prop · GO031D20 · 2001-01-01 00:00:00 — Ombudsmannen skall också verka för att diskriminering på grund av sexuell läggning inte förekommer på andra områden i samhälls-livet. Ombudsmannen skall genom information och rådgivning öka kunskaperna hos arbetsgivare och arbetstagare om diskriminering på grund av sexuell läggning. Efter samråd med skall ombudsmannen ta initiativ till eller medverka i upplysnings- och informationsverksamhet samt genom andra opinions-bildande insatser motverka och förebygga diskriminering på grund av sexuell läggning. Ombudsmannen har fokuserat på utbildning, information opinionsbildning och medverkan i media samt att bygga upp myndigheten. Ombudsmannen har medverkat vid ett 40-tal utbildnings-, informations- och opinionsbildningsinsatser. I övrigt har myndigheten av-givit remissyttrande över 6 betänkanden. Ombudsmannen delar lokaler och samordnar också vissa kansliuppgifter med Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO). Revisionens iakttagelser RRV konstaterar i sin revisionsrapport att myndigheten överskridit sitt anslag inklusive anslagskredit med . Myndigheten har, enligt RRV, i årsredovisningen lämnat en tillräcklig och rättvisande beskrivning om bakgrundsfaktorerna och RRV lämnade ingen revisionsberättelse med invändning. Regeringens överväganden Av 15 arbetslivsärenden har 8 ärenden avslutats . Ett fall avslutades med förlikning och två andra genom att syftet med anmälan uppnåddes på annat sätt. Av 20 ärenden utanför arbetslivets område har 13 ärenden avslutats . Av dessa 13 var tre av anmälningar mot kommuner som inte till respektive läns-styrelse hade nominerat personer att utses till särskilt förordnade partnerskapsförrättare. Två av de tre har efter kontakt med HomO anmält kandidater till och det tredje ärendet är under utredning. Som ytterligare exempel kan nämnas att kollektivavtalsreglerade grupplivförsäkringar varit utsatta för kritik då försäkringen endast omfattade arbetstagare som var sambo med en person av motsatt kön. På eget initiativ granskade myndigheten villkoren i dessa försäkringar vilket ledde till att villkoren ändrades och är diskriminerande mot homosexuella sambor. För att bidraga till finansieringen av överförs till UO 8 10:5 Ombudsmannen mot etnisk diskriminering, . Regeringen föreslår att anvisar för . Anslaget ökas med 2001 2004 i syfte att förstärka myndighetens kontakter med arbetsmarknadens parter. Finansiering sker från utgiftsområde 13. För budgetåren 2002 och 2003 beräknas utgifterna till respektive . Tabell 3.18 Anslagsberäkning Tusental kronor Anslag 2000 3 018 Pris- och löneomräkning Tilläggsbudget i samband med vårpropositionen 2000 Överföring från anslag 22:1 inom utg.omr.13 Överföring till anslag 10:5 inom utg.omr.8 43 80 -25 Förslag 2001 3 816 3.8.8 23:9 3.19 Anslagsutveckling Tusental kronor 11 250 2001 Förslag 45 207 2002 Beräknat 46 196 2 2003 Beräknat 47 247 2 2 Motsvarar 45 207 tkr prisnivå Ändamålet med anslaget avser kostnaderna för personal, lokaler och statistik samt övriga förvaltningskostnader. bildades som Statens förlikningsmannaexpedition avvecklades. verksamhet syftar till att främja en lönebildning i samhällsekonomisk balans som tål de påfrestningar en långvarigt ökad arbetskraftsefterfrågan medför och därmed gör det möjligt att kombinera höjda reallöner med låg arbetslöshet och stabila priser. har i uppgift att medla i arbetstvister och verka för en väl fungerande lönebildning. Institutet skall bidra till en fredlig lösning av arbetstvister och medverka till att arbetsmarknadskonflikter upphör . I uppgiften att verka för en väl fungerande lönebildning ingår att agera tidigt och skall bland annat kalla parter till överläggningar eller på annat sätt informera sig om kommande eller pågående avtalsförhandlingar. är från statistikansvarig myndighet för den officiella lönestatistiken och svarar för att det publiceras en rapport om löneutvecklingen. Efter samtycke från parter som förhandlar om kollektivavtal kan utse en eller flera