prop · GP0338 · 2001-11-06 00:00:00 — Regeringens proposition 2001/02:38 Bildande av ett familjemedicinskt institut Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att ett familjemedicinskt institut bildas i syfte att utveckla den primärvård som finansieras av landstingen och kommu- nerna. Vidare lämnas förslag om institutets roll samt verksamhetens in- riktning och form. Förslag till riksdagsbeslut ................................................................... Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100)..................... Ärendet och dess beredning ................................................................ Regeringens överväganden och förslag .............................................. Familjemedicinska institutets roll och verksamhetsinriktning . Familjemedicinska institutets verksamhetsform..................... Bildandet av institutet etc.................................................................. Förslaget till stadgar................................................................ Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100)......... Bilaga 1 Remissinstanser Betänkandet Tillskapande av ett familjemedicinskt institut (SOU 2001:49).............................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde . . 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.antar regeringens förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100), 2.godkänner vad regeringen föreslår om att ett familjemedicinskt institut skall bildas samt dess roll, inriktning och verksamhetsform (avsnittt 4). 2Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs att bilagan till sekretesslagen (1980:100)1 skall ha följande lydelse. I enlighet med vad som anges i 1 kap. 8 § skall vad som föreskrivs i tryckfrihetsförordningen om rätt att ta del av handlingar hos myndighet i tillämpliga delar gälla också handlingar hos något av de organ som nämns nedan i den mån handlingarna hör till där angiven verksamhet hos organet. Verksamheten anges i förekommande fall med hänvisning till numret i () på den författning med stöd av vilken verksamheten har uppdragits åt organet. fördelning av statsbidrag mellan (SFS 1976:1046) I enlighet med vad som anges i 1 kap. 8 § skall vad som föreskrivs i tryckfrihetsförordningen om rätt att ta del av handlingar hos myndighet i tillämpliga delar gälla också handlingar hos något av de organ som nämns nedan i den mån handlingarna hör till där angiven verksamhet hos organet. Verksamheten anges i förekommande fall med hänvisning till numret i () på den författning med stöd av vilken verksamheten har uppdragits åt organet. Lagen omtryckt 1992:1474. Senaste lydelse 2001:511. i , ideell förening Denna lag träder i kraft . Ärendet och dess beredning I regeringens proposition Nationell handlingsplan för utveckling av hälso- och sjukvården (prop. 1999/2000:149) konstaterade regeringen att det behövs en struktur för ett nationellt stöd till kunskapsutvecklingen i primärvården, som omfattar såväl läkare som annan vårdpersonal. Regeringen aviserade också avsikten att tillsätta en särskild utredning för att utreda de närmare formerna för ett sådant stöd. Inriktningen var att ett familjemedicinskt institut skulle tillskapas. I propositionen angavs att borde avsättas för ändamålet 2004. antog regeringens proposition (bet. 2000/01:SoU5, rskr. 2000/01:53). I budgetpropositionen för har regeringen föreslagit att avsätts för och att ytterligare skall avsättas för ett familjemedicinskt institut (prop. 2001/2002:1, utgiftsområde 9 s. 39). Regeringen bemyndigade chefen för att tillkalla en särskild utredare för att utreda de närmare formerna för ett familjemedicinskt institut. Uppdraget omfattade enligt direktivet (dir. 2000:86) de närmare formerna för institutets organisation och verksamhetsinriktning. Utredningen (S 2000:05) har bedrivit sitt arbete . Utredaren lämnade sitt betänkande Tillskapande av ett familjemedicinskt institut (SOU 2001:49) till regeringen. Betänkandet har remissbehandlats. Remissinstanserna har förtecknats i bilaga 1. En sammanställning av remissyttranden finns tillgänglig i ärendet hos (S2001/5140/HS). Ärendet innehåller förslag till ändring av sekretesslagen (1980:100). Lagförslaget är emellertid av enkel beskaffenhet, varför Lagrådets hörande saknar betydelse. 4 Regeringens överväganden och förslag 4.1Familjemedicinska institutets roll och verksamhetsinriktning Regeringens förslag: Det familjemedicinska institutets ändamål skall vara att genom kunskapsutveckling och kunskapsspridning bidra till att utveckla den primärvård som finansieras av landstingen och kommunerna och att därigenom stärka och tydliggöra den svenska familjemedicinen. Institutet skall fullgöra sitt ändamål genom att utgöra ett nationellt stöd för kunskapsutveckling och kunskapsspridning inom primär- vårdens alla olika verksamheter och till alla de personalkategorier som är verksamma i primärvården. Institutets verksamhet skall i huvudsak utformas inom ramen för insatser som har till syfte att: skapa kontakter och kommunikation mellan alla primärvårdens intressenter, stödja olika insatser för att utveckla och initiera fortbildning inriktad på såväl det yrkesspecifika som på teamarbete, vilket även inne- fattar sådan kunskapsutveckling och fortbildning som är gemensam för olika yrkesgrupper och mellan landstingens och kommunernas primärvård, stödja kvalitetsarbetet och metodutvecklingen inom primärvården, särskilt uppmärksamma kunskapsutveckling och kunskapsspridning beträffande primärvårdens stöd och vård av äldre, belysa faktorer av betydelse för att rekryteringen till primärvården skall kunna tryggas långsiktigt, stödja utveckling av landstingens och kommunernas insatser när det gäller information till befolkningen om primärvårdens möjligheter och förutsättningar. Institutet får också i övrigt bedriva verksamhet som är förenlig med Utredningens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser utom två är positiva till bildandet av ett familjemedicinskt institut och ställer sig i stort bakom förslagen till allmän inriktning för institutets arbete. Svenska Läkare- sällskapet och anser inte att ett familjemedicinskt institut bör bildas. De ser det i stället som mer angeläget att öka stödet till redan befintliga kanaler. Ett flertal remissinstanser har i olika delar berört förslagen till huvuduppgifter för institutet. Det finns såväl negativa som positiva synpunkter till de olika delarna i förslaget. läns lands- ting ifrågasätter realismen i det omfattande åtagande som föreslagits. framhåller att flera av de uppgifter som föreslagits ligger på den lokala ledningen för berörda huvudmän och att institutets uppgift bör vara att stödja arbetet genom att sprida intressanta exempel eller genom utvecklingsarbete med intresserade huvudmän. Samtliga remissinstanser anser att fortbildningsfrågor är en uppgift för institutet. Flera remissinstanser t.ex. och Svenska Kommunför- bundet anser att fortbildning kring teamet i primärvården är en viktig uppgift för institutet. anser att fortbildningsinsatserna skall inriktas mot att utveckla det professionella innehållet för varje yrkesgrupp. anser att rekryteringsfrågor är den viktigaste uppgiften för institutet. () anser inte att frågor om rekrytering, arbetsmiljö m.m. bör vara en uppgift för institutet. Samtliga remissinstanser som yttrat sig om förslaget att institutet bör prioritera frågor kring vården av äldre, bl.a. Falu Kommun och , instämmer i detta. Skälen för regeringens förslag: I den nationella handlingsplanen för utveckling av hälso- och sjukvården (prop. 1999/2000:149) konstaterar regeringen att primärvårdens funktion är att utgöra befolkningens förstahandsval och att svara för sammanhang och kontinuitet i det samlade vårdutbudet. För att primärvården skall kunna fylla en sådan funktion krävs bl.a. att verksamheterna inom primärvården utvecklas. utveckla verksamheterna ställer krav på kompetensutveckling för de olika personalkategorier som arbetar inom primärvården. I det avtal mellan staten, och som handlingsplanen baseras på har sjukvårdshuvudmännen åtagit sig att svara för att personalen får förbättrade möjligheter till kompetens- utveckling. I direktiven till utredningen om Tillskapande av ett familjemedicinskt institut (dir. 2000:86) slogs därför fast att målet för ett familjemedicinskt institut skall vara att skapa bättre förutsättningar för landstingens och kommunernas primärvård att utvecklas till en väl fungerande bas i den svenska hälso- och sjukvården. Primärvården skall utgöra en dynamisk och utvecklande arbetsmiljö för alla de personalkategorier som är verksamma där. Målet skall nås genom att institutet verkar som ett centrum för kunskap och kunskapsspridning, bl.a. genom att initiera fortbildning av personalen inom primärvården. Begreppet familjemedicin sätter fokus på den speciella yrkeskompetensen att se patienten som individ i sitt medicinska, psykologiska och sociala sammanhang. Den särskilde utredaren konstaterar att många av de insatser som görs på nationell nivå inriktas på relationen mellan olika delar av primärvården snarare än på helheten, det unika och samlande. Man finner att det därför finns ett stort behov av en nationellt samlande instans för kunskapsutbyte i frågor om utveckling av primärvårdens innehåll och utformning m.m och att det familjemedicinska institutet här kan fylla en viktig och delvis eftersatt uppgift av stor betydelse för den svenska primärvårdens fortsatta utveckling. Utredningen föreslår att institutet bör rikta sina insatser till alla som är verksamma inom primärvården men med utgångspunkt i kärnan (det generella) och inte det speciella (det specialiserade). Mot bakgrund av ovanstående har utredningen föreslagit att institutets huvuduppgifter skall vara att sammanställa, utveckla och sprida kunskaper, skapa kontakter och kommunikation mellan alla primär- vårdens intressenter, verka för bra arbetsförhållanden och god rekrytering i hela den svenska primärvården, utveckla arbetsformerna och fördjupa teamarbetet i primärvården, initiera fortbildning, utveckla och stärka samarbetet mellan primärvård och övrig specialistvård samt stödja genomförandet av den nationella handlingsplanen för utveckling av hälso- och sjukvården. Utredaren har härutöver lämnat en rad överväganden och förslag för att konkretisera hur institutet kan arbeta för att fullfölja sina huvuduppgifter. Regeringen instämmer i allt väsentligt i utredningens bedömningar när det gäller ändamålet för det familjemedicinska institutet och de huvuduppgifter institutet bör ges. Det är regeringens bedömning att institutet kommer att spela en viktig roll i genomförandet av den nationella handlingsplanen för utveckling av hälso- och sjukvården. Sammanfattningsvis vill regeringen understryka följande. Det finns ett stort antal organisationer, myndigheter m.fl. som arbetar med frågor om kunskap och kunskapsspridning inom primärvården, såväl nationellt, regionalt som lokalt. Trots detta så finns det ett stort behov av en nationellt samlande instans för kunskapsutbyte i frågor om utveckling av primärvårdens innehåll, utformning m.m. som utgår från alla de personalgrupper som är verksamma inom primär- Prop. 2001/02:38 vården. Regeringen ser i likhet med flertalet remissinstanser att en viktig uppgift för institutet bör vara att utveckla och initiera fortbildningar för personalen. Institutet bör ges i uppgift att informera personalen inom primärvården om tillgänglig fortbildning. Därutöver bör institutet också kunna ta initiativ för att säkra att utbudet av fortbildning motsvarar behoven hos alla personalkategorier i primärvården. Det bör vara möjligt för institutet att tillsammans med intresserade landsting och kommuner utveckla förslag till modell för ett mer strukturerat och sammanhållet system för fortbildning. Kunskapsutvecklingen har traditionellt skett inom varje profession för sig och det har inte funnits någon nationell struktur för att