prop · GP031d11 · 2001-09-20 00:00:00 — Mot bakgrund av det ovan redovisade finns det starka skäl befara att utvecklingen av långa sjukfall i kombination med de demografiska för- hållandena kommer att leda till successiv och påtaglig ökning av antalet förtidspensioner och sjukbidrag . Detta innebär att flertalet av de långtidssjukskrivna med stor sannolikhet kommer att bli beviljade förtidspension eller sjukbidrag. Utvecklingen på något av antalet förmånsberättigade beror i hög grad på vad det pågående arbetet med att komma till rätta med ohälsan i arbetslivet leder till för resultat. Med de demografiska förhållandena avses dels de stora åldersgrupperna som är födda och som uppnår de åldrar då risken att bli förtidspensionerad är som störst, dels att förhållandevis få personer som uppbär förtidspension övergår till ålderspension. Arbetet inom med att utforma förslag till nya beräkningsregler för ersättning och ålderspensionsrätt vid långvarig, , eller varaktig medicinskt grundad nedsättning av arbetsförmågan har slutförts i och med att godkände regeringens proposition Sjukersättning och aktivitetser- 2000/01:96, bet. 2000/01:SfU:15, rskr. 2000/01:257). De nya reglerna, som träder i kraft , innebär bl.a. att det särskilda grundavdraget för pensionärer () avskaffas. För att försäkringens nettoersättningar skall vara oförändrade efter skatt måste bruttoersättningarna höjas. Bruttoutgifterna för anslaget förtidspensioner beräknas därför öka med . Härigenom höjs det kommunala skatteunderlaget. Kommunsektorns ökade skatteinkomster leder till att det generella statsbidraget till kommuner och landsting inom utgiftsområde 25 behöver reduceras med för att utgiftsneutralitet skall föreligga mellan staten och den kommunala sektorn. En annan omständighet av stor betydelse för beräkningarna för 20022004 är den felaktighet som redovisats av RFV i fråga om beräkningen av slutliga statliga ålderspensionsavgifter för 19992001. Felaktigheten består i att personer som är födda har medtagits i underlaget för beräkning av avgiften. Verket har i sin redovisning till regeringen beräknat ett negativt regleringsbelopp på ca som skall regleras 2002. Enligt RFV beräknas motsvarande negativa regleringsbelopp , som slutregleras och 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 2004, till ca 2 450 respektive . Vid anslagsberäkningarna har regeringen utgått från en successiv och påtaglig ökning av antalet förtidspensionärer samt att några större förändringar i regelsystemet inte kommer att ske . Vidare har, i enlighet med ovanstående, slutregleringen av statliga ålderspensionsavgifter för budgetåren 20022004 samt effekten av att SGA slopas beaktats. Dessutom har effekten av att åldersgränsen för rätt till ersättning för unga personer med långvarig medicinskt grundad nedsättning av arbetsförmågan har höjts från 16 till beaktats . Tabell 2.18 Härledning av nivån 20022004 Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 47 anvisas under anslaget 19:2 Förtidspensioner . beräknas anslaget till 54 024 000 000 respektive 56 . Tabell 2.19 Anslagsutveckling 19:3 Handikappersättningar 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Från anslaget bekostas handikappersättning. Den utges till personer som fyllt och som fått sin funktionsförmåga nedsatt före fyllda och till följd härav behöver mer tidskrävande hjälp av annan och / eller har merkostnader på grund av sitt funktionshinder. Handikappersättning utbetalas med belopp som för år räknat motsvarar 69, av prisbasbeloppet. Kostnaderna för förmånen handikappersättning styrs av prisbasbeloppets utveckling och nivån på de utbetalade förmånerna. Ökningstakten i fråga om antalet utbetalade förmåner är avtagande. Antalet mottagare av förmånen har ökat från 57 295 personer till 58 2000. Antalet beräknas fortsätta att öka . Förändringen har hitintills legat på nivån en till . Storleken på förmånen kan bestämmas till tre olika nivåer beräknat i procent av prisbasbeloppet. Fördelningen mellan dessa nivåer visar en klar förskjutning från den högsta till den lägsta nivån. Denna utveckling förväntas också fortsätta. uppgick anslaget för handikappersättning till 1 . Det faktiska utfallet blev lägre. beräknas utgifterna överstiga fastställt anslag med . Den demografiska utvecklingen kommer, med största sannolikhet, att leda till en ökning av antalet utbetalade handikappersättningar. Tabell 2.20 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Överföring till/från anslag Förslag/beräknat anslag Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 1 anvisas under anslaget 19:3 Handikappersättningar för . och 2004 beräknas anslaget till 1 115 637 000 respektive 1 . Tabell 2.21 Anslagsutveckling 19:4 Arbetsskadeersättningar Arbetsskadeersättningar omfattar förmåner i form av egenlivräntor, efterlevandelivräntor, begravningshjälp, sjukpenning i vissa fall, ersättning i samband med sjukhusvård utom riket, tandvård och ersättning för särskilda hjälpmedel. Anslaget belastas även av statliga ålderspensionsavgifter. Utgiftsutvecklingen för arbetsskadeersättningarna är främst beroende av arbetsmiljöfaktorer, demografiska förhållanden, praxis och basbeloppsutvecklingen. Antalet arbetsskadelivräntor har minskat och är nu drygt 90 000. Utvecklingen av antalet livräntor är osäker, likaså utvecklingen av medelbeloppet. Medelbeloppet för arbetsskadelivränta beräknas att öka i snabbare takt än enligt tidigare bedömningar. I konsekvens med det minskade antalet livräntor har försäkringskostnaderna fortsatt att minska. Det antas att antalet nybeviljade livräntor kommer att öka något bland annat av demografiska skäl. Trots detta beräknas antalet utbetalade livräntor fortsätta minska eftersom antalet som upphör ändå beräknas vara fler än antalet som tillkommer. Antalet livräntor som upphör kommer att öka eftersom personer som är födda eller senare inte har rätt till arbetsskadelivränta som utfyllnad till ålderspension. De retroaktiva utbetalningarna för arbetsskadelivränta ökade kraftigt , 1999 och början av 2000. Därefter har en viss utplaning skett men tillägget för retroaktiva utbetalningar har ändock varit något högre jämfört med . uppgick anslaget för arbetsskadeersättning till 7 . utfallet blev lägre. beräknas utgifterna överstiga fastställt anslag med . Regeringen avser att lämna förslag om vissa förändringar av arbetsskadeförsäkringen med ikraftträdande . Antalet anmälda arbetsskador har ökat kraftigt vilket förväntas påverka antalet livräntor. Det antas att de retroaktiva utbetalningarna kommer att ligga kvar på en hög nivå. De förändringar av arbetsskadeförsäkringen som planeras kommer successivt att öka utgifterna för försäkringen. Tabell 2.22 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1Volymerna är beräknade med hänsyn till nuvarande regler. Planerade regelförändringar har inte beaktats. 2003 kommer den statliga ålderspensionsavgift som är hänförlig till livränta som bortsamordnas med sjukersättning att betalas från sjukförsäkringen. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 7 anvisas under anslaget 19:4 Arbetsskadeersättningar . beräknas anslaget till 7 212 491 000 respektive 7 . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 2.11.519:5 Kostnader för sysselsättning av vissa förtidspensionärer Tabell 2.23 Anslagsutveckling 19:5 Kostnader för sysselsättning av vissa förtidspensionärer Detta försäkringsstöd infördes i syfte att finansiera ersättning som i vissa fall enligt lagen (1998:175) om särskilda insatser för personer med tre fjärdedels förtidspension eller sjukbidrag utges till arbetsgivare som anställer personer som står till arbetsmarknadens förfogande med avseende på resterande arbetsförmåga på . Det skall i första hand vara fråga om ersättning för anställning på den ordinarie arbetsmarknaden, eventuellt med hjälp av lönebidrag. Om inte detta kan ske skall berörda personer kunna beredas anställning vid . Utgifterna för ändamålet var mycket begränsade i förhållande till anslaget på , eftersom endast ca betalades ut. gjorde på regeringens uppdrag en uppföljning av hur detta särskilda stöd utvecklades . Det framkom att endast tolv personer fått en anställning genom stödet. Detta bedömdes bero på att flertalet av de som uppbär tre fjärdedels förtidspension eller sjukbidrag redan har någon form av sysselsättning på den resterande arbetsförmågan eller ansåg sig vara arbetsoförmögna och avsåg att söka hel förtidspension. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 har fler personer utnyttjat stödet för att få en anställning och den utbetalda ersättningen blev betydligt högre än föregående års, dock lägre än vad som ursprungligen beräknats. Utfallet har emellertid varit ojämnt fördelat med huvudparten av utgifterna . Med hänsyn härtill och till att det saknas uppgifter om antalet personer som i realiteten berörs av denna förmån, är det svårt att bedöma den framtida utgiftsutvecklingen. Med hänsyn till utvecklingen bedöms dock utgifterna rymmas inom tidigare beräknade ramar. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 19:5 Kostnader för sysselsättning av vissa förtidspensionärer . beräknas anslaget till vardera . 2.11.6 19:6 Ersättning för kroppsskador Tabell 2.24 Anslagsutveckling 19:6 Ersättning för kroppsskador Från anslaget bekostas ersättningar enligt lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd (LSP) i de fall skada inträffat under militär verksamhet. För skador som inträffat belastas anslaget av bl. a. ersättningar enligt lagen (1950:261) om ersättning i anledning av kroppsskada ådragen under militärtjänstgöring (militärersättningslagen). Anslaget belastas även av statliga ålderspensionsavgifter. Utgiftsutvecklingen påverkas bland annat av arbetsmiljöfaktorer och basbeloppets utveckling. uppgick anslaget för ersättning för kroppsskador till . Det faktiska utfallet blev lägre. beräknas utgifterna understiga fastställt anslag med . Utgifterna för LSP beräknas öka kommande år. Utgifterna för ersättningar enligt äldre lagar be- räknas dock minska i jämn takt, vilket gör att utgifterna för anslaget totalt minskar något. Tabell 2.25 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Överföring till/från anslag Förslag/beräknat anslag Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 19:6 Ersättning för kroppsskador. beräknas anslaget till 55 134 000 respektive . Tabell 2.26 Anslagsutveckling 19:7 1Inklusive en minskning med 10 052 tkr på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 745 621 tkr prisnivå. RFV hade enligt bokslutet vid utgången av ett anslagssparande på ca , vilket motsvarar av anslaget . Anledningen till anslagssparandet är att vissa aktiviteter och till dem hörande utgifter som främst har samband med utbyggnaden av IT-stödet blivit försenade. Det innebär att utgifterna uppstår först istället för som planerat . Detta förklarar större delen av differensen mellan prognos och anslag . Regeringen har därför beslutat (S2001/4155/SK) att verket får disponera hela anslagssparandet . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 2.27 Beräkning av avgiftsintäkter Vissa av RFV:s administrationskostnader täcks av ersättningar bl.a. från AP-fonden och de affärsdrivande verken. Ersättningen från AP-fond- en avser verkets kostnader för administrationen av tilläggspension för ålderspensionärer och inkomstgrundad ålderspension. uppgår denna ersättning enligt regeringsbeslut (S2000/1471/SF) till . Kostnaderna beräknas till prisnivå. Såvitt avser de affärsdrivande verken skall RFV:s administration av arbetsskador som reglerats före finansieras med avgifter. Avgifternas storlek följer av regeringsbeslut . RFV får dessutom utöver vad som anges i 4 § avgiftsförordningen (1992:191) mot ersättning utföra datorbehandlingar för externa beställare och tillhandahålla tjänster inom systemutveckling, statistik m.m. Avgiftsintäkterna disponeras av RFV. RFV:s tjänsteexport är relativt ny. Verket har bl.a. avslutat ett EU-finansierat projekt i och påbörjat arbete med två större projekt inom ramen för EU:s program för partnersamverkan, s.k. twinning. För att stödja en utvecklad och ekonomiskt självbärande tjänsteexport har utbildning genomförts och nya administrativa rutiner etablerats. (Intäkt -kost- (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser har RFV fått ekonomiskt utrymme för att stödja och medverka till att forskning bedrivs inom området för socialförsäkring. Regeringen föreslår att RFV även skall kunna ingå ekonomiska förpliktelser inom