prop · GO033 · 2001-01-01 00:00:00 — Det nya har som en av sina främsta uppgifter att på olika sätt främja kvaliteten i och förnyelsen av den svenska forskningen. Av de nya resurserna för åren 2001 2003 bör en del av fördelningen på inom ramen för budget avse en satsning på ett grundforskningsprogram för individuella bidrag till framstående unga forskare inom samtliga vetenskapsområden. 6.2.2 Kraftsamling kring strategiska områden I flera av de forskningsstrategier som har utarbetats av forskningsmyndigheterna framhålls behovet av kraftsamling kring prioriterade forskningsområden. Den forskningsfinansiering som har utmärkt det svenska forskningssystemet har ofta inneburit en oförmåga att koncentrera sig kring större insatser inom särskilda forskningsområden. De forskningsprojekt som finansierats av forskningsråden har ofta varit underfinansierade och för att ett projekt skall kunna genomföras i enlighet med forskarens eller forskargruppens avsikter har forskarna ofta behövt söka finansiering från olika källor. Forskningsråden har stött de svenska forskarna främst genom bidrag till enskilda forskningsprojekt. Mindre sällan har forskningsråden initierat särskilda större program inom utvalda forskningsområden. Den organisation för forskningsfinansiering som beslutat om, och de däri ingående ämnesråden för humaniora-samhällsvetenskap, medicin respektive natur- och teknikvetenskap, för arbetsliv och socialvetenskap och för miljö, areella näringar och samhällsbyggande samt Verket för innovationssystem, bör kunna underlätta koncentrerade strategiska insatser på viktiga områden. Råden och Verket för innovationssystem kommer att disponera avsevärda resurser för att identifiera och initiera nya forskningsinriktningar. skall med en central budget utöver ämnesrådens även kunna ge riktlinjer för ämnesrådens insatser angående samverkan kring särskilda forskningsområden. Samverkan med forskningsstiftelser och andra forskningsfinansierande myndigheter bör när det bedöms lämpligt även initieras av . för arbetsliv och socialvetenskap respektive för miljö, areella näringar och samhällsbyggande kan genom sammanslagningen av verksamheter som har ett intimt samband bidra till mer samlade insatser inom den svenska riktade forskningen. Dess forskningsstöd som främst motiveras utifrån samhällets behov av forskning har många frågeställningar som är gemensamma med och ämnesråden. Regeringen förväntar sig en kontinuerlig dialog och ett nära samarbete kring angelägna forskningsområden. Råden blir en nationell samlande kraft i arbetet med att skapa ett effektivt svenskt forskningssystem där mycket framstående forskning bedrivs inom utvalda områden, där en samverkan mellan olika forskningsfinansiärer sker på ett kontinuerligt och naturligt sätt och där universitet och högskolor samverkar kring angelägna uppgifter utifrån en profilering av insatserna vid varje lärosäte. Därmed kan en mer effektiv arbetsfördelning åstadkommas. I arbetet att utnyttja forskningskompetens och forskningsresultat inom industrin kommer Verket för innovationssystem att ha en central roll i att bidra till att forskningskompetens och forskningsresultat möter de behov som finns inom svenskt näringsliv. Myndigheten skall identifiera, initiera och genomföra insatser inom områden som är centrala för industrins konkurrenskraft. Den skall vidare ta fram underlag för innovationspolitiken och på olika sätt främja innovationer i samhället, såväl inom näringslivet som inom den offentliga sektorn. Ett nära samarbete med avnämarna är därför särskilt angeläget för att forskningen och forskningsresultaten skall kunna utnyttjas till gagn för hela behov. Sammantaget bör således de nya myndigheterna kunna bidra till att vissa för särskilt viktiga forskningsområden får ett betydligt större utrymme inom ramen för de samlade svenska insatserna för forskning och utvecklingsarbete. Organisationen och ett fungerande samarbete mellan dessa myndigheter i relevanta fall även i nära samverkan