentration och samverkan (Fi 2001/2357). I rapporten har utredaren presenterat två alternativ till en effektivare hantering av jordbruksadministrationen. I det första alternativet lämnas i enlighet med direktiven till utredaren ett förslag om en koncentration av administrationen av jordbrukarstöden till nio länsstyrelser. Det andra alternativet handlar om en formaliserad samordning av administrationen. Regeringen har under utgiftsområde 18, politikområdet Regional samhällsorganisation, redovisat sina ställningstaganden till utredarens förslag i dessa delar. Utredaren redovisar också en av och länsstyrelserna gemensamt framtagen förteckning över de utvecklingsprojekt inom IT- området som tillsammans skulle utgöra ett förbättrat handläggnings- och kontrollsystem inom stödadministrationen. Flera åtgärder bör enligt myndigheterna vidtas varvid relativt stora investeringar krävs. Sammanlagt har dessa kostnader beräknats till . Besparingarna beräknas till när åtgärderna får full effekt. Besparingarna är hänförliga i första hand till länsstyrelserna, men också till . För att kunna genomföra åtgärderna bör få disponera en låneram på . Även i övrigt pågår olika samverkansprojekt som syftar till rationaliseringar, ökad kostnadseffektivitet och en enhetligare regeltillämpning. Det är enligt regeringens uppfattning viktigt att myndigheterna ger detta arbete fortsatt hög prioritet. Utredaren föreslår också att en koncentration av hanteringen av djurbidragen till prövas i samband med att förändringar genomförs i stödhanteringen. Regeringen anser att arbetet bör bedrivas så att en koncentration av djurbidragshanteringen till kan genomföras under förutsättning att de besparingar som myndigheterna pekat på kan uppnås. Besparingarna som dessa åtgärder medför uppstår inte och myndigheterna kommer att få ökade kostnader på grund av räntor och amorteringar för investeringarna som behöver genomföras. En gradvis avtrappning av nu tillförda resurser bör därför ske. Regeringen har under utgiftsområde 18 redovisat sitt ställningstagande i fråga om en formaliserad samordning av administrationen genom att ett antal samordningsregioner skapas inom vilka en länsstyrelse har ett samordningsansvar. Regeringen avser att besluta om inrättandet av ett råd knutet till , där dessa länsstyrelser skall ingå. Rådet skall bl.a. behandla frågan om samordning av verksamhet i enlighet med vad som anförts. Det svenska yrkesfisket står mot bakgrund av vikande bestånd inför stora problem. Regeringen har därför vidtagit ett flertal kraftfulla åtgärder såväl på nationell som på EU-nivå för att uppnå ett långsiktigt hållbart fiske. Det är angeläget att den nya inriktningen på fiskepolitiken gynnar skonsamma selektiva fiskemetoder och att stöd till yrkesfiskare utformas så att de främjar denna utveckling. Beståndssituationen för flera av de för viktigaste arterna är utanför biologiskt säkra gränser. Vidtagna åtgärder såsom långsiktiga förvaltningsplaner, tekniska regleringar och kvotminskningar för att bestånden skall återhämta sig kommer att begränsa fisket under den närmaste framtiden. Dessa åtgärder är dock endast en del av vad som krävs för att uppnå en ekologiskt hållbar utveckling. Orsaken till fiskbeståndens status kan i stor utsträckning relateras till för stora uttag av fisk och till miljösituationen. Minimeringen av föroreningskällor såsom miljögifter och orsaker till övergödning är avgörande. Den pågående processen, inom såväl som EU, med integrering av miljö- och fiskefrågor kommer att få stor betydelse. Kraven på forskningen ökar mot bakgrund av ett ökat behov av kunskap om tvärsektoriella samband. Dessa samband avser såväl biologiska som ekonomiska och sociala faktorer. Regeringen föreslår därför att tillförs ytterligare medel för att kunna genomföra det av gemenskapen beslutade programmet för insamling av uppgifter av betydelse för fiskeripolitiken. För att anpassa fiskeflottan till tillgängliga resurser är det troligt att den minskning som skett av fiskeflottans totala kapacitet kommer att fortsätta. Det är därför viktigt att systemet med fartygstillstånd och yrkesfiskelicens vidmakthålls som det är angeläget att statligt stöd till skrotning fortsatt utgår. För yrkesfiskets lönsamhet är naturligtvis inte bara den biologiska utvecklingen av betydelse. Utvecklingen på marknaden har för vissa arter varit föremål för större fluktuationer än de biologiska förändringarna . Avsättningen för exempelvis torsk har trots minskande kvoter kompenserats av stigande priser. Nyrekryteringen till fiskarkåren är ett problem. som antalet yrkesfiskare minskar har medelåldern successivt ökat. En förbättrad beståndssituation och ökad lönsamhet samt förbättrade utbildningsmöjligheter och en ökad säkerhet av arbetsmiljön ombord kan göra yrket mer attraktivt och därmed främja en utveckling av näringen samt skapa fortsatta sysselsättningsmöjligheter i kustsamhällen. Svenskt vattenbruk har ett högt tekniskt kunnande, miljömedvetenhet och lyhördhet för marknadsmässiga krav och förväntningar. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 finns också exempel på negativ miljöpåverkan av vattenbruk. bereds en arbetsgruppsrapport om det svenska vattenbrukets framtid. Fiskberedning är den värdemässigt viktigaste inom fiskerinäringen. Industrin har hög teknisk standard samt god soliditet och likviditet. Det inhemska konsumtionsmönstret är stabilt och förutsättningarna för en ökad marknad för hel- och halvfabrikat synes goda. En sådan utveckling kan bidra till att förädlingsvärdet ökar. Fiskberedningsindustrin är i hög grad beroende av tillgång på importerade råvaror som den är starkt exportorienterad. Sedan inträde i EU har exportvärdet av beredda produkter mer än fördubblats. Industrin påverkas dock av minskad tillgång på inhemsk råvara. Risk för överkapacitet inom sektorn kan uppkomma vid råvarubrist. Fiskerikontrollen har sedan inträde i EU successivt förbättrats. Det är väsentligt att kontrollen håller hög nivå och kan utvecklas i takt med gemenskapens ökade krav. Arbetet med att ta fram system och rutiner för att uppfylla gemenskapens bestämmelser, ytterligare effektivisera fiskerikontrollens samtliga delar samt för att uppnå mer kostnadseffektiva lösningar bör därför ges hög prioritet. Kontrollen av landningar av osorterad pelagisk fisk skall fortsatt prioriteras. genomförde en omfattande omorganisation, som man räknar med kommer att medföra att verksamheten blir effektivare och tydligare. Dessvärre har inte helt kunnat genomföra all planerad verksamhet. Detta gäller exempelvis stödet till kommunerna som inte givits i tillräckligt hög omfattning. trovärdighet är mycket hög och media citerar gärna material och uttalanden från . Åtskilliga konsumenter vänder sig också direkt till för att få korrekt och neutral information. Regeringen anser därför att i hög grad bidrar till att uppfylla målet för politikområdet. inledande undersökningar av GMO i livsmedel antyder att det finns brister i märkningen av produkter som innehåller 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Därför finns det behov av att utöka kontrollen av GMO-livsmedel. har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen för avseende , , , Statens utsädeskontroll och . har en invändning avseende rörande en felaktig redovisning mot anslagsredovisningens inkomsttitel. I övrigt anser RRV att årsredovisningen i allt väsentligt är rättvisande. har redovisat de åtgärder som vidtagits med anledning av invändningen. 1Inklusive en minskning med 3 400 tkr på tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition samt förslag till tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 287 104 tkr prisnivå. 3Motsvarar 295 604 tkr prisnivå. mål inom politikområdet livsmedelspolitik är att verka för en konkurrenskraftig, miljö- och djurskyddsanpassad livsmedelsproduktion till nytta för konsumenterna. skall medverka till en korrekt tillämpning av så att finansiella sanktioner undviks. Av detta följer bl.a. att har ansvaret som utbetalningsställe och är fondkoordinator för EU-stöden. Från och med är djurregistren för nöt och gris ett eget resultatområde. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 5.3 Offentligrättslig verksamhet 1 1 Den offentligrättsliga verksamheten gäller områdena växtinspektion, kvalitetsinspektion av frukt och grönsaker, foderkontroll, införsel av djur, köttklassificering, hund- och ägarregister m.m. Fr.o.m. har ett nytt resultatområde, , införts. offentlighetsrättsliga avgifter redovisas under anslaget 42:2 Bidrag till distriktsveterinärorganisationen. Tabell 5.4 Uppdragsverksamhet 1 (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) 1 Uppdragsverksamheten utgörs av vattenhushållning och distriktsveterinärverksamhet. redovisas under anslaget 42:2 Bidrag till distriktsveterinärorganisationen. Avgiftsinkomsterna härrör från växtinspektion, kvalitetskontroll av frukt och grönt, vattenhushållning, hund och ägarregister, foderkontroll, införsel