prop · GO03130 · 2001-01-01 00:00:00 — Också övriga medlemsstaters åtgärder med anledning av ramdirektivet påverkar den svenska miljön, även om vattenföroreningar inte är särskilt gränsöverskridande. I direktivet fastställs även mål för medlemsstaterna att uppnå för vattenkvaliteten i olika vattenområden. Direktivet påverkar därigenom direkt det svenska miljömålsarbetet. En följd av dynamiken i samspelet är att det svenska miljömålsarbetet, inklusive delmålen, kommer att utgöra underlag för initiativ och ställningstaganden i det internationella miljöarbetet, inte bara inom EU. Ett offensivt miljöarbete på nationell nivå skapar trovärdighet när ställer krav på andra länder i internationella sammanhang. Regeringen anser att skall vara ett föregångsland på miljöområdet. Som framgår av avsnitten 7-20 om de svenska miljökvalitetsmålen lämnas förslag till hur målen skall nås, inklusive det internationella samarbetets roll i denna process. Av avsnitten framgår också att det internationella samarbetet i flera fall är av avgörande betydelse. I avsnitt 21 lämnas förslag till hur olika åtgärdsstrategier skall utnyttjas i miljömålsarbetet. Där framgår de särskilda krav som åtgärdsstrategierna ställer på det internationella miljösamarbetet. Flera viktiga processer inom EU, närområdet och globalt har betydelse för möjlighet att nå miljökvalitetsmålen. Nedan redogörs för några av dessa processers bidrag till miljömålsarbetet. 5.2 Hållbarhetsstrategier för Regeringens bedömning: Arbetet med att integrera miljöhänsyn i EU:s olika politikområden för att främja en hållbar utveckling bör breddas och fördjupas. En avgörande aspekt i detta sammanhang är att verka för en hållbar utveckling inom alla sektorer. nationella erfarenheter kan ge värdefulla bidrag. Regeringen kommer att verka för att EU:s sjätte miljöhandlingsprogram medför ett tydliggörande av EU:s miljöpolitiska mål, vilket bl.a. kan främja det fortsatta arbetet med att integrera miljöhänsyn inom EU:s olika politikområden. förslag: Överensstämmer med regeringens bedömning. Remissinstanserna: anser att bör arbeta för att alla EU:s miljödirektiv samlas till ett sammanhållet ramverk som främjar hållbar utveckling och som gör regelsystemet mer överblickbart. Vidare föreslår verket att skall vara pådrivande för att främja en hållbar utveckling inom alla sektorer där EU:s stöd motverkar en sådan utveckling. Stödet till infrastrukturutbyggnad och jordbruket anförs som exempel. Skälen för regeringens bedömning: Regeringen instämmer i princip med . Regeringen ser dock inget behov av att arbeta för ett sammanhållet ramverk för EU:s miljödirektiv. Det nya miljöhandlingsprogrammet kommer att bli ett sådant sammanhållande instrument för att främja och driva på hållbar utveckling. har sedan medlemskapets början varit ett av de pådrivande länderna på miljöpolitikens område. Framsteg har gjorts inom EU:s miljöpolitik . Genom Amsterdamfördraget har miljöpolitiken givits en mer framträdande plats genom att fördraget bl.a. fastlägger att hållbar utveckling nu är ett av de grundläggande målen för EU-samarbetet och att kravet på integrering av miljöhänsyn i andra politikområden har förtydligats. Hållbar utveckling inbegriper även ekonomiska och sociala frågor. Det är därför viktigt att erinra om Amsterdamfördragets förstärkning av alla dimensionerna i begreppet hållbar utveckling inom EU. Efter Amsterdamfördragets ikraftträdande tog initiativ till ett arbete på bred front med att integrera miljöhänsyn och hållbar utveckling i andra politikområden inom EU, den s.k. Cardiffprocessen. Inför Europeiska rådets möte i hade nio olika rådskonstellationer utformat, eller fått i uppdrag att utforma, strategier för integrering av miljöhänsyn och hållbar utveckling inom respektive politikområde. Det gällde råden för energi, transport, jordbruk, inre marknad, industri, utvecklingssamarbete, fiske och ekonomiska frågor, samt allmänna frågor och externa relationer. Vid mötet i uppmanades kommissionen att utarbeta ett förslag