prop · GO03125 · 2001-03-08 00:00:00 — , barn- och ungdomspsykiatrin, familjerådgivningen och den specialiserade sjukvården. Som ett komplement till vad det allmänna erbjuder är det arbete som utförs av ideella organisationer och andra fri- villiga sammanslutningar mycket viktigt, inte minst för de människor Skr. 2000/01:125 som av olika skäl inte vill vända sig till myndigheter. beslutade regeringen att avsätta 10 miljoner ur All- männa arvsfonden för av en treårig satsning mot rasism och främlingsfientlighet (sammanlagt ). Denna sats- ning riktar sig till barn-, invandrar- och handikapporganisationernas ar- bete med att förebygga och motverka rasism, främlingsfientlighet och diskriminering bland målgrupperna barn och funktionshindrade perso- ner med utländsk bakgrund. Projekt som syftar till att motverka fördomar och till att uppmuntra empati och tolerans samt till att stärka identiteten och självkänslan hos barnen skall prioriteras. Det är viktigt att både pojkar och flickor har goda förebilder. Projekt som syftar till att stimulera till arbete med de grundläggande värde- ringarna i samhället och hur de påverkar relationer mellan unga männi- skor bör särskilt uppmärksammas. Bevakningen av samhällsfrågorna ur ett barnperspektiv liksom barns och ungdomars inflytande och delaktighet i kultur- och samhällslivet samt inom den fysiska planeringen är områden som behöver fortsatt utvecklingsarbete. antog regeringen en nationell handlingsplan för att förebygga alkoholskador. I den prioriteras insatser för barn och ung- domar. Det finns behov av att utveckla modeller för stöd för riskgrupper och individer med riskbeteende. Bland de grupper som dessutom behöver uppmärksammas finns barn med neuropsykiatriska problem som tal- och skrivsvårigheter, ADHD/ DAMP m.fl. Utvecklingsarbete där ideella organisationer tillsammans med offentliga myndigheter kan samverka behövs. Det är viktigt att finna metoder och modeller som ger ökad möjlighet till självständighet, inflytande och delaktighet för barn och ungdomar med funktionshinder. Barn med funktionshinder behöver få det stöd som de behöver för att få vara just barn och inte barn med funktionshinder. 6.2Verksamhet till förmån för ungdomar Ungdomars möjligheter till självständighet och inflytande samt synen på ungdomar som en resurs är centrala frågor för ungdomspolitiken och därmed en naturlig utgångspunkt vid fördelning av stöd till ungdoms- projekt ur Allmänna arvsfonden. Ambitionen när det gäller verksamhet till förmån för ungdomar är att uppmuntra ungas eget engagemang i ett antal viktiga framtidsfrågor. De särskilda områden som regeringen avser att lyfta fram är följande: Ungdomar har ett stort intresse och brett engagemang för samhälls- frågor. är ungdomsgrupperna skeptiska till partipolitiskt enga- gemang. Ungdomar har därför svårt att finna vägar till verkligt inflytande i politik och samhälle. Regeringen vill därmed prioritera projekt där ung- domar söker nya vägar för utformningen av framtidens demokrati. Det kan handla om såväl nya organisations- och mobiliseringsformer, som breda diskussioner om demokratins villkor och väsen. Informationsteknik skapar nya möjligheter för ungdomars delaktighet i det demokratiska beslutsfattandet. Det är viktigt att alla ungdomar får de möjligheter som den nya tekniken skapar. Därför kommer regeringen . 2000/01:125 även fortsättningsvis att prioritera projekt som syftar till att alla ungdomar skall ges möjlighet till IT-användning. I fördelningen av stöd ur arvsfonden kommer, liksom tidigare, projekt som stärker jämlikheten mellan olika ungdomsgrupper och jämställd- heten mellan pojkar och flickor att prioriteras. Regeringen avser därför att särskilt uppmärksamma projekt där ungdomars engagemang och kun- skap tas till vara som en resurs i arbetet med att motverka bl.a. sexism, våld och utsatthet. Ungdomar är mer nyfikna på och mindre avståndstagande till nar- kotika än tidigare och gruppen tonåringar ökar kraftigt. Det är viktigt att ungdomarna själva påverkar och är delaktiga i det drogförebyggande ar- betet. Därför avser regeringen att särskilt uppmärksamma projekt som uppmuntrar ungdomars engagemang i frågor som rör drogförebyggande arbete. 