prop · GP031d19 · 2001-09-20 00:00:00 — Den anslagsfinansierade verksamheten kännetecknas av ett stort anslagssparande. Regeringen har ålagt att med hög prioritet verka för att uppnå ekonomisk balans inom respektive verksamhet och avgiftssystem. En annan prioriterad uppgift är att till slutet av 2001 uppnå betydande minskningar av kostnader och handläggningstider inom förrättningsverksamheten. Från verksamheten med landskaps- och fastighetsdata kan bl.a. konstateras att målen för produktionen av landskapsinformation enligt den nioåriga inriktningen i huvudsak synes kunna komma att uppfyllas. Sammanfattningsvis innebär detta att databaser, dock med visst kompletteringsbehov, med grundläggande landskaps- och fastighetsinformation kommer att finnas i en första version vid utgången av 2003. har inom området utvecklat delvis världsunika Internettjänster. Avancerad digital information kan således erbjudas användarna med mycket hög tillgänglighet. Full rationaliseringseffekt har ännu inte uppnåtts som ett resultat av införandet av en ny ar- betsprocess med IT-stöd inom fastighetsbildningsverksamheten. Inte heller har målet för hur stor andel av produktionen av landskapsinformation som skall upphandlas i konkurrens till fullo uppfyllts . Regeringen bedömer dock att de mål, undantaget de ekonomiska, som lagts fast för verksamheten i huvudsak har uppnåtts. Den ekonomiska situationen, särskilt den inom uppdragsverksamheten, kräver fortsatt särskild uppmärksamhet. Regeringen avser även att i anslutning till den reguljära dialogen med myndigheten bl.a. behandla effektiviseringsarbetet inom förrättningsverksamheten. Regeringen följer också den fortsatta beredningen av Rapport 2000/01:10 Det nya Lantmäteriet från revisorer. Rapporten, som varit på remiss , föreslår flera åtgärder som regeringen avser att genomföra . Exempelvis avser regeringen att tillsätta en utredning i syfte att se över den statliga lantmäteriverksamheten. I arbetet ingår bl.a. en uppföljning av omstruktureringen. Vidare avser regeringen, mot bakgrund av hantering av ekonomin inom avgiftssystemen, att överväga verkets roll inför beslut som verket avser att ta ut. Verksamheten inom totalförsvarsfunktionen, landskaps- och fastighetsinformation, för vilken är funktionsansvarig, har bl.a. inneburit att avvecklingen av krigstrycksorganisationen har avslutats. Regeringen bedömer sammanfattningsvis att totalförsvarsfunktionens förmåga vid utgången av 2000 är godtagbar. Det mål som gällt för är att verka för att handläggningstiden under minskar så att av målen avgörs och resterande del . Regeringen bedömer att i allt väsentligt uppfyllt målen för verksamheten och även i övrigt bedrivit verksamheten på ett tillfredsställande sätt. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 4.6.2 Analyser och slutsatser I bostadsbeståndet finns drygt 4,3 miljoner permanenta bostäder. Uppgiften baseras på en uppräkning av Folk- och bostadsräkningen 1990 med senare års bostadsproduktion. Antalet motsvarar ca 480 bostäder per tusen invånare. Större delen av det svenska bostadsbeståndet, av alla bostäder, har byggts och bara några procent av bostäderna saknar modern utrustningsstandard. har dock underhållet legat på en något lägre nivå än som är motiverat av tekniska och åldersskäl, varför en växande del av beståndet är moget för underhåll. Även bostadsbyggandet har varit mycket lågt . till uppgick antalet påbörjade lägenheter enligt SCB till i genomsnitt 12 000 lägenheter . Därefter har dock en viss ökning skett. påbörjades ca 14 400 bostadslägenheter och påbörjades ca 17 000 lägenheter, varav närmare hälften i småhus. Få vanliga hyreslägenheter nyproducerades. Den resterande halvan av nyproduktionen består främst av bostadsrätter och specialbostäder (studentbostäder, äldreboende, gruppboende, osv.). Ombildningar från hyresrätt till bostadsrätt gör att tillgången på hyresrätter i främst minskar även totalt sett. Bostadsmarknadsläget varierar dock stort mellan