med andra forskningsfinansiärer och utförare borde kunna leda till att sambanden mellan grundforskning, tillämpad forskning och utvecklingsarbete främjas. Berörda aktörer bör i detta sammanhang särskilt beakta hur kvalitet, relevans och förnyelse i forskningen samt samverkan och profilering mellan lärosätena bäst kan åstadkommas. I många forskningsstrategier som utarbetats av lärosäten och forskningsfinansiärer och även i många andra länder, framförs behovet av åtgärder för att skapa centra för särskilt framstående forskning, s.k. centers of excellence. Det är också ett koncept som diskuteras inom ramen för EU:s forskningssamarbete och som kan få betydelse för möjligheterna att stärka den europeiska forskningen. Det är angeläget att kan hävda sig i sådana sammanhang. Centers of excellence är forskningsmiljöer som är så attraktiva att de kan locka till sig de allra bästa forskarna såväl nationellt som internationellt och som definitionsmässigt är världsledande inom sina respektive områden. Det räcker således inte med att skapa s.k. virtuella centra utan det krävs miljöer där forskare, ofta från olika discipliner och specialiteter, arbetar tillsammans med att lösa forskningsproblem. Dessa kan vara av rent vetenskaplig natur eller härröra från samhällsproblem och/eller behov som definierats av näringslivet. Samarbete med utländska miljöer främjar också utvecklingen vid ett sådant centrum. Ett centrum kan även utgöra en nod i ett nationellt samarbete. Centers of excellence är ett sätt att stödja uppkomsten av starka forskningsmiljöer och samverkan mellan olika forskare i landet och internationellt. Det är av synnerlig vikt att unga forskare får verka inom dessa miljöer och den bedömning som ovan presenterats när det gäller stöd till unga forskartalanger bör i vissa fall kunna ingå i sådana centers of excellence. Regeringen anser således att i samråd med andra berörda bör pröva denna möjlighet inom utvalda forskningsområden. Det finns behov av att åstadkomma kraftsamlingar inom särskilda forskningsområden, inte minst av tvär- eller mångvetenskaplig natur. I det följande kommer några av regeringens prioriterade forskningsområden att presenteras. Regeringen vill emellertid i detta sammanhang framhålla att behovet av fokusering inte får drivas så långt att andra forskningsområden som inte bedöms vara av samma strategiska betydelse får betydligt sämre villkor. Eftersom det är svårt att veta vilka områden som kan bli de mest betydelsefulla behöver fortfarande en betydande bredd prägla den svenska forskningen och forskningsfinansieringen. Detta är också angeläget mot bakgrund av den högre utbildningens behov. I de forskningsstrategier som lärosäten och forskningsråd har utarbetat finns en relativt utbredd skepsis att peka ut prioriterade områden. Där anförs att det viktigaste är att stödja de bästa forskarna utan avseende på forskningsområde. Såsom framgår har regeringen förståelse för denna inställning. Detta hindrar emellertid inte att det finns stor anledning att försöka åstadkomma särskilda insatser inom vissa strategiska områden, framför allt mot bakgrund av att alltför få försök till prioriteringar har gjorts. Såväl i strategierna som i Teknisk Framsyn finns underlag för de förslag regeringen framför. 6.2.3 Tvär- och mångvetenskaplig forskning En kraftsamling inom särskilt viktiga områden bör i hög utsträckning också gälla områden av tvär- eller mångvetenskaplig karaktär. Med tvär- och mångvetenskap menas här problem som för sin lösning kräver forskning i samverkan mellan olika vetenskapliga områden. Tvärvetenskapliga projekt involverar oftast forskare inom angränsande vetenskapliga områden medan mångvetenskap kan definieras som forskning där kunskap från ett flertal skilda vetenskapsområden krävs för att lösa ett speciellt forsknings- eller samhällsproblem. Tvärvetenskaplig forskning har ofta vuxit utifrån inomvetenskapliga behov medan mångvetenskap oftare har vuxit utifrån en yttre problemställning som krävt