prop · GP031d14 · 2001-09-20 00:00:00 — Både på koncern- och dotterbolagsnivå skall personalutvecklingsarbetet följas upp systematiskt genom olika nyckeltal vilka beskrivs inom ett antal grupper, nämligen, utveckling, övergångar, ledarskap, delaktighet och trivsel. Dessa nyckeltal kompletteras med kvalitativ information fångat i de årliga personalenkäterna. Uppföljning och utvärdering kommer att ske kontinuerligt med en första redovisning i samband med koncernplaneringen . 4.9.1022:10 Bidrag till Stiftelsen Stiftelsen drivs av , och enligt en överenskommelse . Anslagets ändamål avser ersättning till Stiftelsen för de åtaganden svenska staten har för verksamhe- ten samt kompensation för de kostnadsfördyringar som uppstår för och till följd av att utbildningstjänsterna är mervärdesskattepliktiga i . Utöver statsbidraget finansierar stiftelsen verksamheten genom intäkter från kurs- och uppdragsverksamhet. Till grund för verksamheten ligger stiftelsens stadgar och en överenskommelse mellan länderna. har stiftelsen haft en beläggning om 255 årsplatser inom ramen för de utbildningsplatser som fastställs enligt överenskommelsen mellan , och . Därutöver sålde stiftelsen ytterligare 65 årsplatser. I en rapport till regeringen lämnade AMS ett antal förslag om hur utbildningsplatserna kunde utnyttjas effektivare. Utifrån dessa förslag har regeringen gett AMS i uppdrag att centralt finansiera upphandling av utbildningsplatserna och ställa utbildningsplatserna till länsarbetsnämndernas förfogande för riksintag utan särskild kostnad för länsarbetsnämnderna. Därmed vidgas upptagningsområdet vilket underlättar rekryteringen av deltagare. AMS skall också ansvara för uppföljning och utvärdering av resultat efter genomförd arbetsmarknadsutbildning. Re- sultatet, i form av andel i arbete efter avslutad utbildning, var . Stiftelsen är ett bra exempel på ett gränsöverskridande samarbete mellan de nordiska länderna. Stiftelsen har även arbetat för att ytterligare öka sin internationalisering. Syftet är skapa attraktiva utbildningar där möjlighet finns att erbjuda eleverna praktik i ett annat land och för lärarna att hämta kunskaper och erfarenheter som kan användas för att utveckla kursplanerna i en internationell inriktning. Projekten har genomförts inom ramen för , Comenius- och Interregprogrammen. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 4.9.1122:11 Bidrag till lönegarantiersättningen 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen med 433 367 tkr. Från anslaget finansieras utbetalning av ersättningar till arbetstagare för lönefordringar vid konkurs i enlighet med lönegarantilagen (1992:497). Från anslaget betalas också ersättningar till länsstyrelserna för deras arbete med utbetalning av lönegarantimedel samt till Kammarkollegiet för administrativa kostnader. Från och med nettobudgeteras anslaget. Således får återvunna medel ur konkurser disponeras för ändamålet för anslaget. Utgifterna vad gäller lönegarantiersättningar styrs av antalet konkurser, av hur många som omfattas av konkurserna, ersättningstidens längd samt av de bestämmelser som styr rätten till ersättning. har betalats ut enligt reglerna om lönegarantiersättning. Antalet berörda företag har uppgått till 3 361 och antalet berörda arbetstagare till 19 219. inbetalades som utgjorde återvunna medel från konkurser. har betalats in. finansierar anslaget endast utgifter för lönegarantiersättningar samt vissa administrationskostnader. Jämfört med tidigare, då även räntor och amorteringar på skulden från lönegarantifonden betalades av anslaget, behöver kostnaderna för lönegarantiersättningar beräknas med större exakthet. Regeringen har bedömt att den förändrade anslagskonstruktionen medför behov av ett tydligare myndighetsansvar för lönegarantin. Uppsplittringen på flera olika myndigheter är ett ytterligare skäl att pröva frågan om ett tydligare och mer sammanhållet myndighetsansvar. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 uppdrog regeringen därför åt Statskontoret att se över administrationen av lönegarantiersättningen m.m. Statskontoret har överlämnat rapporten samlad administration av lönegarantin (1999:20). I rapporten föreslås bland annat att skall vara huvudman och ansvarig för anslaget till lönegarantiersättning samt att utbetalningar av ersättningar skall kunna göras av konkursförvaltarna. Vid ett genomförande av förslagen skulle Kammarkollegiet och länsstyrelserna inte längre ha kvar sin nuvarande hantering av lönegarantifrågor. Rapporten har remissbehandlats och bereds inom . I samband med budgetpropositionen minskades anslaget med . Beloppet lades engångsvis tillbaka i tilläggsbudget till ekonomiska vårproposition på grund av att förväntade regelförändringar ej kommit till stånd. sänktes anslaget med p.g.a. förväntade effekter av regelförändringar och infördes nettobudgetering. Uteblivna regelförändringar har även lett till att regeringen på tilläggsbudget, som överlämnas till med nu framlagda budgetproposition, föreslår att anslaget tillförs för att täcka det underskott som uppstått . anledning av förslag skall genomföras, förslaget bereds och regelförändringar väntas inträda 2002. För föreslår regeringen att anvisar för anslaget 22:12 Bidrag till lönegarantiersättningen. Tabell 4.32 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen .