prop · GP0345 · 2001-10-24 00:00:00 — Genom förslaget till ändrad lydelse av punkten försvinner detta begrepp ur paragrafen. Avsikten är dock att tryckta allmänna nyhetstidningar även fortsättningsvis skall omfattas av tillämpningsområdet för den reducerade skattesatsen. Utgångspunkten måste vidare vara att en sådan tidning inte skall anses som helt eller hu- vudsakligen ägnad åt reklam. I 1 § andra stycket 6 lagen (1972:266) om skatt på annonser och re- klam (reklamskattelagen), anges att reklamtrycksak är en trycksak som framställts huvudsakligen i syfte att offentliggöra reklam. Vid bedöm- ningen av om en publikation på detta sätt har som huvudsakligt syfte att offentliggöra reklam har en rik praxis utbildats. I många delar torde de avvägningar som gjorts i reklamskattesammanhang kunna tjäna till led- ning för de överväganden som bör göras när man i ML fastställer om en publikation helt eller huvudsakligen skall anses vara ägnad åt reklam. Av anmärkningar till tulltaxans kapitel 49 framgår att vid tillämpning- en av kapitlet skall också varor som framställts i dupliceringsmaskin eller med hjälp av dator eller genom prägling, fotografering, fotokopiering, värmekopiering eller maskinskrivning anses vara framställda genom tryckning. Tulltaxan knyter sitt varubegrepp i olika avseenden till att produkten skall vara tryckt. Det kan anmärkas att framställningssättet som sådant inte på samma sätt som vid klassificeringen av tulltaxan har en avgörande betydelse för om publikationen skall omfattas av den redu- cerade skattesatsen enligt ML, jfr Lagrådets yttrande i fråga om ordet alster. Vid den mervärdesskatterättsliga bedömningen är det viktigare att publikationen eller produkten enligt allmänna mervärdesskatterättsli- ga resonemang kan anses utgöra en vara. Frågan om vad som i det här sammanhanget utgör en vara eller en tjänst kan aktualiseras t.ex. vid be- dömningen av omsättning av handskrivna noter. Dessa noter kan omfat- tas av den reducerade skattesatsen. Det förutsätts dock då att omsättning- en av de handskrivna noterna i mervärdesskattehänseende anses utgöra omsättning av varor. Om det inte är på det sättet utan att det som köparen tillhandahålls inte är varan som sådan utan en tjänst, exempelvis en upp- hovsrättslig tjänst, skall beskattningen avse tjänsten. Samma resonemang blir aktuellt avseende t.ex. digitaliserade tidskrifter (se avsnitt 4.2 Elek- tronisk levererad information). Den lägre skattesatsen omfattar enbart omsättning, gemenskapsinternt förvärv och import av varan. Skattesatsen för framställningstjänster be- rörs således inte av lagändringen. När en förläggare anlitar ett tryckeri och betalar för en trycktjänst kommer tillämplig skattesats även fortsätt- ningsvis vara . Den lägre skattesatsen skall vid omsättningen av själva varan tillämpas i alla led och således inte enbart i konsumentle- det. Detta gäller såväl vid försäljning av exemplar till kund såsom överlå- telse av en hel upplaga. Enligt den nya punkten 2 skall omsättning, gemenskapsinterna förvärv och import av program och kataloger omfattas av den reducerade skatte- satsen om publikationerna ges ut i syfte att informera om sådan verksam- het som beskattas enligt punkterna 5, 6, 7 eller 10 samma stycke. Programblad till konserter, teaterföreställningar och djurparker är exempel på publikationer som vid omsättning, gemenskapsinternt för- värv och import skall beskattas . Vidare skall den reducerade skattesatsen tillämpas för gemenskapsin- ternt förvärv, import och annan omsättning än för egen verksamhet av program och kataloger för verksamhet som avses i 3 kap. 18 §. Den re- ducerade skattesatsen skall således tillämpas vid omsättning av program och kataloger utom när omsättningen är undantagen enligt 3 kap. 18 § därför att den görs för egen skattefri verksamhet. Ett museums försälj- ning av program och kataloger som innehåller information om museets verksamhet är exempel på en omsättning som inte skall beskattas om verksamheten som