prop · GO03105 · 2001-01-01 00:00:00 — Utredningen har funnit att taxi-, flytt-, restaurang-, frisör-, delar av bygg- samt städbranscherna är utsatta för ekonomisk brottslighet. Tillfällig försäljning, som egentligen är ett handelssätt och ingen bransch, bedöms ligga i riskzonen. De ordinära åkerierna, dvs. andra än flyttföretag, har inte visats ha större problem med ekobrott än andra branscher. Utredningens bedömningar är baserade på befintligt material. Det innebär inte att andra branscher skulle vara befriade från ekonomiskt brottslighet eller ens att den med säkerhet är mindre, bara att det saknas tillräckligt forskningsmaterial för att med säkerhet kunna fastställa att omfattningen är stor. Ett stort antal av utredningens förslag är emellertid generella och tar således sikte på att minska möjligheterna till sådan brottslighet, oberoende av bransch. Utredningens analys och förslag följer inte helt en branschvis uppdelning. I stället har en indelning gjorts utifrån branschernas struktur. Taxi-, restaurang- och frisörbranscherna samt den tillfälliga försäljningen hänförs till kontantbranscherna. Bygg-, städ- och flyttbranscherna är entreprenadbranscher. Här har ytterligare en indelning gjorts. Bygghantverks- och hushållstjänster (t.ex. städning) som riktar sig till enskilda hushåll kallas konsumentsektorn. Kontantbranscherna Utmärkande för kontantbranscherna är att det sker en mängd små transaktioner (ofta med kontanter) där köparna huvudsakligen är enskilda konsumenter som saknar intresse av kvitto. Företagen är i regel små och har inget behov av internkontroll eftersom företagaren kontrollerar kassaflödet. Denna struktur är en grund för skatteundandraganden. Är konkurrensen stor i branschen ökar intresset av att inte redovisa alla intäkter. Utredningens bedömningar och förslag för kontantbranscherna är följande. * Ett system med licensavgifter utarbetas och införs till en början i taxi- och frisörbranscherna. På lite sikt bör licensavgift införas även i restaurangbranschen. Genom licensavgiften ställs krav på en lägsta nivå på betalning av skatter och avgifter som en rörelse genererar. Skatte- och avgiftsbetalningarna höjs därigenom till en rimlig nivå som ingen kan undgå. Licensavgiften ersätter inte det konventionella skattesystemet utan stöttar det. För exempelvis taxi bestäms licensavgiften för det enskilda företaget efter antalet bilar och i vilken omfattning dessa används. Fler kontantbranscher behöver kartläggas. Efter detta bör licensavgift införas i ett flertal branscher t.ex. för tvätterier, blomsterhandlare och godisbutiker. * Krav införs i kontanthandeln på att all försäljning skall registreras i typgodkända kassaregister och att kvitto tillhandahålls kunden. Övergången till nya kassaregister kommer att ske flexibelt . * För att förbättra kontrollen anges i bokföringslagen att gemensam verifikation, som skall sparas, utgörs av kontrollremsa från kassaapparat. För vissa enskilda kontantbranscher lämnar utredningen följande bedömningar och förslag. Yrkestrafiken: * Taxifordons taxametrar skall regelbundet tömmas i en tömningscentral. * Taxiförare som har dömts för ekonomisk brottslighet skall inte få taxiförarlegitimation. * För effektivare handläggning av tillstånds- och tillsynsärenden inom yrkestrafiken skall informationsutbytet mellan myndigheter förbättras, bl.a. genom sambearbetning av register. * Vid offentlig upphandling av färdtjänst och godstransporter bör i avtalen föreskrivas att samma krav skall ställas på leverantören (beställnings- eller lastbilscentral) som på underentreprenörerna (taxiföretag och åkerier). Restaurang: * Restauranger med serveringstillstånd skall återfå av alkoholskatten på vin och sprit. Återbetalningen skall ske efter särskild ansökan då bl.a. den i rörelsen försålda alkoholen skall redovisas. * Alkoholinspektionen skall få överklaga kommunernas beslut i ärenden om serveringstillstånd. Kommunen skall bereda möjlighet att yttra sig i tillståndsärenden. * För