prop · GO031D7 · 2001-01-01 00:00:00 — verksamhet och anslag presenteras samlat. Därefter hanteras övriga anslag separat. Tabell 7.1 Utgiftsutveckligen för anslag som inte ingår i något politikområde Miljoner kronor Utfall 1999 Anslag 2000 1 Utgifts- prognos 2000 Förslag anslag 2001 Beräknat anslag 2002 Beräknat anslag 2003 90:2 ledamöter och partier m.m. 490,7 513,4 557,2 559,6 596,7 609,7 90:3 förvaltningskostnader 430,4 432,0 500,5 440,6 443,6 452,8 90:4 ombudsmän, justitieombudsmännen 39,7 44,0 44,8 45,8 46,2 47,2 Delsumma för anslag 960,8 989,4 111,2 1 046,0 1 086,5 1 109,7 90:1 Kungliga hov och slottsstaten 79,4 79,7 79,7 84,1 84,4 88,3 90:5 m.m. 2 329,3 2 730,2 2 734,7 3 269,6 2 853,7 2 916,6 90:6 Stöd till politiska partier 140,0 145,2 145,2 145,2 145,2 145,2 Totalt för anslag som inte ingår i något politikområde 3 509,5 3 944,5 4 062,1 4 544,9 4 169,8 4 259,3 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. 7.3 verksamhet och anslag 7.3.1 Omfattning budget inom utgiftsområde 1 omfattar dels riksdagsledamöternas ersättningar och resor, stödet till partigrupperna samt den inre riksdagsförvaltningen, dels ombudsmän. Den löpande verksamheten, som finansieras över ramanslagen 90:2 ledamöter och partier och 90:3 förvaltningskostnader, lämnade ett överskott på ca jämfört med budgeten. Huvudorsakerna till det fortsatta anslagssparandet har varit svårigheter med att förutse kostnadsfördelningen över åren för fleråriga projekt. Ett antal större projekt har försenats, bl.a. på grund av brist på personal, och andra projekt har inte påbörjats förrän . Besparingar på resekostnader samt kostnadsbesparande upphandlingar har medfört ytterligare överskott jämfört med budget. har en indragning av anslagssparandet på anslaget 90:3 förvaltningskostnader gjorts med . 7.4 Mål De övergripande målen för riksdagsförvaltningen är att tillhandahålla de resurser och den service som behövs för att det parlamentariska arbetet i riksdag skall kunna bedrivas effektivt, rationellt och med hög kvalitet. skall skapa goda och rationella arbetsförhållanden för ledamöter och anställda. Därutöver skall riksdagsförvaltningen genom aktiv information verka för att allmänhetens intresse och kunskaper om och dess arbete ökar samt skapa goda förutsättningar för engagemang i det internationella parlamentariska arbetet. 7.5 Resultatbedömning Resultat Aktiviteterna i och kammaren var lägre än . Antalet propositioner och följdmotioner minskade. Antalet motioner under allmänna motionstiden sjönk. Riksdagsutskotten tog fram 258 betänkanden /99, mot 348 . Flera utskott hade lagt ned ett ambitiöst arbete på att behandla mål- och resultatfrågor i utskottsbetänkandena . En förbättring av arbetssituationen för ledamöter har inletts genom möjligheterna för partikanslierna i att anställa politiska sekreterare som handläggarhjälp till riksdagsledamöterna. Detta innebär att ytterligare ca 50 personer fått arbetsplatser i . Ytterligare 84 nya bostäder i form av övernattningslägenheter till ledamöter har tagits i anspråk. Förbättringar har gjorts på den datatekniska sidan för att öka tillgängligheten samt för att förbättra möjligheten att ta del av ljud och rörliga bilder på datorskärmarna för riksdagsledamöter, personal vid partikanslier och tjänstemän i riksdagsförvaltningen. Arbetet med att 2000- säkra datasystem och tekniska system har bl.a. resulterat i att riksdagsförvaltningen nu har en kris- och beredskapsplan för dessa system. Antalet besök på webbplats har ökat sedan föregående år. Dessutom har antalet e-postfrågor ökat. Besöken på EU-upplysningens webbplats ökade . Mediebevakningen av riksdagsdebatter och aktiviteter i har varit god. har direktsänt alla större debatter och samtliga frågestunder i . Tidningen ökade sin läsekrets från 73 1998 till 81 1999 enligt en särskild läsarundersökning. Det elektroniska materialet vid har vuxit, och gick en större del av förvärvsanslaget till inköp av elektroniska medier. internationella kontakter har varit intensiva. För stora delar av riksdagsförvaltningen är internationaliseringen ett påtagligt inslag i arbetet. Analys och slutsatser arbete och förvaltningens organisation är inne i en utvecklingsprocess. Sammantaget innebär förändringarna delvis nya krav på riksdagsförvaltningen och dess personal. En god planering och samarbete mellan förvaltningens olika delar är en förutsättning för att kunna nå uppställda mål på effektivast möjliga sätt inom givna ekonomiska ramar och med fullt utnyttjande av personalens samlade kompetens. Inom ramen för förändringsarbetet kommer metoderna för såväl uppföljning av verksamheten som kostnadsredovisningen att utvecklas. Resultatet av detta arbete kan dock presenteras tidigast i årsredovisningen . behandling av riksdagsförvaltningens årsredovisning 1998 noterade i betänkande 1999/2000:KU8, rskr. 1999/2000:122 att det pågår ett arbete inom den särskilda organisationskommittén under med att bl.a. ta fram förslag till instruktion för hela riksdagsförvaltningen. Med hänsyn till detta ville utskottet inte ta något initiativ i fråga om s.k. femårsanalyser avseende riksdagsförvaltningen. Enligt utskottets mening fanns det anledning att framhålla vikten av att resultatredovisningen blir rättvisande och substantiell och att förvaltningskontoret i detta avseende bör sträva efter att redovisa resultatmått och måluppnående i ökad omfattning. Utskottets granskning av förvaltningskontorets redogörelse för sin verksamhet föranledde i övrigt inte något särskilt uttalande. Med anledning av utskottets uttalande har medel avsatts i budgetförslaget för att utveckla riksdagsförvaltningens resultatredovisning. 7.6 Revisionens iakttagelser revisorer har inte haft några invändningar som gäller och ombudsmän i revisionsberättelsen . 7.7 Budgetförslag 7.7.1 90:2 ledamöter och partier m.m. Tabell 7.2 Anslagsutveckligen Tusental kronor 557 181 2001 Förslag 559 647 2002 Beräknat 596 697 1 2003 Beräknat 609 748 2 1 Motsvarar 584 547 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 584 547 tkr prisnivå. Från anslaget finansieras arvoden, kostnadsersättningar och traktamenten till ledamöter, arvoden till EU- parlamentariker, arbetsgivaravgifter samt pensioner och inkomstgarantier åt f.d. riksdagsledamöter m.fl. Vidare finansieras reseersättningar vid resor inom , sjukvårdskostnader och utbildning för ledamöter. Även kostnader för ledamöters deltagande i internationellt parlamentariskt samarbete, såsom och Interparlamentariska unionen (IPU), liksom bidragen till ledamöternas enskilda studieresor finansieras från anslaget. I anslaget ingår även stödet till partigrupperna i . Därutöver föreslås att kostnader för ledamöters datakommunikation (ISDN) med , som finansieras över anslag 90:3 förvaltningskostnader, skall finansieras över anslag 90:2 ledamöter och partier m.m. Förvaltningsstyrelsens överväganden godkände vid behandlingen av budgeten ett förslag om förändrat stöd till ledamöternas och partigruppernas arbete i (prop. 1999/2000:1, utgiftsområde 1 s. 18 f. bet. 1999/2000:KU1, rskr. 1999/2000:58). Syftet var att förbättra ledamöternas arbetssituation, och förslaget innebar dels bekostande av handläggarhjälp politiska sekreterare åt ledamöter, dels ett förstärkt basstöd till partigrupperna i . ställde sig bakom förslaget och godkände inriktningen av den fortsatta utbyggnaden av stödet till ledamöterna och partigrupperna i inklusive utbyggnaden för . planeras en utvärdering av reformen som underlag för ett beslut om den återstående delen av reformen. Reformen innebär att stödet ökas 2001 med sammanlagt ca , vilket medför att stödet uppgår till . Ökningen fördelas jämnt mellan stödet till ledamöterna och basstödet till partigrupperna. För stödet till ledamöter tillskjuts således ca till beräkningsunderlaget för politiska sekreterare. Det innebär att beräkningsunderlaget för en politisk sekreterare räknas upp från till . Basstödet till partigrupperna ökas med ca . Grundstödet blir då och tilläggsstödet . Beloppen för basstödet och stödet till ledamöterna