sådan inte medför skattskyldighet. Detta är fallet för museer som bedrivs eller understöds av det allmänna, se 3 kap. 11 § 4 ML. När däremot detta program importeras eller omsätts i annat sam- manhang skall skatt tas ut . Museer vilkas verksamhet inte bedrivs av eller understöds av det all- männa beskattas enligt föreslagna punkt 6 (nuvarande punkt 3) tredje stycket . Genom den nu föreslagna punkten 2 kommer även program och kataloger för sådan verksamhet att beskattas . När det gäller tillämpningen av 3 kap. 18 § ML är avsikten att nuvarande praxis inte skall förändras genom denna lagstiftning. Program och kataloger tillhör i tulltaxesammanhang kategori Andra tryckalster med KN-nummer 4911, skild från kategorin Tryckta böcker, broschyrer, häften och liknande tryckalster med KN-nummer 4901. Även mervärdesskatterättsligt bör en sådan åtskillnad göras. Vad som i tulltax- an avses med Andra trycksaker, inbegripet tryckta bilder samt fotografi- er i KN-nummer 4911 skall således som huvudregel inte omfattas av skattesänkningen. Det innebär att skattesänkningen avseende nu nämnda program och kataloger på detta sätt måste regleras särskilt för att reduce- rad skattesats skall kunna tillämpas. För att punkten skall vara tillämplig skall försäljningen inte helt eller huvudsakligen vara ägnad åt reklam. Med reklam avses i denna punkt inte information om den aktuella verksamheten. Publikationerna är till sin typ ägnade att förmedla information om den aktivitet som kunden har för avsikt att besöka. En teaterbesökare får t.ex. genom programbladet information om vilka skådespelare som deltar i pjäsen och historien bak- om uppsättningen. I dessa programblad finns regelmässigt en del reklam Den lägre skattesatsen kan tillämpas även om publikationen innehåller sådan reklam såvitt publikationen inte har ett sådant innehåll att den helt eller huvudsakligen är ägnad åt reklam. För de överväganden som kan bli aktuella i detta sammanhang hänvisas även till kommentaren till punkten 1. Enligt den nya punkten 3 skall omsättning av radiotidningar samt om- sättning, import och gemenskapsinterna förvärv av kassettidningar om- fattas av den lägre skattesatsen. Kassettidningar regleras i nuvarande punkten 1. Genom den annorlunda utformningen av lagtexten har dock uttryckligen angetts att gemenskapsinterna förvärv och import inte kan avse radiotidning. är mervärdesskatterättsligt att anse som omsättning av tjänst. Tjänster kan varken vara föremål för gemenskapsinterna förvärv eller importeras. Någon förändring av till- lämpningen i detta avseende är inte avsedd. Med radiotidning avses här ett för synskadade avsett radioprogram som baseras på en tryckt version av en allmän nyhetstidning eller en sammanställning av flera sådana tidningar. Med kassettidning förstås en för synskadade avsedd version av allmän nyhetstidning som sprids i form av kassettband eller annan sådan upptagning som kan läsas, avlyssnas eller på annat sätt uppfattas endast med tekniskt hjälpmedel. Synskadade och personer med läshandikapp har även behov av att ta del av den information som finns på andra sådana varor som omfattas av den nya lydelsen av punkten 1. Om en vara av denna typ som finns till försäljning, framställs i annan form för att återge innehållet i tal skall varan beskattas på samma sätt som den ursprungliga varan (t.ex. en bok). En kassett- eller talbok där texten exakt återges i form av uppläsning är ett tydligt exempel på vad lagtexten avser att omfatta. Även förkortade upplagor av böcker, tidskrifter o.dyl. skall beskattas med den lägre skat- tesatsen om uppläsningen direkt kan härledas till den skrivna förlagan. Andra vanligt förekommande talprodukter är uppläsningar av böcker och tecknade tidskrifter för barn. Under förutsättning att innehållet i det tek- niska mediet framstår som ett återgivande av den skrivna texten omfattas även sådana produkter av den lägre skattesatsen. Däremot omfattas inte en CD-skiva med tal som förutom den inlästa texten innehåller