prop · GP031d3 · 2001-09-20 00:00:00 — Förvaltningen skall bidra till att fastigheternas värden bevaras på en långsiktigt lämplig nivå för ägaren och brukaren samt att ändamålsenliga mark-, anläggnings- och lokalresurser kan erbjudas brukarna på konkurrenskraftiga villkor. Under föregående år förvaltades ett betydande statligt fastighetsinnehav bestående av ett stort antal försvarsanläggningar med tillhörande byggnader samt olika kulturhistoriskt värdefulla byggnader. Förändringar i fastighetsbeståndet har främst skett genom att ett större antal försvarsfastigheter avyttrats. Investeringar, vars omfattning är svåra att i förväg fastställa , har i princip genomförts enligt investeringsplanerna. Dock har ett antal investeringar förskjutits i tiden, vilket i 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 likhet innebär att investeringarnas utfall avviker betydligt från prognoserna. In- vesteringarnas tyngdpunkt har också allt mer lagts på ombyggnad i stället för på nyinvestering. Av regeringens skrivelse Årsredovisning för staten (skr. 2000/01:101, bil. 3) framgår att det bokförda värdet av byggnader, mark och annan fast egendom som och förvaltar utgör av det samlade bokförda värdet för staten 2000 (). Motsvarande andel var 1999 () och 1998 (). Regeringens riktvärde vad gäller avkastning på det genomsnittliga myndighetskapitalet för Statens fastighetsverks fastighetsbestånd (bl.a. kultur- och bidragsfastigheter) är , vilket har uppnåtts. Det gäller även det av regeringen fastställda riktvärdet . Förvaltningen av fastigheter för försvarsändamål genererade en avkastning på det avkastningspliktiga kapitalet på , vilket översteg det av regeringen fastställda riktvärdet. Avkastningen var lika hög föregående år. En viktig aspekt av den statliga fastighetsförvaltningen är att de lokaler som erbjuds är ändamålsenliga och konkurrenskraftiga, men även att staten som hyresvärd uppfattas som en god och serviceinriktad hyresvärd. När det avser förvaltningen av kultur- och bidragsfastigheter framgår det av en s.k. hyresgästenkät, som genomfördes /2000, att fyra av fem tillfrågade hyresgäster uppfattar staten som en god- och serviceinriktad hyresvärd. På motsvarande sätt har kundundersökningar genomförts för förvaltning av fastigheter för försvarsändamål. Företrädare för brukarna har bedömt såväl enskilda investeringsprojekt som förvaltning och service. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 4.10 Resultat av kvalitetsmätningar, förvaltning av fastigheter för försvarsändamål Bedömning (skala 15) Investeringar (lokaler) Sammantaget förefaller det som om brukarna är mer nöjda med hur staten agerar som fastighetsförvaltare i samband med enskilda investeringsprojekt än med hur staten sköter sin fortlöpande förvaltning och service. Det framgår inte minst vid en jämförelse av hur förvaltningen sker i sin helhet (jämför 3,3 och 3,1 med 4,4 ). Det bör även noteras att hyresnivån i nya lokaler uppfattas som rimligare än vad som gäller för befintliga lokaler. Vid en jämförelse över tiden framgår att brukarna i ökad omfattning uppskattar staten i egenskap av förvaltare. Däremot kan vissa försämringar konstateras, t.ex. vad avser funktionalitet, vid en jämförelse med föregående år. Som framgått av den tidigare redovisningen förvaltar staten fast egendom av ett betydande värde, inte minst inom detta politikområde. Det är därför angeläget att förvaltningen sker kostnadseffektivt. Vad avser kulturarvs- och bidragsfastigheter har den förvaltade lokalarean varit i princip oförändrad . Däremot har lokalarean vad avser försvarsfastigheter minskat . Verksamhetskostnaderna har i princip förändrats på motsvarande sätt. skall i sin verksamhet uppnå ett resultat efter finansiella poster (före extraordinära poster inkl. eventuella reavinster vid fastighetsförsäljningar) som motsvarar en avkastning på genomsnittligt myndighetskapital på . Avkastningskravet bygger på ett antagande om hyresintäkter på ca . har uppnått det uppställda avkastningskravet. har också uppnått det av regeringen ställda målet att verket skall sträva efter att bibehålla en relation mellan det totala myndighetskapitalet och verkets totala omslutning för de fyra verksamhetsområdena på , dvs. en soliditet på . skall bidra till att fastigheternas värde bevaras på en långsiktigt lämplig nivå för ägaren och brukarna. Verket skall också bidra till att de statliga målen för arkitektur, formgivning och design uppnås. Intäkterna för verksamheten uthyrning (underhåll och drift) blev högre än beräknat, vilket beror främst på en ökad uppdragsverksamhet. Kostnaderna för uthyrning har minskat. Kostnadsminskningen främst beror på lägre kostnader för media och minskade kostnader för administration. Resultat efter finansnetto är jämfört med . Kundundersökningen visar att kunderna är ungefär lika nöjda med och service som . Investeringsplanen i regleringsbrevet var på . Investeringsutgifterna blev slutligen vilket är lägre. Detta beror till stor del på att tidsplanen för genomförandet av ett antal investeringar har förskjutits framåt i tiden med anledning av försvarsbeslut . Produktionen