6.3Verksamhet till förmån för personer med funktionshinder Regeringen har i den nationella handlingsplanen för handikappolitiken (prop.1999/2000:79) slagit fast att det handikappolitiska arbetet särskilt skall inriktas på att identifiera och undanröja hinder för full delaktighet i samhället för personer med funktionshinder, att förebygga och bekämpa diskriminering samt att ge barn och vuxna med funktionshinder förut- sättningar för självständighet och självbestämmande. De områden som regeringen vill utveckla med medel ur Allmänna arvsfonden är följande: Den enskildes ställning i kontakter med myndigheter och andra offent- liga organ kan stärkas genom s.k. personligt brukarstöd. Regeringen har därför avsatt särskilda medel för försöksverksamhet för att pröva hur ett sådant stöd kan utformas, organiseras, administreras och finansieras. Det finns stora brister i bemötandet av personer med funktionshinder. Kulturella uttrycksformer som teater, litteratur, film, musik och konst kan minska fördomar, påverka attityder och tydliggöra hur personer med funktionshinder bemöts. Medel finns därför avsatta för sådana projekt, liksom för projekt som långsiktigt förebygger och motverkar rasism, främlingsfientlighet, intolerans och diskriminering . Tillgänglighet i vid bemärkelse, dvs. i bostäder, publika lokaler, kom- munikationer, utbildning, fritids- och kulturaktiviteter och olika kommu- nala verksamheter är en förutsättning för att personer med funktions- hinder skall kunna leva ett självständigt och oberoende liv. Det finns be- hov av utvecklingsarbete, bl. a. om hur tillgängligheten kan ökas genom samarbetsprojekt mellan brukarorganisationer, berörda myndigheter och branschorganisationer. Informationstekniken kan, om den görs tillgäng- lig, ge personer med funktionshinder ökad delaktighet och ökat självbe- stämmande. Handikapporganisationerna bör själva eller tillsammans med andra aktörer ges fortsatt möjlighet att medverka i sådant utvecklings- arbete. Det finns också behov av att utveckla metoder inom folkhälsoområdet Skr. 2000/01:125 som rör kost, motion och andra aktiviteter som kan stärka personer med 7Information, uppföljning, utvärdering och erfarenhetsspridning I förordningen om Allmänna arvsfonden (SFS 1994:952) anges att Arvs- fondsdelegationens uppgift, förutom att fördela stöd ur fonden, också är att följa upp projekt samt att informera allmänheten om arvsfondens ändamål och fondmedlens användningsområde. Arvsfondsdelegationen arbetar efter en medveten informationsstrategi som ligger till grund för en långsiktig plan för arbetet med information och erfarenhetsspridning. Arvsfondsdelegationen har fastställt aktivitets- och informa- tionsplaner som varit vägledande för informationsarbetet. Den aktuella informationsplanen fastslogs . För att säkerställa en långsiktig informationsstrategi sträcker sig planen över treårsperioden 19992001. Informationsplanen är ett viktigt arbetsverktyg för delegationen och dess kontakter med allmänheten, organisationer och myndigheter. I informa- tionsplanen definieras de olika övergripande målen med informations- arbetet och de aktiviteter som kan bidra till att uppfylla dessa. I huvudsak finns tre mål med det informationsarbete Arvsfondsdelega- tionen bedriver: -att nå ut med information om fondens ansökningskriterier till poten- tiella projektanordnare så att de ansökningar som kommer in är rele- vanta och så att andelen obehöriga sökande minimeras. -att genom information om projektens resultat till organisationer, myn- digheter och politiker bidra till utveckling av verksamhet till förmån för fondens målgrupper -att informera allmänheten om fondens ändamål För att uppnå de mål som nämnts ovan krävs olika former av informa- Det informationsarbete som riktar sig till allmänheten och potentiella sökande