prop · GP0312 · 2001-09-20 00:00:00 — Ett annatområde som tilldrar sig mycket uppmärksamhet är barn och familj.Kommitténs ansats är bred och samarbete har därför inletts med andrastyrkommittéer inom och med EU och internationella organisationer,såsom FN.När det gäller utveckling av arbetsmetoder kan nämnas att styrkommittén inrättat en forsknings- och utvecklingsenhet för att bistå medlemsländerna i derassocialpolitiska arbete. En central del av enhetens verksamhet är att utvecklaindikatorer för social utveckling i syfte att kunna följa den nationellautvecklingen på området.4.2.2 BarnfrågorUnder åren 1998 - 2000 drev ett program med syfte att stärka barnsrättigheter i . Programmet avslutades med en konferens iNicosia under rubriken . Konferensengav tillfälle till erfarenhetsutbyte och diskussion kring de tre områden somvarit i fokus för barnprogrammets verksamhet: barns delaktighet och inflytande,barnomsorg samt utsatta barn. Barn och ungas aktiva deltagande var genomgåendeett viktigt inslag i programmets verksamhet.Barnfrågor kommer fortsättningsvis att ingå i ett nytt projekt, programmet förbarn och familjer ("Focus on children and families"), som antogs avministerkommittén och omfattar perioden 2001-2003.Programmet för barn och familjer kommer huvudsakligen att bygga på detföregående barnprogrammet med skillnaden att även familjefrågor inkluderas. Ettviktigt uppdrag för programmet kommer att vara att sammanställa information ochkunskap som redan finns inom ramen för olika aktiviteter för attstärka organisationens roll som för barnfrågor i Europa.4.2.3 Invandrares integrationI har de integrationspolitiska frågorna sin huvudsakliga hemvist istyrkommittén för migrationsfrågor, CDMG. CDMG behandlar i praktiken bådeinvandrares och flyktingars integration samt - i viss mån - migrationsfrågor.CDMG sammanträder endast en gång per år.Sverige deltar i tre arbetsgrupper inom CDMG. Den ena gruppen förbereder densjunde konferensen för europeiska ministrar ansvariga för migrations- ochintegrationsfrågor som skall hållas i den 16 - 17 september 2002.Den andra är en expertgrupp, MG-IN, som skall arbeta uteslutandemed frågor med anknytning till integration. Grupperna har sammanträtt trerespektive två gånger och . Den tredje gruppen, MG-S-ROM,är en expertgrupp för romska frågor.4.2.4 för befolkningsfrågor (CDPO) ersattes av en adhoc-kommitté för befolkningsstudier (CAHP), som möttes , samt ett nätverk för befolkningsfrågor (EPN). Genom ett rotationssystem kommer varjeland vara representerat i kommittén vart femte år.En återkommande aktivitet är att framställa en översikt överbefolkningsutvecklingen i medlemsländerna. Insamlingen av statistik skergemensamt med EU:s statistikkontor () och FN.Olika aspekter av den demografiska utvecklingen och trenderna i studerasav mindre expertgrupper. En studie av fruktsamhet och nya typer av hushåll ochfamiljer i har slutförts och kommer att publiceras. En studie avdödlighet och differentiell dödlighet är också klar för publicering. Analysenvisar på växande skillnader i hälsa och dödlighet i . Vidare studerasdemografiska karakteristika bland invandrare, de demografiska konsekvenserna avden ekonomiska transitionen i samt de demografiskaföljderna av brist på social sammanhållning.Bland områden och frågeställningar för framtida studier märks: den ekonomisktaktiva befolkningen, följder och framtida effekter av dagens mycket lågafruktsamhet samt aktivt åldrande i för befolkningsstudier pekar även på behovet av en europeiskbefolkningskonferens som förberedelse inför år 2005.4.2.5 Hälso- och sjukvårdStyrkommittén för hälso- och sjukvårdsfrågor (CDSP) arbetar i huvudsak medfrågor som rör kvalitetsnormer i hälso- och sjukvården, jämlik tillgång tillvård samt medborgarens/ patientens roll och inflytande.Ett viktigt inslag i kvalitetsarbetet är den rekommendation (R(95)15) omförberedelse, användning och kvalitetssäkring av blodpreparat som reviderasvarje år. Ett annat viktigt inslag är en ny rekommendation som avserförhindrande av överföring av sjukdom genom blodtransfusion.Även inom kommitténs andra arbetsområden har flerarekommendationer utarbetats, bl.a. om medborgar- och patientinflytande ibeslutsprocessen i hälso- och sjukvården, om metoder för att ta fram riktlinjerför bästa medicinska praxis samt om tillgång till hälso- och sjukvård förmarginaliserade grupper.Diskussionerna om den framtida rollen för inom hälso- ochsjukvårdsområdet har fortsatt i dialog med EU och WHO.Kommittén har också inlett förberedelsearbetet inför nästahälsoministerkonferens som kommer att hållas i . Detplanerade temat för konferensen är "Health, dignity and human rights".4.2.6 Miljö och regional planeringUnder perioden har ytterligare fem stater anslutit sig till om skydd av europeiska vilda djur och växter samt deras naturliga miljö (,, , , ) och antalet medlemsländer är nu 45.Europarådet, som initierade och ansvarar för uppföljande av konventionen, har iarbetet på att prioritera verksamheten genomfört en omorganisation av miljö- och naturvårdsfrågorna, som har sin grund i en nedskuren budget på detta område för personal, expertgrupper och aktiviteter.Under årets möte med parterna till konventionen har uppmärksamhet bl.a. ägnatsåt situationen för de större rovdjuren, inklusive i , åt hamsternsprekära läge i , åt olika naturvårdsproblem kring ,framför allt dess stränder, och åt problemet med att den införda amerikanskakopparanden hybridiserar med den europeiska (hotade) kopparanden.När EU utökar sitt medlemstal kommer successivt konventionens betydelse attminska eftersom mycket av dess innehåll fångas upp av habitat- resp.fågeldirektiven. För artskyddet i har dock konventionen fortfarande storbetydelse.4.3 Kulturfrågor och kulturell mångfald4.3.1 fortsatte arbetet i projektet. Det europeiskaåret för språk äger rum . ägde rum i den18-20 februari inom ramen för det svenska ordförandeskapet i EU.Andra projekt som bedrivs inom utbildningsområdet rör demokratiskt medborgarskap respektive undervisning historia.Vid ministerkonferensen i behandladeutbildningsministrarna utmaningarna för utbildningspolitiken för att främjademokratiskt medborgarskap och social sammanhållning. Ministerkonferensenbeslutade också om ett nytt språkprojekt med tonvikt på interkulturellförståelse och medborgarskap.I det fortsatta arbetet inom utbildningskommitténs område kommer attprioritera arbetet inom språkområdet. avser att ge ökad prioritet åtarbetet angående historieundervisning. Projektet kommer att inriktas mot enutveckling av historieundervisning med betoning på demokrati- ochvärdegrundsfrågor.Under år 2000 antogs tre rekommendationer av utbildningsminister-kommittén påförslag av för högre utbildning och forskning.Rekommendationerna rör universitetens forskningsuppdrag, betydelsen av social-och samhällsvetenskaperna i den demokratiska övergångsprocessen och utvecklandet av tvärvetenskapliga europastudier för att främja ett demokratisktmedborgarskap.Europarådet driver projekt bl. a. om den högre utbildningens roll i ettlivslångt lärande, om universitetens roll i bevarandet av kulturella arv och om stöd till reformeringen och uppbyggnaden av högre utbildning i Central-och . I anknytning till projekten anordnas bl.a. fortbildning förlärare och lärarutbildare.Europarådet deltar också i uppföljningen av den s.k. Bolognadeklarationen,vilken syftar till att skapa ett europeiskt område för högre utbildning. Ettuppföljningsmöte på ministernivå hölls i i maj 2001.Den för och gemensamma konventionen om erkännande av bevisavseende högre utbildning i , som antogs i , hade iapril 2001 undertecknats av 41 stater och ratificerats av 23. Konventionenratificerades av regeringen . En kommitté med representanterför de länder som skrivit under konventionen följer utvecklingen av arbetet.Europarådets och ENIC (of national information centres on academic recognition and mobility) arbetar för att underlättaerkännandet av examina och kvalifikationer länderna emellan. Representanter förde nationella ENIC-kontoren utbyter regelbundet information kringerkännandefrågor. ENIC träffar även en gång motsvarigheten inom EU, NARIC (Network of national academic recognition information centres). ENICoch NARIC-kontor är integrerade inom . verkar för attfortsätta utveckla arbetet inom ENIC, samt att stärka samverkan mellan ENIC ochNARIC.4.3.2 Kultur och kulturarvKulturkommittén (CC-Cult) har övergått från två till ett möte . Arbetetfokuseras på ny informationsteknologi, kulturpolitiska undersökningar samttekniskt stöd och samarbete med länder i Sydöstra (MOSAIC-programmet) och (STAGE-programmet). Horisontella tematiska analyser har presenteratsangående avreglering och privatisering (, , , ,och ) samt angående kulturell mångfald (, ,, , , och ).Nationella länderexaminationer av kulturpolitik har genomförts med ochArmenien. Arbetet med det jämförande kompendiet över medlemsstaternaskulturpolitikprofiler har fortskridit. Vid utgången av beräknas 29länder finnas med i kompendiet.I december 2000 antogs en deklaration om kulturell mångfald. Ett arbete med attutveckla detta koncept fortsätter. Andra dokument som har antagits underperioden är bl.a. en rekommendation om tillgång till arkiv och riktlinjerangående kulturellt arbete i informationssamhället. En ministerkonferens somavslutar projektet ny informationsteknologi skall hållas i hösten2001.Kulturarvskommitténs () arbete kan indelas i följande huvudområden:kulturarv och samhälle, tekniskt samarbete och erfarenhetsutbyte samt utbildning och levandegörande.Under år 2000 avslutades kampanjen . Kampanjen sombeslutades vid toppmötet i har haft till syfte att bl.a. ökakunskapen om det gemensamma europeiska kulturarvet och dess politiska, socialaoch ekonomiska betydelse. Inom ramen för kampanjen har en rad olika aktiviteterdrivits i de länder som deltagit: utställningar seminarier, utgivning avpublikationer etc. Kampanjen har drivits av nationella kommittéer i 41medlemsländer och engagerat en mångfald av organisationer och institutioner. ISverige har "Delegationen för industrisamhällets kulturarv" haft ansvaret föratt leda och samordna arbetet för kampanjen. Kampanjen har givit positivtresultat när det gäller att belysa det europeiska kulturarvets betydelse för den pågående samhällsutvecklingen. Vidare har kampanjen utgjort ett forum föridéutbyte samt gett tillfälle till många nya former av samverkan mellanländerna.I oktober 2000 öppnades för undertecknande den europeiska landskapskonventionen, ursprungligen initierad av kommunalkongressen (CLRAE). Syftet med konventionenär att främja skydd samt en långsiktigt hållbar förvaltning och planering avlandskap samt vidare att öka europeiskt samarbete kring landskapsfrågor.Regeringen beslöt att underteckna konventionen.Inom ramen för det tekniska samarbetet bedriver bl.a. verksamhet som stödjer återuppbyggnaden av det institutionella ramverket för kulturarvet i det krigsdrabbade forna Jugoslavien.Kulturarvsdagarna är återkommande publika manifestation för kulturarvet med aktiviteter i ett fyrtiotal länder. I anordnaskampanjen regelbundet av . Syftet med kampanjen är att göra annars stängdakulturmiljöer tillgängliga. Temat var skolbyggnader.Den femte europeiska konferensen för ministrar ansvariga för kulturarvet hölls i Portoroz, . Den svenska delegationen leddes avkulturminister . Vid mötet antogs resolutioner angåendekulturarvets roll och globaliseringens utmaning respektive framtida aktiviteter inom kulturarvsområdet 2002-2005. Vidare antogs en deklaration omde enskilda organisationernas roll inom kulturarvsområdet. Vid konferensendiskuterades också framtida organisation av arbetet medkulturarvsfrågorna.Budget- och organisationsfrågor har utgjort en stor del avdagordningen. Bland annat av ekonomiska skäl står inför en relativtomfattande omorganisation där förändringar av styr- och fackkommittéernas rollföreslås. Definitivt beslut i frågan väntas under hösten 2001.4.3.3 för idrottsfrågor (CDDS) behandlade frågor av särskildbetydelse för och där idrottens utveckling i spelar en viktig roll. Särskilt diskuterades förberedelserna inför den stundande niondeeuropeiska konferensen för statsråd ansvariga för idrottsfrågor.Idrottskommitténs verksamhetsprogram och budget antogs vid CDDS mötemed prioritering av följande områden: 1) kartläggning av hur staterna uppfylleråtaganden inom idrottsområdet, 2) idrottens roll i samhället; socialasammanhang, tolerans och allmänna ansvar, 3) uppföljningsarbete avläktarvåldskonventionen med inriktning på åskådarbeteende och säkerhet, 4)förverkligande av konventionen mot dopning, 5) ömsesidig hjälp inomidrottsområdet för länder som just anslutit sig till Kulturkonventionen, samt 5) utbyte av information om idrott i Europa.Den nionde europeiska konferensen för statsråd ansvariga för idrottsfrågorgenomfördes i , på temat . Den fråga som stod i centrum fördiskussionen under konferensen var kampen mot dopning och utvecklingen avVärldsantidopningsbyrån (). Konferensen uttryckte sitt engagemang för attEuroparådet och staterna aktivt skall delta i fortsatta utveckling. Andra frågor som diskuterades vid konferensen var åtgärder för att stärka idrottenssociala sammanhang och för att förhindra sexuellt plågande och missbruk avkvinnor, unga människor och barn inom idrotten. Vidare diskuterades åtgärder för att bekämpa rasism, främlingsfientlighet och intolerans inom idrotten samt detviktiga sambandet mellan idrotten och miljön.CDDS höll sitt 24:e styrkommittémöte och antog budget ochverksamhetsprogram för året. I centrum för arbetet står åtgärder syftande tilluppföljning av . Utöver ett fortsatt arbete riktattill nyanslutna länder så fortsätter en bred kartläggning av hur staterna följer upp åtaganden på idrottsområdet inklusive konventionerna om läktarvåld ochanti-dopning.Ministerkommittén har utfärdat rekommendationer till medlemsstaternasom uppföljning av idrottsministerkonferensen. Rekommendation (2000)16 behandlar gemensamma principer som bör introduceras i nationell lagstiftning för attbekämpa handel med dopningsmedel och rekommendation (2000)17 behandlar en kodexför hållbar utveckling genom partnerskap mellan idrotten och miljön.Konventionen mot läktarvåld hade ratificerats av 33 länder ochundertecknats av ytterligare 5 länder. Konventionen mot dopning hade ratificerats av 37 länder ochytterligare 7 länder hade undertecknat densamma. Även länder utanför har ratificerat konventionen. har varit aktiv inom övervakningsgruppenför konventionen där frågor i relation till utvecklingen av har stått icentrum. ingår även i en grupp för rättsliga frågor och dopning iuppföljningen av konventionen.4.3.4 för ungdomsfrågor (CDEJ) har övergått från tvåtill ett möte . Inom ramen för ett initiativ med ungdomspolitiskaländerförhör presenterades utvärderingar av och politik påområdet. Vidare antogs en konvention om volontärtjänst för ungdomar. (Konventionen öppnades för undertecknande .) Därutöverbeslutades att en ungdomsministerkonferens skall äga rum i år 2002.Vidare arbetar CDEJ med att skapa ett nätverk för ungdomscenter i Europa.Europeiska ungdomsfonden delade ut ca i bidrag under år 2000.Sammanlagt anordnades 173 projekt i form av seminarier och konferenser omaktuella ungdoms- och samhällsfrågor. Internationella ungdomsorganisationertilldelades i administrativt stöd. Fonden gav även istödbidrag till publikationer och utbildningsmaterial. bidrog med till fondens budget. Bidrag till fonden är obligatoriska.De båda europeiska ungdomscentrumen i och i anordnade underår 2000 sammanlagt 37 seminarier för ungdomar, 121 ungdomsledarutbildningar samt 8 språkkurser. I dessa aktiviteter deltog 1914 ungdomar, varav 51 från Sverige.5 Arbetet inom ramen för partsavtalen5.1 på social- och hälsoområdetSverige deltar i partsavtalets handikappkommitté (CD-P-RR). I börjanav 2001 antogs slutligen en resolution om att införa principerna om "UniversalDesign" (Design för alla) i bl.a. utbildningar. Detta kan komma att få betydelse för ökad tillgänglighet i samhället för personer med funktionshinder. Detårliga mötet ägde rum i i juni 2001.5.2 EuropafarmakopénSedan år 1975 har varit anslutet till konvention omutarbetandet av en europeisk farmakopé (Ph Eur). Den innehåller kvalitetsnormer(monografier) för läkemedelssubstanser och vissa färdiga läkemedel. Tjugosjueuropeiska länder, samt EU, har ratificerat konventionen. Dessutom deltarytterligare sjutton länder samt WHO som observatörer vidEuropafarmakopékommissionens möten. Bland observatörsländerna är åttautomeuropeiska.År 2000 gavs det fjärde och sista supplementet ut till den tredje upplagan avEuropafarmakopén. kom den fjärde upplagan. Nyheter i den fjärde upplagan är att alla generella monografier kommer att gälla även för substanser som inte är publicerade i och att monografierna är mer lättlästa. Föratt skynda på beslutsprocessen kommer, till den fjärde upplagan, tre supplementatt ges ut . Vidare har "Technical guide for elaboration of monographs"reviderats. En revision av "Standard Terms" gavs ut ochinnehåller nu översättningar av beredningsformsnamn till 21 europeiska språk.Under perioden har Certifieringsprogrammet inom utökats ochomfattar nu även bedömning av risk för TSE-smitta (t.ex. den s.k. galnakosjukan) av substanser som används i läkemedel och som kan härröra frånidisslande djur. Man har ansett det fördelaktigt att göra en central bedömning i stället för att varje land själva skall utreda dessa substanser.Våren 2001 tillträdde en ny ordförande för ,professor . G. från . En arbetsgrupp, där deltagit,har gjort en översyn och strukturering av alla expertgrupper och deras arbete.Samarbetet mellan Ph Eur, den amerikanska (USP) och den japanska (JP) farmakopén avseende harmonisering av de olika farmakopéernas monografier fortsätter. Sexinternationella konferenser och seminarier rörande harmonisering anordnades avEuropafarmakopén.Läkemedelsverket och Svenska farmakopékommittén anordnade enfarmakopédag i för att informera de svenska intressenterna omEuropafarmakopéarbetet. Den var välbesökt med deltagare frånLäkemedelsindustrin, , Analyslaboratorier, ochLäkemedelsverket.5.3 utvecklingsbankEuroparådets utvecklingsbank ger lån och garantier till projekt inom särskildaområden med anknytning till verksamhet. Prioritet har sålundagivits projekt för att hjälpa flyktingar och migranter samt för att bistå länder som drabbats av naturkatastrofer och dylikt. Efterhand har banken vidgat sittverksamhetsområde till att omfatta upprustning av boendemiljöer, miljöskydd m.m. blev medlem 1977. har många Central- och Östeuropeiska länder blivit medlemmar i banken. Efter en krisperiod under mitten av1990-talet åtnjuter banken numera högsta rating.Sverige har i bankens styrande organ verkat för att bankens kreditgivning tilllåntagare i skall ges ökad vikt. Detta var också ettmotiv bakom den kapitalhöjning som beslutades av bankens styrelse i november1999. Kapitalhöjningen ökar bankens kapital till sammanlagt 3 248 milj. euro och innebär för del en möjlighet att teckna kapital för 47,5 milj. euro.Detta skulle innebära att den svenska kapitalandelen på bibehålls.Eftersom allt kapital som skall inbetalas skall överföras från bankensreservfond medför kapitalhöjningen inga direkta betalningsförpliktelser förSverige. Det samlade svenska garantiåtagandet ökar med 42,3 milj. euro till 74,3 milj. euro, vilket motsvarar ca. 686 milj. kronor. Regeringen föreslår ihöstens budgetproposition att deltar i kapitalhöjningen.5.4 Pompidougruppen för narkotikafrågorMedlemsantalet i Pompidougruppen uppgick till 32 länder.Samarbetet omfattar de flesta västeuropeiska länderna samt flera länder iCentraleuropa. Andra länder i inbjuds att på ad hoc-basis delta i olika aktiviteter anordnade av Pompidougruppen. Den svenska regeringenhar ställt medel till Pompidougruppens förfogande för att underlätta dessaländers deltagande i konferenser, symposier och andra möten anordnade avgruppen.Pompidougruppens syfte är att bidra till att