prop · GO0344 · 2001-01-01 00:00:00 — Om en föräldrapenningförmån tillkommer en förälder som inte har fyllt , får på framställning av socialnämnden besluta att föräldrapenningen helt eller delvis skall utbetalas till annan person eller till nämnden att användas till förälderns och familjens nytta. Är en kvinna vid tiden för förlossningen intagen i kriminalvårdsanstalt eller ett hem som avses i 12 § lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga, får på framställning av föreståndaren för inrättningen besluta, att den föräldrapenning som tillkommer kvinnan skall utbetalas till föreståndaren för att användas till kvinnans och barnets nytta. Denna lag träder i kraft i fråga om 1, 2, 6, 10, 11 a, 12, 13 och 16 §§ och i övrigt . I fråga om 1 §, 2 § tredje stycket andra meningen, 3 §, 10 § femte stycket, 12 § tredje stycket och 16 § gäller äldre föreskrifter fortfarande dels för barn som är födda före ikraftträdandet, dels för adopterade barn som är adopterade före ikraftträdandet. 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenom föreskrivs att 4 kap. 6 § lagen (1962:381) om allmän försäkring1 skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4 kap. 6 §2 Hel föräldrapenning utgör lägst (garantinivå). Föräldrapenning utges med belopp motsvarande förälderns sjukpenning, beräknad enligt femte stycket, om föräldern under minst före barnets födelse eller den beräknade tidpunkten härför har varit försäkrad för en sjukpenning över garantinivån och skulle ha varit det om känt till samtliga förhållanden. Utöver vad som anges i andra stycket utges föräldrapenning med belopp motsvarande förälderns sjukpenning, beräknad enligt femte stycket, och med belopp enligt garantinivån. Utöver vad som anges i andra stycket utges föräldrapenning med belopp motsvarande förälderns sjukpenning, beräknad enligt femte stycket, och med belopp enligt garantinivån. Vid flerbarnsbörd utges föräldrapenning enligt 3 § andra stycket med belopp motsvarande förälderns sjukpenning, beräknad enligt femte stycket, och med belopp enligt garantinivån. För varje barn utöver det andra utges dock föräldrapenning för samtliga dagar enligt 3 § andra stycket med belopp motsvarande förälderns sjukpenning, beräknad enligt femte stycket. När föräldrapenning enligt andra-fjärde styckena skall utges med belopp motsvarande förälderns sjukpenning, skall beräkningen ske enligt 3 kap. med undantag av 5 § fjärde-sjunde styckena samt 10 a och 10 b §§. Utan hinder av vad som föreskrivs i andra-fjärde styckena skall, om förälderns sjukpenninggrundande inkomst har sänkts enligt 3 kap. 5 § tredje stycket 5, föräldrapenningen till dess barnet fyller beräknas lägst på grundval av den sjukpenninggrundande inkomst som gällde innan sänkningen skedde eller den högre inkomst som löneutvecklingen inom yrkesområdet därefter föranleder, om föräldern avstår från förvärvsarbete för vård av barn. Är kvinnan gravid på nytt innan barnet uppnått eller skulle ha uppnått och nio månaders ålder, skall föräldrapenningen även fortsättningsvis beräknas på motsvarande sätt. ma gäller vid adoption av barn som sker och efter det att det föregående barnet fötts eller adopterats. Denna lag träder i kraft . I fråga om barn som är födda, eller i fråga om adopterade barn, adopterade före ikraftträdandet tillämpas lagen i sin äldre lydelse. 2.3 Förslag till lag om ändring i föräldraledighetslagen (1995:584) Härigenom föreskrivs att 3, 6, 7, 12 och 14 §§ föräldraledighetslagen (1995:584) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3 §1 Det finns följande fem former av föräldraledighet för vård av barn m.m.: 1. Hel ledighet för en kvinnlig arbetstagare i samband med hennes barns födelse och för amning (mammaledighet, 4 §). Hel ledighet för en förälder tills barnet blivit 18 månader eller, under förutsättning att föräldern då har hel föräldrapenning, för tid därefter (hel ledighet med eller utan föräldrapenning, 5 §). Ledighet för en förälder i form av förkortning av normal arbetstid med tre fjärdedelar, hälften eller en fjärdedel medan föräldern har tre fjärdedels, halv respektive en fjärdedels föräldrapenning (delledighet med föräldrapenning, 6 §). Ledighet för en förälder i form av förkortning av normal arbetstid med en fjärdedel tills, i huvudfallet, barnet fyllt (delledighet utan föräldrapenning, 7 §). Ledighet för en förälder i form av förkortning av normal arbetstid med upp till en fjärdedel tills, i huvudfallet, barnet fyllt (delledighet utan föräldrapenning, 7 §). Ledighet för en arbetstagares tillfälliga vård av barn (ledighet med tillfällig föräldrapenning m.m., 8 §). För mammaledighet och ledighet med tillfällig föräldrapenning m.m. fordras inte att arbetstagaren skall ha varit anställd hos arbetsgivaren (kvalifikationstid). För övriga former av föräldraledighet krävs kvalifikationstid enligt 9 §. Särskilda bestämmelser om ledighet och omplacering för kvinnliga arbetstagare som väntar barn, fött barn eller som ammar finns i 18-21 §§. 6 §2 då en förälder får tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels föräldrapenning enligt 4 kap. lagen (1962:381) om allmän försäkring har föräldern rätt till förkortning av normal arbetstid med tre fjärdedelar, hälften respektive en fjärdedel. då en förälder får tre fjärdedels, halv, en fjärdedels eller en åttondels föräldrapenning enligt 4 kap. lagen (1962:381) om allmän försäkring har föräldern rätt till förkortning av normal arbetstid med tre fjärdedelar, hälften, en fjärdedel respektive en åttondel. Kvalifikationstid i anställningen krävs enligt 9 §. 7 § En förälder har rätt till förkortning av normal arbetstid med en fjärdedel för vård av ett barn som inte har fyllt eller som är äldre än så men ännu inte har avslutat sitt första skolår. En förälder har rätt till förkortning av normal arbetstid med upp till en fjärdedel för vård av ett barn som inte har fyllt eller som är äldre än så men ännu inte har avslutat sitt första skolår. Kvalifikationstid i anställningen krävs enligt 9 §. 12 §3 Vid förkortning med tre fjärdedelar, hälften eller en fjärdedel av normal arbetstid skall ledigheten spridas över arbetsveckans samtliga dagar, om inte särskilda skäl ger anledning till att den förläggs på annat sätt. Vid förkortning av arbetstid får ledigheten spridas över arbetsveckans samtliga dagar eller förläggas till viss eller vissa av arbetsveckans dagar. 14 § Arbetstagaren skall samråda med arbetsgivaren om ledighetens förläggning och om andra frågor som rör ledigheten. Om det kan göras utan olägenhet för arbetstagaren, skall denne lägga ledighet som avses i 11 § så att verksamheten hos arbetsgivaren kan fortgå utan påtaglig störning. Kan överenskommelse inte träffas om hur ledigheten skall tas ut , bestämmer arbetsgivaren i fråga om ledighetens närmare förläggning och därmed sammanhängande frågor, om annat inte har avtalats. Arbetsgivaren får dock inte utan arbetstagarens samtycke dela upp ledigheten under arbetsdagen eller förlägga den till någon annan tid än arbetsdagens början eller slut. Har beslut i en sådan fråga som avses i andra stycket träffats på annat sätt än genom överenskommelse med arbetstagaren, skall arbetsgivaren underrätta arbetstagaren och arbetstagarens lokala arbetstagarorganisation om beslutet. Detta skall om möjligt göras senast före ledighetens början. Kan överenskommelse inte träffas om hur ledigheten skall tas ut , skall arbetsgivaren förlägga ledigheten i enlighet med arbetstagarens önskemål, om en sådan förläggning inte medför påtaglig störning i arbetsgivarens verksamhet. Arbetsgivaren får inte utan arbetstagarens samtycke dela upp ledigheten under arbetsdagen eller förlägga den till någon annan tid än arbetsdagens början eller slut. Har beslut i en sådan fråga som avses i andra stycket träffats på annat sätt än enligt arbetstagarens önskemål, skall arbetsgivaren underrätta arbetstagaren och arbetstagarens lokala arbetstagarorganisation om beslutet. Detta skall om möjligt göras senast före ledighetens början. Denna lag träder i kraft i fråga om 3 , 7 , 12 och 14 §§ och i övrigt 2.4 Förslag till lag om ändring i föräldraledighetslagen (1995:584) Härigenom föreskrivs i fråga om 3 § föräldraledighetslagen (1995:584) skall ha följande lydelse. 3 §1 Det finns följande fem former av föräldraledighet för vård av barn m.m.: 1. Hel ledighet för en kvinnlig arbetstagare i samband med hennes barns födelse och för amning (mammaledighet, 4 §). Hel ledighet för en förälder tills barnet blivit 18 månader eller, under förutsättning att föräldern då har hel föräldrapenning, för tid därefter (hel ledighet med eller utan föräldrapenning, 5 §). Ledighet för en förälder i form av förkortning av normal arbetstid med tre fjärdedelar, hälften eller en fjärdedel medan föräldern har tre fjärdedels, halv respektive en fjärdedels föräldrapenning (delledighet med föräldrapenning, 6 §). Ledighet för en förälder i form av förkortning av normal arbetstid med tre fjärdedelar, hälften, en fjärdedel eller en åttondel medan föräldern har tre fjärdedels, halv, en fjärdedels respektive en åttondels föräldrapenning (delledighet med föräldrapenning, 6 §). Ledighet för en förälder i form av förkortning av normal arbetstid med upp till en fjärdedel tills, i huvudfallet, barnet fyllt (delledighet utan föräldrapenning, 7 §). Ledighet för en arbetstagares tillfälliga vård av barn (ledighet med tillfällig föräldrapenning m.m., 8 §). För mammaledighet och ledighet med tillfällig föräldrapenning m.m. fordras inte att arbetstagaren skall ha varit anställd hos arbetsgivaren (kvalifikationstid). För övriga former av föräldraledighet krävs kvalifikationstid enligt 9 §. Särskilda bestämmelser om ledighet och omplacering för kvinnliga arbetstagare som väntar barn, fött barn eller som ammar finns i 18-21 §§. Denna lag träder i kraft . 3 Ärendet och dess beredning I detta lagstiftningsärende tar regeringen upp särskilda frågor avseende föräldraförsäkringen och föräldraledigheten. tillkännagav att regeringen vid lämpligt tillfälle bör återkomma till med förslag till ändring i föräldraledighetslagens bestämmelser om ledighetens förläggning . Ändringen skulle enligt innebära att arbetstagaren själv skulle få bestämma när en ledighet skall tas ut. Undantag skall dock gälla om förläggningen av ledigheten skulle medföra allvarliga men för produktionen (bet. 1994/95:AU16, rskr. 1994/95:364). Med anledning av tillkännagivande föreslog i slutbetänkandet Arbetstid, längd, förläggning och inflytande (SOU 1996:145) viss förändring av 14 § föräldraledighetslagen (1995:584). lagförslag finns i bilaga 1. Betänkandet har remissbehandlats. I bilaga 2 finns en förteckning över remissinstanserna. Remissyttrandena och en remissammanställning finns att tillgå i (dnr. N1999/1197/ARM). I promemorian om vissa frågor avseende föräldraförsäkringen, föräldraledigheten och barnårsrätten som har upprättats inom , har förslag ytterligare bearbetats. I budgetpropositionen för meddelade regeringen avsikten att lämna förslag om ändring av reglerna avseende möjligheterna att utvidga rätten till tillfällig föräldrapenning (prop. 1999/2000:1 s. 22). I budgetpropositionen för meddelade regeringen avsikten att förelägga en proposition om vissa förändringar inom föräldraförsäkringen (prop. 2000/2001:1 s. 28). Regeringen anmälde även överväganden om att åter införa de s.k. kontaktdagarna inom den tillfälliga föräldrapenningen. Regeringen lämnar sådant förslag i denna proposition. Förslaget har upprättats i samråd med . Förslagen i propositionen har utarbetats inom ramen för en arbetsgrupp med representanter för social- och näringsdepartementen på grundval av Promemoria om en utvidgning av rätten till tillfällig föräldrapenning (dnr S1999/9754/SF) och Promemoria om vissa frågor avseende föräldraförsäkringen, föräldraledigheten och barnårsrätten (dnr S2000/5683/SF). Promemoriornas lagförslag finns i bilaga 3 och 4. Promemoriorna har remissbehandlats. I bilaga 5 och 6 finns en förteckning över remissinstanserna. Remissyttrandena och en remissammanställning finns tillgängliga i (dnr S2000/5683/SF). Förslagen i propositionen har utarbetats i samråd med och . I budgetpropositionen för anmälde regeringen även avsikten att förelägga ett förslag om förbättrad pensionsrätt för barnår avseende adoptivföräldrar. Regeringen har inhämtat remissyttranden avseende ett sådant förslag, vilket dock har föranlett regeringen att avvakta med förslag avseende barnårsrätt för adoptivföräldrar. Ytterligare beredning av förslaget är nödvändigt ur såväl lagteknisk som administrativ synvinkel. Regeringen avser dock att återkomma till med förslag avseende förbättrad pensionsrätt för barnår avseende adoptivföräldrar. Lagrådet Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som avser ändringar i föräldraledighetslagen och som finns i bilaga 7. Lagrådets yttrande finns i bilaga 8. Lagrådet har lämnat förslaget utan erinran. Förslaget till lag om ändring i föräldraledighetslagen såvitt avser den nya förmånsnivån inom föräldraförsäkringen faller inom Lagrådets granskningsområde. Förslaget är tekniskt sett av enkel beskaffenhet. Enligt regeringens mening skulle därför Lagrådets hörande sakna betydelse. Yttrande från Lagrådet har därför inte inhämtats. 4 Bakgrund Barnen - ett gemensamt ansvar för föräldrarna regler utgår från principen att barn behöver båda sina föräldrar. För barnets skull är det viktigt att båda föräldrarna är delaktiga i barnets uppväxt och tar ansvar för barnet. Den grundläggande principen kommer också till uttryck i FN:s konvention om barnets rättigheter. I artikel 18 stadgas bl.a. att konventionsstaterna skall göra sitt bästa för att säkerställa erkännandet av principen att båda föräldrarna har ett gemensamt ansvar för barnets uppfostran och utveckling. Denna princip är också grundläggande inom föräldraförsäkringen. Den svenska föräldraförsäkringen sätter barnet i centrum och ger genom sin flexibilitet familjer med olika villkor möjlighet till tid med barnen efter var och ens behov. Föräldraförsäkringen har som mål att stödja båda föräldrarnas möjligheter att förena förvärvsarbete med föräldraskap och framhåller särskilt männens ansvar för sina barn. Den är ett effektivt instrument för att utforma stöd som syftar till att förbättra småbarnsföräldrarnas situation. Föräldraförsäkringen utgår från barnets bästa och från att barnet behöver och har rätt till båda sina föräldrar. Föräldraförsäkringen är viktig i regeringens arbete för jämställdhet. Föräldraförsäkringen möjliggör för båda föräldrarna att kombinera arbete med familj och har genom sin konstruktion underlättat för såväl kvinnor som män att ta ansvar för sina barn, särskilt när barnen är små. Nästan tre fjärdedelar av alla barn bor tillsammans med sina föräldrar och helsyskon. Resterande andel lever skild från den ena föräldern, oftast från pappan. bor hos en ensamstående förälder, medan bor hos den ena ursprungliga föräldern i en ombildad familj med en styvmamma/styvpappa. Även om majoriteten av alla barn lever i en familj tillsammans med båda föräldrarna har det blivit vanligare att barnens föräldrar separerar. ökade andelen barn som bor hos en ensamstående förälder från . av alla nyfödda barn föds in i en familj med båda de ursprungliga föräldrarna. Ungefär hälften av föräldrarna är gifta och hälften är samboende. Även om föräldrarna är ogifta när barnet föds gifter sig de flesta med varandra. Gemensam vårdnad Är föräldrarna gifta vid barnets födelse får de automatiskt gemensam vårdnad om barnet. Vid en skilsmässa fortsätter de att ha gemensam vårdnad, om inte annat beslutas. Är föräldrarna ogifta vid barnets födelse, får modern automatiskt ensam vårdnaden. Föräldrarna kan dock få gemensam vårdnad genom registrering hos skattemyndigheten efter en anmälan av dem båda i samband med faderskapsbekräftelsen, vilket sker för av barnen. av de nyfödda barnen har föräldrar som varken är gifta med varandra eller bor tillsammans. Ungefär hälften av dessa föräldrar anmäler gemensam vårdnad vid faderskapsbekräftelse. För såväl gifta föräldrar som samboföräldrar fortsätter den gemensamma vårdnaden som regel efter en separation. En separation mellan föräldrarna innebär en stor omställning för barnen, såväl ekonomiskt som psykologiskt och socialt. Det är viktigt att barn har en god kontakt med båda sina föräldrar, även efter en separation. Detsamma gäller om föräldrarna aldrig bott tillsammans. Att barnen tidigt får en god kontakt och nära relation till båda sina föräldrar kan bidra till och underlätta kontakterna med den särlevande föräldern efter en separation. Kontakterna mellan barn och den särlevande föräldern har blivit allt bättre. Utvecklingen visar dels att en större andel barn träffar sin särlevande förälder, dels att kontakterna har blivit tätare. Arbetsliv och föräldraskap pågår en debatt om generell arbetstidsförkortning i . Sådan arbetstidsförkortning ses som särskilt angelägen för småbarnsföräldrar. Förvärvsfrekvensen bland småbarnsföräldrar är, vid internationell jämförelse, hög i . Förvärvsfrekvensen för kvinnor med barn är och motsvarande siffra för män är . Det är därför särskilt angeläget att underlätta möjligheterna för småbarnsföräldrar att kombinera förvärvsarbete med familj och barn. Föräldraförsäkringen, föräldraledighetslagstiftningen, de ekonomiska familjestöden och barnomsorgen bidrar till att underlätta denna kombination. finns stora möjligheter till ett flexibelt nyttjande av föräldraförsäkringen. Enligt nuvarande bestämmelser får den förälder som önskar ta ut hel föräldraledighet i princip bestämma hur denna ledighet skall tas ut. är det däremot arbetsgivaren som bestämmer om ledighetens närmare förläggning med huvudregeln att ledigheten skall spridas över veckans samtliga dagar. För att såväl mammor som pappor skall kunna kombinera arbete med familj och tidigt etablera en god kontakt och relation med barnet är det en viktig fråga inom föräldraförsäkringen hur antalet uttagna föräldrapenningdagar fördelar sig mellan föräldrarna. är pappornas uttag av föräldrapenningdagarna lågt i förhållande till mammornas. Kunskapen om orsakerna bakom denna fördelning är bristfällig. Det är därför önskvärt att finna anledningarna till den ojämna fördelningen av dagarna och att även uppnå en jämnare fördelning. Införandet av den s.k. pappa- respektive mammamånaden har tydligt påverkat pappornas nyttjande av föräldrapenningen. Uppgifter från visar att av papporna till barn födda efter regeländringen 1995 har nyttjat föräldrapenning under barnets första . av papporna till barn födda , dvs. före regeländringen, hade nyttjat förmånen . När barnen födda fyllde hade deras pappor i genomsnitt tagit ut med föräldrapenning och av papporna hade tagit ut tid motsvarande den s.k. pappamånaden. Barnfamiljernas ekonomiska förutsättningar De ekonomiska förutsättningarna för barnfamiljerna har genomgått stora förändringar . Många familjer har upplevt ekonomiska försämringar till följd av arbetslöshet, minskade inkomster, höjda skatter och höga räntor. De ekonomiska försämringarna inträffade framför allt . De senaste årens ekonomiska återhämtning, med ökad sysselsättning och familjepolitiska reformer, har dock gynnat barnfamiljerna. har en rad regeländringar inom de ekonomiska familjestöden förbättrat barnfamiljernas ekonomiska situation, bland annat har barnbidraget och ersättningsnivån inom föräldraförsäkringen, inklusive havandeskapspenningen, höjts. Regeringen har tidigare uttalat sin avsikt att ytterligare förbättra barnfamiljernas ekonomi när utrymme finns för detta i statens finanser. Det kan nu konstateras att förutsättningarna är gynnsamma för en fortsatt god tillväxt i svensk ekonomi. EG-rätten Föräldrapenningen utgör enligt regeringens uppfattning en familjeförmån enligt förordningen (EEG) 1408/71 av om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjer flyttar inom gemenskapen. Det finns inte något entydigt avgörande från som klarlägger rättsläget vad gäller den tillfälliga föräldrapenningen. Regeringens hittillsvarande ståndpunkt har varit att den tillfälliga föräldrapenningen inte omfattas av förordningen 1408/71. 