prop · GP0368 · 2001-12-13 00:00:00 — som främjar en ekologiskt hållbar utveckling. miljöskola är att utveckla undervisningen och skapa insikter, förståelse och handlingsberedskap hos eleverna mot en hållbar utveckling. i skolorna är stort och många skolor får även stöd från sina respektive Totalt har 38 skolor erhållit utmärkelsen och ytterligare ca 50 Skr. 2001/02:68 skolor är på god väg efter att ha upprättat handlingsprogram som granskats och godkänts av . Utmärkelsen gäller , men kan förnyas om skolan visar nya resultat som uppfyller villkoren. har regeringen lämnat ett särskilt stöd till kompetensutveckling av lärare i naturvetenskap, teknik och miljö. fördelar medlen till kommunerna för grundläggande ämnesmässig kompetensutveckling. Inom ramen för har ett samarbete mellan de nordiska länderna pågått i frågor rörande konsumtion, miljö och information. Den tvärsektoriella arbetsgrupp som bildats mellan konsument- och miljösektorerna inom det nordiska samarbetet genomförde 2000 en kartläggning av den konsumentrelaterade miljöinformation som når konsumenterna från myndigheter, organisationer och näringslivet. Syftet är att kartläggningen skall bidra till att samordna informationen och göra den mer slagkraftig genom att belysa särskilt goda exempel på nationell och lokal nivå. Kartläggningen presenterades i en rapport från (2001:518, Oversigt over information om forbrug og miljø i ). Kartläggningen visar att huvuddelen av den konsumentrelaterade miljöinformationen berör hushållens miljöbelastning samt att information om den miljöbelastning som orsakas av livsmedelskonsumtion är kraftigt underrepresenterad, trots att livsmedelskonsumtion står för en tredjedel av hushållens miljöbelastning. Ett annat område med bristande miljö- information är elektronik. Kartläggningen visar också att få informations- insatser effektutvärderas. Projektet kommer att följas upp i ett annat nordiskt projekt, Konsumentinformation och konsumentbeteende i ett miljöperspektiv, som syftar till att kvalitativt analysera ett antal representativa informationsinsatser. Projektets slutsatser skall sedan ligga till grund för en gemensam nordisk kommunikationsstrategi som väntas vara färdigställd . Åtgärder som rör konsumtionen och produktionen av varor och tjänster Sammanfattning: I de flesta varuprovningar som genomfört har olika miljöaspekter beaktats. Verkets provningar har i vissa fall lett till att marknadsföringen av en vara eller produktgrupp har förändrats. För att konsument intressen som är av betydelse ur miljösynpunkt skall tillvaratas i varuproduktionen är konsumentrepresentation i standardiseringsarbetet viktigt. deltar i såväl den europeiska som den internationella standardiseringsverksamheten. En ökad användning av miljöargument i marknadsföringen och dess betydelse för konsumenternas köpval har lett till en ökad bevakning från sida. Producentansvaret har inneburit att hushållen skall sköta utsortering och avlämning av avfall vid insamlingsstationer som producenterna tillhandahåller. har initierat utveck- lingen av en webbplats med generell information om avfallshantering. Konsumentverkets prismätningar visar att ekologiskt producerade livsmedel är dyrare än de konventionellt producerade. Det är stora skillnader mellan butikskedjorna när det gäller utbudet av KRAV-märkta varor. Vissa varugrupper saknar i stort sett ekologiska alternativ och för flera andra är utbudet mycket begränsat. I skrivelsen En miljöorienterad produktpolitik ( skr. 1999/2000:114, bet. 2000/01:MJU3, rskr. 2000/01:52) uttalade regeringen en avsikt att verka för att en miljöorienterad produktpolitik formuleras. Målet med en sådan politik är att få fram varor och tjänster som leder till minsta möjliga negativa påverkan på människors hälsa eller på miljön i varje led under produkternas livscykel. Regeringen uttalade vidare en avsikt att verka för att konsumenterna ges goda förutsättningar och stimuleras för att agera miljöanpassat inom ramen för en miljöorienterad