till EU-strategi för en ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar utveckling. Regeringen kommer att verka för att det arbete som bedrivs inom området integrering av miljöhänsyn och hållbar utveckling breddas och fördjupas. Genom en övergripande strategi för hållbar utveckling ges en möjlighet att förbättra samstämmigheten mellan EU-politiken inom de ekonomiska och sociala områdena och miljöområdet. Avgörande för att denna strategi skall lyckas är att verka för en hållbar utveckling inom de samhällssektorer som medverkar till en hög miljöbelastning såsom energi-, transport- och jordbrukssektorerna. Regeringen anser att det är av betydelse att integrationen av miljöhänsyn och hållbar utveckling fortgår inom alla relevanta delar av EU:s politik. måste miljöpolitiken utformas med hänsyn till de ekonomiska och sociala dimensionerna i en hållbar utveckling. De sektorsstrategier för integrering av miljöhänsyn och hållbar utveckling som redan utarbetats inom Cardiffprocessen utgör en god grund för det fortsatta arbetet med en långsiktigt hållbar utveckling inom respektive politikområde. EU:s nya miljöhandlingsprogram bör bli ett viktigt instrument i arbetet för en hållbar utveckling genom att det anger vilka miljöpolitiska mål som unionen bör sträva mot och genom att underlätta det sektorsvisa arbetet med att integrera miljöhänsyn och hållbar utveckling i EU:s olika politikområden. I arbetet med att bredda och fördjupa miljöintegrationen i olika politikområden inom EU kommer även och EU:s arbete med att driva miljö- och hållbarhetsaspekterna inom () att vara av stor vikt. Globaliseringen, där en ökad liberalisering av världshandeln är en viktig komponent, ställer krav på ökat hänsynstagande till globala miljöproblem. 5.3 Utvidgningen av EU Regeringens bedömning: kan innebära förbättrade möjligheter att uppnå de svenska miljökvalitetsmålen, bl.a. luft, Bara naturlig försurning och Ingen övergödning, som i hög grad är beroende av åtgärder mot gränsöverskridande föroreningar. En snabb ekonomisk utveckling i kandidatländerna kan dock vara ett hot mot en förbättrad miljö, t.ex. genom stora trafikökningar. Kandidatländerna är skyldiga att genomföra hela EG:s gemensamma lagstiftning. De övergångslösningar som kan komma att beviljas kandidatländerna och som påverkar miljön bör vara så få och kortfristiga som möjligt, särskilt vad gäller lagstiftning som reglerar gränsöverskridande föroreningar. bedömning: Överensstämmer med regeringens bedömning. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har kommenterat kommitténs bedömning. Skälen för regeringens bedömning: Utvidgningen av EU kommer att få konsekvenser bl.a. för hur miljökvalitetsmålen kan uppnås. De utsläppsminskningar inom vissa områden som skett i kandidatländerna har haft stor betydelse även utanför dessa länder när det gäller såväl luftburna föroreningar som föroreningar till . Denna minskning berodde till en början på att anpassningen till marknadsekonomin ledde till en väsentligt minskad produktion. har dock aktiva miljöåtgärder fått genomslag, inte minst när det gäller utsläppen till luft. Många av de stora förbränningsanläggningarna har utrustats med rökgasrening. För utsläpp till vatten är framgångarna mera begränsade. Det gäller framför allt utsläpp av gödande ämnen, även om betydande investeringar och förbättringar har gjorts i de baltiska länderna. Ett EU-medlemskap kommer sannolikt att leda till ekonomisk tillväxt i kandidatländerna. Om planerna på en utbyggnad av transportinfrastrukturen i och till dessa länder förverkligas kommer detta att leda till stora trafikökningar. kommer dessa länder att omfattas av EU:s stränga miljökrav. Det är angeläget att åtgärder vidtas för att så snabbt som möjligt anpassa anläggningar och fordon till . Så få och så kortfristiga övergångslösningar som möjligt bör tillåtas, i synnerhet för utsläppskällor som leder till gränsöverskridande effekter. En möjlig, mera långsiktig följd av är att ett större antal medlemsländer med olika förutsättningar kan komma att försvåra arbetet med att vidareutveckla och stärka EG:s miljölagstiftning. 5.4 Det nordiska samarbetet och Östersjösamarbetet Regeringens bedömning: Det svenska miljömålsarbetet kan stärka insatser i det nordiska samarbetet och Östersjösamarbetet. Inom det nordiska samarbetet har ett miljöhandlingsprogram och en strategi för hållbar utveckling i antagits. Gränsöverskridande föroreningar minskar sannolikt till följd av miljösamarbete i närområdet och kommer i stor utsträckning att bidra till att det blir lättare att uppfylla de svenska miljökvalitetsmålen. Skälen för regeringens bedömning: Det nordiska miljösamarbetet grundas på uppfattningen att ett samarbete medför större nordisk nytta än ett enskilt agerande i varje land. Principen om nordisk nytta omfattar även nordiskt agerande i internationella sammanslutningar som i lämpliga delar sker samordnat eller gemensamt. Miljöfrågorna har ett stort utrymme i det nordiska samarbetet. Detta har i sin tur stor betydelse för närområde. Minskade gränsöverskridande föroreningar till följd av miljösamarbete i närområdet bidrar till uppfyllandet av de svenska miljökvalitetsmålen. Ett exempel är minskade svaveldioxidutsläpp. Inom det nordiska samarbetet har ett nytt miljöhandlingsprogram och en strategi för hållbar utveckling i antagits. Genom strategin för hållbar utveckling kommer det tvärsektoriella samarbetet att öka. Det nordiska miljösamarbetet syftar till att bevara den biologiska mångfalden och värna landskapet och kulturmiljön, att nå en hållbar användning av naturresurserna och att minska föroreningar och utsläpp under kritiska belastningsgränser. Miljöhandlingsprogrammet skall styra inriktningen av det nordiska miljösamarbetet och konkretisera hållbarhetsstrategin i relevanta delar. Östersjösamarbetet bygger på fördelar av regionalt samarbete och kan sägas utgå från ett väl definierat behov av samarbete inom olika områden, inte minst miljöområdet. En utgångspunkt för det svenska miljöstödet är () åtgärdsprogram för . Samarbetet i har stor betydelse för närmandet av kandidatländerna till EU. Inom ramen för Östersjösamarbetet pågår också ett omfattande arbete om hållbar utveckling, Baltic 21. Baltic 21 är nu inne i en fas där man upprättar sektoriella arbetsprogram för transporter, energi, industri, jordbruk och skogsbruk, fiske och turism. 5.5 Miljömålsarbete i ett globalt perspektiv Regeringens bedömning: Genom att utveckla en nationell strategi och verka för en EU-strategi för hållbar utveckling medverkar till att förverkliga målet att alla länder och världsdelar skall bidra med konkreta strategier till i om hållbar utveckling. arbetar och bör fortsätta att arbeta för en stärkt global miljöförvaltning, med målet att skapa ett sammanhållet och kraftfullt system. För att säkerställa att miljökonventionerna efterlevs krävs både en förstärkt internationell miljörätt och ökat stöd till utvecklingsländernas miljöarbete. bör också verka för att FN skall ge hållbar utveckling lika hög prioritet, beslutskraft och anseende som arbetet för fred och säkerhet. Miljöfrågan bör tydligare integreras i fattigdomsbekämpningen. Genom FN:s miljöprogram () kommer regeringen att arbeta för att stärka miljöfrågans integrering i fattigdomsbekämpningen. byggs kapacitet upp för internationell konsekvensanalys av handelsöverenskommelser med sikte på att pröva alla nya multilaterala handelsavtals inverkan på hållbar utveckling . Andelen miljö- och rättvisemärkta importvaror bör öka. Svenska erfarenheter ligger till grund för vårt bidrag till en utveckling av FN:s utformning och tillämpning av indikatorer för hållbar utveckling. Skälen för regeringens bedömning: Miljökvalitetsmål skall inte uppnås i på bekostnad av andra länders miljökvalitet. Risken för det finns om miljöförbättringar hos oss nås genom att miljöförstörande produktion flyttas utomlands, medan vi själva fortsätter att konsumera det som produceras. På samma sätt som vi önskar och kräver miljöhänsyn av utländska företag verksamma i vårt land, har vi ett ansvar för att export av svenska varor och etablering av svenska företag bidrar till hållbar utveckling i andra delar av världen. Miljöanpassad svensk teknik, produktionsprocesser och svensk miljöanpassad samhällsplanering och lagstiftning är också system som genom olika former av export och samarbete bidrar till en internationell hållbar utveckling. En otillräckligt beaktad del av handelns miljöpåverkan rör underleverantörernas ansvar. Denna och andra aspekter behöver belysas tydligare. Sambanden mellan å ena sidan konsumtion och livsstil i och å andra sidan internationell handel och miljöförhållanden i andra länder är komplexa. Kunskaperna om dessa samband och instrumenten för att styra ekonomin i riktning mot en hållbar utveckling är otillräckliga. () arbetar med svenska miljöräkenskaper, men motsvarande kunskap i ett internationellt perspektiv är fragmenterad. De industrialiserade ländernas samarbetsorganisation kan genom sin expertis bidra till kunskap om medlemsländernas påverkan på hållbar utveckling i syd. I kan myndigheter som (Sida) och , institut som och samt frivilligorganisationer som bistå. FN:s generalsekreterare tog initiativet Global Compact för att öka det privata näringslivets ansvarstagande för miljö, mänskliga rättigheter och arbetsrätt. Ett femtiotal stora företag har genom samarbete med FN åtagit sig att följa nio principer i . Regeringen stöder initiativet och välkomnar deltagandet av företag som , ABB och . Det svenska miljömålsarbetet kan bidra till att utveckla initiativet. Tack vare märkningssystem, branschstandarder, villkor i kreditgivningen och krav på efterlevnad av miljölagstiftningen förstärks incitamenten för minskad miljöpåverkan. Regeringen kommer i FN att verka för att dessa metoder kan föras in i organisationens samarbete med den privata sektorn. I har vi dragit lärdomen att utbildning på alla nivåer är avgörande för att öka medvetandet och förståelsen för miljöfrågorna. Även folkrörelsearbete spelar en nyckelroll för att öka informationen till medborgare och konsumenter. Eftersom de internationella regelverken på miljöområdet är svaga kommer det frivilliga arbetet och informativa styrmedel att vara centrala i arbetet för att minska varje lands internationella miljöpåverkan. Goda nationella och regionala förberedelser kan lägga grunden till ett framgångsrikt om hållbar utveckling i , efter . Regeringen kommer med hjälp av en parlamentariskt sammansatt nationalkommitté (M 2000:02) att lämna en nationalrapport till FN. Genom att toppmötet förbereds nationellt och regionalt samt genom nya partnerskap med näringslivet och det övriga samhället skapas förutsättningar för att omsätta i praktiska handlingsprogram insikten att utvecklingen måste vändas i hållbar riktning. har klyftan mellan rika och fattiga länder växt. En avgörande förutsättning för att en hållbar utveckling skall komma till stånd i alla länder är att det sker en global ekonomisk utjämning. De rikas konsumtionsvanor som kännetecknas av hög energi- och resursförbrukning måste förändras som utvecklingsländerna ges en möjlighet att hantera sina akuta miljöproblem som förstärks av en utbredd fattigdom. Regeringen anser därför att fattigdomsbekämpning och en övergång till hållbara konsumtions- och produktionsmönster är centrala frågor inför toppmötet i . verkar inom EU för att kraftigt förstärka de globala institutionerna för miljösamarbete. Viktiga inslag i detta arbete är en förstärkt internationell miljörätt, en stabilare finansiering av och ett konsekvent genomförande av fattade beslut. Regeringens mål är att FN:s arbete för hållbar utveckling skall få samma status och kraft som det för fred och säkerhet. Ett led i detta arbete är att verkar för att de internationella konventioner som finns på miljöområdet och internationella handelsavtal skall vara ömsesidigt stödjande. Ett flertal FN-aktiviteter pågår för att bättre tillgodose sociala och ekologiska aspekter i samband med handelsavtal. , och för handel och utveckling () bidrar bl.a. till kunskaps- och kapacitetsuppbyggnad. EU arbetar med hållbarhetsbedömningar inför framtida handelsförhandlingar inom (), i syfte att förutse ekonomiska, sociala och ekologiska konsekvenser av kommande avtal. Regeringen avser att ge stöd till metodutveckling och kapacitetsuppbyggnad för liknande konsekvensbedömningar i utvecklingsländer genom ett projekt i regi av Världsnaturfonden (WWF). Målet är att dessa metoder skall vara etablerade , så att konsekvensanalyser görs av alla multilaterala handelsavtal . 