deltagande från flera grenar för sin lösning. Som ett aktuellt exempel på tvärvetenskap kan nämnas bioinformatiken där de ofantliga informationsmängder som (Human genome project) genererar måste bearbetas effektivt. Detta har föranlett att många forskare speciellt inom bioområdet inriktar sig mot datalogi för att kunna sortera och bearbeta materialet. Mera sällan ses det omvända där dataloger vill använda sin expertis inom biologin, men ett ökat intresse bland datavetare och matematiker för biologins frågeställningar kan noteras i samband med de satsningar på bioinformatikcentra som görs vid flera universitet. Molekylärbiologin har vuxit fram i tvärsnittet mellan biologins kunskap om cellers funktion och biokemins kunskap om biologiska molekylers funktion till att bilda ett forskningsområde som ses som en egen vetenskap. Materialforskningen är i sin karaktär en tvärvetenskap där fysiker och kemister samarbetar med tekniker för att kunna analysera och förstå materials egenskaper i syfte att framställa material med önskade egenskaper. Utmärkande för tvär- och mångvetenskap är att de ofta kombinerar kunskaper från näraliggande områden. Tvär- eller mångvetenskap som kombinerar discipliner inom t.ex. teknik/naturvetenskap/medicin med humaniora/samhällsvetenskap är däremot svårare att hitta. Medicinen/psykiatrin och sociologin/psykologin har samarbetet inom mentalvården och här finns ett omfattande forsknings- och utvecklingsarbete både akademiskt och inom läkemedelsindustrin. Kriminalvetenskaplig forskning är ett annat mångvetenskapligt område där orsaker till och åtgärder mot brott kräver kunskaper från en mängd olika vetenskapliga områden såsom kriminologi, sociologi, psykologi, juridik, rättsmedicin, teknik och samhällsplanering. Miljöforskningen är ett annat område som i allt högre grad engagerar forskare från i stort sett alla discipliner. Sopsortering och avfallsåtervinning kan endast åstadkommas om alla aspekter i processen beaktas, alltifrån sociologiska och ekonomiska faktorer som styr intresset för sopsortering till tekniska lösningar för att kunna återanvända avfallet. Industriutsläpp och föroreningar från industri och bilar är frågor som berör allt från processtekniker till ekologer. Påverkan av föroreningar på mångfalden av växter och djur är ett mångvetenskapligt område där tekniken och kemin möter botaniken och zoologin. Utvecklingen av tvär- och mångvetenskapliga forskningsinriktningar kommer även i fortsättningen att ske naturligt genom vetenskapens inneboende drivkrafter. En lika stark kraft i utveckling av sådana forskningsinriktningar är emellertid de behov som samhällets olika sektorer har av forskning som kan bidra till lösningar på samhällsproblem men också på frågeställningar som engagerar näringslivet. Det är här som kombinationer av kunskaper från såväl naturvetenskap/teknik/medicin som humaniora/samhällsvetenskap är särskilt viktiga. Insatser från såväl naturvetenskap och teknik som humaniora/samhällsvetenskap krävs ofta för att lösningar på miljöproblem skall kunna uppnås. Inom detta område är människors attityder och beteende av avgörande betydelse. är det av förståeliga skäl betydligt svårare att åstadkomma forskning av god inomvetenskaplig kvalitet genom ett tvär- eller mångvetenskapligt angreppssätt där det i forskningsprojekten måste ingå specialister från flera områden. Forskare från olika discipliner har olika referensramar och erfarenheter. Stor möda behöver läggas ner för att uppnå ömsesidig förståelse och respekt för varandras kompetens. Nya arbetssätt kan behöva utvecklas. Det tar därför i allmänhet att få igång sådana projekt än rent inomdisciplinära. upptäcks alltför sent att kunskaper och kompetens från flera grenar behövs inom ett forskningsprojekt som från början kanske inte definierats som tvär- eller mångvetenskapligt. Detta har varit ett problem som EU:s femte ramprogram försökt lösa genom att organiseras kring s.k. key actions, forskningsområden av tematisk karaktär