effektivare handläggning av tillstånds- och tillsynsärenden om serveringstillstånd skall informationsutbytet mellan myndigheter förbättras, bl.a. genom sambearbetning av register. Tillfällig försäljning: * Utredningen instämmer i förslag att efterlevnaden av informationsskyldigheten (namnskylt) vid tillfällig försäljning skall stramas upp, t.ex. genom att kommunerna får utföra kontrollen. Entreprenadbranscherna Bygg-, städ- och flyttbranscherna är entreprenadbranscher och exempel på faktureringsbranscher. Uppdragsgivarna är ofta företag och institutioner som behöver fakturor för sin redovisning. Här finns således inte samma problematik som i kontantbranscherna. I bygg-, städ- och flyttbranscherna anlitar entreprenörerna i varierande omfattning underentreprenörer för att utföra delar av uppdrag. Ett problem är oseriösa underentreprenörer som konkurrerar genom att inte betala skatter och avgifter och därmed slår ut seriösa företag. används underentreprenörer för att utfärda luftfakturor. Dessa använder huvudentreprenören för att få kostnadsavdrag i sin redovisning. De på detta sätt "frigjorda" medlen används till svarta löner åt huvudentreprenörens arbetstagare och ersättning till företagsledaren. Utredningens bedömningar och förslag för entreprenadbranscherna är följande. * I bygg-, flytt- och städbranscherna skärps kraven för att få F-skattsedel. En F-skattsedel skall endast utfärdas om skattemyndigheten har skälig anledning anta att sökanden kommer att fullgöra sina skyldigheter att redovisa och betala skatter och avgifter. * Från ersättning till underentreprenör vid städ- eller flyttarbete skall skatteavdrag göras även om mottagaren har F-skattsedel. * Vid bygg- och flyttarbeten samt vid städentreprenader som utförs för den offentliga sektorns räkning bör i avtalen föreskrivas att den upphandlande enheten förbehåller sig rätten att kontrollera och godkänna underentreprenörer. Avtalet kan också kompletteras med vitesklausuler om att huvudentreprenören ansvarar för underentreprenörers skatter och avgifter. * Vid bygg- och flyttarbeten samt vid städentreprenader som utförs för den offentliga sektorns räkning bör i avtalen föreskrivas att all personal skall bära synliga namnbrickor samt kunna uppvisa . Vidare skall leverantören till beställaren ge in aktuella listor över den personal som utför arbetet. * bör ett generellt uppbördssystem införas där skatteavdrag görs för samtliga utbetalningar till uppdragstagare. Konsumentsektorn Ett stort problem är svarta arbeten i konsumentledet. Det gäller bygghantverk och hushållstjänster. När det gäller hushållstjänster bedömer utredningen att problemen är växande. Utredningens förslag för konsumentsektorn är följande. * Den nuvarande skattereduktionen permanentas för utgifter för arbeten på småhus och bostadsrätter. * Statsmakterna bör inbjuda bygg- och försäkringsbranscherna att undersöka i vilken utsträckning försäkringsbolagens kontantregleringar leder till att försäkringstagare anlitar svart arbetskraft eftersom kostnaderna för återställningsarbetet inte behöver redovisas för försäkringsbolagen. * Ett regelverk för en ny förenklad företagsform utarbetas och införs för den som i vid bemärkelse utför hushållstjänster ("singelföretag"). Beskattningen av sådana företagare anpassas till en sådan nivå att hushållen efterfrågar de vita tjänsterna. Byggbranschen Utöver vad som angetts ovan lämnar utredningen följande bedömningar och förslag. * Statliga subventioner på byggsidan bör utformas så att de faktiska kostnaderna redovisas. * Statliga subventioner bör, förutom vid egen-regi-byggen, enbart avse arbeten som utförs av näringsidkare med F-skattsedel. * De auktorisations- och garantisystem som införts i byggbranschen ökar intresset för att anlita seriösa företag och motverkar, liksom andra kvalitetshöjningar, ekobrott. * Trygg Hansas modell för att välja ut företag som reparerar skador bör tas efter av andra försäkringsbolag. Krav ställs bl.a. på att företagen inte