kompletterande material såsom den inlästa texten i text- form, spel, sökfunktioner, länkar till annat material osv. CD-skivor och andra tekniska medier skall enligt huvudregeln beskat- tas med normalskattesatsen. Den nu aktuella regeln utgör enbart ett be- gränsat avsteg från den principen. En restriktiv tolkning av bestämmel- sens tillämpningsområde måste således gälla i aktuellt avseende. På motsvarande sätt som gäller för tryckta produkter skall normalskat- tesatsen tillämpas om produkten överförs via Internet (se vidare avsnitt 4). Ett begränsat avsteg från den principen utgör de nämnda radiotid- ningarna till synskadade. Regeringen är medveten om att vissa av de produkter som kan omfat- tas av denna punkt även köps av kunder utan lässvårigheter. Det torde framför allt gälla böcker som lästs in på band eller CD-skiva. Även om man skulle kunna argumentera för att den reducerade skattesatsen enbart borde avse produkter särskilt anpassade för synskadade och andra perso- ner med läshandikapp anser regeringen att en sådan begränsning inte är administrativt hanterbar och även skulle vara till nackdel för personer CD, DVD och annan utrustning för lagring av information skall enligt huvudregeln liksom beskattas med normalskattesatsen. sådan vara eller annan vara som beskattas med normalskattesatsen till- handahålls gemensamt med en bok, tidning eller tidskrift uppkommer frågan om vilken skattesats som skall tillämpas. Datatidningar säljs ofta i samma förpackning som CD-skivor innehållande dataprogram. ar av CD-skivor innehållande musik kan säljas tillsammans med en mindre skriftlig biografi över kompositören. tillsammans med en interaktiv CD-skiva som innehåller bl.a. bokens text, sökfunktioner, spel och länkar. Tidskrifter och bokklubbar erbjuder vida- re regelmässigt andra varor än böcker och tidskrifter som lockerbjudande om kunden blir medlem respektive tecknar en prenumeration (väskor, miniräknare, kalendrar osv.). Ytterligare ett exempel är leksaker av mindre värde som ingår vid köp av en serietidning. Enligt 7 kap. 7 § ML andra stycket gäller att om flera varor omsätts tillsammans och skattesatsen för varorna skiljer sig åt skall beskattnings- underlaget bestämmas genom uppdelning efter skälig grund. delningsprincip inte går att tillämpa får en huvudsaklighetsbedömning Självfallet går det inte förutse alla situationer som kan uppstå till följd av den nya lagstiftningen. Den närmare avgränsningen måste därför överlämnas till rättstillämpningen och frågeställningar till följd av den nya lagstiftningen får hanteras i enlighet med gällande praxis. Andra varor än som anges i 3 och som framställs särskilt för läshandi- kappades behov ingår uttryckligen i denna nya punkt. punktskrift och teckenspråk. i olika former omfattas. textböcker omfattas liksom andra former såsom talsyntes och förstoring. De produkter framtagna för synskadade som baseras på talbokssystemet (Digitalt Audio-baserat Informationssystem) omfattas också av den lägre skattesatsen. Avsikten är att den reducerade skattesatsen skall tillämpas vid omsättning av den tekniska anordningen, såsom en CD- skiva, som är bärare av innehållet. Det är således inte avsikten att den reducerade skattesatsen skall gälla omsättning av den maskin som gör det möjligt att läsa produkten, t.ex. en dator. När det gäller denna grupp av varor som särskilt är anpassade och en- bart efterfrågas av personer med läshandikapp anser regeringen att man inte skall uppställa samma restriktiva tolkning som i punkten 3 ifråga om att produkten skall motsvara en skriven förlaga. Ett exempel på produkt som inte skall omfattas av den reducerade skat- tesatsen utan istället skall beskattas med normalskattesatsen är dock en CD-skiva som innehåller text och som är framtagen och avsedd att säljas till personer utan läshandikapp. För det fall en sådan produkt anpassas för att även kunna användas av personer med läshandikapp är avsikten inte att den i detta sammanhang skall anses ha gjorts tillgänglig särskilt för personer med läshandikapp. En förutsättning för att beskattning skall ske med den reducerade skat- tesatsen är att omsättningen av varan inte faller in under tillhandahållan- den som avses i 3 kap. 4 § ML. Tredje stycket punkten 5 Den nya punkten motsvarar nuvarande punkten 2. Tredje stycket punkten 6 Den nya punkten motsvarar nuvarande punkten 3. Tredje stycket punkten 7 Den nya punkten motsvarar nuvarande punkten 3 a. Tredje stycket punkten 8 Den nya punkten motsvarar nuvarande punkten 4. Tredje stycket punkten 9 Den nya punkten motsvarar nuvarande punkten 5. Tredje stycket punkten 10 Den nya punkten motsvarar nuvarande punkten 6. Tredje stycket punkten 11 Den nya punkten motsvarar nuvarande punkten 7. Ändringen i denna bestämmelse utgör en följdändring med anledning av den lämnade propositionen 2001/02:28 om utländska företagares mervärdesskatt i . I den propositionen föreslår regeringen i en ny punkt 4 b i 1 kap. 2 § första stycket att s.k. omvänd skattskyldighet skall gälla när omsättning inom landet görs av en företagare som saknar fast etablering i . Enligt förevarande bestämmelse skall vid omvänd skattskyldighet beskattningsunderlaget inte minskas med de procentsat- ser som anges i bestämmelsens första stycke. Detta skall även gälla vid omvänd skattskyldighet som tillämpas vid omsättning som görs av ut- ländska företagare enligt den nya punkten 4 b i 1 kap. 2 § första stycket. Detsamma bör även gälla för omvänd skattskyldighet vid omsättning av guldmaterial eller investeringsguld, jfr punkten 4 a i 1 kap. 2 § första stycket och prop. 1998/99:69. De aktuella punkterna i 1 kap. 2 § första stycket har av förbiseende inte tidigare angivits i bestämmelsen. En kor- rigering föreslås därför . I det förenklade systemet utgörs beskattningsunderlaget av den samman- lagda vinstmarginalen exklusive mervärdesskatt för redovisningsperio- Vinstmarginalen utgörs i princip av skillnaden mellan en redovis- Prop. 2001/02:45 ningsperiods sammanlagda försäljningsintäkter minskade med periodens sammanlagda inköpskostnader för varor av aktuellt slag. Genom att regeringen i denna proposition föreslår att den reducerade skattesatsen även skall tillämpas för varor som regelmässigt säljs i be- gagnat skick kommer skattesatsförändringen även beröra skattskyldiga som omfattas av vinstmarginalbeskattning. Vid normal vinstmarginalbe- skattning enligt 9 § kommer beskattningsunderlaget för varan att utgöras av av vinstmarginalen. Skatt tas därefter ut av beskattningsunderlaget. Samma princip skall gälla för den förenklade marginalbeskattningen. Det medför att vid redovisning av skatten en uppdelning måste ske av varor som beskattas med full mervärdesskatt och varor som beskattas med någon reducerad skattesats. För varje tillämplig skattesats krävs att vinstmarginalen beräknas separat. Återförsäljare som både säljer t.ex. begagnade böcker och andra varor måste beräkna en vinstmarginal respektive ett beskattningsunderlag per skattesats. Det medför att han måste veta vilka belopp som försäljning och inköp uppgår till per skattesats och redovisningsperiod. Att beräkna värdet av sålda varor per skattesats torde i normalfallet inte medföra några avgörande svårigheter. Däremot kan inköpspriset per skattesats behöva bestämmas efter en uppskattning. När t.ex. ett helt dödsbo förvärvas torde uppköparen regelmässigt behöva göra en skälig- hetsbedömning av värdet av inköpta varor fördelat per skattesats. I vissa fall kan troligen den situationen uppstå att både försäljningspris och in- köpspris måste uppskattas efter skälig grund. De frågor som kan uppkomma vid en sådan skälighetsbedömning och den närmare vägledning som kan behövas härvid får lösas i tillämpning- en och närmare vägledning ges av . Möjligheten till skälighetsbedömning har förts in i den nu aktuella be- stämmelsen i stället för att, såsom föreslagits i det till Lagrådet remitte- rade förslaget, utgöra en övergångsregel. Punkterna 3 och 4 i övergångs- reglerna