produktpolitik. Konsumenterna bör få information om produktens miljöbelastning samt om hur den skall användas på ett miljömässigt acceptabelt sätt och hur produkten skall tas omhand när den har tjänat ut. skrivelse Konsumenterna och miljön nämndes ett urval av åtgärder som skulle kunna genomföras på konsumentområdet för att skapa miljöanpassade produkter. Dessa redogörs för nedan tillsammans med en redovisning om vilka åtgärder som vidtagits på respektive område . För att få kunskap om funktions-, miljö- och energiaspekter hos olika produkter är objektiva undersökningar, s.k. varuprovningar, av stor mäter produkters funktion, säkerhet, miljö- påverkan, hanterbarhet och eventuella hälsopåverkan. mation om resultaten från provningsverksamheten kan använd ningen av miljöanpassade produkter och produkter med låg energi användning stimuleras i hushållen. För att provningsverksamheten skall kunna omfatta miljöaspekter i större utsträckning, behöver nya provnings- Detta var också intentionerna avseende varuprov- ningsverksamheten skrivelse Konsumenterna och miljön. har framförallt inriktat sin varuprovningsverksamhet mot hållbarhet, energi- och vattenförbrukning, batterianvändning, s.k. partikelutsläpp, buller och antibakteriell effekt. utförts och rapporterats för samtliga provade produkter där detta är En kartläggning av ledningsvattnets hårdhetsgrad har Hårdheten på vattnet har betydelse för hur stor mängd rengöringskemikalier som behövs. Kunskaper om hur hushållsprodukter faktiskt används har inhämtats genom två enkätundersökningar, som var och en gick ut till ca 1 000 hushåll över hela landet. Resultaten finns utlagda på har gett stöd åt ett arbete på ett utomstående laboratorium som skall leda till mer verklighetsanpassad provning av utsläpp vid vedeldning. Verket har även studerat hur man bäst utnyttjar olika slag av matberedningsutrustning för att hålla nere Resultaten av provningarna har publicerats i framförallt Råd & Rön och har i stor omfattning refererats i andra medier. Av särskilt intresse är en studie av handdiskmedel med påstådd anti- bakteriell verkan, innefattande metodutveckling och provning. försöken visade att hanteringen i sig betyder mest för att få bort bakterier ur disktrasor, medan sammansättningen av diskmedlet endast har följde upp undersökningen till- sammans med Kemikalieinspektionen, , Läkemedels- verket och , och myndigheterna uttalade sig gemensamt mot en överdriven användning av antibakteriella medel. Resultatet blev att flera handelskedjor fasade ut varor med denna tillsats ur sitt sortiment och att begreppet antibakteriell inte längre fungerar som ett positivt försäljningsargument i . har på eget initiativ gjort en analys av provnings- verksamheten (Rapport 2000:7, provningsverksam- Analysen, som gjordes av professor emeritus , visade att varuprovningsverksamheten uppfyller höga krav på relevans och tillförlitlighet i val av produktgrupper, i val av egenskaper för provning, i val av metoder, i den praktiska tillämpningen av metoderna och i värderingen av provningarnas resultat. Den visade också att provningarna fungerar som ett instrument för att minska förekomsten av undermåliga produkter på marknaden. Återvinna, reparera och uppgradera produkter har tillsammans med ett flertal europeiska organisa- tioner tagit fram rapporten testing, en organisationer avseende återvinning, möjlighet att reparera och upp- har också deltagit i en stor europeisk undersökning Skr. 2001/02:68 om reparerbarhet och återvinningsmöjlighet (se t.ex. Råd & Rön 2/00). Den omfattar ett test av sammanlagt 65 produktmodeller samt intervjuer med tillverkare, serviceföretag och konsumenter. Resultatet av studien visar att apparaterna vanligtvis är enkla att reparera men att detta ändå inte görs på grund av de höga kostnaderna. Att produkter miljöanpassas är nödvändigt för att hushållen skall ha en möjlighet att minska sin miljöbelastning. Konsumentrepresentanternas deltagande i standardiseringsarbetet innebär ökade möjligheter att få gehör hos tillverkarna för en högre grad av miljöanpassning av produkter och tjänster. Detta framhölls skrivelse Konsumenterna och miljön och det är därför viktigt att t.ex. deltar i standardiseringsarbetet. Standardiseringsverksamheten sker huvudsakligen på europeisk eller global nivå. deltar som representant för den svenska standardiseringsorganisationen i arbetet inom de europeiska standardi- seringsorganen och , t.ex. genom medverkan i tekniska kommittéer. deltar också som representant för den svenska standardiseringsorganisationen i den internationella standardi- seringen, ISO, som bl.a. färdigställt standarder om miljömärkning och företagens egen miljöinformation. har här bl.a. medverkat till att stoppa en bristfällig standard om miljövaru- deklarationer och medverkat i uppbyggnaden av ett svenskt system för hur miljövarudeklarationer skall utformas så att begreppet inte missbrukas. När det gäller energideklarationer, drivs på europeisk nivå verksamheten för alla apparatslag i en kommitté inom CENELEC. Arbetet har till stor del koncentrerats på att förbättra de metod- beskrivningar som behövs för provning av hushållsapparater som skall energideklareras enligt olika EG-direktiv. Trots stora ansträngningar från främst tyska tillverkare och nordiska konsumentlaboratorier, tar det alltför att få förändringar till stånd. Detta har medfört att den europeiska tillverkarorganisationen tagit fram dokument som skall komplettera standarderna för tvättmaskiner, diskmaskiner, torktumlare, kylar och frysar. Tillverkarna utgår från att endast provningar utförda enligt dessa specifikationer kan utgöra underlag för att ifrågasätta deras deklarerade uppgifter. gör bedömningen att närmare hälften av konsu- menterna i fäster stor vikt vid tillverkarnas egna miljöargument. Det är därför viktigt att miljöpåståendena i marknadsföringen är rättvisande och inte vilseledande. Den ökade användningen av miljöargument i marknadsföringen och dess betydelse för konsumen- ternas val motiverar också en ökad bevakning från Skr. 2001/02:68 sida. behandlade ett 20-tal ärenden om miljöargument i reklam. De berörde olika områden såsom bränsle- tillsatser, träskyddsmedel, tändvätska, kaffefilter, rengöringsmedel, ogräsmedel och värmepumpar. Reklamen innehöll onyanserade påståenden om miljövänlig och återvinningsbar, men också mer komplicerade budskap som att vissa ämnen kvarstår efter förbränning. I flera fall har företagen utfäst sig att ändra sin marknadsföring. Samtliga bilhandlare i fick ett brev där framhöll vikten av att följa verkets riktlinjer om bränsleförbrukning, koldioxidutsläpp, miljöklass och varudeklaration. samlade dessutom in och granskade text på förpackningar och skyltar i butiker. fortsatte sin granskning tillsammans med kommunala konsumentvägledare av miljöargumentation på skyltmaterial och förpackningar. Totalt samlades ca 150 olika förpackningar in. Samtliga leverantörer informerades om insamlingen, vilket resulterade i att några leverantörer självmant ändrade utform- ningen av sina förpackningar. Ytterligare ett antal leverantörer ändrade förpackningarna efter skriftliga påpekanden. fortsatte verket att kartlägga miljöargument på förpackningar och sammanställde utvalda exempel i en rapport. genomförde dessutom en kartläggning för att ta reda på hur miljöargumenten ser ut och hur marknadsföring med miljöargument i förhåller sig till ISO-standard 14021 som är en standard som inriktats på marknadsföring med miljöargument och egna miljöuttalanden. De områden som granskades särskilt var bilar, bilvårdsprodukter och bostadsprodukter. Av allt insamlat material tillskrev 22 företag och erinrade om gällande rätt inom detta område. Internationell studie av miljöpåståenden Den internationella paraplyorganisationen (), har genomfört olika studier för att belysa frågan om miljöpåståenden beträffande produkter och i marknadsföringen i samverkan med bl.a. . CI drar slutsatsen att miljöpåståenden på produkter är utbredd. I alla de tio länder som