av djur och köttklassificering. skall den avgiftsfinansierade verksamheten bedrivas i oförändrad omfattning. Totalt för perioden beräknas intäkterna och kostnaderna till 80,7 respektive . Eftersom utbetalningar i EU-stöd ersätts i efterskott från EU-budgeten uppstår ett kreditbehov för . Regeringen bedömer detta kreditbehov till för . För att bl.a. kunna vidta åtgärder inom IT- området som kommer att leda till ett förbättrat handläggnings- och kontrollsystem inom stödadministrationen bör få disponera en låneram på . Under anslaget har tidigare anvisats särskilda medel för BSE-kontroller m.m. Dessa medel, som uppgår till , bör anvisas under anslaget 42:5. Verket skall vidare till följd av myndighetens ansvar få miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap i enlighet med miljömålspropositionens (prop. 2000/01:130) förslag tillföras . Därutöver skall för verkets arbete med utveckling av program för växtgenetiska resurser ytterligare tillföras . För kostnader för kontroll av livsmedel som kan erhålla exportbidrag har beräknats sammanlagt . Regeringen kommer senare att pröva frågan om införande av avgifter vid ansökan om exportbidrag. Regeringen redovisar under anslaget 44:3 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket förslag till åtgärder för den ekologiska produktionen. För att främja utvecklingen av ekologiskt lantbruk anslås som fördelas på till marknadsanalyser och statistik, till marknadsfrämjande åtgärder, för ökad användning av ekologiska livsmedel inom storhushåll och offentlig sektor och till ekologiska lantbruksorganisationer. Regeringen bedömer anslagsbehovet till för . Anslagsbehoven beräknas till 294 146 000 respektive . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Tabell 5.5 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Överföring andra anslag m.m.2 Förslag/beräknat anslag 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och i samband med budgetpropositionen . 2Inklusive slutjustering med anledning av de statliga avtalsförsäkringarna. En närmare beskrivning finns i tilläggsbudgeten i samband med budgetpropositionen, avsnitt 9.2. 1Inklusive en minskning med 321 tkr på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 793 tkr prisnivå. Statens utsädeskontroll () är ett centralt organ för certifiering av utsäde. Verksamheten finansieras till största delen med avgifter, av den totala omsättningen. Den avgiftsfinansierade verksamheten skall drivas med full kostnadstäckning. uppvisade ett underskott på . Ett tidigare ackumulerat överskott i verksamheten har fått balansera underskottet. höjde sina taxor och ekonomisk balans i verksamheten förväntas uppnås . Den totala certifierade kvantiteten av fröburet utsäde har varit relativt . Andelen certifierat utsäde i landet kvarstår på en hög nivå. hanterar av den totala certifieringen i landet. Andelen kasserade partier har generellt minskat, bl.a. som en följd av skärpta krav från för att ge fortsatta utlämningstillstånd. Certifieringen av potatis minskade relativt kraftigt /2000 jämfört med de två föregående säsongerna. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Skälet till minskningen är sannolikt en ökad användning av eget utsäde och ökad import av certifierat utsäde från andra EU-länder. Regeringen beslöt att ge i uppdrag att införa ett miljöledningssystem. har inventeringar utförts inom huvuddelen av . har i sin inventering särskilt valt ut några områden möjliga att utveckla i mer miljövänlig riktning såsom kemikalieanvändningen i analysarbetet och hanteringen av betningsmedel i certifieringsprocessen. Den internationella verksamheten som bedriver finansieras av anslagsmedel. är behörig myndighet i frågor som rör ISTA () och i utsädesfrågor som rör samt deltar vidare i EU-arbetet i samarbetsprojekt, expertgrupper m.m. har inte kunnat genomföra ett kontroll- och avgiftssystem i enlighet med rådets direktiv /56/EG om saluföring av prydnadsväxter och 92/34/EEG om saluföring av fruktplantförökningsmaterial och fruktplantor avsedda för fruktproduktion. En nödvändig ändring i utsädeslagen genomfördes och bedöms kontrollen kunna genomföras. är vidare ackrediterad medlem i ISTA och behörig nationell provningsmyndighet i förhållande till Gemenskapens växtsortmyndighet (CPVO). Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 5.7 Offentligrättslig verksamhet Enligt regeringens bedömning finns det inte någon anledning att ändra inriktning på verksamheten. Det finns däremot skäl att höja SUK:s kompetens i molekylärbiologiska tekniker. Det finns anledning att förvänta att dessa tekniker, som har fått allt större betydelse som analytiska verktyg, även kommer att få standardiserade tillämpningar inom SUK:s verksamhetsområde. Detta gäller framför allt inom sortidentifiering, GMO-inblandningar och utsädesbundna patogener. Anslaget har inte använts fullt ut. De anslagsmedel som t.o.m. utgången av skulle finansierat kontrollen av prydnadsväxter m.m. har, eftersom verksamheten av olika skäl inte genomförts, genererat anslagssparande under en rad år. Verksamheten avgiftsbelades och anslagsramen bör därför justeras ned till för . Tabell 5.9 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1Inklusive en minskning med 321 tkr i samband med budgetpropositionen . 2Inklusive slutjustering med anledning av de statliga avtalsförsäkringarna. En närmare beskrivning finns i tilläggsbudgeten i samband med budgetpropositionen, avsnitt 9.2. 1Varav 519 tkr på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 1 955 tkr prisnivå. handlägger ärenden om växtförädlarrätt enligt växtförädlarrättslagen (1997:306) och är behörig myndighet i frågor som rör Internationella unionen för skydd av växtförädlingsprodukter (UPOV) och CPVO. fullgör vidare de uppgifter som får utföras av ett nationellt organ enligt rådets förordning (EG) nr 2100/94 om gemenskapens växtförädlarrätt. Nämnden handlägger också ärenden enligt utsädesförordningen (2000:1330) om intagning av växtsorter i sortlistan. Nämndens verksamhet är i princip avgiftsfinansierad. Kostnaderna för Statens växtsortnämnds internationella verksamhet belastar också anslaget. Avgifterna i verksamheten förs till statsbudgetens inkomstsida som medel för verksamheten anvisas under detta anslag. Av nämndens uppdragsgivare är andra än staten. verksamhet för visar ett negativt resultat, . /96 har nämnden med olika belopp tagit i anspråk ett anslagssparande på sammanlagt för att balansera sina kostnader. Nämnden har ett ackumulerat anslagssparande på , vilket nämnden på grund av de ökade kostnaderna får behålla. Utöver detta är det nödvändigt att för öka anslaget i tilläggsbudgeten. För att få budgetbalans avser nämnden att anpassa sina avgifter samt att se över sina kostnader. Enligt regeringens bedömning finns inte någon anledning att ändra inriktning på nämndens verksamhet. På grund av de ökade kostnaderna för nämndens verksamhet är det nödvändigt att höja ramanslaget. Regeringen bedömer anslagsbehovet till för och beräknas vara oförändrat i fasta priser . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Tabell 5.11 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Inklusive slutjustering med anledning av de statliga avtalsförsäkringarna. En närmare beskrivning finns i tilläggsbudgeten i samband med budgetpropositionen, avsnitt 9.2. 5.8.443:4 Bekämpande av växtsjukdomar Anslaget belastas med kostnader för åtgärder mot växtskadegörare enligt växtskyddslagen (1972:318) samt för vissa förluster till följd av sådana åtgärder. Kostnader för beredskapsåtgärder, akuta skyddsåtgärder m.m. mot karantänskadegörare finansieras också med detta anslag, liksom undersökningar av växtprover som av växtinspektion överlämnas för laboratoriemässig diagnostisering. Vidare belastar delar av kostnaderna för växtinspektionens internationella engagemang anslaget. Slutligen har efter medlemskapet i EU även tillkommit kostnader för verifiering av de svenska skyddade zonerna. Regeringen bedömer anslagsbehovet till för . Anslagsbehoven beräknas vara oförändrade. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Tabell 5.13 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Överföring andra anslag m.m. Förslag/beräknat anslag 5.8.543:5 Arealersättning och djurbidrag m.m. Från anslaget utbetalas direktbidrag i form av arealersättning, djurbidrag m.m. Anslaget är obligatoriskt för alla medlemsländer inom EU och finansieras helt ifrån EG-budgeten. Arealersättning lämnas för odling av spannmål, oljeväxter, baljväxter, oljelin, gräsensilage och areal uttagen ur produktion. Vidare finns arealbaserade ersättningssystem för bl.a. spånadslin, vicker m.m. Ett villkor för ersättning är att tas ur livsmedels- eller foderproduktion. , 2000 och 2001 gällde att skulle tas ur produktion. Det totala bidraget är begränsat till en maximiareal, kallad basareal. För svenskt vidkommande uppgår basarealen till . Tabell 5.15 Stödbelopp per hektar för grödor 1 2 3292kr/ha 1Stödbeloppen är beräknade med en genomsnittsavkastning på /ha och en eurokurs på och avser ansökt areal respektive stödbelopp . 