förhandlingsledare eller medlare. Om det föreligger risk för stridsåtgärder eller om stridsåtgärder redan har påbörjats har institutet rätt att utse medlare även utan parternas samtycke. Detta gäller dock inte om parterna är bundna av ett registrerat avtal om förhandlingsordning med regler om bl.a. medling liknande det så kallade . Om det främjar en god lösning av tvisten får på medlarens begäran besluta om att en part skall skjuta upp varslade stridsåtgärder i . Beslut om uppskjutande får meddelas en gång för varje medlingsuppdrag. Regeringens överväganden I samband med att statistikansvaret för den officiella lönestatistiken förs över från till ökas anslaget med medan anslaget 1:6 inom utgiftsområde 2 minskas med samma belopp. Vidare ökas anslaget med för genomförandet av förbättringar av lönestati-stiken i enlighet med vad som framgår av propositionen Lönebildning för full sysselsättning (prop. 1999/2000:32, bet. 1999/2000:AU5, rskr. 1999/2000:149). minskas anslaget 22:1 förvaltningsanslag inom utgiftsområde 13 med samma belopp. Av propositionen Lönebildning för full sysselsättning framgår även att skall ansvara för att en årlig rapport om de samhällsekonomiska förutsättningarna för löneförhandlingar tas fram. finansieras rapporten via en särskild anslagspost på anslaget. finansieras rapporten genom att anslaget minskas med medan anslaget 1:1 inom utgiftsområde 2 ökas med motsvarande belopp. organisation byggs upp. Vid full bemanning väntas myndigheten ha cirka tio anställda. Regeringen föreslår att anvisar för . För budgetåren 2002 och 2003 beräknas utgifterna till respektive . Tabell 3.20 Anslagsberäkning Tusental kronor Anslag 2000 11 250 Pris- och löneomräkning Överfört från anslag1:6 inom utg.omr 2 Överfört från anslag 22:1 inom utg.omr. 13 Överfört till anslaget 1:1 inom utg.omr. 2 3 957 26 000 -1 000 Förslag 2001 45 207 4.1 Omfattning Politikområdet omfattar samordningsansvar för jämställdhetspolitiken i stort och anslagen för (JämO) och sär- skilda jämställdhetsåtgärder. Tabell 4.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet Tusental kronor Utfall 1999 Anslag 2000 Utgifts- prognos 2000 Förslag anslag 2001 Beräknat anslag 2002 Beräknat anslag 2003 24:1 17 162 16 708 17 688 18 942 19 343 19 770 24:2 Särskilda jämställdhetsåtgärder 6 260 13 706 44 589 13 706 13 706 13 706 Totalt för politikområde Jämställdhet 23 422 30 414 62 277 32 648 33 följer ett anslagssparande på som tas i anspråk . Bakgrunden till anslagssparandet är dels att medel för vissa beslutande projekt ännu inte rekvirerats, dels att beslut om en omfattande tidsanvändningsstudie senarelagts till . 4.3 Mål för jämställdhetspolitiken Målet för politikområdet är att kvinnor och män skall ha samma möjligheter, rättigheter och skyldigheter inom livets alla områden. Jämställdhetspolitikens mål innebär en jämn fördelning av makt och inflytande, samma möjligheter till ekonomiskt oberoende, lika villkor och förutsättningar i fråga om företagande, arbete, arbetsvillkor samt utvecklingsmöjligheter i arbetet. Det innebär också lika tillgång till utbildning och möjligheter till utveckling av personliga ambitioner, intressen och talanger, delat ansvar för hem och barn samt frihet från könsrelaterat våld. 4.4 Politikens inriktning Ett jämställdhetsperspektiv skall genomsyra alla delar av regeringens politik. Det innebär att jämställdhetspolitiken har sin måluppfyllelse även inom andra politikområden. Jämställdhetspolitikens inriktning på utvecklings- och förändringsarbete i syfte att främja jämställdhet mellan kvinnor och män ligger fast, liksom arbetet med att vidareutveckla metoder och strategier för att införliva jämställdhetsperspektivet inom alla politikområden. En arbetsgrupp inom har bl a till uppgift att utveckla metoder som kan underlätta integrering av ett jämställdhetsperspektiv. Med Amsterdamfördraget har jämställdhet mellan kvinnor och män blivit ett fördragsfäst mål för unionen. Under det kommande svenska ordförandeskapet prioriteras åtgärder för att