5 Förlängning av föräldrapenningen Regeringens förslag: Föräldrapenningen förlängs med ersättning motsvarande förälderns sjukpenning. Sammanlagt med ersättning motsvarande förälderns sjukpenninggrundande inkomst reserveras för vardera mamman respektive pappan. Arbetsgruppens förslag: Förslaget i promemorian stämmer överens med regeringens förslag. Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna tillstyrker förslaget. för dock fram att nuvarande regler upplevs som betungande av företagen och innebär stora påfrestningar för verksamheten och anser att en utbyggnad därför inte är försvarbar. menar att förslaget om att reservera tid inom föräldraförsäkringen för vardera föräldern inte bör regleras utan vara de enskilda föräldrarnas angelägenhet. och pekar i sina yttranden på att ogifta föräldrar kan komma att avstå från att anmäla gemensam vårdnad för att de önskar att modern även skall få del av de reserverade föräldrapenningdagarna. Skälen för regeringens förslag: Barnfamiljernas ekonomiska situation har genomgått stora förändringar . Fram minskade den ekonomiska standarden för barnfamiljerna. Särskilt ensamstående föräldrar med två eller flera barn och sammanboende föräldrar med tre eller flera barn fick känna av relativt stora försämringar. Förutom nedskärningar i de sociala trygghetssystemen träffades barnfamiljerna också hårdare av arbetslöshet och höjda skatter än många andra grupper. har både den ökade sysselsättningen och sänkta skatter kompenserat barnfamiljerna för en del av standardförlusten. Regeländringar inom de ekonomiska familjestöden har också genomförts. Dessa har förbättrat barnfamiljernas ekonomiska situation, bland annat har barnbidraget höjts liksom ersättningsnivån inom föräldraförsäkringen. Regeringen har tidigare meddelat avsikten att gå vidare i arbetet med att ytterligare förbättra barnfamiljernas situation. En utbyggnad av föräldraförsäkringen är en angelägen åtgärd för att åstadkomma förbättringar för barnfamiljerna. Föräldraförsäkringen utgår från barnets bästa och att barnet behöver och har rätt att vårdas av båda sina föräldrar. Det är en viktig åtgärd att stödja båda föräldrarna att aktivt ta del i och ansvar för barnets vård och utveckling. En väl utformad föräldraförsäkring ger dessutom båda föräldrarna möjlighet att förena förvärvsarbete med föräldraskap. Föräldraförsäkringen ger således goda förutsättningar för barnfamiljerna att utforma sin situation på bästa sätt. Föräldraförsäkringens utformning visar tydligt den politiska viljan att barnets bästa skall vara i fokus och att jämställdhet mellan könen är en prioriterad politisk uppgift. Att öka männens uttag av föräldrapenningen är också ett uttalat mål för regeringen. Införandet av den s.k. pappa- respektive mammamånaden har medfört att betydligt fler pappor tar del i vården av sitt barn jämfört med tidigare, vilket är viktigt ur såväl jämställdhetssynpunkt som med hänsyn till barnets bästa. Det är viktigt att barnet tidigt i livet får en god kontakt och nära relation till båda sina föräldrar. har männens andel av de som föräldrapenning har betalats till ökat successivt från 1999. Männens andel av de utbetalda dagarna har också ökat. var männens andel och uppgick den till . Att öka männens delaktighet har även stor betydelse för jämställdheten i hemmet och i arbetslivet. Det är därför viktigt att fortsättningsvis stödja denna utveckling genom att ytterligare föräldrapenningdagar reserveras för vardera föräldern. Föräldrapenning ges till föräldrarna under sammanlagt i anslutning till barnets födelse eller adoptivbarnets ankomst till familjen och kan tas ut längst till det att barnet har fyllt eller den senare tidpunkt då barnet har avslutat sitt första skolår. För adoptivbarn gäller att föräldrapenning kan tas ut längst till det barnet fyller .