är restförda för skatter och avgifter. Generella förslag I utredningsarbetet har några generella metoder tagits fram. Utredningens bedömningar och förslag i den delen är följande. * En nationell kampanj genomförs för att motverka svartjobb. Kampanjen skall synliggöra den ekonomiska brottslighetens effekter på samhällsekonomin genom att de ökade skatteintäkter, som blir följden av regeringens samlade strategi mot ekobrott, kommer skattebetalarna till godo t.ex. i form av återbetalning av skatt och/eller satsningar inom välfärdssystemet. * Den egensanering som sker inom bl.a. bygg-, städ-, flytt- och restaurangbranscherna, bl.a. etiska krav för medlemskap i branschorganisationer, motverkar oseriösa företag och bör stödjas och utvecklas. * Myndighetssamverkan är en bra metod att bekämpa ekonomisk brottslighet. och Preventiv Ekonomisk Kontroll (PEK) är exempel på effektiva kontrollaktioner. Ett ökat erfarenhetsutbyte och förenklade sekretessregler kan förbättra metoden. * får rätt att begära att en arbetsgivare månatligen anger för vilka arbetstagare innehållen preliminär skatt och arbetsgivaravgifter betalas. * Forskningen om den ekonomiska brottslighetens metoder, omfattning och skadeverkningar är begränsad. Skadorna av den ekonomiska brottsligheten drabbar sällan någon enskild utan ett abstrakt kollektiv av medborgare. Skadorna är också svåra att uppskatta och måste göras med stöd av mer eller mindre osäkra beräkningsmodeller. Vissa skadeverkningar, som marknadsstörningar och miljöförstöring, är nästan omöjliga att kvantifiera. Effektiv bekämpning fordrar ökad kunskap. Därför är det viktigt med en ökad satsning av forskningen om den ekonomiska brottsligheten. * Korruption är ett av den ekonomiska brottslighetens smörjmedel. De öppna gränserna och internationaliseringen ökar exponeringen för korruption av allvarligt slag. Förekomsten av och riskerna med korruption bör utredas i särskild ordning. Bättre kontroll vid tillstånd, tillsyn och bidrag Den ekonomiska brottsligheten utnyttjar företag för sin brottsliga verksamhet. Även den organiserade brottsligheten använder företag för sina syften och utvidgar den brottsliga verksamheten genom att etablera och förvärva företag. Gemensamt för den ekonomiska och organiserade brottsligheten är således att den reguljära ekonomin infiltreras. Både de seriösa företagen och samhället måste skydda sig mot brottsligheten, vilket tar stora resurser i anspråk och försämrar samhällsekonomins effektivitet. Det allvarligaste hotet mot de fria villkor under vilket näringslivet verkar är kanske just att den ekonomiska och organiserade brottsligheten utnyttjar och missbrukar de fria och legala system som gäller för företagare. Enligt utredningens bedömning är förebyggande metoder det effektivaste sättet att motverka ekonomisk brottslighet. Genom att lägga tonvikten på att minska möjligheterna till brott och att försvåra för den som försöker utnyttja systemen kommer färre brott att begås. De system och regelverk som finns för olika former av myndighetstillstånd, statliga företagsstöd, EU-bidrag, myndigheters tillsyn över verksamheter och den offentliga sektorns upphandling kan användas som administrativa filter för att utestänga ekonomisk och organiserad brottslighet från att integreras med den reguljära ekonomin. Enligt utredningens bedömning bör dessa system och regelverk på ett systematiskt sätt kunna användas för att motverka ekonomisk och organiserad brottslighet. I betänkandet har utredningen använt några administrativa system i syfte att utestänga ekonomisk brottslighet. Det gäller den tillstånds- och tillsynsreglering som gäller för restaurangbranschen och yrkestrafiken, den offentliga upphandlingen, bidragsregler för att uppföra eller renovera byggnader och F-skattsedel i bygg-, städ- och flyttbranscherna. Utöver det område som utredningen behandlat finns ett stort antal regelsystem för tillstånd, tillsyn och bidrag. Exempelvis bestämmelser om registrering av juridiska