undersökningen omfattar finns både lagstiftning och självreglering som skall kontrollera miljöpåståenden. Trots dessa nationella verktyg fanns det i alla länderna miljöpåståenden som inte var förenliga med gällande regler. CI ger följande exempel på förvirrande och vilseledande information i miljöpåståenden som före- kommer i de tio länder man undersökt: -Uttalanden är ofta generella, vaga och inte övertygande. -Uttalanden som borde vara kopplade till en produkts livslängd är inte det. -Uttalanden ger inte tillräcklig information om vare sig en produkts överlägsenhet eller dess livscykel. - Ofta är uttalanden obekräftade samt inte relevanta på marknaden där Skr. 2001/02:68 produkten säljs. -Det finns för många symboler och logotyper på produkter och paket - för många miljöpåståenden skapar inte tillit. En annan slutsats av CI:s studier är att miljöpåståenden ofta är nationella till sin karaktär och inte fungerar i utlandet. Detta gäller framförallt officiella, nationella miljömärkningar. Hushållen har en viktig roll i kretsloppsarbetet genom källsortering av avfall på platser som tillhandahålls av producenter och kommuner. Enligt skrivelse Konsumenterna och miljön bör producenterna ta ett ökat ansvar för att minska miljöbelastningen av produkterna eftersom det i första hand är producenterna som har kunskap om och kan påverka varornas konstruktion. Det har införts ett författningsreglerat producent- ansvar för returpapper (1994:1205), däck (1994:1236), för packningar (1997:185), bilar (1997:788) samt elektriska och elektroniska produkter (2000:208). Regeringen har vidare föreslagit att den totala mängden genererat avfall inte bör öka och att mängden deponerat avfall skall minska . Syftet med producentansvaret är att skapa en drivkraft för produ- centerna att utveckla produkter som är mindre miljöbelastande och att skapa en miljöriktig hantering. Producentansvaret har inneburit förändringar för hushållen i form av ansvar för utsortering och avlämning vid insamlingsstationer som producenterna tillhandahåller. Ansvaret för informationen delas mellan producenterna och kommunerna. skrivelse poängterar regeringen att informationen bör förbättras och en tydligare ansvarsfördelning göras. Dessutom bör problemen med nedskräpning på insamlingsstationerna lösas så att inte konsumenternas förtroende för insamlingen sjunker. Enligt uppfattning är det angeläget att skapa ett system med tydliga instruktioner och som täcker insamling av allt hushållsavfall på ett och samma insamlingsställe. Verket anser vidare att ansvarsfördelningen på det lokala planet är otydlig, men att förpack- ningsavgiften ger tillräckliga intäkter för att informationen skulle kunna förbättras. har förslagit och fått gehör för av Utredningen om producentansvaret att det på förpackningarna skall anges hur de skall sorteras, dvs. om de skall återvinnas som returpapper eller som plast eller på annat sätt. höll överläggningar med representanter för och renhåll- ningsbranschen för att få dem att i ökad omfattning beakta konsument- aspekter. har undersökt källsorteringsinformationen på 642 förpackningar och konstaterar att det endast på av förpackningarna förekommer praktisk källsorteringsinformation. Sådan källsorteringsinformation förekommer oftare när det gäller miljömärkta, än när det gäller konventionella varor. Vidare är miljömärkta varor oftare försedda med förpackningsinformation som inte är till praktisk nytta för vare sig konsumenten eller återvinningsindustrin. tycks i sig ha stort miljösymbolvärde, vilket återspeglas i den mängden Skr. 2001/02:68 förpacknings information. När det t.ex. gäller kaffepaket och chipspåsar ligger den största miljöpåverkan inte i förpackningen, utan i odling, förädling och transporter. revisorer har granskat effekterna av det producentansvar för förpackningar som infördes (Rapport 1998/99:11, revisorer, betydelse i avfallshanteringen). Revisorer- nas granskning visar att det fortfarande finns problem med nedskräpning vid