2Areal som beräknas erhålla stöd. Djurbidrag lämnas för am- och dikor, handjur av nöt, tackor och getter samt för slaktbidrag av storboskap och kalvar. Bidraget baseras på de för tilldelade bidragsrätterna enligt följande fördelning: Tabell 5.16 Stödbelopp för djurbidrag 1 Utöver bidragen per djur betalas extensifieringsbidrag ut till producenter av handjur och am- och dikor om djurtätheten var högst 1,4 djurenheter per hektar. har dessutom tilldelats en summa pengar, ett s.k. nationellt kuvert, som skall fördelas efter medlemsstatens eget val. Det har beslutats att detta belopp, som uppgår till och som avser , skall lämnas som ett tilläggsbelopp till slaktbidraget. Det agromonetära systemet innehåller regler om kompensation då valutakursförändringar leder till lägre stödbelopp i nationell valuta. Detta inträffade för arealersättningar både , 1999 och 2000, för djurbidrag och för märkbar revalvering . Detta innebär att agromonetära kompensationsstöd, som finansieras av EU- budgeten, kan beviljas . Kompensationsstödet är uppdelat i tre delbetalningar där den andra och tredje delbetalningen kan reduceras eller utebli helt beroende på hur valutakursförhållandet mellan kronan och euron utvecklas. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Tabell 5.17 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Utestående åtaganden vid årets början * Utgiftsutfall till följd av ingångna åtaganden. Med hänsyn till beräknade ekonomiska åtaganden föreslås bemyndiga regeringen att avseende ramanslaget 43:5 Arealersättning och djurbidrag m.m. godkänna stöd som innebär utgifter på högst . Regeringen bedömer anslagsbehovet till . beräknas behovet vara oförändrat. Tabell 5.18 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 5.8.643:6 Intervention och exportbidrag för jordbruksprodukter Under anslaget finansieras kostnader för intervention, stöd i form av produktions-, konsumtions- och marknadsföringsbidrag, exportbidrag samt stöd till biodling i enlighet med . Anslaget är obligatoriskt och finansieras av EU-budgeten, förutom vissa s.k. tekniska kostnader till följd av offentlig lagring, vilka är högre än den schablonersättning som ersätts av EU. Dessa merkostnader regleras under anslaget 43:7 Räntekostnader för förskotterade arealersättningar m.m. Exportbidrag lämnas för att täcka skillnaden mellan gemenskapspris och världsmarknadspris och därmed möjliggöra export till tredje land. Av anslagssparandet har dragits in . Det av EU till hälften medfinansierade stödet till biodlingen, totalt omfattande , beviljas i taget och löper i enlighet med EU:s verksamhetsår till . Den svenska medfinansieringen anvisas under anslag 42:3 Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder. För att beslut för skall kunna fattas om stöd till biodlingen under EU:s verksamhetsår fordras bemyndigande om ekonomiska åtaganden. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Tabell 5.20 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Utestående åtaganden vid årets början Erhållet/föreslaget bemyndigande * Utgiftsutfall till följd av ingångna åtaganden. Det totala medelsbehovet för anslaget är beroende av flera svårkontrollerbara och oförutsägbara faktorer. Variationer i skördeutfall, differensen mellan hemmamarknads- och världsmarknadspris och kronans förhållande till euron är faktorer som påverkar hur mycket som måste betalas ut som exportbidrag och i form av olika interventionsåtgärder i . Anslaget bör även täcka utgifter motsvarande EG:s medfinansiering av åtgärder inom livsmedelssektorn för de fall sådan medfinansiering inte täcks från andra anslag. föreslås bemyndiga regeringen att under anslaget 43:6 Intervention och exportbidrag för jordbruksprodukter godkänna stöd som innebär utgifter på högst . Regeringen bedömer anslagsbehovet till 1 för . Anslagsbehovet beräknas vara oförändrade. Tabell 5.21 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 5.8.743:7 Räntekostnader för förskotterade arealersättningar m.m. 1 Inklusive en minskning med 2 100 tkr på tilläggsbudget i samband ekonomiska vårproposition. Under anslaget redovisas de räntekostnader som uppstår för staten till följd av att ersättningen från erhålls i efterskott. Anslaget får även belastas med eventuella finansiella korrigeringar och straffavgifter som kan komma att ålägga samt revisionskostnader förknippade med granskning av utnyttjande av .