organisationer består i huvudsak av informations- material som broschyrer och dylikt. Broschyren Allmänna arvsfonden gör det möjligt att förnya och ut- veckla verksamhet för barn, ungdomar och personer med funktionshinder delas ut till personer som tar kontakt med något av kanslierna. distribueras också på förfrågan till organisationer som inte tidigare kom- mit i kontakt med Allmänna arvsfonden och därför behöver grund- läggande information om fondens målgrupper och villkor för stöd. formation om Allmänna arvsfonden finns även på engelska och på kassett och punktskrift. på franska och tyska att framställas. påbörjades en översyn av allt informationsmaterial som Arvsfondsdelegationen använder sig av. Allt från ansökningsblanketter till anvisningar och broschyrer har genomgått en omarbetning för att göra informationen om fondens regler mer lättillgänglig och attraktiv. Arbetet med detta beräknas bli klart då samtliga dokument skall tryckas upp. Allmänna arvsfonden har en hemsida med adressen . Hemsidan innehåller bland annat information om fondens ändamål, villkoren för stöd ur fonden, ansökningsblankett samt aktuellt från Arvsfondsdelegationen. har projekt som fått stöd och aktuella redovisningar lagts ut på sidan fortlöpande. gjorde Arvsfondsdelegationen en översyn av såväl struktu- ren som innehållet på sidan. Granskningen kommer att följas upp av en omstrukturering för ökad användarvänlighet . I syfte att öka allmänhetens och ideella organisationers kunskap om Allmänna arvsfonden och vad fondens medel används till producerar Arvsfondsdelegationen även en årsbok. innehåll är ett redige- rat utdrag ur regeringens skrivelse till med redovisning av för- delningen av medel ur Allmänna arvsfonden under föregående budgetår samt kommande inriktning för stöd ur fonden. har ett arbete pågått för att göra årsboken mer lättillgänglig och överskådlig för läsarna. Målet är att införa mer diskussion och analys kring stödfördel- ningens långsiktiga effekter och utveckling över tiden. Arvsfonds- delegationens årsbok utformades i två delar; en textdel och en projektkatalog. I textdelen kan man läsa om stödfördelningen illustrerad i tabeller och figurer med kommentarer. Projektkatalogdelen är en sammanställning av samtliga beviljade projekt ordnade efter ändamål och målgrupp. har sänts ut till berörda myndig- heter och till länsbiblioteken. Den har också fortlöpande sänts till organi- sationer och personer ur allmänheten som tagit kontakt med delega- tionens sekretariat . Arvsfondsdelegationen skickar fortlöpande ut pressmeddelanden om beviljade stöd. Pressinformationen riktas i första hand till lokalpressen på den ort som bidraget beviljats till. Vid särskilda satsningar och större bi- drag till nationella projekt kan pressmeddelanden även skickas till riks- medierna. Delegationen följer upp massmediernas rapportering om All- männa arvsfonden och om beviljade bidrag genom mediabevakningsföre- taget . Bevakningen kompletteras av att projekten ibland skickar in kopior på tidningsartiklar till delegationen. Även om bevakningen knappast är heltäckande har delegationen fått in drygt 350 utdrag ur press och etermedier där Arvsfondsdelegationen eller Allmänna arvsfonden nämns. Tonen i medierapporteringen är till starkt övervägan- de del positiv eller neutral. Huvuddelen av rapporteringen utgörs av ar- tiklar i lokal- och regionalpress om projekt som fått stöd ur fonden. Större arv som tillfaller fonden medför också ofta artiklar i lokalpressen. Riksmedier och huvudstadspress rapporterar, inte oväntat, mest om större nationella satsningar ur fonden. genomförde Arvsfondsdelegationen med hjälp av en undersökning om allmänhetens kunskaper om och attityder till Allmänna arvsfonden, delegationen och deras verksamhet. Delegationen planerar att genomföra undersökningen igen . mer de delar av informationsstrategin som riktar sig till allmänheten att Skr. 2000/01:125 utvärderas. Ett tecken på att Arvsfondsdelegationens informationsarbete varit framgångsrikt är att antalet enskilda sökande har minskat väsentligt . kom 436 ansökningar in från enskilda personer medan resultatet för visar att endast 185 an- sökningar kommit in från enskilda personer. I Arvsfondsdelegationens uppdrag ingår att genomföra uppföljning och utvärdering av de projekt som beviljats stöd ur Allmänna arvsfonden. Uppföljningen fyller en funktion internt för Arvsfondsdelegationen genom att utgöra en kontrollstation för projektets löpande process. Utvärderingar av projekten är viktiga för att göra det möjligt att dra slut- satser från projekten avseende projektmetoder och projektresultat. Dessa slutsatser utgör grunden för såväl bedömningar av framtida projektansök- ningar som spridning av erfarenheter utåt till organisationslivet och all- mänheten. Projekt som beviljats stöd lämnar in en rapport till delegationen. I den skriftliga uppföljningen skall projektansvarig person lämna rapport över hur projektet framskrider och vilka eventuella pro- blem som uppkommit på vägen. Projektet skall även lämna in en ekono- misk redovisning för året som gått. Efter avslutat projekt lämnar bidragsmottagaren en slutredovisning till Arvsfondsdelegationen. Redovisningen skall innehålla dels en ekono- misk redovisning för hur medlen använts, dels en redogörelse för genom- förda aktiviteter. Omfattningen av redogörelsen varierar stort. Den na- turliga grundregeln är att ju större belopp delegationen beviljar ett projekt desto mer omfattande dokumentation, redovisning och utvärde- ring krävs av mottagaren. Särskilt vid större projekt förekommer det att delegationen i bidragsbeslutet öronmärker en summa för utvärdering. har totalt 498 redovisningar granskats och godkänts av Arvs- fondsdelegationen. Redovisningarna jämförs med den ansökan som ligger till grund för projektstödet. Den ekonomiska redovisningen skall vara undertecknad av föreningens revisor. I de fall redovisningen inte godkänns blir organisationen återbetalningsskyldig för del av eller hela stödet. Detta är sällsynt och berör endast ett fåtal projektredovisningar. inledde Arvsfondsdelegationen en serie interna minise- minarier kring temat utvärdering och uppföljning. Ett seminarium genomfördes och ett . Seminarierna har inletts av inbjudna föreläsare och därefter har det funnits tid för diskussion och debatt. Syftet är att öka kunskaperna kring utvärderingsmetodik bland delegationens handläggare för att stå bättre rustade såväl inför den löpande handläggningen av ansökningar och uppföljningen av projekt som inför rådgivning och vägledning till enskilda organisationer. Externa utvärderingar av avgränsade större satsningar som regeringen beslutat om genomförs ofta på Arvsfondsdelegationens initiativ. I dessa utvärderingar är ambitionen att uppnå en hög kvalitet på granskning och utvärdering för att det skall gå att utläsa bestående effekter av sats- För att göra det möjligt att uppnå kvalitetskraven anlitas därför Skr. 2000/01:125 företrädesvis utvärderare från de vetenskapliga institutionerna i nära samarbete med representanter för de berörda målgrupperna (brukar- organisationerna). publicerade undersökningen Eventuella långtidseffekter som finansierats med arvsfondsmedel. I rapporten studerades de långsiktiga effekterna av de som fördelades ur Allmänna arvsfonden för utveckling av verksamheter för barn och ungdomar inom idrottsrörelsen. Studien genomfördes i form av enkäter till 56 idrottsförbund och 300 föreningar som tagit del av arvsfondsstöd . Enkäterna kompletterades med intervjuer. Några resultat av undersökningen: -I mer än hälften av förbunden är den tidigare projektverksamheten numera integrerad i ordinarie verksamhet. -Nästan hälften av förbunden angav att de arvsfondsfinansierade pro- jekten haft stor eller mycket stor betydelse för den fortsatta verk- samheten inom idrottsgrenen. -Endast vart tionde förbund tror att projektet kunde ha genomförts utan stöd från arvsfonden. -Mer än hälften av föreningarna uppvisar fortfarande positiva effekter av projekten. Effekterna består bland annat av bättre ledarutbild- ningar, högre jämställdhet, större etnisk mångfald bland deltagare och bättre ungdomsverksamhet. -Nästan var femte förening har upphört eller ingått i annan organisa- tionsstruktur efter 1989. -Som viktigaste framgångsfaktorer bakom långsiktiga effekter angav föreningarna rätt projektidé som passade i föreningens verksamhet och traditioner samt eldsjälar som stannat i föreningen även efter projektet. () presenterade en utvärdering av en treårig satsning för att stimulera och underlätta för personer med funktionshinder att delta i idrottsverksamhet. Sats- ningen genomfördes och sammanlagt avsattes ur Allmänna arvsfonden. I satsningen beviljades 45 olika projekt medel för att genomföra försöksverksamhet riktad till personer med olika funktionshinder som rörelsehinder, syn/hörselskador och utvecklingsstörning. Några resultat från utvärderingen: -Försöksverksamheten har gjort det möjligt för personer med funktionshinder att delta i idrottsverksamhet på sätt som inte varit möjligt. Resultatet visar att det är viktigt att erbjuda en mångfald i idrottsutbudet så att personer med någon form av funktionshinder skall kunna hitta en aktivitet som passar. -Mer än en tredjedel av projekten har inneburit fortsatt verksamhet. Många projektdeltagare är således kvar i idrotten. -Nya idrotter har startats, blivit bestående och spritt sig såväl nationellt som internationellt. Andra idrotter har "tagits hem" till och etablerats för gott samt lett till internationella framgångar. kälkhockeyprojekten, vattenskidåkningen, sittande konståkning, rull- stolsrugby och skidskola för rörelsehindrade. kommer att avsluta den treåriga sats- ningen för utveckling av lokal samverkan i arbete för utsatta ungdomar, det så kallade . Satsningen innefattar en mycket om- fattande dokumentation och utvärdering. Bland annat har en forskargrupp inom sociologi, psykologi, kulturvetenskap, pedagogik och etnologi knutits till projektet. Slutrapporten från projektet förväntas bli klar . Även satsningen för Ungas Visioner inför 2000-talet kommer att lämna sin slutrapport till Arvsfondsdelegationen . Den satsning på information kring FN:s konvention om barnets rättig- heter () som pågått 19962000 har utvärderats. Barn- ombudsmannen har varit samordnande för frivilligorganisationerna. Ut- värderingsrapporten i praktiken, Frivilligorganisa- tioner, kommuner och landsting i samarbete har sammanställts på upp- drag av . Avsikten med rapporten är att beskriva, analysera och utvärdera hela satsningen. Satsningen har inneburit att 19 olika ideella organisationer varit engagerade i närmare 60 olika projekt i omkring 170 kommuner. avsattes sammanlagt ur Allmänna arvsfonden för att i samarbete med ideella orga- nisationer skulle kunna utveckla och pröva olika typer av verksamheter för barn som av olika skäl står utanför den reguljära barnomsorgen. Pro- jekten skulle syfta till att öka barnens integrationsmöjligheter i samhället. En utvärderingsrapport kommer att presenteras. Rap- porten bygger i huvudsak på bidrag från externa utvärderare som varit engagerade i de större projekten med uppdrag att göra processutvärde- ringar. Rapporten skall spridas till kommuner och organisationer. Regeringen ställde åren 19971999 sammanlagt ur Allmänna arvsfonden till förfogande för fördelning av stöd till ideella organisationers barn- och ungdomsprojekt som ligger i linje med den nationella handlingsplanen för alkohol- och drogföre- byggande arbete. Under de tre projektåren har drygt 130 projekt tilldelats stöd varav ca 65 är fortsättningsprojekt. De flesta projekten inriktar sig på skolan, fri- tiden eller trafiken. En projektledarutbildning har anordnats med be- toning på dokumentation, uppföljning, förankring av erfarenheter och utvärdering. I syfte att utvärdera de långsiktiga effekterna av stöd till anläggningar, lokaler och utrustning genomför Arvsfondsdelegationen uppföljningar av de organisationer som beviljats stöd för detta ändamål. gjordes