leva upp till fördragets intention om att jämställdhetsperspektivet skall beaktas i olika delar av rådets arbete, exempelvis genom att mainstreaming utörs i dess arbetsgrupper. Ett jämställdhetsperspektiv skall vara tydligt i alla delar av arbetsmarknadspolitiken och arbetslivspolitiken. Den skärpning av jämställdhetslagen som regeringen föreslagit är ett viktigt steg i arbetet med att utjämna löneskillnader mellan kvinnor och män. Det är angeläget att belysa hur bidrags- och socialförsäkringssystem främjar eller hindrar kvinnors förvärvsarbete. En särskild ministerkonferens med jämställdhets- och socialförsäkringsministrarna kommer att anordnas i under det svenska ordförandeskapet. Arbetet med att bekämpa våld mot kvinnor fortsätter. Ansvariga myndigheter har inlett ett samarbete och ett särskilt Nationellt Råd för Kvinnofrid har skapats. Under det svenska ordförandeskapet kommer att prioritera arbetet med att förhindra våld mot kvinnor och handel med kvinnor och barn. Traditionellt har jämställdhetsfrågor engagerat kvinnor. Män har oftast saknats i jämställdhetsarbetet. Därför har mäns roll i jämställdhetsarbetet under ett flertal år varit en prioriterad fråga i svensk jämställdhetspolitik. Förutom att lyfta frågan politiskt har regeringen beviljat medel till insatser i syfte att öka andelen män inom skola och barnomsorg, och för att stödja män som arbetar mot våld. är också aktivt i det internationella arbetet vad gäller män och jämställdhet. Ett möte om män och jämställdhetsarbete kommer att anordnas under det svenska ordförandeskapet. Nya instrument behöver utvecklas i jämställdhetsarbetet. Ett sådant kan vara att genom s.k. jämställdhetsmärkning göra det möjligt för konsumenterna att genom medvetna val påverka jämställdheten. En kommitté arbetar f.n. med att bedöma konsumenternas och producenternas intresse för en frivillig jämställdhetsmärkning. 4.5 Insatser För en samlad och fördjupad redovisning av utvecklingen på jämställdhetspolitikens område hänvisas till Regeringens skrivelse till (sk 1999/2000:24), där insatser inom offentlig och privat sektor redovisas. I samband med att lämnade rapporten och lönsamhet anordnades en konferens med näringslivet på temat Jämställdhet för ökad lönsamhet . Syftet med konferensen var att stimulera jämställdhetsarbetet i näringslivet genom att presentera exempel på företag som ser jämställdhetsarbetet som en lönsamhetsstrategi och konkurrensfördel. överlämnades propositionen Ändringar i jämställdhetslagen m.m. (prop. 1999/2000:143) till . De föreslagna ändringarna innebär bland annat att jämställdhetslagen samordnas med annan lagstiftning mot diskriminering, att diskrimineringsförbudet ska gälla hela anställningsprocessen, att samtliga arbetsgivare blir skyldiga att kartlägga och analysera löneskillnader samt att JämO får utökade befogenheter för att utöva tillsyn. Frågan om ett eventuellt tillsynsansvar enligt jämställdhetslagen för länsexperterna utreds förnärvarande inom . Slutsatserna kommer att presenteras . Arbetet med Kvinnofrid fortsätter och ett Nationellt Råd för Kvinnofrid har inrättats. Rådet skall utgöra ett rådgivande organ till Regeringen samt vara ett forum där Regeringen kan utbyta erfarenheter och idéer med företrädare för organisationer och forskare som är engagerade i frågor som rör våld mot kvinnor. Projektet och jämställdhetsarbete startades . Syftet med projektet är att öka kunskaperna om vilka hinder som finns och vilka ytterligare insatser som behövs för att öka mäns deltagande i jämställdhetsarbetet. Projektet ska samla kunskaper, anordna konferenser, arbeta med opinionsbildning m.m. samt presentera förslag till åtgärder för att öka mäns delaktighet i jämställdhetsarbetet. Projektet skall avslutas senast . har på uppdrag av regeringen granskat regeringens styrning på jämställdhetsområdet. förslag kommer att utgöra ett underlag i arbetet med att utveckla arbetsformerna för jämställdhetsarbetet i . anordnade ministerkonferensen and Economic Independence as a Basis for Gender Equality. Till konferensen var såväl EU:s jämställdhetsministrar som ansökarländernas ministrar inbjudna. Konferensen var ett led i förberedelserna inför det svenska ordförandeskapet i EU och syftet var att lyfta fram lönefrågorna inom EU. Bidrag till en rad utvecklingsprojekt och opinionsbildande insatser samt konferenser och seminarier har lämnats för att främja utvecklingen mot jämställdhet på särskilt angelägna områden. erhöll JämO medel för ett särskilt projekt avseende arbetsvärdering i syfte att påskynda utjämningen av löneskillnader mellan kvinnor och män. Arbetet har organiserats i det tvååriga projektet som startade . Syftet med projektet är att utveckla och förmedla kunskap, ge råd och information som förhindrar en schablonmässig och könsbunden lönebildning. Till projektet har en expertgrupp samt en strategigrupp knutits. JämO har påbörjat ett arbete med att samla och analysera information om föräldralediga arbetstagares eller arbetssökandes situation på arbetsmarknaden. Vidare har myndigheten bl.a. genomfört ett stort antal s.k. massgranskningar i syfte att öka arbetsgivarnas och de fackliga organisationernas medverkan vid utvecklandet av jämställdhet på arbetsplatsnivå. Länsstyrelserna arbetar aktivt med att införliva ett jämställdhetsperspektiv i det dagliga arbetet. En viktig uppgift har varit att verka för att ett jämställdhetsperspektiv införlivas i tillväxtavtalen. Regeringen har utsett , och till pilotlän med uppdrag att utveckla metoder för att jämställdhetsperspektivet skall få starkare genomslag i tillväxtavtalen. Vidare har länsstyrelserna gjort särskilda insatser för att motverka våld mot kvinnor. Flera län har också genomfört seminarier som belyst frågor om män och jämställdhet. 4.6 Resultatbedömning Sammantaget har de åtgärder som vidtagits lett till ökad bredd, kunskap och medvetenhet om jämställdhetsfrågor. Detta har i sin tur bidragit till framsteg för jämställdhetsarbetet, även om framstegen ofta är svårbedömda på kort sikt. En redovisning av jämställdhetspolitiken återfinns i Regeringens skrivelse till (skr 1999/2000:24) om jämställdhetspolitiken inför 2000-talet. Generellt har jämställdhetsfrågorna fått ett ökat genomslag och fler aktörer tar aktivt del i arbetet för jämställdhet. T. ex. har intresset och engagemanget från näringslivet ökat, där debatten allt mer handlar om att jämställdhet bidrar till kvalitet, effektivitet och lönsamhet. I konferensen för ökad lönsamhet deltog företrädare för näringslivet. Konferensen fick stor massmedial uppmärksamhet. Resultatet av konferensen bedömdes vara så positivt att den skall återkomma . Vidare har jämställdhetsministern bildat en referensgrupp tillsammans med chefer i näringslivet för att utbyta erfarenheter och föra en dialog om hur jämställdhetsarbetet kan drivas vidare i näringslivet. Inom pågår en uppföljning av Kvinnofridsreformen. En sammanställning och bedömning av insatserna kommer att presenteras . Regeringen anser att JämO har en central roll i arbetet för att främja jämställdhet mellan kvinnor och män i arbetslivet och för att se till att jämställdhetslagen följs. Regeringen ser positivt på att myndigheten har ökat sin tillgänglighet och kompetens när det gäller rådgivning och stöd i frågor som rör löneskillnader, lönekartläggningar och könsneutrala arbetsvärderingar. Regeringen anser att länsstyrelserna är viktiga aktörer i arbetet med att förverkliga de nationella jämställdhetspolitiska målen. Inte minst viktigt är det arbete som görs för att stödja, samverka och samordna jämställdhetsarbetet på regional nivå. Länsstyrelsernas jämställdhetsstrategier har här varit viktiga styrmedel och utgör en grund för kommande analyser och bedömningar. 4.7 Revisionens iakttagelser RRV har i revisionsberättelse meddelat att årsredovisningen har upprättats i enlighet med förordningen om myndigheters redovisning och att resultatet ligger i linje med angivna verksamhetsmål och återrapporteringskrav. RRV har uttalat en invändning mot att JämO inkommit med årsredovisningen något försenat, men anför i revisionsberättelsen att den upprättats i enlighet med förordningen om myndigheters årsredovisning samt bedömer att den i allt väsentligt är rättvisande. 