inriktade på speciellt samhällsaktuella problem. Nyckelområdet Den åldrande befolkningen belyser medicinska och ekonomiska frågor runt åldrande som blir alltmer påtagliga i takt med att befolkningens medelålder ökar som allt färre unga skall försörja alltfler äldre. Andra program belyser hälsofrågor ur miljö- och kostaspekter där miljö- och jordbruksforskare samarbetar med medicinare och naturvetare. I sådana program måste humanister och samhällsvetare vara delaktiga i hela forskningsprocessen från definition av frågeställningarna till framtagande av forskningsresultaten. Regeringen vill betona vikten av att tvär- och mångvetenskaplig forskning uppmärksammas i högre utsträckning. Flera av de områden som regeringen kommer att ange i det följande som särskilt betydelsefulla är, kan eller bör vara mångdisciplinära. Det gäller t.ex. inom informationstekniken där forskningen även inriktas mot gränsområdet teknik samhälle och interaktionen människa teknik. De nya forskningsfinansierande organen har ett betydande ansvar för att tillsammans främja tvär- och mångvetenskap, inte bara genom en direkt finansiering av sådana projekt utan även genom att stödja och initiera uppkomsten av sådana miljöer vid lärosätena. Lärosätena och forskarna måste också ta ett stort ansvar för detta. De s.k. centers of excellence som diskuterats i det föregående bör även kunna omfatta tvär- och mångvetenskap. 6.3 Prioriterade forskningsområden I det följande presenterar regeringen sina bedömningar angående prioriterade forskningsområden. Dessa områden anser regeringen vara så viktiga att det är nödvändigt att fördela ytterligare medel för dem inom ramen för de nya medel som tidigare beslutat om. Det är också sådana områden som förts fram av många viktiga aktörer i forskningssystemet, bl.a. i de forskningsstrategier som myndigheter och andra organ har utarbetat. Det gäller områdena biovetenskap och bioteknik, informationsteknik samt materialvetenskap och materialteknik som varit prioriterade. Dessa områden är bland de internationellt sett mest expansiva. För att svensk forskning även skall hålla högsta kvalitet och för att kunna tillgodose samhällets och näringslivets behov av forskarutbildad personal bedömer regeringen att ytterligare medel behöver tillföras. Regeringen bedömer även att forskningen behöver stärkas inom områdena humaniora, vårdvetenskap, konst, utbildningsvetenskap samt forskning till stöd för miljö och hållbar utveckling. Det finns även andra områden där det vore önskvärt med ytterligare insatser. Regeringen gör emellertid bedömningen att för att tillgodose behoven inom dessa områden måste forskningsfinansierande och forskningsutförande myndigheter göra egna omprioriteringar. För att uppnå tillräcklig slagkraft i insatserna är det angeläget att inte sprida de tillkommande resurserna på alltför många områden. 6.3.1 Biovetenskap och bioteknik Regeringens bedömning: Av de nya resurser som anvisat för forskning och forskarutbildning 2003 bör totalt fördelas till forskning inom det biovetenskapliga och biotekniska området. En planeringsförutsättning för åren 2002 2003 bör vara att av totalbeloppet skall fördelas för grundforskning inom ramen för budget och för tillämpad forskning inom ramen för Verkets för innovationssystem budget. Av de nya resurserna föreslås i budgetpropositionen för att fördelas till två forskarskolor inom biovetenskap (jfr avsnitt 5.3.1). En planeringsförutsättning för dessa forskarskolor bör vara att ytterligare avsätts för vart och ett av . Skälen för regeringens bedömning Ett strategiskt område är biovetenskap och bioteknik. Biovetenskap används ofta som ett samlingsnamn för biologin i gränsområdet mellan biokemi, molekylärbiologi, genetik och cellbiologi som utvecklats i spåren av förståelse om olika genom. Bioteknik är ett samlingsbegrepp som beskriver hur man med hjälp av mikroorganismer, växter och djur utvecklar och framställer produkter för skilda ändamål. Det är utvecklingen av kunskap och tekniker