socialförsäkringsområdet, som innebär utgifter om högst efter 2002. Av tabell 2.28 framgår att RFV ingått förpliktelser som är högre än bemyndiganderamen. Detta har dock ingen inverkan på anslagsnivån för forskningsändamål som är . Tabell 2.28 Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser Utestående åtaganden vid årets början Erhållen/föreslagen bemyndiganderam * Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Regeringen beräknar anslaget utifrån pris- och löneomräkning samt att RFV kompenseras för de kostnader som följer av att verket skall betala avgifter för uppgifter från folkbokföringen (prop. 2000/01:33). Detta sker genom en överföring av medel från utgiftsområde och uppbörd, anslaget kronor 2002 och åren 2003 respektive 2004. Överförda medel motsvarar kostnaderna för de tjänster som verket erhåller avgiftsfritt. I tilläggsbudget till denna proposition föreslås en slutjustering av RFV:s anslag med anledning av övergång från LKP-modellen till myndighetsvis beräknade för statliga avtalsförsäkringar. Slutjusteringen innebär att anslaget minskas med ca och med ca . Regeringen har för avsikt att lägga fram en proposition med förslag till vissa förändringar av förmånssystemet för läkemedel. Inriktningen är att förslagen bl.a. skall beröra hur beslut om subventionering av respektive pris för olika läkemedel skall fattas . För att delvis finansiera förslagen i den kommande propositionen föreslås att RFV:s anslag minskas med och . Tabell 2.29 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Beslut (från BP01) Förslag/beräknat anslag 1Inklusive en minskning med 10 052 tkr på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2En närmare beskrivning finns i tilläggsbudgeten i samband med budgetpropositionen, avsnitt 9.2. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas för anslaget 19:7 . beräknas anslaget till respektive . 2.11.8 19:8 Allmänna försäkringskassor Tabell 2.30 Anslagsutveckling 19:8 Allmänna försäkringskassor 1Varav 100 000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2001. 2Motsvarar 5 209 175 tkr prisnivå. 3Motsvarar 5 194 802 tkr prisnivå. Försäkringskassornas verksamhet kostade 2000. Tillsammans med anslagssparandet hade försäkringskassorna totalt att disponera 2000. Försäkringskassornas anslagssparande uppgick till 249 miljoner. Anslaget uppgick till . Tillsammans med anslagssparandet, varav återförandet av de medel som ställts till regeringens disposition, , och de som tillfördes på tilläggsbudget disponerar försäkringskassorna 2001. Försäkringskassornas anslagssparande 1999 var , vilket motsvarade av anslaget. av dessa ställdes till regeringens disposition och 142 miljoner fördes över till 2000. De medel som ställdes till regeringens disposition återfördes till anslaget . Av de enskilda försäkringskassorna hade 14 ett anslagssparande 2000 och sju utnyttjade anslagskrediten. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Vissa av Försäkringskassornas kostnader för administration täcks av ersättningar bl.a. från AP-fonden. Ersättningen från AP-fonden avser försäkringskassornas kostnader för administrationen av tilläggspension för ålderspensionärer och inkomstgrundad ålderspension. uppgår denna ersättning enligt regeringsbeslut (S2000/1471/SF) till . Kostnaderna beräknas av RFV till (prisnivå). Tabell 2.31 Beräkning av avgiftsintäkter Regeringen anser att uppdelningen av anslaget i två anslagsposter fungerat bra. I regleringsbrevet kommer regeringen åter att dela anslaget i två anslagsposter. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Antalet sjukpenningärenden har stigit kraftigt . Regeringen förstärkte därför anslaget med temporärt i samband med den ekonomiska vårpropositionen . Regeringen höjer nu permanent anslaget med . Det arbete som pågår för att förbättra administrationen måste fortgå inom befintlig resursram. Regeringen har beräknat anslaget utifrån pris- och löneomräkningen. Tabell 2.32 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1 Inkl. 100 000 tkr som gavs som engångsvist tillskott . Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 5 anvisas under anslaget 19:8 Allmänna försäkringskassor 2002. 5 425 394 000