ta till vara och utveckla de möjligheter som ligger i att fokusera på gemensam kunskapsuppbyggnad inom teamet. Här finner regeringen att institutet har en unik roll att fylla när det gäller att stimulera och utveckla modeller för teamgemensam kunskapsutveckling inom och över gränserna mellan kommunernas och landstingens primärvård. Regeringen vill dock fram- hålla att det för att ett team skall fungera krävs att varje medlem har kompetens för sin uppgift varför institutet också bör initiera och utveckla yrkesspecifik fortbildning. Utöver att utveckla och initiera fortbildningsinsatser som är gemensamma för teamet samt fortbildning för de olika yrkesgrupperna i mer traditionell bemärkelse bör insatserna också riktas mot utbildningar som kan vara gemensamma för olika personalgrupper inom primärvården samt mellan landstingens och kommunernas primärvård. har regeringens uppdrag att utvärdera sjukvårds- huvudmännens genomförande av den nationella handlingsplanen för utveckling av hälso- och sjukvården. I de delar som avser fortbildning och annan kunskapsutveckling bör samverkan ske mellan och det familjemedicinska institutet. I hälso- och sjukvårdslagstiftningen ställs höga krav på kvalitén i vården. Arbete sker kontinuerligt inom primärvården för att utveckla kvalitén i enlighet med de krav som uppställs. Några remissinstanser har påtalat att utredningen inte tillräckligt uppmärksammat kvalitetsutvecklingen inom primärvården och att institutet här kan fylla en viktig uppgift. Regeringen delar denna bedömning och anser att institutet bör ha stora möjligheter att bidra till en positiv utveckling när det gäller att utveckla kvalitén i verksamheterna. Även när det gäller att utveckla arbetsmetoderna inom primärvården så är det en ständigt pågående process. Hälso- och sjukvård är en kunskapsintensiv verksamhet och det sker en snabb utveckling av behandlingsmetoder och arbetssätt. Behovet av utvecklingsarbete uppmärksammades också i den nationella handlingsplanen för utveckling av hälso- och sjukvården (prop. 1999/2000:149). betydelsen av hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande arbete. 2001/02:38 Institutet kan bidra till metodutvecklingen inom primärvården genom att bl.a. sprida kunskaper och erfarenheter. Regeringen vill i detta samman- hang framhålla att det här är viktigt att sätta fokus på patientens behov. Huvudmännen och de driftsansvariga har det grundläggande ansvaret för rekryteringen av personal till sina verksamheter. Bland annat mot denna bakgrund är remissutfallet inte entydigt positivt till att institutet arbetar med frågor kring rekrytering av personal. Regeringen bedömer dock att rekryteringen är en av de största utmaningarna som sjukvården, och då inte minst primärvården, står inför. Att primärvården görs till en attraktiv arbetsplats som både lockar nya medarbetare och bidrar till att redan verksamma stannar kvar är en nödvändig förutsättning för att primärvården skall kunna fullgöra sin uppgift som bas i sjukvården. Även om det inte ankommer på institutet att arbeta med direkta rekryteringsåtgärder ger institutets verksamhet i stort goda förut- sättningar för att identifiera och sprida kunskap om de olika faktorer som är av betydelse för att underlätta rekryteringen. Det är därför regeringens mening att uppgiften att belysa och tydliggöra faktorer som är av betydelse för att klara den framtida rekryteringen är en viktig uppgift för institutet. En faktor som har stor betydelse för rekryteringsfrågorna är hur arbetsmiljön och arbetsorganisationen i primärvården kan utvecklas. Även om dessa frågor inte föreslås bli en huvuduppgift för institutet är det inget som hindrar att institutet samlar och sprider kunskaper kring detta i de fall man i sin verksamhet identifierar goda exempel på sådant arbete. Vård av äldre är och kommer även att vara en dominerande del av primärvårdens uppgifter. Brister i läkarinsatserna i särskilt boende liksom brister när det gäller det medicinska omhändertagandet