4.8 Budgetförslag 4.8.1 24:1 Jämställdhetsombudsmannen 4.2 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 17 688 2001 Förslag 18 942 2002 Beräknat 19 343 1 2003 Beräknat 19 770 1 1) Motsvarar 18 708 prisnivå Från anslaget betalas kostnader för JämO med kansli och för . De huvudsakliga faktorer som styr utgifterna på området är anmälningar om könsdiskriminering respektive arbetsgivares bristande förmåga att leva upp till jämställdhetslagens krav på aktiva åtgärder. Vidare styrs utgifterna av JämO:s insatser för att följa upp lagens krav på aktiva åtgärder och för att fullgöra det informationsansvar som ålagts myndigheten. I JämO:s årsredovisning redogörs för vad som gjorts inom områdena Information, Aktiva åtgärder, Diskriminering och Arbetsvärdering. Regeringens överväganden bör inriktningen fortsatt vara en effektivisering och rationalisering av verksamheten, i syfte att främja ett effektivt jämställdhetsarbete. Mot bakgrund av förslaget till vissa ändringar av jämställdhetslagen (se avsnitt 4.5) bedömer regeringen att JämO:s arbete med rådgivning och stöd kommer att utökas och att anslaget därför bör utökas med . Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag på för . beräknas utgifterna till resp. . Tabell 4.4 Anslagsberäkning Tusental kronor Anslag 2000 16 708 Pris- och löneomräkning 234 Ökat resursbehov, överföring från anslag 22:3 inom utg.omr. 13 2 000 Förslag 2001 18 942 4.8.2 24:2 Särskilda jämställdhetsåtgärder Tabell 4.4 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 44 589 2001 Förslag 13706 2002 Beräknat 13 706 2003 Beräknat 13 706 Från anslaget betalas kostnader för jäm- ställdhetsåtgärder som syftar till att främja jäm- ställdhet mellan kvinnor och män. Inom ramen för anslaget genomförs projektverksamhet och insatser för att främja utvecklingen mot jämställdhet på särskilt angelägna områden. Vidare prövas nya metoder och modeller i jämställdhetsarbetet. Anslagssparandet hänför sig dels till att medel för vissa beslutade projekt inte rekvirerades samt att () omfattande tidsanvändningsstudie, till en kostnad av , senarelades till 2000. Övriga insatser som bidrar till det höga anslagsutnyttjandet utgörs bland annat av konferenser och inrättande av ett Nationellt Råd för Kvinnofrid. Regeringens överväganden Regeringen bedömer att anslagssparandet kommer att förbrukas . bör inriktningen fortsatt vara sats- ning på utvecklings- och förändringsarbete som syftar till att främja jämställdhet mellan kvinnor och män. Regeringen föreslår för . be räknas utgifterna till respektive år. 5 Effektiv statsförvaltning under utgiftsområde 2 5.1 Budgetförslag 5.1.1 1:1 Stabsuppgifter vid Arbets- givarverket Tabell 5.1 Anslagsutveckling Tusental kronor 2 500 2001 Förslag 2 158 2002 Beräknat 2 458 2003 Beräknat 2 458 De utgifter som belastar anslaget är bl.a. medlemsavgifter för de samnordiska institutionerna, utgivning av författningssamling (AgVFS), uppgifter enligt förordningen om nit och redlighet och funktion enligt beredskapsförordningen. Under anslaget har också medel beräknats för sådana stabsuppgifter som regeringen kan komma att efterfråga hos och som inte ingår i verkets ordinarie arbete. Under har anslaget huvudsakligen belastats för ersättningar för överklagandeärenden och förhandlings- och utredningsuppdrag från regeringen. Genom en ändring i lagen (1987:439) om inskränkning i rätten att överklaga (prop. 1998/99:138, bet. 1998/99:AU3, rskr. 1999/2000:27) har rätten för anställda inom den offentliga sektorn att kunna överklaga s.k. skälighetsavgöranden enligt avtal tagits bort. Fortsättningsvis överprövas dessa beslut enbart enligt formerna i lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister. Ändringen trädde i kraft . handlägger således inte längre dessa överklaganden förutom de överklaganden som inkommit före . Ingående balans på anslaget 2000 var . Regeringens överväganden Anslagsnivån sänktes med avseende 2000. Anslaget är svårt att prognosera, beroende av hur mycket regeringen ålägger . Inför ordförandeskap i EU är det troligt att kommer att anlitas både inför planeringen och genomförande av generaldirektörsmöte m.m., som kommer att medföra ytterligare belastningar på anslaget. Det är också osäkert huruvida den kommande utvärderingen av den arbetsgivarpolitiska delegeringen kan föra med sig för eventuella kostnader. anslag och landsarkiven skall tillföras ett belopp om avseende arkivleveranser för . Anslagsnivån bör minskas med för att finansiera ökningen av det under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning upptagna anslaget 1:12 . I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för ändamålet Vissa nämnder m.m. uppfört ett ramanslag på inom utgiftsområde 2. Prognosen för innevarande budgetår pekar mot att anslagna medel, inklusive anslagssparande kommer att förbrukas. Flertalet nämnder handhar frågor inom det statliga arbetsgivarpolitiska området. Nämnderna kan därvid ha att pröva frågor om ersättningar som regleras i kollektivavtal, pröva tvistefrågor som rör tillämpningen av avtal, pröva frågor om disciplinansvar och avskedande beträffande innehavare av högre statliga anställningar etc. Från anslaget betalas utgifter i regel arvoden till ledamöter och ersättare m.m. för , i vissa trygghetsfrågor (i den mån Kammarkollegiet, som utför kansligöromål åt nämnden, har behov av ytterligare medel för detta ändamål), , Offentliga sektorns särskilda nämnd, Kontraktsdelegationen, Statens tjänstepensions- och grupplivnämnd, och . Från anslaget betalas även bidrag till Nordiska skattevetenskapliga forskningsrådet. Den huvudsakliga faktorn som styr utgifterna på området är hur arbetsbelastningen påverkar antalet sammanträden vid nämnderna eftersom de flesta arvoden utgår per sammanträde. Som en konsekvens av ändrad hantering avseende statens personskador upphör fr.o.m. . Statens ansvarsnämnds funktion och kompetensområde ses f.n. över i enlighet med vad som uttalades i prop. 1997/98:136 Statliga förvaltning i medborgarnas tjänst (bet. 1997/98:KU31, rskr. 1997/98:294). Att bibehålla nuvarande anslag Vissa nämnder m.m., som är gemensamt för två olika departement och tre olika utgiftsområden är inte ändamålsenligt. Målstrukturen för de olika utgiftsområdena är inte heller tillämpliga för ett gemensamt anslag. Mot bakgrund av vad som sagts ovan föreslår regeringen att med utgångspunkt i nuvarande anslagsnivå, minskat med till och med till , och ökat med avseende Vissa nämnder inom det arbetsgivarpolitiska området anslaget 1:1 Stabs-uppgifter vid förs upp med . 5.1.2 1:2 Statliga tjänstepensioner m.m. Tabell 5.2 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 7 464 000 2001 Förslag 7 500 000 2002 Beräknat 7 400 000 2003 Beräknat 7 350 000 1 Anslag efter engångsvis minskning med 110 000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2000. Anslaget avser utgifter för personalpensionsförmåner, särskild löneskatt på pensionskostnader m.m. Personalpensionsförmånerna styrs av kollektivavtal. Inkomsterna utgörs främst av de försäkringsmässigt beräknade som statliga arbetsgivare från skall betala (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97:FiU1, rskr. 1996/97:53) och som redovisas under . Inkomsterna på inkomsttiteln stämmer inte överens med utgifterna på anslaget beroende på att de försäkringsmässigt beräknade som redovisas på inkomsttiteln avser beräknade pensionskostnader för aktiv personal för ett visst år medan anslaget belastas med de pensioner som utbetalas . Resultatinformation avseende () Verksamhetsutfallet blev i Pension Statlig minus och myndighetskapitalet uppgår till minus . Kostnaderna för att administrera tjänstepensionerna har blivit större till följd av anpassningen till det nya reformerade pensionssystemet. Driftskostnaderna ligger dock på en fortsatt låg nivå.