en uppföljning av de organisationer som beviljats stöd . En motsvarande uppföljning gjordes . riktades en förfrågan till de organisationer som fått stöd . Ett 10-tal föreningar fick en förfrågan om hur stödet från Allmänna arvsfonden på- verkat föreningens möjligheter att bedriva verksamhet och hur verksam- heten fungerar . Samtliga organisationer var eniga om att stödet varit positivt och att verksamheten utvecklats både i innehåll, omfattning och i antal deltagare. Stöd ur Allmänna arvsfonden lämnas till projekt som är nyskapande och utvecklande. Det innebär att många av de erfarenheter som projekten ger är av intresse för andra organisationer eller verksamheter. Även de pro- jekt som inte lyckas uppnå sina mål kan ge viktig kunskap om varför metoderna inte fungerade. Att sprida denna kunskap är i första hand en uppgift som skall genomföras inom ramen för varje projekt. I anvis- ningarna för ansökan understryks därför att projektet bör innehålla en plan för dokumentation och erfarenhetsspridning. Kunskapen som samlas hos Arvsfondsdelegationen genom rapporter och annan dokumentation används för att sprida mer generell information om utvecklingsarbetets inriktning på olika områden. För att öka erfaren- hetsspridningen ger Arvsfondsdelegationen sedan slutet av ut ett nyhetsblad där särskilt intressanta projekt valts ut och där sammanfatt- ningar av projekten presenteras i lättläst form. sprids bland myndigheter och organisationer och internt inom . Ny- hetsbladen finns även inlagda på arvsfondens hemsida. Arvsfondsdelegationens diarium och projektdatabas används även som källa till information och erfarenhetsspridning. Projektdatabasen gör det bl.a. möjligt att ta fram förteckningar över aktuella projekt inom ett visst område på förfrågan från t.ex. organisationer och myndigheter. Arvsfondsdelegationen anordnar kontinuerliga projektledardagar som planeras och genomförs tillsammans med de organisationer som fått stöd ur fonden. Syftet med dagarna är att öka kunskapen om projektarbete i allmänhet och ge tillfällen till informella kontakter och erfarenhetsut- byten. har Arvsfondsdelegationen arrangerat två regionala projektledardagar, en i och en i . Totalt deltog nästan 80 projektledare i arrangemangen. Av utvärderingarna att döma är dessa projektledardagar mycket upp- skattade. Projektledarna uttrycker att det är värdefullt att träffa andra projektledare som brottas med liknande svårigheter och utmaningar. Likaså är man överlag positivt inställda till den blandning av olika projekt som finns representerade på projektledardagarna eftersom samt- liga av fondens målgrupper, barn-, ungdoms- och handikapprojekt finns representerade. Ytterligare ett sätt att ge möjligheter till erfarenhetsutbyte är de arvs- fondsdagar som Arvsfondsdelegationen arrangerar . Till arvsfondsdagen inbjuds projektledare, representanter från ideella organisationer och myndigheter för att utbyta erfarenheter och idéer samt knyta kontakter med varandra. Ett urval av de projekt som beviljats stöd ur fonden presenterar sina projekt och deltagarna har möjligheter att ställa frågor kring Allmänna arvsfondens syfte och ändamål. Den femte arvsfondsdagen genomfördes i i . Uppslutningen var stor och sammanlagt deltog 250 personer vid evenemanget. inbjöds även föreningar som fått avslag på sina projektansökningar. Arvsfondsdagen avslutades med en buffé och en teaterföreställning med namnet Där alla ojen M(öt)S- en komedi om allvarliga saker. Föreställningen framfördes av . från arvsfondsdagen med text och bild kan beställas från Arvsfondsdele- Skr. 2000/01:125 gationens kansli. Influtet på avskrivna fordringar Andelar i KamK:s räntekonsortium Upplupna intäkter och förutbetalda kostnader 1 107 154 521,58 1 063 985 219,15 EGET KAPITAL OCH SKULDER SUMMA BUNDET EGET KAPITAL SUMMA FRITT EGET KAPITAL Fördelade, ej slutligt beslutade medel (Bilaga 1) Prel skatt och sociala avgifter, godemän Beslutade men ej utbetalda bidrag SUMMA SKULDER OCH EGET KAPITAL 1 107 154 521,58