olika regioner i landet. Resultaten från bostadsmarknadsenkät visar på en ökad bostadsefterfrågan inte bara i storstadsregionerna. Allt fler kommuner rapporterar bostadsbrist. I 61 kommuner råder det bostadsbrist jämfört med 45 kommuner . Yt- terligare 30 kommuner har redovisat bostadsbrist i centralorten eller i innerstaden medan de i övrigt i stort sett har balans på bostadsmarknaden. I likhet med föregående år är bostadsbristen störst i . prognostiserar en nybyggnation om 21 400 respektive 24 000 lägenheter i landet. Antalet outhyrda lägenheter har minskat . Enligt SCB stod drygt 73 000 lägenheter tomma, varav 62 200 lägenheter var lediga för omedelbar uthyrning. Detta är det största antalet outhyrda lägenheter som har noterats. Därefter har antalet lediga lägenheter 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 minskat och stod sammanlagt ca 45 600 lägenheter tomma i allmännyttiga och privatägda fastigheter, motsvarande av beståndet. Av dessa var ungefär 37 800 lägenheter, eller , lediga för omedelbar uthyrning. Merparten av de lediga lägenheterna finns i kommuner med färre än 75 000 invånare. I relativt många kommuner har andelen lediga lägenheter i allmännyttiga bostadsföretag minskat avsevärt . Det har i en hel del fall skett i kombination med att lägenhetsbeståndet minskat genom bl.a. försäljningar och rivningar. De regionala skillnaderna på bostadsmarknaden är betydande och förväntas bestå. Den regionalpolitiska utredningen prognostiserar i sin rapport 19 att folkmängd skall öka med knappt 200 000 personer . Befolkningsökningen fortsätter i de tre storstäderna, samt på ytterligare 3-22 lokala arbetsmarknader. minskar folkmängden, beroende på prognosantaganden, i minst 78 av landets 109 lokala arbetsmarknader. Hushållens kostnader för boendet ökade kraftigt . Kostnaden för bostadskonsumtion som andel av disponibel inkomst har också ökat och uppgick enligt nationalräkenskaperna till i genomsnitt . var motsvarande andel . Boendekostnadernas andel av den disponibla inkomsten påverkas dock både av hur kostnaderna och de disponibla inkomsterna utvecklas. Enligt nationalräkenskaperna ökade boendekostnaderna totalt med mindre än en procent. Nationalräkenskaperna skiljer dock inte mellan olika upplåtelseformer. Enligt annan statistik från ökade bostadshyrorna mellan med i genomsnitt och avgifterna i bostadsrättsföreningar . steg konsumentprisindex (KPI) . I dessa två upplåtelseformer steg således hyror och avgifter långsammare än inflationen. Låga räntor har i sin tur inneburit minskade boendeutgifter för främst egnahemsägare, men i viss mån även bostadsrättshavare. medför dock stigande priser på småhus och bostadsrätter i storstads- och övriga tillväxtregioner ökade kapitalkostnader för småhusägare och bostadsrättshavare då lån tas upp. Den disponibla inkomsten ökade i genomsnitt med . Enligt preliminära beräkningar i nationalräkenskaperna sjönk kostnaderna för bostadskonsumtionen som andel av den disponibla inkomsten till . Beräkningar av tyder på att de genomsnittliga boendekostnadernas andel av den disponibla inkomsten har sjunkit mindre för boende i egnahem än i andra upplåtelseformer. Skillnaderna är dock stora även inom upplåtelseformerna. Bostadsutgifterna varierar dock beroende på hur och var vi bor och hur stort hushållet är, inte minst antalet inkomsttagare och hur mycket var och en tjänar, varvid sannolikt egenskaper som t.ex. kön, etnisk bakgrund, ålder och utbildning har betydelse. Olika metoder för att mäta boendets kostnader ger lite olika resultat, vilket delvis förklaras av olika definitioner. Nationalräkenskaperna mäter egentligen värdet av bostadskonsumtionen och antar i princip att värdet av att bo i bostadsrätt respektive egnahem kan bedömas med utgångspunkt från hyrorna i hyresrätten. I Bo- stads- och Hyresundersökningarna (BHU) mäter SCB däremot de faktiska boendeutgifterna. Därtill kommer en viss osäkerhet i själva beräkningarna. Uppgifterna enligt nationalräkenskaperna