av äldre inom den kommunala primärvården samt den medicinska kvalitén i äldres läkemedelsanvändning framhålls återkommande som problem- områden. Det finns ett stort behov av att utveckla primärvården så att den bättre motsvarar de krav som måste kunna ställas på vården för äldre med omfattande behov. Här är inte minst kunskaper om hur samverkan mellan landstingens och kommunernas primärvård kan förbättras en viktig del. Mot denna bakgrund bedömer regeringen att vården av äldre bör vara ett område som institutet särskilt skall uppmärksamma i syfte att förbättra kunskapsutvecklingen på området. Samtliga remissinstanser som kommenterat utredningens förslag i denna del instämmer i att institutet i sitt arbete bör prioritera vården av äldre. I den mån institutets arbete gentemot den kommunala primärvården behöver ses över ytterligare förutsätter regeringen att det genomförs inom ramen för institutets verksamhet. Information om primärvården till befolkningen är ett relativt outvecklat område. kan informationen spela en viktig roll när det gäller människors attityder och mönster för att söka vård. Sådan viktig information kan röra valmöjligheter i vården, tillgänglighet och primärvårdens funktion. Även om sjukvårdshuvudmännen har det praktiska ansvaret för informationen till befolkningen kan institutet genom sitt arbete bidra till en positiv utveckling som kan stödja huvudmännen i dess arbete. Mot bakgrund av vad som framhållits ovan anser regeringen således att ändamålet med det familjemedicinska institutet skall vara att genom kunskapsutveckling och kunskapsspridning bidra till att utveckla den primärvård som finansieras av landstingen och kommunerna och däri- genom stärka och tydliggöra den svenska familjemedicinen. Institutet skall fullgöra sitt ändamål genom att utgöra ett nationellt stöd för kunskapsutveckling och kunskapsspridning inom primärvårdens alla olika verksamheter och till alla de personalkategorier som är verksamma i primärvården. Institutets verksamhet skall i huvudsak utformas inom ramen för insatser som har till syfte att; skapa kontakter och kommunikation mellan alla primärvårdens intressenter, stödja olika insatser för att utveckla och initiera fortbildning inriktad på såväl det yrkesspecifika som på teamarbete, vilket även innefattar sådan kunskapsutveckling och fortbildning som är gemensam för olika yrkesgrupper och mellan landstingens och kommunernas primärvård, stödja kvalitetsarbetet och metodutvecklingen inom primärvården, särskilt uppmärksamma kunskapsutveckling och kunskapsspridning beträffande stöd och vård av äldre, belysa faktorer av betydelse för att rekryteringen till primärvården skall kunna tryggas långsiktigt, stödja utveckling av landstingens och kommunernas insatser när det gäller information till befolkningen om primärvårdens möjligheter och förutsättningar. Det är enligt regeringens bedömning viktigt att institutets verksamhet bedrivs med stor flexibilitet och ger möjlighet att arbeta utifrån de behov som uppstår och med de frågor som är aktuella och angelägna att belysa och utveckla på olika sätt. Det är därför en uppgift för institutets styrelse och ledning att närmare besluta om vilka prioriteringar som bör göras och hur man för övrigt skall arbeta inom de nämnda huvudsakliga huvudområdena för att fullgöra sitt ändamål. Institutet bör också i övrigt få bedriva verksamhet som är förenlig med dess ändamål. Institutet får använda medel som ställs till dess förfogande för att stödja verksamhet utanför institutet om användningen främjar ändamålet. Samverkan med andra intressenter bör bedriva sin verksamhet i nära samarbete med landstingens och kommunernas lokala och regionala FoU-centra samt universiteten och högskolorna. Institutet har vidare i sin funktion som arena för kontakter mellan olika delar av primärvården både i offentlig och privat driftsform, och också för de olika yrkesgrupperna, en viktig roll att spela för att göra forskningen tillgänglig för anställda i