5.6 Strategi för uppbyggnad av förhandlingsunderlag i det internationella konventionsarbetet Regeringens bedömning: Det internationella konventionsarbetet är i många fall ett effektivt sätt att åtgärda miljöproblem, i synnerhet de gränsöverskridande. Detta förutsätter bl.a. att beslut, överenskommelser och uppföljning grundas på ett bra förhandlingsunderlag. förslag: Överensstämmer med regeringens bedömning. Skälen för regeringens bedömning: har anslutit sig till ett 25-tal internationella konventioner inom miljöområdet. Flera av dessa konventioner berör svenska närområden som (Helsingforskonventionen, HELCOM) och och Nordostatlanten (, OSPAR) och är därigenom väsentliga för möjligheterna att nå de svenska miljökvalitetsmålen. Sedan har fyra nya konventioner tillkommit: Konventionen om biologisk mångfald (CBD), Ökenspridningskonventionen, Klimatkonventionen och Konventionen om förhandsgodkännande av handel med farliga kemikalier (PIC). Därtill kommer ett antal tillägg och protokoll (Montrealprotokollet, tillägg till , Kyotoprotokollet). Förhandlingar om en konvention om åtgärder för att eliminera vissa långlivade organiska föroreningar (POP) har vidare slutförts . För att de internationella miljöavtalen skall få den avsedda effekten på den globala miljön krävs att de åtgärder som skall genomföras är baserade på en gedigen kunskap om miljöeffekter och vetenskapligt bakgrundsmaterial inom såväl naturvetenskapliga och tekniska som socio-ekonomiska områden. Regeringen har i propositionen 2000/01:3 Forskning och förnyelse redovisat exempel på specifika forskningsområden som bör prioriteras mot bakgrund av pågående internationella miljöförhandlingar. Det är också väsentligt att de fördragsslutande parterna kan arbeta för en snabb ratificering av konventioner och protokoll så att dessa kan träda i kraft inom rimlig tid, vilket ytterligare understryker vikten av ett väl underbyggt förhandlingsunderlag. Med konventionsåtagandena följer också ett uppföljnings- och utvärderingsarbete för att bl.a. kunna säkerställa efterlevnaden av konventionerna. I takt med det ökande antalet internationella miljöavtal ökar behovet av samstämmighet och samordning mellan konventioner så att återkommande frågeställningar om handel, finansiering, ansvar, utvecklingssamarbete, tvistlösningar m.m. kan hanteras konventionsövergripande. En ökad konventionssamordning skulle också kunna förenkla de ofta omfattande rapporteringskraven. Regeringen överväger därför att mot bakgrund av miljömålstänkandet och ovannämnda frågeställningar utarbeta en strategi för att stärka uppbyggnaden av förhandlingsunderlag för miljökonventionsarbetet. Detta är av stor betydelse för att på ett framgångsrikt sätt skall kunna påverka och vara en drivande kraft i arbetet med gränsöverskridande och internationella miljöfrågor. 6 Begränsad klimatpåverkan Av fastställt miljökvalitetsmål Halten av växthusgaser i atmosfären skall i enlighet med för klimatförändringar stabiliseras på en nivå som innebär att människans påverkan på klimatsystemet inte blir farlig. Målet skall uppnås på ett sådant sätt och i en sådan takt att den biologiska mångfalden bevaras, livsmedelsproduktionen säkerställs och andra mål för hållbar utveckling inte äventyras. har tillsammans med andra länder ett ansvar för att det globala målet kan uppnås. Delmål för miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan Regeringens bedömning: Miljökvalitetsmålet bör preciseras och kompletteras bl.a. med delmål som avser utsläpp av koldioxid och andra växthusgaser samt med förslag till strategi på klimatområdet. Miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan bör i ett generationsperspektiv enligt regeringens bedömning innebära bl.a. följande: * Åtgärdsarbetet inriktas på att halten av koldioxid i atmosfären stabiliseras på en halt lägre än 550 ppm samt att halterna av övriga växthusgaser i atmosfären inte ökar. Målets uppfyllande är till avgörande del beroende av insatser i alla länder. Skälen för regeringens bedömning: I den nya strukturen för miljömålsarbetet som beslutades av (prop. 1997/98:145, bet. 1998/99:MJU6, rskr.1998/99:183) ingick bl.a. miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan. Det förutsattes att regeringen skulle återkomma till med förslag till kompletteringar av miljökvalitetsmålet med delmål avseende bl.a. utsläpp av koldioxid och andra växthusgaser. bemyndigade regeringen chefen för att tillkalla en parlamentariskt sammansatt kommitté med uppgift att presentera förslag till en samlad svensk strategi och ett åtgärdsprogram på klimatområdet. Kommitténs slutbetänkande Förslag till svensk klimatstrategi (SOU 2000:23) överlämnades till regeringen . Klimatinvesteringsprogram Ett av de centrala förslagen i förslag är att inrätta ett budgetanslag för klimatinvesteringsprogram. Anslaget skall enligt kommittén användas till investeringar i åtgärder som bidrar till att utsläppen av klimatpåverkande gaser minskar. Detta är en åtgärd som inte bara är av betydelse för att nå målet om Begränsad klimatpåverkan utan kan också vara av stor betydelse för målen luft (avsnitt 7), Bara naturlig försurning (avsnitt 8) och Ingen övergödning (avsnitt 12). Regeringen gör vidare bedömningen att detta är en åtgärd som kan ge positiva synergieffekter och den bör därför vara en högt prioriterad åtgärd i effektiviseringsstrategin (se avsnitt 21). Regeringen beräknar därför för för klimatinvesteringar i årets ekonomiska vårproposition. Därutöver kan medel från de lokala investeringsprogrammen användas till klimatinvesteringar. Miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan kommer att behandlas i en särskild proposition om en svensk klimatstrategi. 7 luft Av fastställt miljökvalitetsmål Luften skall vara så ren att människors hälsa samt djur, växter och kulturvärden inte skadas. Inriktningen är att miljökvalitetsmålet skall nås inom en generation. Delmål för miljökvalitetsmålet luft Regeringens förslag: 1. Halten /m3 för svaveldioxid som årsmedelvärde skall vara uppnådd i samtliga kommuner . Halterna /m3 som årsmedelvärde och /m3 som timmedelvärde för kvävedioxid skall i huvudsak vara uppnådda . Halten marknära ozon skall inte överskrida /m3 som åtta timmars medelvärde . skall utsläppen av flyktiga organiska ämnen (VOC) i , exklusive metan, ha minskat till . Regeringens bedömning: Luftkvaliteten i tätorterna har förbättrats under och kommer sannolikt att bli ännu bättre i takt med att utsläppen minskar. Det gäller framför allt svaveldioxid, kvävedioxid, partiklar och bensen. Ytterligare åtgärder för att uppnå generationsmålet kommer dock att behövas. Åtgärder på lokal nivå är viktiga för att begränsa utsläppen av kväveoxider, partiklar och cancerframkallande ämnen. När det gäller ozon är det viktigt att grannländer vidtar åtgärder för att minska utsläppen. Syftet är att den föreslagna halten beträffande kvävedioxid skall fastställas som miljökvalitetsnorm. Även de ämnen som finns i tabell 7.1 skall, där det är lämpligt, fastställas som miljökvalitetsnormer. De senare årens forskning har visat att halten och antalet partiklar mindre än (PM 2,5) är av väsentlig betydelse för hälsopåverkan. saknas kunskap för att fastställa långsiktiga mål för dessa partiklar. Inom EU pågår ett arbete med att ta fram mål för PM 2,5 och regeringen avser att återkomma med delmål när arbetet är färdigt. Regeringens målsättning är att det skall fastställas ett delmål för PM 2,5.