är preliminära och BHU genomförs endast . Bostadsutgifterna enligt BHU måste därför bygga på framskrivningar, vilket medför en viss osäkerhet. Oavsett metod så har hushållens kostnader för boendet minskat, mätt som andel av den disponibla inkomsten. Regeringen har målsättningen att boendekostnaderna, som andel av disponibel inkomst, skall fortsätta att minska. För att kunna följa upp detta mål måste statistiken över hushållens utgifter för boendet och dess andel av den disponibla inkomsten förbättras. Ekologiska hållbarheten i samhället De delmål för miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö som regeringen föreslagit i proposition Svenska miljömål (prop. 2000/01:130) är viktiga för den framtida inriktningen inom utgiftsområ- De insatser som pågår med en inriktning på hållbarhet kan därmed förtydligas. Inom samhällsplaneringsområdet har utvecklingen inom fysisk planering inneburit att miljö- och resurshushållningsaspekter kommit in i ett tidigt skede i planeringsprocessen. har bl.a. tillsammans med drivit projektet med miljömål i i syfte att utarbeta nya verktyg för att integrera miljömål i tidiga skeden. Habitatarbetet har tydliggjort kopplingar mellan Ha- bitat och och att grundläggande mål och principer för hållbar utveckling är riktiga. För att planering och byggande skall kunna ske på ett hållbart sätt är det viktigt att det finns effektiva stödjande verksamheter inom t.ex. lantmäteri och geoteknik. Inom byggområdet kan fyra styrmedel urskiljas för att stimulera utvecklingen för hållbart byggande. Dessa är normativa, ekonomiska och informativa styrmedel samt insatser för att påverka marknadens aktörer och stimulera dem att ta egna initiativ. Inom den normativa regelstyrningen har regeringen i proposition Svenska miljömål (prop. 2000/01:130) uppmärksammat behovet av en översyn av byggreglerna i hållbar riktning. Inom området ekonomisk styrning finns statsmedel avsatta för att avhjälpa vissa inomhusmiljöproblem. Det rör radon samt fukt- och mögel. Vidare finns kommunala bidrag för investeringar i ekologiskt hållbara lösningar i form av lokala investeringsprogram. Informationsinsatser har från sida riktats till kommunerna om effektiva och enhetliga rutiner i den kommunala handläggningen av ärenden om bygglov, tillsyn och kontroll. Vidare har utrett och informerat om legionella i varmvatten, lågfrekvent buller, hissar, taksäkerhet, m.m. Insatser för att påverka marknadens aktörer uppvisar nya exempel på arbete kring frivilliga överenskommelser i stället för lagstiftning. Det senaste exemplet är den pågående Bygga/Bo- dialogen. Ett tidigare exempel är att Byggsektorns kretsloppsråd bildades för att på frivillig väg lösa sektorns producentansvar. Andra insatser har främjat en utveckling av mer kvalitetsmedvetna aktörer. I detta ingår vissa offentliga byggherrars uppdrag att skapa ett Byggherreforum för att utveckla kompetens främst hos statliga byggherrar, beställare och förvaltare. Byggsektorn har vidare på initiativ av 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 regeringen inrättat Rådet för byggkvalitet . har redovisat resultatet av deklaration av bostäder, skolor och förskolor. Det är regeringens bedömning att metoderna och styrmedlen inom planering och byggande måste utvecklas för att bättre kunna leda fram till miljömålet God bebyggd miljö som alla andra väsentliga samhällskrav infrias. har lämnat en invändning i revisionsberättelserna avseende myndigheterna inom politikområdet. RRV anser att i balansräkningen upptagen post Utlåning avseende tilläggslån för ombyggnad av bostadshus m.m. av inte har styrkts till värde och existens. har beslutat (prop. 1994/95:219, bet. 1994/95:BoU20, rskr. 1994/95:427) bl.a. att samtliga statliga anslagsfinansierade lån som beviljats under medverkan av och länsbostadsnämnderna fick överlåtas till ett särskilt statligt bolag. förvärvade samtliga tilläggslån som beviljats enligt förordningen (1983:1021) om tilläggslån för ombyggnad