personer, tillsyn över miljöfarlig verksamhet samt svenska och EU-relaterade näringsbidrag. Frågan om hur dessa system kan användas för att motverka ekonomisk och organiserad brottslighet bör undersökas vidare. Den blivande bör ges en central funktion i det preventiva arbetet genom att fungera som kontrollorgan inför olika myndigheters beslut om tillstånd och bidrag samt i samband med tillsyn. För detta krävs att ett nytt datasystem byggs upp som innehåller information om juridiska personer, de juridiska personernas företrädare och ägare, brottsbelastningar m.m. Offentlig upphandling Den offentliga upphandlingen omsätter enbart i och är en tung ekonomisk faktor. Genom att en väsentlig del av upphandlingen sker från branscher som har problem med ekonomisk brottslighet finns det en koppling mellan utredningens uppdrag om branschsanering och offentlig upphandling. Det gäller bygg-, städ-, taxi- och flyttbranscherna. Genom offentlig upphandling finns det således goda förutsättningar att sanera dessa branscher. Utredningens bedömningar och förslag när det gäller offentlig upphandling är, utöver vad som angetts ovan i branschavsnitten, följande. * Upphandlande enheter skall förkasta orimligt låga anbud som anbudsgivaren inte kunnat ge någon rimlig förklaring till. * Skärpt kontroll av utländska leverantörers registrering i företagsregister i hemvistlandet. * Skärpt kontroll av utländska leverantörers restföringar av skatter och avgifter i hemvistlandet. * Svenska leverantörer skall ha F-skattsedel. * En leverantör som är en juridisk person kan uteslutas från en upphandling om företrädarna (m.fl.) begått brott i yrkesutövningen (enbart under tröskelvärdena). * En upphandlande enhet skall få kontrollera en leverantörs finansiella och ekonomiska ställning samt tekniska förmåga och kapacitet. * En upphandlande enhet skall få begära att en anbudsgivare redovisar vilka underentreprenörer som anlitas. * bör initiera ett arbete i syfte att skärpa EU-direktiven om offentlig upphandling när det gäller vilka krav som får ställas på en leverantör. Utredningens förslag, bedömningar och rekommendationer grupperade på olika departement Utredningen behandlar ett flertal branscher samt en hel del frågor av mer eller mindre generell karaktär, bl.a. offentlig upphandling och myndighetssamverkan. Det ligger därför i sakens natur att betänkandet innehåller ett spektrum av förslag, bedömningar och rekommendationer som tar sikte på flera sakområden och därmed departement. I syfte att ge läsaren en överblick över betänkandets innehåll avseende olika sakområden redovisas nedan betänkandets olika delar grupperade departementsvis. * Krav införs i kontanthandeln att all försäljning skall registreras i typgodkända kassaregister och att kvitto tillhandahålls kunden. * I bokföringslagen anges att gemensam verifikation, som skall sparas, utgörs av kontrollremsa från kassaapparat. * En nationell kampanj genomförs för att motverka svartjobb. Kampanjen skall synliggöra ekobrottslighetens effekter på samhällsekonomin genom att de ökade skatteintäkter, som blir följden av regeringens samlade strategi mot ekobrott, kommer skattebetalarna till godo genom exempelvis återbetalning av skatt och satsningar inom välfärdssystemet. * En ny förenklad företagsform föreslås utarbetas och införas för näringsidkare som i vid bemärkelse utför hushållstjänster. Syftet är att få bort svartjobben i hushållssektorn. * Förekomsten av och riskerna med korruption bör utredas i särskild ordning. * Preventiv Ekonomisk Kontroll (PEK), och annan myndighetssamverkan är bra metoder för att bekämpa ekonomisk brottslighet. Ett ökat erfarenhetsutbyte och förenklade sekretessregler kan förbättra metoden. * Taxifordons taxametrar skall regelbundet tömmas i en tömningscentral. * Taxiförare som har dömts för ekonomisk brottslighet skall inte få taxiförarlegitimation. * För effektivare handläggning av tillstånds- och tillsynsärenden inom yrkestrafiken skall informationsutbytet