återvinningsstationerna, bristande tillgänglighet och bristande information. Revisorerna anser det otillfredsställande att kommunerna behöver genomföra och bekosta uppgifter som egentligen bör ankomma på producenterna. Revisorerna framhåller i rapporten vikten av att allmänhetens positiva inställning till källsorteringen värnas och att hushållen ges incitament för en fortsatt källsortering. Revisorerna föreslår i rapporten att regeringen tar initiativ till en ingående samhällsekonomisk analys för att pröva de effekter förpackningsförord- ningarna gett för miljön och ställa dessa mot de kostnader som är förenade med hanteringen. ställde sig bakom detta förslag. En utredning om producentansvaret har därefter genomförts (M 2000:01, dir. 2000:28, dir. 2001:33). Utredningen har haft i uppdrag att göra en bred översyn av producentansvaret samt att utreda hur garantier för producentansvarets fullföljande och funktion skulle kunna utformas. I uppdraget har bl.a. ingått att undersöka konsumenternas möjlighet till och faktiska deltagande i systemet med producentansvar. Utredningen lämnade sitt slutbetänkande (Resurs i retur Utredningen för översyn av producentansvaret, SOU 2001:102). 7.6Prismätningar av ekologiskt producerade livsmedel finns i större utsträckning än ekologiskt produ- cerade livsmedel i svenska butiker (med ekologiskt producerade livs- medel avses livsmedel märkta med KRAV- eller Demeter-märket, se vidare avsnitt 8.1.4). Ekologiskt producerade livsmedel är dock ofta dyrare än motsvarande konventionellt producerade varor. skrivelse Konsumenterna och miljön betonades konkurrensens betydelse för att få lägre priser på ekologiskt producerade livsmedel. Regeringen anförde att borde ges bättre möjligheter att jämföra priser på ekologiska livsmedel och att inkludera fler ekologiskt producerade livsmedel i sina ordinarie prismätningar. I prisundersökningar 1998 och 1999 jämförde på regeringens uppdrag utbud och priser på ett 20-tal KRAV-märkta varor på två orter. kunde då konstatera att antalet KRAV- märkta varor varierade kraftigt mellan olika butiker och att priset på KRAV-märkta varor ofta var högre. I de butiker som hade flest KRAV- varor ökade kostnaden för månadsmatsedeln . sökningar i samarbete med konsumentvägledare på nio orter. med detta gjordes också en undersökning om pris och utbud på 56 ekologiska varor (Rapport 2000:25, Utbud och pris på ekovaror resultat från en undersökning av 56 ekologiska livsmedel på nio orter våren kunde bl.a. konstatera att det finns möjlighet att handla en stor del av maten ekologiskt, men att tillgången varierar mellan olika livsmedelsgrupper och att långt ifrån alla butiker har ett brett sortiment. Det finns stora prisskillnader mellan den ekologiskt producerade maten och motsvarande livsmedel som inte marknadsförs som ekologiska. Skillnaderna varierar mellan olika Den genomsnittliga månadskostnaden för barnfamiljen för en korg med 15 vanligt förekommande ekologiska produkter var . Motsvarande konventionella korg kostade , vilket ger en hade den billigaste ekologiska maten, vilket också brukar vara fallet när mätningar görs beträffande matkorgar som innehåller konventionellt producerade varor. billigaste och dyraste orten var . Det är knappast möjligt att äta enbart ekologiskt producerad mat. Vissa varugrupper saknar i stort sett helt ekologiska alternativ, t.ex. fisk, och för flera andra är utbudet mycket begränsat. skulle en övergång till en renodlad ekologisk kost också få stora ekonomiska konsekvenser, om inte matvanorna förändras. Däremot finns det stora möjligheter för de allra flesta hushåll att byta ut delar av den vanliga matkorgen till en ekologisk. ekologiska varor varierar stort, kan ett byte från en konventionell vara till en ekologisk vara få större eller mindre hushållsekonomiska Att konsekvent köpa ekologisk mjölk medför en merkostnad för barnfamiljen på ca . kronor kan familjen köpa all mjölk, potatis, morötter och lök samt de flesta vanligt förekommande spannmålsprodukterna ekologiskt. Det betyder en höjning av matkost naderna med . Prisbildning och efterfrågan på ekologiska livsmedel På uppdrag av har undersökt vilket eventuellt merpris konsumenterna får betala för ekologiska livsmedel och möjliga orsaker till detta (Rapport 2001:1, , Prisbildning och efterfrågan på eko- logiska livsmedel). Institutet har även undersökt vilken betydelse prisskillnader mellan ekologiska och konventionella livsmedel har för Den ekologiskt odlade arealen uppgick till och antalet ekologiska produkter på marknaden har nästan tiofaldigats på fem Marknaden för ekologiska produkter har expanderat kraftigt under senare år, men de ekologiska produkterna svarar fortfarande för en liten andel av totalkonsumtionen. Det är totalt sett få hushåll som handlar förhållandevis mycket KRAV-märkt, men gruppen kan betecknas som De främsta hindren för en ökad försäljning av ekologiska produkter är de höga priserna och ett relativt litet intresse från kunderna. procent lägre pris för den ekologiska produkten i förhållande till den konventionella varianten, skulle öka efterfrågan i genomsnitt med ca fem Skr. Sammanfattning: Miljömärkningen är ett viktigt konsument- och miljöpolitiskt redskap. Både en nationell och en nordisk utvärdering av miljömärkningen Svanen har genomförts. I avsnitt 8.2 redovisas resultaten av utvärderingarna samt regeringens bedömning om vilka fortsatta åtgärder som behövs. 8.1Ett konsument- och miljöpolitiskt redskap Miljömärkningen är ett viktigt redskap som används för att uppnå såväl konsument- som miljöpolitiska mål. skrivelse Konsumenterna och miljön konstaterade regeringen att miljömärkningen utgör ett av de viktigaste redskapen för att förmedla information till konsumenterna om olika produkters miljöegenskaper. Ett välfungerande informations system till konsumen- terna blir också allt viktigare då handeln mellan länderna, såväl inom som utanför EU, blir allt mer omfattande. Miljömärkning kan också vara ett viktigt redskap i arbetet för en hållbar utveckling och för en miljöorienterad produktpolitik. En förutsättning för detta är att kriterierna för miljömärkningen utvecklas effektivt i samklang med den tekniska, miljöanpassade produkt- utvecklingen, utvecklingen av kunskapen om samhällets miljöbelast- ningar samt den miljöpolitiska dagordningen. måste de nationella miljömärkningssystemen respektera de grundläggande principer som gäller för EU:s inre marknad, bl.a. fri rörlighet för varor. Miljömärkningens uppgift är att vägleda konsumenter, och även professionella inköpare, i deras önskan att välja produkter som är mer miljöanpassade än andra i övrigt likvärdiga produkter och på så sätt stimulera en produktutveckling som tar hänsyn till miljön. En av styrkorna med miljömärkningen är dess förmåga att kommunicera ett komplext budskap i en enkel form. En begränsning är dock att märkningen i sig har små möjligheter att påverka den totala konsumtionen och inte heller konsumenternas vanor vid bruk av varor och tjänster, t.ex. transportmedel. Utvecklingen av miljömärkningssystemen fortsätter kontinuerligt inom såväl det nordiska samarbetet som inom EU. I det följande lämnas en sammanfattande redovisning beträffande de miljömärken som förekommer på den svenska marknaden. KRAV och Demeter används för livsmedel, medan Svanen, EU-blomman och Bra miljöval används för andra typer av produktgrupper. Det nordiska miljömärkningssystemet Svanen infördes efter beslut av de nordiska konsumentministrarna. Målet med Svanen är att den skall främja utveckling, produktion och marknadsföring av produkter som har reducerad påverkan på miljön under hela sin livscykel. Syftet är även att förbättra informationen till konsumenterna om produkters påverkan på miljön. Märkningen är positiv (framhåller en produkt som mer miljöanpassad än en annan) och frivillig för producenterna att använda efter ansökan och samtliga nordiska länder (, , , och ) deltar numera i märkningsordningen. (konsumentministrarna) beslutar om riktlinjerna för verksamheten.