av bostadshus m.m. och som betalats ut före utgången av . Antalet tilläggslån med som långivare uppgår till ca 400 stycken. Efter utgången av har Bo- verket betalat ut ytterligare lån som beviljats enligt ovan nämnda förordning. är långivare och hanterar låneverksamheten i sin helhet beträffande de aktuella lånen (25 stycken). Långivningen enligt förordningen är helt avslutad. Samtliga lån har betalats ut. har i skrivelse till väckt frågan om den framtida hanteringen av de tilläggslån som betalats ut fr.o.m. . föreslår att även dessa lån överlåts till så att långivare och administration blir densamma för alla tilläggslån. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Tabell 4.2 Anslagsutveckling för 1Motsvarar 139 086 tkr prisnivå. 2Motsvarar 139 086 tkr prisnivå. är central förvaltningsmyndighet för frågor om byggd miljö, hushållning med mark- och vatten, den fysiska miljön i övrigt, fysisk planering, byggande och boende. Verket svarar också för den centrala administrationen av statligt bostadsstöd i form av bidrag för finansiering av bostäder. Utöver förvaltningskostnader belastas anslaget med för internationellt arbete inom boende-, samhällsplanerings- och byggområdet. Utökning av anslag med under 20022004 avser myndighetens ansvar för miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö och övergripande miljömålsfrågor angående fysisk planering och hushållning med mark och vatten samt byggnader. Anslaget har beräknats enligt följande: Tabell 4.3 Härledning av nivån 2002-2004 Förändring till följd av: 34:3 Åtgärder för biologisk mångfald (Utg.omr.20) Förslag/beräknat anslag 1 En närmare beskrivning finns i tilläggsbudgeten i samband med budgetpropositionen 2002 i avsnitt 9:2. Tabell 4.4 Anslagsutveckling för Räntebidrag m.m. De utgifter som belastar anslaget avser statliga räntebidrag för ny- och ombyggnad av bostäder. administrerar två typer av periodiska stöd i form av räntebidrag. Dels enligt förordningen (1991:1933) om statligt räntebidrag för ny- och ombyggnad av bostäder, system, dels enligt förordningen (1992:986) om statlig bostadsbyggnadssubvention, system. Anslaget disponeras även för bidrag till förvaltningsförluster, s.k. § 33-ersättning, till kommuner. Regeringens förslag samt de beräknade utgifterna baseras på ett antagande om att subventionsräntan i genomsnitt blir samt . antas subventionsräntan i genomsnitt bli respektive år. Den s.k. bopremien, som uttrycker marknadens bedömning av risken med att placera i bostadsobligationer i förhållande till att placera i statsobligationer, antas i genomsnitt vara . Regeringens förslag baseras vidare på en förväntad bostadsproduktion enligt tabell 3.5 nedan. Tabell 4.5 Antaganden om byggvolym 1 När det gäller ombyggnader har endast projekt med ett bidragsunderlag på per lägenhet beaktats. Känslighetsanalyser visar att om räntan ökar med en procentenhet utöver gällande antaganden så beräknas utgifterna för räntebidrag öka med ca under innevarande år, ca 2002, ca 225 miljoner 2003 och ca 275 miljoner 2004. Den ungefärliga fördelningen av utgifterna för räntebidrag på upplåtelseformer framgår av tabell 3.6 nedan. Tabell 4.6 Beräknade utbetalningar av räntebidrag - fördelat på ändamål och upplåtelseform Miljarder kronor (löpande priser) Antalet ärenden som utbetalas avtar framöver. Huvudsakligen beror detta på att omsättningar antas ske till en låg ränta som upptrappningarna höjer den garanterade räntan system och ärendena faller ur systemen. Utgifterna för räntebidrag enligt system kommer emellertid att öka i takt med att nya bidragsärenden tillkommer. Av de totala utgifterna för räntebidrag beräknas ca utbetalas för bidrag till s.k. § 33 ersättning till kommuner. Regeringens förslag: Räntebidrag enligt regler utbetalas för återstående bidragstid i respektive ärende som ett engångsbelopp . skall vid dessa beräkningar använda den i ärendet gällande subventionsräntan och, när bindningstiden för denna går ut, den första subventionsränta som fastställs av . Skälen för regeringens förslag: administrerar två typer av periodiska stöd i form av räntebidrag enligt förordningen (1991:1933) om statligt räntebidrag för ny- och ombyggnad av bostäder, system samt förordningen (1992:986) om statlig bostadsbyggnadssubvention, system. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 avvecklades räntebidragsärenden enligt regler och äldre bestämmelser i en första etapp av administrativa förenklingar för att minska kostnader för administrationen. Regeringen aviserade redan i budgetpropositionen om genomförande av nästa etapp, avveckling av räntebidragsärenden enligt system. Erfarenheterna från avvecklingen av räntebidragen har varit mycket goda och den har genomförts med så små effekter som möjligt för bidragsmottagarna. Förslaget i denna etapp medför att driftstid för administrationen av system förkortas . Konsekvenserna för bidragsmottagarna av förslaget innebär att återstående bidrag utbetalas som ett engångsbelopp. Det bör ankomma på regeringen att närmare utforma de regeländringar som behövs med anledning av det nu redovisade förslaget. Tabell 4.7 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Avveckling av äldre typer Ökat antal ärenden i Förslag/beräknat anslag 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 4.8.331:3 : la borgensåtaganden. Med Äldre garantier av- Tabell 4.8 Anslagsutveckling för : Förvaltningskostnader 1Motsvarar tkr prisnivå. 2Därav har 2 351 tkr dragits in m.a.a. regeringens prövning av anslagssparande. ses garantier utfärdade samt omfördelningsgarantier. Med Nya garantier avses i princip garantier utfärdade som inte avser omfördelningsgarantier. Kreditgarantier för avlösen av kommunala borgensåtaganden är en ny verksamhetsgren fr.o.m. . Anslaget får användas för att täcka förluster till följd av statliga garantier för ny- och ombyggnad av bostäder inom verksamhetsgrenen Äldre garantier. BKN är en myndighet som utfärdar kreditgarantier för lån till bostadsinvesteringar affärsmässigt inom ramen för de fastlagda bostadspolitiska målen. Anslaget får användas för BKN:s förvaltningskostnader som är hänförliga till verksamhetsgrenen Äldre garantier. Tabell 4.9 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen . 2En närmare beskrivning finns i tilläggsbudgeten i samband med budgetpropositionen 2002 i avsnitt 9:2. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Finansieringen av verksamhetsgrenen Nya garantier sker helt utanför statsbudgeten . Detta resultatområde finansieras genom avgifter som skall täcka både garantiverksamheten och förvaltningskostnaderna. I tabellerna nedan redovisas budget för verksamhetsgrenarna Äldre garantier och Nya garantier Tabell 4.11 Offentligrättslig verksamhet - Verksamhetsgren Äldre garantier (Som inte får 1 inklusive anslag 31:4, avser avsättning till garantifond Tabell 4.10 Anslagsutveckling för : Garantiverksamhet 1 Beloppet har dragits in vid regeringens prövning av anslagssparande. Garantiverksamheten är indelad i tre verksamhetsgrenar: Äldre garantier, Nya garantier samt Kreditgarantier för avlösen av kommuna- Tabell 4.12 Offentligrättslig verksamhet - Verksamhetsgren Nya garantier (Som inte får Regeringens förslag samt de beräknade utgifterna baseras på de ränteantaganden som ligger till grund för budgetpropositionen. BKN:s känslighetsanalys visar att nivån på skadeutfallet i hög grad är beroende av ränteläget. Tabell 4.13 Härledning av nivån 20022004 Förslag/beräknat an- 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen . Enligt regeringens bedömning bör avsättningen till garantireserven ske med en inledningsvis något större summa än vad som angavs i tidigare riksdagsbeslut (prop. 2000/2001:1 utgiftsområde 18, bet. 2000/2001:BoU1, rskr. 2000/2001:89). De framtida förlusterna för Äldre garantier bedöms, av BKN, med nuvarande ränteläge uppgå till . 