mellan myndigheter förbättras, bl.a. genom sambearbetning av register. * Alkoholinspektionen får överklaga kommunernas beslut i ärenden om serveringstillstånd. Kommunen skall bereda möjlighet att yttra sig i tillståndsärenden. * För effektivare handläggning av tillstånds- och tillsynsärenden om serveringstillstånd skall informationsutbytet mellan myndigheter förbättras, bl.a. genom sambearbetning av register. Skattefrågor: * Ett system med licensavgifter utarbetas och införs till en början i taxi- och frisörbranscherna. På lite sikt bör licensavgift införas även i restaurangbranschen. Fler kontantbranscher behöver kartläggas. Efter detta bör licensavgift införas i ett flertal branscher. * Restauranger med serveringstillstånd skall återfå av alkoholskatten på vin och sprit. * I städ-, flytt- och byggbranscherna skärps kraven för att få F-skattsedel. En F-skattsedel skall inte utfärdas om skattemyndigheten har skälig anledning att anta att sökanden inte kommer att fullgöra sina skyldigheter att redovisa och betala skatter och avgifter. * Från ersättning till underentreprenör vid städ- och flyttarbete skall skatteavdrag göras även om mottagaren har F-skattsedel. * bör ett generellt uppbördssystem införas där skatteavdrag görs för samtliga utbetalningar till uppdragstagare. * får rätt att begära att en arbetsgivare månatligen anger för vilka arbetstagare innehållen preliminär skatt och arbetsgivaravgifter betalas. * Den nuvarande skattereduktionen permanentas för utgifter för arbeten på småhus och bostadsrätter. Offentlig upphandling: * Upphandlande enheter skall förkasta orimligt låga anbud som anbudsgivaren inte kunnat ge någon rimlig förklaring till. * Skärpt kontroll av utländska leverantörers registrering i företagsregister i hemvistlandet. * Skärpt kontroll av utländska leverantörers restföringar av skatter och avgifter i hemvistlandet. * Svenska leverantörer skall ha F-skattsedel. * En leverantör som är en juridisk person kan uteslutas från en upphandling om företrädarna (m.fl.) begått brott i yrkesutövningen (enbart under tröskelvärdena). * En upphandlande enhet skall få kontrollera en leverantörs finansiella och ekonomiska ställning samt tekniska förmåga och kapacitet. * En upphandlande enhet skall få begära att en anbudsgivare redovisar vilka underentreprenörer som anlitas. * bör initiera ett arbete i syfte att skärpa EU-direktiven om offentlig upphandling när det gäller vilka krav som får ställas på en leverantör. * Vid bygg- och flyttarbeten samt vid städentreprenader som utförs för den offentliga sektorns räkning bör i avtalen föreskrivas att all personal skall bära synliga namnbrickor samt kunna uppvisa . Vidare skall leverantören till beställaren ge in aktuella listor över den personal som utför arbetet. * Vid bygg- och flyttarbeten samt vid städentreprenader som utförs för den offentliga sektorns räkning bör i avtalen föreskrivas att den upphandlande enheten förbehåller sig rätten att kontrollera och godkänna underentreprenörer. Avtalet kan också kompletteras med vitesklausuler om att huvudentreprenören ansvarar för underentreprenörers skatter och avgifter. * Vid upphandling av färdtjänst och godstransporter bör i avtalen föreskrivas att samma krav skall ställas på leverantören (beställnings- eller lastbilscentral) som på underentreprenörerna (taxiföretag och åkerier). * Det är viktigt med en ökad satsning på forskning om den ekonomiska brottslighetens metoder, omfattning och skadeverkningar. * Den egensanering som sker inom bl.a. bygg-, städ-, flytt- och restaurangbranscherna, bl.a. etiska krav för medlemskap i branschorganisationer, motverkar oseriösa företag och bör stödjas och utvecklas. * Statliga subventioner på byggsidan bör utformas så att de faktiska kostnaderna redovisas. * Statliga subventioner bör, förutom vid egen-regi-byggen, enbart avse arbeten som utförs av näringsidkare med F-skattsedel. * De auktorisations- och garantisystem som införts i byggbranschen ökar intresset för att