utveckla en multisektoriell,balanserad, effektiv och nyskapande drogpolicy i medlemsländerna. De ministrarsom ansvarar för samordningen av narkotikafrågor möts i princip vart tredje åroch beslutar då om inriktningen på samarbetet fram till nästa ministermöte.Mellan ministermötena sammanträder representanter för medlemsländerna för att besluta om konkreta åtgärder och för att rapportera om pågående och planerade insatser i de olika medlemsländerna.Vid ministermötet antogs programmet för Pompidougruppens arbeteför de kommande tre åren. Det nya arbetsprogrammet är uppdelat i fyrahuvudområden: 1) forskning och epidemiologi, 2) prevention, utbildning ochträning, 3) vård, behandling och sociala aspekter på drogmissbruk samt 4)juridiska och kontrollaspekter.Inom området forskning och epidemiologi har en europeisk skolundersökningpresenterats (). Inom området prevention,utbildning och träning ingår ett särskilt tränings- ochutbildningsprogram riktat mot personer verksamma inom narkotikaområdet iCentral- och . har tillsammans med och EU:sPHARE-program varit huvudbidragsgivare. Inom de övriga två områdena har en radseminarier på olika teman genomförts.5.5 Filmstödsfonden "Eurimages"etablerade genom ett partsavtal en europeisk fondför stöd till filmproduktion, kallad "Eurimages". Fonden hade 26 medlemmar /2001.Fonden förfogade över ca (164,).Sveriges bidrag, som utbetalas av , uppgick tilldrygt ().En grundförutsättning för att erhålla stöd är att minst två medlemsländersamproducerar och att distribution är garanterad i minst tre medlemsländer.Maximalt finansieras av ett projekts budget. Stöd utgår till både spelfilmoch dokumentärfilm. Länder som inte deltar i EU:s MEDIA-program kan få stöd till distribution, liksom till biografer som förbinder sig att visa minst 50%europeisk film. Distributionsstöd för europeiska dokumentärer och barnfilm kanfrån och med sökas av alla medlemsländer.Under år 2000 erhöll svenska projekt stöd med ca (3,3 miljonerkronor).5.6 Kommissionen för demokrati genom lagDen europeiska kommissionen för demokrati genom lag ()bildades i . Den etablerades på italienskt initiativ underEuroparådets överinseende och är knuten till genom ett partsavtal. Kommissionen, som är sammansatt av experter i statsrätt utsedda avrespektive lands regering, skall bl.a. verka för att sprida information om deolika rättssystemen i medlemsstater liksom även i deicke-medlemsstater som samarbetar med kommissionen. Ordinarie svensk ledamot avkommissionen är regeringsrådet . Ersättare för den ordinarie ledamoten är professorn . Till kommissionens viktigare uppgifter hör att, som expertorgan och påbegäran, bistå de före detta kommunistiska staterna i vid utarbetandet av nya demokratiska konstitutioner, baserade på Europarådetsgrundläggande principer. Samarbetet bedrivs så att mindre grupper avkommissionsmedlemmar, med ansvar för ett visst land, granskar och successivtreviderar upprättade lagförslag. Ofta följs arbetet upp med besök i landet ifråga. Kommissionens verksamhet har satt åtskilliga spår i de nya konstitutioner som antagits. har kommissionen arbetat bl.a. med konstitutionella frågor avseende , , FRJ/Kosovo, och Ukraina.Kommissionen har också studerat den konstitutionella utvecklingen i ,, , och ett flertal andra stater. I maj 2000arrangerade kommissionen ett seminarium i , vilkethölls i under rubriken .5.7 Det europeiska audiovisuella observatorietDet europeiska audiovisuella observatoriet etablerades 1992 som ett utvidgatpartsavtal inom . är medlem sedan starten. Observatoriet, med placering i , har till uppgift att främja spridning av information om den audiovisuella industrin (film, TV och video) i . Det svarar förinsamling och bearbetning av data från ett nätverk av europeiska organisationeroch fungerar som ett informationscenter för hela det audiovisuella området.Bland annat utges en statistisk årsbok om den audiovisuella sektorn iEuropa.5.8 Nord-Sydcentrum () är ett partsavtal inom med 19 medlemmar, däriblandSverige.