4.8.531:5 Bidrag till Fonden för fukt- och mögelskador Tabell 4.14 Anslagsutveckling för Bidrag till Fonden för fukt- och mögelskador 1 Inklusive en minskning med 10 000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2001. Fonden för fukt- och mögelskador skall administrera de bidrag som lämnas till egnahem och därigenom bidra till en god bostad för de ägare av egnahem som annars riskerar ohälsa till följd av sådana skador. De utgifter som belastar anslaget avser bidrag till kostnader för att avhjälpa fukt- och mögelskador i egnahem. Bi- drag lämnas i mån av tillgång på medel. Bi- dragsbestämmelserna finns i förordningen (1993:712) om den statliga fonden för fukt- och mögelskador i småhus, m.m. Vidare får anslaget belastas med utgifter för kansli- och utredningskostnader. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Anslaget har beräknats enligt följande: Tabell 4.15 Härledning av nivån 2002-2004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen 4.8.631:6 Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder Tabell 4.16 Anslagsutveckling för Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder De utgifter som belastar anslaget avser bidrag till åtgärder mot radon i bostäder i småhus. Bidrag lämnas om radongashalten i huset överstiger ett gränsvärde som anger som godtagbart ur hälsosynpunkt. Bidraget beviljas av . Bidragsbestämmelserna finns i förordningen (1988:372) om bidrag till åtgärder mot radon i egnahem. Bidrag lämnas i mån av tillgång på medel. Den mest betydelsefulla faktorn för utgifternas utveckling är småhusägarnas intresse av att genom mätning av radongashalten i sina bostäder klarlägga radonsituationen och att vid radonförekomst över gränsvärdet ansöka om bidrag för att vidta åtgärder. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Anslaget har beräknats enligt följande: Tabell 4.17 Härledning av nivån 2002-2004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 4.8.731:7 Investeringsbidrag för anordnande av bostäder för studenter Tabell 4.18 Anslagsutveckling för Investeringsbidrag för anordnande av bostäder för studenter beslutade att införa ett tillfälligt investeringsbidrag för anordnande av bostäder för studenter (prop. 1999/2000:100, bet. 1999/2000:FiU27, rskr. 1999/2000:262). Investeringsbidraget lämnas för anordnande av nya studentbostäder på eller i anslutning till orter där det finns universitet och högskola. En- dast projekt som påbörjas till kan beviljas investeringsbidrag. Per har bidrag beviljats för 7 600 studentbostäder. Tabell 4.19 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av Förslag/beräknat anslag 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen . Regeringens förslag: Investeringsbidrag för anordnande av bostäder för studenter får kombineras med investeringsbidrag som främjar ekologisk hållbarhet. Skälen för regeringens förslag: beslutade att införa ett tillfälligt investeringsbidrag för anordnande av bostäder för studenter (prop. 1999/2000:100, bet. 1999/2000:FiU27, rskr. 1999/2000:262). Ett villkor för bidraget är att annat statligt investeringsbidrag inte lämnas . har beslutat (prop. 1997/98:119, bet. 1997/98:BoU10, rskr. 1997/98:306) om införande av ett investeringsbidrag för merkostnader för investeringar som främjar ekologisk hållbarhet vid ny- och ombyggnad av hyres- och bostadsrättshus i sammanhållna bostadsområden. I proposition (prop. 1999/2000:1, bet. 1999/2000:BoU1, rskr. 1999/2000:71) senarelades införandet till 2001. Att bygga bostäder för studenter som främjar den ekologiska hållbarheten är betydelsefullt. Mot den bakgrunden anser regeringen att villkoren för att bevilja investeringsbidrag för anordnande av bostäder för studenter bör ändras så att bidrag kan beviljas för merkostnader för investeringar som främjar ekologisk hållbarhet. Det bör ankomma på regeringen att närmare utforma de regeländringar som behövs med anledning av det redovisade förslaget. Tabell 4.20 Anslagsutveckling för 1 Motsvarar 26 032 tkr prisnivå. SGI är en uppdragsmyndighet och har ett sektorsövergripande ansvar för geoteknikfrågor.