anlita seriösa företag och motverkar, liksom andra kvalitetshöjningar, ekobrott. * Statsmakterna bör inbjuda bygg- och försäkringsbranscherna att undersöka i vilken utsträckning försäkringsbolagens kontantregleringar leder till att försäkringstagare anlitar svart arbetskraft eftersom kostnaderna för återställningsarbetet inte behöver redovisas för försäkringsbolagen. * Utredningen instämmer i förslag att informationsskyldigheten (namnskylt) vid tillfällig försäljning skall stramas upp, t.ex. genom att kommunerna får utföra kontrollen. * Trygg Hansas modell för att välja ut företag som åtgärdar skador bör tas efter av andra försäkringsbolag. Krav ställs bl.a. på att företagen inte är restförda för skatter och avgifter. Flertalet departement Enligt utredningens bedömning är förebyggande metoder det effektivaste sättet att motverka ekonomisk brottslighet. Genom att lägga tonvikten på att minska möjligheterna till brott och att försvåra för den som försöker utnyttja systemen kommer färre brott att begås. De system och regelverk som finns för olika former av myndighetstillstånd, statliga företagsstöd, EU-bidrag, myndigheters tillsyn över verksamheter och den offentliga sektorns upphandling kan användas som administrativa filter för att utestänga ekonomisk och organiserad brottslighet från att integreras med den reguljära ekonomin. Enligt utredningens bedömning bör dessa system och regelverk på ett systematiskt sätt kunna användas för att motverka ekonomisk och organiserad brottslighet. I betänkandet har utredningen använt några administrativa system i syfte att utestänga ekonomisk brottslighet. Det gäller den tillstånds- och tillsynsreglering som gäller för restaurangbranschen och yrkestrafiken, den offentliga upphandlingen, bidragsregler för att uppföra eller renovera byggnader och F-skattsedel i bygg-, städ- och flyttbranscherna. Utöver det område som utredningen behandlat finns ett stor antal regelsystem för tillstånd, tillsyn och bidrag. Exempelvis bestämmelser om registrering av juridiska personer, tillsyn över miljöfarlig verksamhet samt svenska och EU-relaterade näringsbidrag. Frågan om hur dessa system kan användas för att motverka ekonomisk och organiserad brottslighet bör undersökas vidare. Den blivande bör ger en central funktion i det preventiva arbetet genom att fungera som kontrollorgan inför olika myndigheters beslut om tillstånd och bidrag samt i samband med tillsyn. För detta krävs att ett datasystem byggs upp som innehåller information om juridiska personer, de juridiska personernas företrädare och ägare, brottsbelastningar m.m. lagförslag (SOU 1997:111) Förslag till lag om ändring i Härigenom förskrivs att det i skall införas en ny bestämmelse, 11 kap. 5 a §, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 11 kap. 5 a § Den som med uppsåt eller av oaktsamhet säljer varor eller tjänster i strid med bestämmelserna i 5 a § i bokföringslagen (1976:125) döms för kassaregisterbrott till böter eller fängelse . Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i bokföringslagen (1976:125) Härigenom föreskrivs att 5 § bokföringslagen (1976:125) skall ha följande lydelse och att det införs en ny paragraf, 5 a §, av följande lydelse. 5 § Bokföringen skall för varje affärshändelse grundas på handling som härrör från affärshändelsen eller särskilt upprättas med uppgifter om denna (verifikation). Har den bokföringsskyldige tagit emot handling om affärshändelsen, skall denna handling användas som verifikation. Om det är påkallat med hänsyn till arten av mottagen handling, får bokföringen i stället grundas på särskilt upprättad hänvisningsverifikation. Verifikation skall på varaktigt sätt innehålla uppgifter om när den upprättats, när affärshändelsen inträffat, vad denna avser, vilket belopp den gäller, vilken motpart den berör samt, i förekommande fall, vilka handlingar som legat till grund för affärshändelsen och var originalhandling förvaras. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse