prop · GO033 · 2001-01-01 00:00:00 — Lärosätena skall kunna söka bidrag för att stimulera och stödja olika former av handledarutbildning, handledarprojekt och pedagogiskt utvecklingsarbete inom forskarutbildningen. 8.4 Samarbete i högskolan inom vissa områden 8.4.1 Forskning på det konstnärliga området och konstnärligt utvecklingsarbete Regeringens bedömning: Forskning inom det konstnärliga området och forskning inom andra områden med konstnärliga inslag bör utvecklas. Samarbetet mellan de konstnärliga högskolorna och andra universitet och högskolor som utför forskning och anordnar forskarutbildning bör förstärkas, liksom samverkan mellan konstnärliga områden och andra discipliner inom och med universitet och högskolor där forskning och forskarutbildning bedrivs. Bakgrund: Med undantag för de konstnärliga högskoleutbildningarna i inordnades högskoleutbildningen i i större enheter i och med högskolereform. De konstnärliga högskoleutbildningarna i övriga delar av landet inordnades i universiteten på respektive ort. I inrättades åtta konstnärliga högskolor. finns sju: , , , Kungl. i , i och i . I betänkandet Konst utan gränser (Ds 1998:67) föreslår utredaren bl.a. att arbetet mot en eventuell samordning av verksamheten mellan de konstnärliga högskolorna i skall föras vidare genom att en organisationskommitté tillsätts. Utbildningsministern meddelade att det inte är aktuellt. Skälen för regeringens bedömning Konst och vetenskap I högskolelagen (1992:1434) anges att högskoleutbildningen skall vila på vetenskaplig eller konstnärlig grund samt på beprövad erfarenhet och att högskolorna skall bedriva forskning och konstnärligt utvecklingsarbete samt annat utvecklingsarbete. Det konstnärliga utvecklingsarbetet har utvecklats som en motsvarighet till forskningen inom andra områden och har en viktig roll för att öka vår samlade kunskap på ett annorlunda och mer subjektivt sätt än gängse vetenskaplig verksamhet. I budgetpropositionen för föreslår regeringen att särskilda medel för konstnärligt utvecklingsarbete anvisas de sju konstnärliga högskolorna i samt , , och . säger i sin sammanställning av universitetens och högskolornas forskningsstrategier (dnr U2000/74/UH) att det finns skäl att utreda området konstnärligt utvecklingsarbete. Enligt verket behöver begreppet definieras och en kartläggning göras av hur resurserna har använts. Begreppet konstnärligt utvecklingsarbete är mycket vitt och kan i praktiken i vissa fall ansluta till konstnärligt arbete i mera allmän mening och i andra fall tangera vetenskaplig forskning. Enligt regeringens mening är det svårt att göra en klar avgränsning och inte heller önskvärt. Alltför preciserade definitioner och formuleringar i lagtext kan verka inskränkande och hämmande för högskolornas möjligheter att själva bestämma profil och inriktning på sitt utvecklingsarbete och sin forskning. I om designutbildningarna (2000:11 R) redovisar verket att omfattningen av forskning och utvecklingsarbete som bedrivs i anslutning till just designutbildningarna är mycket begränsad. Större delen av verksamheten avser konstnärligt utvecklingsarbete. En betydande del av den forskning i och om design som förekommer bedrivs på andra håll än i anknytning till designutbildningarna. Inte bara på designområdet utan även inom andra konstnärliga discipliner bedrivs forskning i anknytning till andra områden än det konstnärliga. Flera utbildningar inom det konstnärliga området etablerar kontakter och utvecklar samarbete med discipliner. Regeringen instämmer i uppfattning att det är angeläget att strävandena att utveckla nya former av forskning inom designområdet fortsätter och fördjupas. Gränsöverskridande samverkan med andra discipliner kan vara ett sätt att öppna nya perspektiv och finna nya vägar till forskning och utvecklingsarbete. Detta gäller även för de andra konstnärliga inriktningarna. Forskarutbildning inom det konstnärliga området skriver i sin sammanställning av forskningsstrategier inom universitet och högskolor att en utredning om konstnärligt utvecklingsarbete bör undersöka möjligheterna att, efter internationella förebilder, etablera en doktorsexamen inom det konstnärliga området. Även () har i sin rapport inom kulturområdet (dnr Ku97/711/Ka) lämnat förslag om att möjligheten att införa forskarutbildning vid de konstnärliga högskolorna bör utredas. inkom med en begäran om att få inrätta en konstnärlig fakultet (dnr U95/1759/UH). är det varje lärosäte, som har rätt att anordna forskarutbildning, som bestämmer vilka fakultetsnämnder som skall finnas och vilka ansvarsområden dessa skall ha. Studerande vid högskoleutbildningar inom det konstnärliga området kan alltså efter grundutbildningen gå vidare till forskarutbildning där sådana forskningsmiljöer finns. Universiteten har genom sin generella rätt att examinera doktorer möjlighet att examinera forskarstuderande såväl inom de konstnärliga huvudområdena som inom olika tvär- eller mångvetenskapliga kombinationer. Liksom för studerande vid andra högskolor som inte har rätt att utfärda examina i forskarutbildningen, står möjligheten öppen för studerande från de konstnärliga högskolorna att bedriva forskarstudier vid lärosäten som har sådan examinationsrätt. Regeringen anser därför att olika former för samverkan mellan lärosäten och ämnesområden vad gäller forskarutbildningen bör vidareutvecklas. Detta bör göras så att en ökad öppenhet för gränsöverskridande och tvärdisciplinär forskning och forskarutbildning inom det konstnärliga området kommer till stånd. Som exempel på sådan samverkan i forskarutbildningen kan nämnas att vid tillsammans med motsvarande institutioner vid universiteten i och föreslår en försöksverksamhet med doktorandutbildning. Inom och genomförs och planeras forskning och forskarutbildningar från helt andra utgångspunkter än en dualistisk motsättning konst vetenskap. Det finns hos båda dessa universitet en strävan efter interdisciplinära kopplingar genom att skapa forsknings- och forskarutbildningsmiljöer där forskare och doktorander från det konstnärliga området möter kollegor från andra discipliner. Det finns också planer på en för de olika konstnärliga områdena gemensam forskarskola vid . Målsättningen för forskarutbildningen är att den skall utveckla både konstnärlig och vetenskaplig kompetens samt integrera konstnärliga och vetenskapliga färdigheter i en uppsats eller i en samlad framställning. har en forskarutbildning i musikpedagogik där den musikpedagogiska utbildningen samverkar med den samhällsvetenskapliga fakulteten. satsar vidare på att utveckla en formaliserad utbildningsgång och organisation för det konstnärliga utvecklingsarbetet som kan utgöra en parallell till vetenskaplig forskning. I promemorian Konst utan gränser (Ds 1998:67) föreslår utredaren att ett särskilt vetenskapsområde för konst skall etableras som ett steg mot att ge de konstnärliga högskolorna möjligheter att utveckla utbildningar som sträcker sig längre än till grundutbildningens färdighetskrav. Ett alternativ kan enligt utredaren vara att medel tillskjuts något av de befintliga vetenskapsområdena för att inom sig ha det konstnärliga området som ansvarsområde. Enligt regeringens mening finns det inget behov av att inrätta ytterligare vetenskapsområden. För universiteten gäller att ett ansvarsområde inte behöver sammanfalla med ett vetenskapsområde. Lärosätena har möjlighet att inom ramen för de befintliga vetenskapsområdena utveckla forskning inom eller med anknytning till det konstnärliga området. Det nya har uttryckligen givits ansvar för det konstnärliga området inom ramen för ämnesrådet för humaniora-samhällsvetenskap. I avsnitt 8.3.5 Det konstnärliga området anges att bör avsättas till för forskning på det konstnärliga området och konstnärligt utvecklingsarbete. 8.4.2 rymd- och miljöcampus en högteknologisk satsning i norr Regeringens bedömning: Ett samarbete om rymd- och miljövetenskapligt anknuten verksamhet, huvudsakligen inriktat på grundutbildning och forskarutbildning vid och , bör drivas gemensamt av de båda universiteten och . En samverkansgrupp för detta samarbete bör bildas. Viss verksamhet inom nuvarande bör överföras dels med i och dels med universitets institution i . En forskarskola i rymdteknik lokaliserad till bör förläggas till . I budgetpropositionen för föreslås nya utbildningsplatser vid och till rymd- och miljöcampus. Bakgrund: näringsliv domineras av gruvindustrin och rymdverksamheten. Rymdverksamheten innefattar forskning, ett flertal högskoleutbildningar och en expanderande kommersiell rymdsektor. Från flera håll har de senaste årens kraftiga expansion inom rymdforskningen och dess möjligheter till avknoppningar i nyföretagande setts som ett sätt att bygga upp en ny arbetsmarknad, som forskningen och högskoleutbildningens behov tillgodoses. Forskningen om atmosfären och rymden samlades i början av 1970- talet i geofysiska observatorium som bytte namn till . har sitt huvudkontor i med filialer vid universiteten i , och . inrättades på initiativ av som en paraplyorganisation för såväl miljöstudier som miljörelaterad rymdforskning. drivs i projektform t.o.m. . består huvudsakligen av fyra program: klimatstudier i och samt vid Tarfalastationen (), atmosfärforskning vid (AFP Atmosfärforskningsprogrammet), samhällsgeografisk miljöforskning i () samt Miljödatacentrum i (MDC). och har lokaliserat de tillämpade delarna av sina rymd- och miljöutbildningar till . Undervisning i rymd- och miljöstudier sker via och , vilka båda har rymdfysik och rymdteknik som specialiseringar inom civilingenjörsprogrammet. har även en GIS ()-utbildning i anslutning till forskningen vid och inom Miljö- och rymdforskningsinstitutets ram samt en miljöingenjörsutbildning. De två universiteten står också för ett flertal kortare utbildningar. tillkallade regeringen en särskild utredare (dir. U1999:101) för att utreda hur en rymdhögskola i kan etableras samt hur den skall relateras till berörd verksamhet, framför allt i . Därvid undersöktes möjligheten att samordna den forskning och utbildning som finns i Kirunatrakten: forskningen vid , samt de högskoleutbildningar som är lokaliserade till . I uppdraget ingick förutsättningen att rymdverksamheten skulle byggas med som bas. Utredaren föreslår i betänkandet Campus (SOU 2000:73) att alla verksamheter i Kirunatrakten samordnas i en gemensam högskoleorganisation som administreras som en enhet, Campus , under universiteten i och . Campus föreslås ledas av en lokal styrelse och en rektor ansvarig inför moderuniversiteten. Utredaren anser att det är angeläget att knyta verksamheten vid i närmare till utbildningen vid den nya högskoleorganisationen som institutets möjligheter till forskning bevaras. Utredaren föreslår därför att institutets enhet i inkorporeras med högskolan men definieras inom högskolan som en nationell anläggning under . Detta möjliggör att institutets självständighet behålls. Konsekvensen av denna organisation av institutet blir enligt utredningen att institutets avdelningar i , och inkorporeras i respektive universitet. Fortsatt forskningssamverkan mellan rymdvetenskaplig verksamhet på dessa olika orter kan med denna modell ske inom ramen för institutets organisation som en nationell anläggning. Utredningen föreslår att de vitt skilda verksamheterna inom Miljö- och rymdforskningsinstitutets ram får en möjlighet att fortsätta då finansieringen var planerad att avslutas. Detta föreslås ske genom att Atmosfärforskningsprogrammet inkorporeras i en framtida organisation av i . Atmosfärforskningsprogrammet får delfinansiering från Institutet och är forskningsmässigt knuten till myndigheten. föreslås bli värduniversitet för det utökade institutet, som även behåller sin nuvarande benämning, . Klimatforskningen (CIRC) och den samhällsgeografiska miljöforskningen i samt arbetet vid och vid Tarfala mätstation föreslås bli samordnat som ett och samhällsforskning (CKS) som en särskild nationell inrättning knuten till inom Campus . Utredaren föreslår att centrat inom Campus leds av en styrelse utsedd av efter förslag från , och Kungl. Eftersom basfinansieringen till stor del avslutas måste nya medel tillföras såväl till Atmosfärforskningsprogrammet inom i som till det nya och samhällsforskning inom . Utredningen föreslår att de medel som kommer från () och () permanentas. En närmare fördelning mellan programmen bör enligt utredningen utredas . Lokalisering Trots att det finns utbyggda lokaler vid nuvarande anläggning kan dessa lokaler inte rymma den utbyggda utbildningen. En lokalisering av hela Campus till nuvarande institutets lokaler föreslås därför inte. Utredningen föreslår i ett huvudförslag (1) att Campus blir en lokalmässig enhet i centralort. I ett andra alternativ (2) föreslås Campus få delad lokalisering, där den grundläggande högskoleutbildningen, och samhällsforskning samt högskolans administration lokaliseras i medan rymdutbildningens laborativa delar och huvuddelen av rymdforskningen lokaliseras i institutets lokaler. Miljöprogrammens fältstudier förläggs inom och samhällsforsknings ram till fältstationerna i och Tarfala. Utbildning Utredningen föreslår att samordning sker inom Campus av de utbildningar vid och som har lokaliserats till . Utbildningarna föreslås organiserade inom en Rymd- och miljöhögskola (RMH) i , vilken knyts till och till . Utredningen pekar på flera fördelar med ett Campus knutet till universiteten. Tillgången på lärarkompetens blir säkrad via de redan etablerade undervisningsprogrammen. Examensrätten kan repliera på universiteten. Forskningsanknytningen får ökad bredd genom att nuvarande samarbeten kan fortsätta inom en organisation. Totalt omfattar de nuvarande utbildningarna lokaliserade i motsvarande resurser för cirka 300 helårsstudenter. Utredaren föreslår att utbildningen utökas till cirka 450 helårstudenter. Ersättningen för dessa skulle kräva en ökning av anslagen grundutbildningen vid de båda universiteten med och för studiemedel med . Utredaren föreslår dessutom att grundutbildningen får en tilläggsfinansiering med . Dessutom föreslås medel för initialkostnader med 15, 10 respektive för lokaliseringsförslag (1) och med 14, 9 respektive för lokaliseringsförslag (2). Investeringskostnader för inredning och utrustning är inkluderat i båda alternativen och skrivs av . Det senare kräver således en ökning av låneramen med . Forskarutbildning Utredaren bedömer vidare att forskarutbildningen vid Campus bör utökas som en del av den ökade satsningen på utbildning som bildandet av Campus innebär. Detta föreslås ske genom att en forskarskola i rymd- eller miljöforskning organiseras vid något av moderuniversiteten. En forskarskola säkerställer även att forskningen i knyts till övrig svensk rymdforskning. Forskningen och forskarutbildningen kräver enligt utredningen 8,6 miljoner i investeringsmedel enligt lokaliseringsalternativ (1) och enligt lokaliseringsalternativ (2), medan medel för forskarskolan kräver i permanent satsning för båda alternativen. Forskning Utredningen menar att om Campus knyts till både och garanteras ett engagemang från forskningen såväl vid och som vid i . Institutets ställning som nationell anläggning skulle innebära att en stor självständighet bibehålles, vilket är i enlighet med ledningens egna önskemål och bedömningar. Samverkan med det omgivande samhället rekommenderar att en enhet för näringslivssamverkan knyts till Rymd- och miljöhögskolan. Uppbyggnaden av en sådan enhet är inräknad i de initialkostnader som tagits upp i kalkylen för verksamheten. Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser som inkommit med yttrande är positiva till inrättandet av en Rymd- och miljöhögskola i . Likaså tillstyrker samtliga remissinstanser som kommenterat förslaget att en forskarskola inrättas. Åsikterna om hur Rymd- och miljöhögskolan skall organiseras går dock isär. , kommun, , i samt förordar en konsortiehögskola med , och som huvudmän. anser att bör integreras inom en framtida fristående högskola. anser att bör förbli en fristående forskningsinstitution, t.ex. i form av en nationell anläggning under . förordar en huvudman för Campus vilket anses skapa bättre förutsättningar för den akademiska utvecklingen inom området, och att bör tilldelas denna roll. och anser att enheter utanför bör knytas till respektive universitet. Utredningens förslag att knyta Atmosfärforskningsprogrammet till och att organisera CIRC) och () inom ett och samhällsforskning i form av en särskild inrättning tillstyrks av de flesta remissinstanserna. anser dock att även och samhällsforskning bör få en funktion parallell med inom . anser att även Atmosfärforskningsprogrammet skall ingå i det föreslagna och samhällsforskning. De berörda institutionerna vid anser att inkorporering av miljöverksamheten i en ny högskoleorganisation lämnar universiteten i och utanför trots att huvuddelen av verksamheten i speciellt och Tarfala drivs av dessa universitet. När det gäller lokalisering av de rymdanknutna verksamheterna förordar de flesta remissinstanserna att enhet i av resursbesparingsskäl inte skall flyttas till lokaler i och att utbildningen därför bör delas upp så att vissa delar lokaliseras till de nybyggda lokalerna i anslutning till institutet utanför tätorten. , i och betonar dock vikten av en gemensam lokalisering. Spontana remissvar har dessutom inkommit från 35 enskilda och organisationer, varav 31 stycken från forskare vid olika svenska och utländska institut och universitetsinstitutioner för rymdforskning. Bl.a. ställer sig naturvetar- och teknologikår positiva till utredningens förslag. anser även att campusområdet bör vara förlagt till ett ställe av hänsyn till studenterna, samt befarar att närheten till liknande rymdtekniska ingenjörsutbildningar i kan bidra till lågt söktryck och svårigheter att rekrytera kompetenta lärare. Skälen för regeringens bedömning Samarbete om rymdvetenskapligt anknuten verksamhet Huvuddelen av forskningen i avser atmosfärs- och rymdstudier som utförs vid . Verksamheten vid institutet bör därför vara grunden för utbyggnaden av rymd- och miljövetenskapligt anknutna utbildningar förlagda till och som anordnas av och , samt för forskningen inom detta område. Eftersom institutet är en så viktig del av rymdverksamheten i är regeringen inte beredd att förorda utredningens förslag avseende institutets organisation. Institutet bör tills vidare vara en separat myndighet inom den nya strukturen. Verksamheten bör byggas upp i en samverkansgrupp, benämnd rymd- och miljöcampus. Denna samverkansgrupp bör bilda grunden för en samordnad högskolestruktur i . Regeringen avser att uppdra åt , och att bilda en sådan samverkansgrupp. I denna grupp bör de tre parterna ha två representanter vardera. Ordförande för samverkansgruppen bör utses av regeringen. Genom gruppen bör myndigheterna i samråd bygga upp en organisation för verksamheten vid rymd- och miljöcampus och föreslå organisatoriska förändringar i den mån det behövs. Förslag till eventuell förändring i organisationen bör föreläggas regeringen senast /2002. bör bidra med kompetens inom planering, kursutveckling samt undervisning på grundutbildningsnivå och forskarutbildningsnivå. Instruktionen för institutet (förordningen, 1996:645, med instruktion för ) bör ändras så att institutet också får en ökad skyldighet att kontinuerligt främja och delta i grundutbildning och forskarutbildning som anordnas vid universiteten i och . Atmosfärforskningsprogrammet inom nuvarande bör sammanföras med i . Det bör ankomma på institutet att bedöma vilka delar av denna verksamhet som kan inrymmas i institutets Kiruna-baserade verksamhet. Övriga delar av verksamheten vid som staten finansierar och som inte regleras genom avtal mellan andra myndigheter bör inordnas inom . Det bör ankomma på att bedöma vilka delar av denna verksamhet som kan inrymmas i Kiruna- baserade verksamhet. Såväl den verksamhet som förs till som den verksamhet som inordnas inom bör vara en del av basen för de rymd- och miljövetenskapligt anknutna utbildningarna inom rymd- och miljöcampus. Regeringen förutsätter att och för miljö, areella näringar och samhällsbyggande delvis finansierar verksamheten vid nuvarande . Regeringen kan inte förorda utredningens huvudförslag till lokalisering vilket innebär att de nya rymd- och miljöanknutna verksamheterna skall förläggas i en lokalmässig enhet i centralort. Det finns visserligen goda skäl att samlokalisera all verksamhet inom rymd- och miljöverksamhet till tätort, men ett effektivt utnyttjande av tillgängliga resurser förutsätter att den utbyggnad som redan skett utanför utnyttjas även i fortsättningen. Regeringen ämnar återkomma om den framtida organisationen av samarbetet vid rymd- och miljöcampus efter det att förslag senast /2002 inkommit från samverkansgruppen. 2001 anger regeringen som planeringsförutsättning att rymd- och miljöcampus bör tillföras för forskning inom rymd- och miljöområdet från och med . Dessa resurser bör anknytas till den rymd- och miljövetenskapligt anknutna kompetens som byggts upp i . Medlen bör fördelas med till och till . Forskarskola i rymdteknik Satsningen på en forskarskola i rymdteknik i är en följd av många års framgångsrik verksamhet inom det rymdvetenskapliga området. Flera olika näringslivstillämpningar har utvecklats ur denna. För att tillgodose ett ökat behov av expertis på området menar regeringen att en forskarskola i rymdteknik lokaliserad till bör förläggas till . Forskarskolan kan vidgas i sitt innehåll mot elektronik och andra tekniska ämnen av betydelse för rymdteknisk forskning. Det bör åligga att, i samarbete med och inom ramen för samverkansgruppen för rymd- och miljöcampus, samt även i samarbete med de lärosäten i landet där rymdteknikforskning bedrivs och som visar intresse för att delta i forskarskolan, utforma forskarskolans innehåll och omfång samt fastställa studieplan. Regeringen avser att totalt tillföra ett anslag på för forskarskolan i rymdteknik. Regeringen föreslår i budgetpropositionen för ett anslag på till under samma finansiella villkor som övriga forskarskolor. Som planeringsförutsättning anges att anslaget bör ökas med ytterligare . Inom detta anslag skall även rymmas vissa initialkostnader för planering och samordning. Forskarskolan i rymdteknik bör få ett examensmål på 17 doktorsexamina (se vidare avsnitt 8.3.1). Nya utbildningsplatser för rymd- och miljövetenskapligt anknutna utbildningar vid rymd- och miljöcampus Verksamheten vid bör som tidigare nämnts vara grunden för utbyggnaden av rymd- och miljövetenskapligt anknutna utbildningar som anordnas av och i . Institutet bör se utbildningssamarbetet inom ramen för rymd- och miljöcampus som en högt prioriterad verksamhet. De nya rymd- och miljövetenskapligt anknutna utbildningarna kan inte byggas upp till full volym första året. Tid behövs för rekrytering av lärare och annan personal, lokalanpassning, kursutveckling m.m. Av denna anledning föreslår regeringen i budgetpropositionen för att de av anvisade medlen till 200 ofördelade decentraliserade studieplatser, baserade på ersättningsnivåerna för naturvetenskapligt/tekniska och humanistiskt/samhällsvetenskapliga helårsstudenter, skall omvandlas till 150 helårsplatser avsedda för rymd- och miljövetenskapligt anknutna utbildningar i . De studieplatser som realiseras i den nya rymd- och miljövetenskapliga satsningen i är naturvetenskapligt/tekniskt inriktade. Även jämfört med normala naturvetenskapliga och tekniska utbildningar kan de förväntas bli mer kostsamma. Regeringen avser att till tekniska högskola och ge denna nysatsning på rymd- och miljövetenskapligt anknutna utbildningar i som ett särskilt åtagande. Utbildningarna förväntas vara fullt utbyggda . 8.5 Högskolans anställda 8.5.1 Rekrytering och meritering Regeringens bedömning: Forskarassistenter bör inom ramen för sin anställning kunna arbeta med undervisning. Lärosätena bör i en försöksverksamhet kunna anställa biträdande lektor under längst , där anställningen efter prövning kan övergå i en tillsvidareanställning som lektor.