i lagrådsremissens lagförslag fyller därmed ingen funktion. I paragrafens nuvarande lydelse föreskrivs att i den mån vinstmarginalen får beräknas enligt det förenklade systemet får underskott under en peri- od föras över till en efterföljande period. Ändringen i paragrafen innebär att ett underskott i fortsättningen enbart skall kunna avräknas mot över- skott av försäljning av varor som beskattas med samma skattesats. När säljaren har försäljningar enligt olika skattesatser kan således inte vinstmarginalerna sinsemellan kombineras. Om t.ex. vinstmarginalen enligt skattesatsen på är +10 000 kr och vinstmarginalen en- ligt skattesatsen på är , skall den negativa vinstmargi- nalen på bokföras som tillägg på följande månads inköp enligt skattesatsen på . Den negativa vinstmarginalen kan aldrig ut- nyttjas för samma månads positiva vinstmarginal på . Punkterna kommenteras i avsnitt 4.2 under rubriken ikraftträdande. Förslaget till lag om ändring i skattebetalningslagen Ändringen är en konsekvens av att justeringen av förmånsvärdet för mil- jöanpassade bilar och testbilar regleras i två egna paragrafer i inkomstskattelagen. Ändringen är en konsekvens av den ändrade lydelsen av rubriken på la- gen (2000:1006) om skattereduktion på förvärvsinkomster vid taxering. Paragrafen som är ny avser de fall då den som får lämna förenklad skat- tedeklaration enligt 10 kap. 13 a § skattebetalningslagen skall lämna re- dovisning i flera skattedeklarationer för samma redovisningsperiod och någon eller några av dessa deklarationer lämnas . I paragrafen anges att skatten, även om den redovisas i en skattedekla- ration som kommit in , skall anses beslutad i enlighet med redo- visningen. Detta gäller oavsett om skatten tidigare bestämts till noll kro- nor i avsaknad av redovisning eller till belopp som redovisats i en tidiga- re lämnad deklaration. Paragrafen är inte tillämplig i de fall en skattskyldig begär omprövning av ett tidigare beslut genom att lämna in en rättad skattedeklaration. Förslaget till lag om ändring i lagen (2000:1006) om Prop. skattereduktion på förvärvsinkomster vid 2002 års Av bestämmelsen framgår att beräkningsunderlaget för skattereduktionen skall vara taxerad förvärvsinkomst i stället för som pensionsgrundan- de inkomst. Andra och tredje styckena i den nuvarande lydelsen, som tar sikte på pensionsgrundande inkomst blir därför obehövliga. I tredje stycket anges att den begränsning av skattereduktionens storlek som finns i andra stycket inte gäller i fråga om skattskyldig som har rätt till särskilt grundavdrag enligt 63 kap. 6 § inkomstskattelagen (1999:1229). Detta innebär att dessa personer ges skattereduktionen även mot statlig skatt på kapitalinkomster och statlig fastighetsskatt. I tredje stycket har gjorts en korrigering av hänvisningen till lagen (1997:324) om begränsning av skatt. Av bestämmelsen framgår att personer som är berättigade till särskilt grundavdrag och som inte alls eller endast till viss del kan räkna av skat- tereduktionen mot eller statlig inkomstskatt eller statlig fas- tighetsskatt i stället skall tillgodoföras ett belopp som motsvarar reduk- tionen. Av punkt 1 av övergångsbestämmelserna framgår att de nya reglerna träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering om inte annat följer av punkt 2. Lagrådet har föreslagit att den fortsatta tillämpligheten av de äldre bestämmelserna efter ikraftträdandet klargörs i övergångsbestämmelserna. Regeringen anser emellertid att denna innebörd av förslaget framgår även utan en sådan övergångsbe- stämmelse. De tidigare bestämmelserna skall således tillämpas fram till dess de har ersatts av de nya bestämmelserna och även därefter i fråga om tidigare års taxeringar. Av punkt 2 av övergångsbestämmelserna framgår att de nya bestäm- melserna tillämpas vid taxering för personer som har rätt till särskilt grundavdrag och vars beskattningsbara förvärvsinkomst inte överstiger . Vidare framgår det att skattereduktionen för dessa personer minskas av det belopp med vilket den beskattningsbara förvärvsinkomsten överstiger . 10.4Förslaget till lag om utvidgning av de särskilda av- dragen enligt socialavgiftslagen (2000:980) I paragrafen anges lagens primära tillämpningsområde. De utvidgade avdragen är avsedda att gälla för sådana verksamheter i stödområdet som medför avgiftsskyldighet enligt socialavgiftslagen (2000:980). Vilka om- råden som ingår i stödområdet framgår av bilagan till lagen. Både para- grafen och lagens rubrik har utformats på sätt Lagrådet föreslagit. I en- lighet med Lagrådets påpekande har också stödområdets omfattning ta- gits in som en bilaga till lagen. Området motsvarar stödområde A enligt förordningen (1999:1382) om stödområden för vissa regionala företags- stöd. Reglerna om regionala utvidgade avdrag skall tillämpas vid beräkning- en av arbetsgivaravgifter och egenavgifter enligt socialavgiftslagen. Det innebär att socialavgiftslagen är tillämplig i fråga om de regionala avdra- gen. Vidare innebär det att föreskrifterna i skattebetalningslagen (1997:483) om bestämmande, debitering, redovisning och betalning av socialavgifter skall tillämpas. Skattebetalningslagens regler om överkla- gande gäller alltså för det fall den avgiftsskyldige inte är nöjd med skat- temyndighetens beslut om utvidgat särskilt avdrag. Det speciella avdrag som skall göras enligt 2 kap. 30 § socialavgiftsla- gen om arbetsgivaravgifterna redovisas i en förenklad skattedeklaration skall inte omfattas av någon regional utvidgning. I första stycket regleras förutsättningarna för avdraget från arbetsgivar- avgifterna. De regionalt utvidgade avdragen skall utgöra en stimulans inom stödområdet. Avdragsmöjligheten har därför kopplats till att av- giftspliktig ersättning har betalats för arbete vid ett fast driftställe i stöd- området. Med fast driftställe avses detsamma som i 2 kap. 29 § inkomst- skattelagen (1999:1229). Avdraget vid beräkning av egenavgifterna regleras i andra stycket. För att det regionalt utvidgade avdraget skall komma i fråga skall den av- giftspliktiga inkomsten avse näringsinkomst från ett fast driftställe i stödområdet. Det ställs däremot inte till skillnad från den tidigare lag- stiftningen rörande regional nedsättning av socialavgifterna något krav på att näringsidkaren, dvs. den avgiftsskyldige, skall vara bosatt inom området. Ett utvidgat avdrag kan alltså komma i fråga om näringsidkaren bedriver verksamheten inom stödområdet som han eller hon är bosatt utanför detta område. Det ställs inte heller något krav på att när- ingsidkaren själv skall ha arbetat vid driftstället i stödområdet. Att det inte ställs något krav på att näringsidkaren är bosatt i stödområdet inne- bär alltså att en delägare i ett handelsbolag kan få del av avdraget även om han eller hon är bosatt någon annanstans än i stödområdet och utan att själv ha arbetat vid det fasta driftstället. Stimulansen riktar sig till näringslivet. Kommuner, landsting, statliga myndigheter och statliga affärsverk har därför undantagits från tillämp- ningen av bestämmelserna om det utvidgade särskilda avdraget vid be- räkningen av arbetsgivaravgifter. Det utvidgade särskilda avdraget bör inte heller komma i fråga för en ideell förening, en stiftelse eller ett registrerat trossamfund, vilket anges i punkt 4 och 5. Det gäller oavsett om dessa bedriver näringsverksamhet eller inte. De regionalt utvidgade särskilda avdragen utgör ett försumbart stöd en- ligt riktlinjer för statsstöd. Sådant stöd får dock inte ges till vissa branscher som omfattas av andra stödregler inom EU. Vilka verksamheter det är fråga om anges i paragrafen. Den som uteslutande bedriver verksamhet av det slaget kan alltså inte få del av de utvidgade särskilda avdragen. Däremot kan det bli aktuellt med ett sådant avdrag om den avgiftsskyldige också bedriver annan slag av verksamhet vid ett fast driftställe i stödområdet, jfr 5 och 6 §§. Paragrafen har kompletterats med vattenbruksverksamhet i enlighet med vad Lagrådet föreslagit.