inom cell- och molekylärbiologi som har möjliggjort biovetenskapernas snabba utveckling . kommer vår kunskap om livets grundläggande byggstenar, generna, att öka mycket snabbt. Människans hela arvsmassa kommer att vara kartlagd och fler arter bland djur, växter och mikroorganismer står på tur. Den ökande kunskapsvolymen som följer med bl.a. genomkartläggningar samt den snabba tekniska utvecklingen inom området kan bidra till ökad förståelsen av biologiska processer och möjliggöra framsteg i samhällelig och industriell utveckling inom biovetenskaperna. Biovetenskapernas utveckling ökar till exempel möjligheterna att utveckla nya läkemedel och att utveckla icke- miljöpåverkande industriella processer. får denna kunskap en stor potential för kunskapsintensiva företag som, oftast i samarbete med universitet och högskolor, kan utveckla nya produkter och processer. Dess avnämare finns såväl inom den s.k. nya ekonomin som inom traditionella svenska basnäringar såsom skogsindustrin, livsmedelsindustrin, kemiindustrin, jordbruk och även inom miljöområdet. Den tillämpade forskningen inom biotekniken kräver en utvidgad grundforskning inom biovetenskapen för att bioteknikens industriella möjligheter inte skall överskugga dess risker. Dessa kan endast mötas genom ökad forskning inriktad mot genteknikens påverkan på miljön och hur denna kan användas för en ekologiskt hållbar utveckling. Dess konsekvenser måste utredas och kräver insatser inom ramen för rådens resurser från en rad andra ämnesområden såsom botanik, ekologi, och evolutionsbiologi. Utvecklingen inom dagens biologi innebär att arvsmassans information tas som en central utgångspunkt inom olika grenar av biologin, alltifrån den molekylära biologin över cell- och organismbiologin till studier av evolutionsbiologiska frågeställningar. beräknas kartläggningen av människans arvsmassa vara klar. har resulterat i att en mycket stor mängd genetiska basdata som finns lagrad i databaser. Även andra organismers arvsmassa har kartlagts, såsom virus och bakterier. Utvecklingen har delvis påskyndats genom de stora kommersiella intressen som finns inom detta område. innebär ökade möjligheter för forskning kring genetiskt betingade sjukdomar och är av betydelse för såväl framtida diagnostik och behandling av sjukdomar som för den medicinska forskningen i ett bredare perspektiv. Ett första steg efter kartläggning av DNA:s kemiska struktur blir att identifiera och tolka den information som finns lagrad i DNA. För att organisera alla dessa data har en ny vetenskapsgren bioinformatik, utvecklats i skärningspunkten mellan matematik, datalogi och biologi. Med bioinformatik systematiseras informationen från de över 140 000 gener som finns i människans arvsmassa. Nästa steg är att utröna vilka proteiner de ger upphov till och hur dessa samspelar med sin omgivningen. Detta område, funktionsgenomik inom vilket kunskap om genernas koder översätts till förståelse för genernas funktion hos organismen kommer att kunna bidra med viktiga delar för förståelse av de normala biologiska processerna i kroppen och sannolikt också klargöra orsakerna till vissa genetiskt betingade sjukdomar. Biologin kommer att ta ett stort steg framåt när det gäller att förklara livsprocesserna generellt och helt nya möjligheter kommer att öppnas för studier av utvecklingsprocesser och av organismers anpassning till olika miljö- och klimatbetingelser. Även forskningen kring biologisk mångfald, ekologi och evolution ges med funktionsgenomiken helt nya möjligheter. Gamla frågor som relationen mellan arv och miljö kommer att kunna ses i ny belysning genom ny kunskap. I många länder görs nu stora satsningar inom bioinformatiken och funktionsgenomiken. I har beslutat om en kraftfull satsning på två forskningscentra inom funktionsgenomiken. har med stöd från SSF samt från initierat satsningar på bioinformatikcentrum. De moderna, framväxande, industriella tillämpningarna av biovetenskaperna kan rätt använda bidra till en utveckling mot ett långsiktigt hållbart samhälle och bättre livskvalitet. Den snabba kunskapsutvecklingen kommer sannolikt att få stor betydelse för många samhällssektorer och leda till nya industriella tillämpningar inom många områden. Bland annat kommer kunskapsutvecklingen att påverka hälso- och sjukvården, läkemedel och diagnostik, t.ex. genom individanpassade behandlingar med bättre effekt och mindre biverkningar, snabbare och bättre diagnostik, bio- och biokompatibla material samt bioteknisk utrustning och hjälpmedel. I takt med att förståelsen av livsprocesserna på molekylnivå ökar kan även djurförsök i högre utsträckning undvikas inom biomedicinsk forskning. Framtagning av alternativ till djurförsök är ett prioriterat område och detta arbete kommer även att kräva särskilda insatser. Utvecklingen påverkar möjligheterna till hållbar utveckling genom att utnyttja naturens egna lösningar för effektivare processer, nya material med skräddarsydda egenskaper samt genom att öka och förbättra användandet av biologiska processer i avfallshanteringen. Genom att den nya tekniken hanterar själva grunden för livsprocessen ställs dock höga krav på tillämpningarna. Kunskaps- och forskningsstrategierna om biovetenskap och bioteknik Av de inlämnade kunskaps- och forskningsstrategierna framgår att livsmedel och sambandet kost hälsa kan påverkas positivt genom livsmedel som ger ett högre näringsvärde och förbättrade egenskaper och möjligheter att påverka människors livskvalitet. Nya skonsamma förädlingsprocesser kommer att kunna utvecklas. Basindustrin såsom massa papper, trä och kemi kommer att kunna framställa och utveckla nya produkter och processer via t.ex. ökat utnyttjande av enzymer och av speciellt utvecklade biologiska råvaror. Inom jordbruk och skogsbruk kan effektivare och miljövänligare odling och resursutnyttjande, växtförädling, biologiskt växtskydd, kvalitetsanalyser samt nya användningar av biologiska råvaror uppnås. Bland områden med stor tillväxtpotential som lyfts fram i forskningsstrategier och framsynsprocesser återfinns ett brett spektrum av områden som täcker alla delar av vår vardag. Exempel finns bl.a. inom molekylärmedicin, bioinformatik, nanobioteknologi/kemi, kost-hälsa- livskvalitet, samverkan mellan livsmedelsindustri och medicin, framtagande av funktionella livsmedel som förbättrar hälsan och därmed ökar livskvaliteten samt telemedicin och biomaterial. Teknisk Framsyn om biovetenskap och bioteknik Inom projektet lyfter speciellt panelerna Hälsa, medicin och vård samt Biologiska naturresurser men även Informations- och kommunikationssystem och Material och materialflöden i samhället fram bioteknikområdet som centralt för den framtida utvecklingen. Panelerna understryker den enorma potential som ny biologisk kunskap har inom områden som reparation och ersättning av kroppens celler och organ (reservdelsmänniskan), nya vacciner, botemedel mot sjukdomar i centrala nervsystemet, genetisk diagnostik, läkemedelsutveckling, växtförädling för bättre utnyttjande av grödor och träd, möjligheterna till nya material m.m. Kopplingen IT biologi lyfts också fram där panelerna pekar på utvecklingsmöjligheter för såväl bioinformatik för förståelse av komplexa biologiska system som för användning av biologiska molekyler som komponenter inom elektronik. har en stark bas inom det biotekniska och det biomedicinska området med flera stora världsledande företag inom landet och ett stort antal små företag. De globala läkemedelsföretagen samarbetar i sin forskning i ökande grad med små och medelstora företag som specialiserar sig på särskilda teknologier eller kunskapsområden. En dynamisk framväxt av sådana företag utgör en framtida styrkefaktor i svensk läkemedelsindustri. har även en internationellt sett konkurrenskraftig forskning inom dessa områden. Särskilda styrkor finns inom bl.a. mikrobiologi, klinisk medicinsk forskning, neurovetenskap, cancer, molekylärbiologi, växtbiologi och växtförädling samt endokrinologi.