primärvården så att de nya kunskaperna kommer primärvården till del. Andra viktiga samarbetspartners för institutet är t.ex. av medicinsk metodik (SBU) och . När det gäller fort- och vidarebildning för läkare är , professionella utveckling och viktiga samarbetspartners. Institutet bör även samarbeta med andra organi- sationer och föreningar som bedriver fortbildningsaktiviteter för personal inom primärvården. Det har inte ingått i utredningens uppdrag att utreda primär- vårdsforskningen. Utredaren konstaterar dock att forskningens om- fattning och kvalitet har en avgörande betydelse för den ställning och den roll som ett verksamhetsområde kan få i förhållande till andra delar av hälso- och sjukvården. Om primärvården snabbt skall kunna utvecklas till att bli basen inom hälso- och sjukvården krävs att det parallellt med insatserna i handlingsplanen för utveckling av hälso- och sjukvården sker en snabb och målmedveten satsning på primärvårdsforskning av både tillräcklig kvalitet och omfattning. Utredningen föreslår därför att en särskild utredning tillsätts med uppdrag att lämna förslag till hur forsk- ningen inom primärvården kan utvecklas. I propositionen Nationell handlingsplan för utveckling av hälso- och sjukvården (prop. 1999/2000:149) konstaterade regeringen att den strukturomvandling som hälso- och sjukvården genomgått har fått alltför litet genomslag inom den medicinska och kliniska forskningen. Man konstaterade också att en påfallande liten del av forskningen fokuserar på den öppna vårdens förutsättningar att fungera effektivt och att det finns brister när det gäller patientorienterad, klinisk och behandlingsinriktad forskning. Likaså saknas forskning kring primärvårdens funktion inom hälso- och sjukvården. Mot denna bakgrund är det angeläget att utveckla forskningen inom primärvården. Regeringen är dock inte nu beredd att föreslå de åtgärder som utredningen föreslagit men avser att vidare överväga utredningens förslag. I propositionen Forskning och förnyelse (prop. 2000/01:13) har regeringen delvis behandlat frågan och föreslog då en förstärkning av vård- och omsorgsforskningen med . Regeringens förslag: Ett familjemedicinskt institut bildas som en Föreningens bildare är staten, Föreningens medlemmar utgörs av All verksamhet vid institutet föreslås omfattas av offentlig- Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser tillstyrker förslaget om en ideell förening. I fråga om huvudmannaskap för den nya föreningen stöder flertalet av remissinstanserna utredningens förslag om tre föreningsbildare, dvs. staten, och . anser dock att deras föreningar bör vara medlemmar i den ideella skall vara företrädare för dem som har det faktiska ansvaret för den verksamhet som skall producera primärvårdstjänsterna, oavsett om man verkar inom den offentliga sektorn eller den icke-offentliga. remissinstanser har framfört synpunkter på institutets lokalisering. läns landsting tillstyrker att institutet lokaliseras i . Falu kommun och i har föreslagit att institutet anser att starka skäl talar för att institutet förläggs till Några remissinstanser, t.ex. och kommun anser att det vore bra om institutet placerades utanför Flera remissinstanser, bl.a. , Landstings- förbundet och har framfört att formerna för utvärderingen av institutet bör beslutas innan institutet startar sin Skälen för regeringens förslag: Det är landstingen och kommunerna som har huvudansvaret för att en god kunskapsnivå upprätthålls inom verksamheterna och att den motsvarar de krav som bör ställas. bakgrund av att staten därför inte bör vara ensam huvudman för verksamheten vid institutet är det inte lämpligt att det blir en statlig En privaträttslig associationsform bör därför väljas. När staten engagerar sig i en privaträttslig associationsform skall enligt beslut främst formerna aktiebolag och ideell förening användas (prop. 1995/96:61, bet. 1995/96:LU7, rskr. 1995/96:79). Utredaren konstaterar att det tekniskt och juridiskt är möjligt att bedriva