fastställs numera i lag. Uppräkningen av beloppen kräver en ändring i lagen (1999:1209) om stöd till ledamöter och partigruppernas arbete i . ordförandeskap i Europeiska unionens råd medför för del flera särskilda åtaganden. kommer att vara värd för ett antal EU- konferenser, bl.a. ett med drygt 200 deltagare och en ordförandekonferens i utskottens regi. Därutöver förväntas ett stort antal utländska besökare och delegationer komma till . är värd för en med talmän även från kandidatländerna. Konferensen föregås av en generalsekreterarkonferens. För att täcka behovet av extra medel för dessa och liknande särskilda aktiviteter i anslutning till det svenska ordförandeskapet har beräknats. För att erforderliga utgifter inom anslaget skall rymmas inom den totala summan av beräknad utgiftsnivå enligt proposition 1999/2000:1 för anslaget 90:2 ledamöter och partier m.m. och anslaget 90:3 förvaltningskostnader måste läggas över utgiftsnivån för anslaget 90:2 ledamöter och partier m.m. och anslaget 90:3 förvaltningskostnader läggas under utgiftsnivån med . Tabell 7.3 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 513 360 Pris- och löneomräkning 6 130 Ökat resursbehov (politiska sekreterare) 10 000 Överföring från 90:3-anslaget 30 157 Förslag 2001 559 647 7.7.2 90:3 förvaltningskostnader Tabell 7.4 Anslagsutveckligen Tusental kronor 500 508 2001 Förslag 440 649 2002 Beräknat 443 568 1 2003 Beräknat 452 806 2 1 Motsvarar 435 269 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 435 269 tkr prisnivå. Förvaltningsstyrelsens budgetförslag Utgifterna inom anslaget avser bl.a. löner, administration, fastighetsförvaltning, intern service, säkerhet, datateknik, förlagsverksamhet, biblio-tek och informationsverksamhet. Det utökade stödet till ledamöter innebär ökade kostnader för datorstöd, lokaler och service. Medel för bl.a. riksdagsledamöternas datakommunikation (ISDN) föreslås föras över till anslaget 90:2 ledamöter och partier m.m. med . Investeringarna beräknas uppgå till , vilket är en minskning jämfört med då de beräknade investeringarna uppgår till . Av de totala investeringarna föreslås finansieras genom anslag och återstoden, , genom upptagande av lån i . kommer även att ansvara för flera stora projekt, men beroende på att lånefinansieringen ökar belastas anslagsramen för vissa investeringar enbart med den del som avser räntor och amorteringar. Härigenom kommer förvaltningskostnaderna att bli väsentligt lägre de år stora investeringar skall genomföras, men det kommer också att medföra att riksdagsförvaltningen får en mer renodlad driftbudget med en åtskillnad på driftkostnader och investeringar. Förslaget om ökat personligt stöd för ledamöterna i form av kvalificerad handläggarhjälp innebär att vissa IT-satsningar måste göras för att ge de nya handläggarna ett fullgott IT-stöd. Det gäller framför allt investeringar i persondatorer och programvara. Ett ökat antal användare av IT-stödet innebär också att belastningen på befintliga personalresurser på IT-sidan kommer att öka. Budgetförslaget inom IT-verksamheten präglas av prioriteringar av infrastrukturen i IT- systemen. Åtgärder föreslås för att öka tillgängligheten i systemen, förbättra administrations- och övervakningsmöjligheterna och öka säkerheten. Vidare påbörjas uppbyggnaden av infrastruktur och system för att underlätta en säker och väl fungerande mobil kommunikation. Förslaget består av flera olika komponenter som omfattar investeringar i såväl maskinvara som programvara liksom även omfattande systemprogrammering. En prioritering av användarstödet görs i form av ett ökat öppethållande för telefonbaserad användarhjälp , och arbetsfria dagar. Under budgetåret påbörjas en successiv övergång från ett lösenordsbaserat inloggningsförfarande till ett system baserat på s.k. smarta kort. Målsättningen är att helt skall ha gått över till smarta kort . Detta möjliggör säker påloggning, åtkomstskydd för data, förändringsskydd i form av digital signaturteknik och säker e-post. URIS (utveckling av ärende- och handläggningssystem för beslutsprocess) är ett flerårigt projekt vars första etapp beräknas bli slutförd under . Medel för att slutföra projektet ingår i budgetförslaget 2001. Riksdagsbyggnaderna på är grundlagda på rustbäddar av trä uppburna av tätt slagna träpålar. Hållfastheten i rustbäddar och träpålar äventyras om grundvattennivån inom holmen sjunker. För att undersöka möjligheterna att utföra s.k. jetpelare i åsmaterialet på , utförs ett fullskaleförsök. görs utvärdering av fullskaleförsöket, kompletterande utredningar och provtagning samt projektering. Totalt uppskattas kostnaderna för att långsiktigt säkra riksdagsbyggnadernas grundläggning till . Insatserna för detta projekt beräknas uppgå till , vilket föreslås lånefinansieras genom . Förstärkningsarbetet utförs enligt beräkningarna 2003. Vissa ytterligare ombyggnader inom kvarteret , adress Salviigränd, föreslås finansieras genom lån i med . saknas reservkraft för en mängd viktiga funktioner inom kvarteren Cephalus, och . Avsikten är att utreda, projektera och påbörja en utbyggnad av reservkraften för dessa kvarter. beräknas kostnaden till och föreslås lånefinansieras genom . Intern-TV-systemet för riksdagsledamöternas arbetsrum är föråldrat och behöver bytas ut. Kostnaden beräknas uppgå till , och föreslås lånefinansieras genom . Medel har beräknats för att möjliggöra installation av en fast kameraanläggning i förstakammarsalen för utskottsutfrågningar och officiella talare. Kostnaden beräknas till och föreslås finansieras genom lån hos . En fortsatt prioritering av åtgärder för att underlätta för handikappade att vistas i kommer att göras . Exempel på sådana åtgärder är ombyggnad av toaletter, installation av automatiska dörröppnare, anpassning av knapptablåer m.m. arbetar löpande för att stödja internationella arbete. I arbetet ingår att stärka de internationella nätverken med studiebesök, utbytestjänst och särskild bevakning av internationella frågor. Kraven på det internationella arbetet kommer att öka , särskilt , i och med ordförandeskap i EU. För att möta dessa krav är det av vikt att den kvalificerade språkutbildningen byggs ut och anpassas till de nya behov som ordförandeskapet medför. Främst kommer utbildningen att gälla engelska och franska. Förvaltningsstyrelsens överväganden kommer att kännetecknas av ökade insatser för att förbättra ledamöternas arbetssituation. Detta innebär bl.a. att antalet politiska sekreterare kommer att öka med ca 25 personer 2001. Dessutom avsätts medel för att förbereda EU-ordförandeskapet 2001. Dessa prioriteringar har krävt vissa neddragningar inom andra verksamheter inom förvaltningen samt lånefinansiering av vissa nya investeringar. Vidare genomförs ersättningsinvesteringar i långsammare takt . Viss nyutvecklad teknik får vänta på införande liksom nya applikationer. En viss del av investeringarna, ca , föreslås finansieras via lån i . Budgetförslaget innebär att föregående års restriktiva hållning till anspråk på ökade personalresurser fortsätter. förutsätts att en utökning inom viss verksamhet normalt skall lösas genom omfördelning eller neddragning inom annan verksamhet. Den hyreshöjning på som aviserats till ombudsmän, , och de ökade kostnaderna för en tjänst avseende Justitieombudsmännens internationella verksamhet på föreslås finansieras genom neddragning av motsvarande belopp på anslaget 90:3 förvaltningskostnader. För föreslås riksdagsförvaltningen få disponera en låneram på sammanlagt i avseende byggnadsinvesteringar med och anläggningstillgångar med . Tabell 7.5 Låneram för riksdagsförvaltningen Tusental kronor Låneram 1999 28 600 2000 42 700 2001 21 500 Totalt 92 800 Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 7.6 Intäkter som får disponeras Tusental kronor Intäkter som får disponeras 1 Utfall 1999 57 530 Prognos 2000 52 209 Budget 2001 55 367 1 Intäkter av avgifter och andra ersättningar samt bidrag och finansiella intäkter Tabell 7.7 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 431 965 Pris- och löneomräkning 6 719 Ökat resursbehov 34 000 Överfört till 90:2-anslaget -30 157 Överfört till 90:4-anslaget - 1 878 Förslag 2001 440 649 7.7.3 90:4 ombudsmän, justitieombudsmännen 7.8 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 44 842 2001 Förslag 45 756 2002 Beräknat 46 170 1 2003 Beräknat 47 208 2 1 Motsvarar 45 187 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 45 187 tkr prisnivå. Justitieombudsmännen övervakar att de som utövar offentlig verksamhet efterlever lagar och andra författningar samt i övrigt fullgör sina åligganden. Ombudsmännen skall också verka för att brister i lagstiftningen avhjälps. Verksamheten regleras av föreskrifter i 12 kap. regeringsformen och 8 kap. riksdagsordningen samt av lagen (1986:765) med instruktion för ombudsmän. Resultatbedömning Justitieombudsmännens ämbetsberättelse till nyregistrerades 4 943 ärenden, en ökning med ett ärende () jämfört med . Antalet avgjorda ärenden uppgick till 5 041, vilket innebär en ökning med 81 (1,) jämfört med föregående verksamhetsår. De oavgjorda ärendena i balans gick under verksamhetsåret ned , från 1 140 till 1 043. Under verksamhetsåret har inga åtal väckts. Fyra anmälningar för vidtagande av disciplinär åtgärd har gjorts. Ett initiativärende och 97 klagomålsärenden har överlämnats till annan myndighet för prövning och avgörande. Antalet administrativa ärenden har ökat i antal från 196 ärenden till 246 ärenden . Belastningen på ombudsmannaexpeditionens administrativa funktion har liksom ökat. Uppgifter som exempelvis övergången till ett nytt ekonomisystem har tagit betydande personalresurser i anspråk. En fortsatt ökning sker vidare av JO:s internationella engagemang och kontakter, särskilt vad gäller längre besök, , hos JO. behandling av justitieombudsmännens ämbetsberättelse behandlade justitieombudsmännens ämbetsberättelse för tiden i betänkande 1999/ 2000:KU9. Utskottet anförde därvid följande: Den av utskottet företagna granskningen har inte gett anledning till något särskilt uttalande. ombudsmän, justitieombuds- männen Verksamhetsmålet är att, med bibehållen kvalitet i ärendehanteringen, fullgöra uppgifterna enligt instruktionen, minska ärendebalanserna och korta den genomsnittliga handläggningstiden eller åtminstone hålla den på oförändrad nivå samt bedriva inspektionsverksamhet, som har en klar rättssäkerhetsbefrämjande effekt, i minst samma omfattning som . ombudsmäns resursbehov styrs i huvudsak av klagomålstillströmningen samt JO:s initiativ- och inspektionsverksamhet, men också av ärendenas genomsnittliga svårighetsgrad och av den servicenivå som bör upprätthållas gentemot allmänheten och myndigheterna. Betydelse har även omfattningen av ombudsmännens internationella kontakter och engagemang, bl.a. för spridning av unika erfarenheter av ett utvecklat system för tillsyn genom parlamentariska ombudsmän. JO yrkar på kompensation för ökade lönekostnader. JO framhåller behovet av följsamhet mot avtal inom rättsväsendet och . Enligt JO kommer utebliven kompensation att ge konsekvenser i form av personalinskränkningar ombudsmän har i sitt budgetunderlag för äskat resurstillskott motsvarande kostnaderna för avlöning av en anställd med huvudsakliga arbetsuppgifter inom området för JO:s internationella samarbete och kontakter med utländska institutioner. hänsköt JO:s budgetunderlag i den delen till utan eget ställningstagande. tillstyrkte JO:s begäran om personalförstärkning under förutsättning att detaljerna angående finansieringen löses till (1999/ 2000:KU1). Hyreskostnaderna uppgår till . har aviserat att hyran kommer att höjas till fr.o.m. . Hyran justeras enligt gällande avtal . För att ombudsmän skall kunna uppfylla de uppställda verksamhetsmålen krävs dock att myndigheten kompenseras i särskild ordning för de ökade lokalkostnaderna med . Förvaltningsstyrelsens överväganden Förvaltningsstyrelsen förordar inte någon kompensation för ökade lönekostnader utöver den kompensation som följer av den generella pris och löneuppräkningen. Förvaltningsstyrelsen har i övrigt ingen erinran mot förslaget och finansieringen av resursförstärkningen, avseende internationell verksamhet, samt hyreshöjningen får ske genom en sänkning av anslaget 90:3, förvaltningskostnader med . Tabell 7.9 Beräkning av anslaget Tusental kronor Beräknat anslag 2001 FP1 43 304 Pris- och löneomräkning 574 Resursförstärkning2 510 Höjda hyreskostnader2 1 368 Förslag 2001 45 756 1 Enligt BP 1999/2000:1. 2 Överfört från anslaget 90:3 förvaltningskostnader. 7.7.4 90:1 Kungliga hov- och slottsstaten 7.10 Anslagsutveckling Tusental kronor 79 696 2001 Förslag 84 094 2002 Beräknat 84 396 1 2003 Beräknat 88 343 2 1 Motsvarar 82 594 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 84 594 tkr prisnivå. Anslaget avser att täcka kostnaderna för statschefens officiella funktioner inklusive kostnaderna för den kungliga familjens resor. Från anslaget betalas också driftskostnader för de kungliga slotten utom rent fastighetsunderhåll, som finansieras av . är Konungens officiella residens och används för representation. Delar av visas för allmänheten. En del av används av Konungen och hans familj som bostad och en annan del visas för allmänheten. I har lokaler upplåtits till Världsnaturfonden. är även öppet för allmänheten och används bl.a. för utställningar. I anslutning till finns en utställningslokal och det s.k. Orangeriet. är upplåtet till regeringen som bostad för prominenta gäster från utlandet. utnyttjas som museum och för utställning av en del av svenska statens porträttsamling. och Tullgarns slott visas för allmänheten. disponeras till större delen av . De två översta våningarna i har dock fått behålla sin ursprungliga karaktär och visas för allmänheten. Från anslaget betalas vidare Husgerådskammarens underhåll och vård av de konstsamlingar och andra inventarier i de kungliga slotten som tillhör staten men som disponeras av Konungen. Husgerådskammaren förvaltar även de Bernadotteska familjestiftelsernas bestånd av möbler, konst och konsthantverk samt administrerar . Regeringens överväganden Resultatinformation Kungliga hov- och slottsstaten skall enligt den överenskommelse som träffades med regeringen lämna en berättelse över den samlade verksamheten. Tyngdpunkten skall läggas på en redovisning av hur tilldelade medel har använts vad gäller och Husgerådskammaren. Verksamhetsberättelsen ligger till grund för regeringens bedömning av medelsbehovet. verksamhetsberättelse visar att kungaparet har genomfört ett mycket omfattande program med statsbesök, audienser, invigningar, kommunbesök m.m. Efterfrågan på kungaparets medverkan vid olika aktiviteter är betydligt större än vad som går att tillfredsställa. Fyra statsbesök har genomförts. Kungaparet har gjort statsbesök i . Tre av statsbesöken har ägt rum i , nämligen besök från , och . Tillströmningen av besökare till de Kungl. slotten har varit fortsatt hög , även om antalet besökare har varit något lägre än under . har ett nytt museum, Museum , tillkommit inom och mötts av ett mycket stort intresse från allmänheten. Antalet tillsvidareanställd personal uppgår till 217 personer (motsvarar 203 heltidstjänster). Av dem utgör kvinnorna och männen . Satsningar har gjorts på att utveckla medarbetarrollen. Bl.a. har en särskild tredagsutbildning genomförts för ca 20 handläggare. Utbildningen har bl.a. innehållit moment som karriärplanering, organisations- och motivationsaspekter, dialog och konflikthantering. För att öka kapaciteten och höja hastigheten i datanätverket har investeringar skett i nya servrar och lagringsmedia. En uppföljning och utvärdering av den omorganisation inkl. datorisering, som genomfördes , påbörjades . En rapport kommer att lämnas till regeringen . Till verksamhetsberättelse finns en bilaga: : åtta Kungl. I samband med anordnades på Kungens initiativ den serie seminarier med de åtta Kungliga Akademier som under samlingsrubriken sändes i TV. Bilagan är en sammanfattning av seminarierna. Slutsatser ekonomiska vårproposition tillförs Kungl.