har uppfyllt avtalade krav på funktion och ekonomi. Enligt kundundersökning är flertalet intervjuade nöjda med investeringarna. Undersökningen visar dock på en liten försämring i medelvärdet jämfört med . Framför allt är det en försämring när det gäller funktion och hyresnivå. Verksamhetsområdet avyttring skall arbeta efter målet att uppnå bästa möjliga nettoeffekt för staten vid avyttring. Detta skall uppnås genom god affärsmässighet. Avvecklingen med anledning av försvarsbeslut har lett till att mark, anläggningar och lokaler har sagts upp och till största delen sålts. har fastigheter till ett bokfört värde av sålts. Re- sultatet för verksamhetsgrenen avyttring blev ca högre än beräknat och kostnaderna blev lägre än beräknat. Förklaringen till resultatförbättringen är framförallt att försäljningar med anledning av försvarsbeslut har kunnat genomföras istället för som var planerat. Dessa försäljningar har skett med de särskilda villkor som beslutades i samband med försvarsbeslutet . Det invärderade fastighetsbeståndets värde utgör ett avkastningspliktigt statskapital, som uppgick till . har ett avkastningskrav på på statskapitalet och har 2000 inbetalat till . Den samlade fastighetsförvaltningen har presterat ett ekonomiskt resultat på , vilket ligger inom det grova intervall (1,38 1,54 miljarder) som resultatet varierat mellan . har uppfyllt de krav på avkastning som regeringen ställt. Underhåll och drift har också genomförts i den omfattning som överenskommits med brukarna för att bevara fastigheternas funktionella och ekonomiska värde. Av ovanstående framgår dock att det finns anledning för regeringen att noga följa hur kundattityder och kostnader utvecklas för olika delar av fastighetsförvaltningen. Inte minst mot bakgrund av att förvaltningen av kulturarvs-, bidrags- och försvarsfastigheter med tiden kommit att svara för en allt större andel av statens lokalkostnader, en andel som successivt har ökat från 2000. Regeringen bedömer vidare att de nettointäkter som uppnåtts vid försäljningar av försvarsfastigheter varit godtagbara och att försäljningarna genomförts affärsmässigt. har genomfört sina instruktionsenliga uppgifter väl och uppfyllt målen. Statens fastighetsverks årsredovisning visar att myndigheten uppfyllt de krav regeringen ställt. Regeringen bedömer att uppfyllt de krav regeringen ställt. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 verket har även 2000 lyckats att minska kostnaderna för underhåll och drift av försvarsfastigheter. Underhåll och drift har också genomförts i den omfattning som överenskommits med brukarna för att bevara fastigheternas funktionella och ekonomiska värde. Investeringar har i princip genomförts enligt investeringsplanen, dock har ett mindre antal investeringar förskjutits framåt i tiden med anledning av försvarsbeslut . Regeringen bedömer att de nettointäkter som uppnåtts vid försäljningar varit godtagbara och att försäljningarna genomförts affärsmässigt. Ytterligare nedsättning av statskapitalet kommer att ske som en följd av avyttringarna enligt försvarsbeslut . Detta kommer att leda till att en fortsatt minskning av soliditeten. Tabell 4.11 Anslagsutveckling för 1Inklusive en minskning med 12 tkr på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen 2002. 2Motsvarar 45 683 tkr prisnivå. 3Motsvarar 45 683 tkr prisnivå. skall utarbeta tillförlitliga analyser och prognoser över den ekonomiska utvecklingen samt bidra till att den ekonomiska statistiken håller god kvalitet. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Den avgiftsfinansierade verksamheten omfattar bland annat statistiktjänster, kurser och utredningsuppdrag. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 viss EU-stödd barometerverksamhet ingått. Den största delen av underskottet 2000 () hänför sig till denna verksamhet och beror på att kontraktsvillkoren ändrats och på att personalkostnaderna blivit högre än väntat. har den EU-stödda barometerverksamheten överförts från den avgiftsfinansierade till den anslagsfinansierade verksamheten. får disponera intäkterna från den avgiftsbelagda verksamheten. Tabell 4.13 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2En närmare beskrivning av detta finns i tilläggsbudgeten i samband med budgetpropositionen, avsnitt 9.2. tillförs till täckande av ökade kostnader för enkätundersökningar. Vidare tillförs myndigheten som skall användas för lönenivåjusteringar och för att säkerställa kvaliteten på den årliga rapporten om de samhällsekonomiska förutsättningarna för lönebildningen. har anslaget beräknats till respektive . Tabell 4.14 Anslagsutveckling för 1Utfallet 2000 består av 144 860 tkr från anslaget 2000 och 9 561 tkr från anslag 2Varav 4 504 tkr på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen 2002. 3Under bildas en ny revisionsmyndighet (bet. 2000/01:KU8, rskr. () är central myndighet för statlig revision. RRV har fortsatt att minska sitt anslagssparande. Tabell 4.15 Anslagssparandets utveckling Anslagssparandet beräknas förbrukas . Budget för avgiftsbelagd verksamhet (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) RRV disponerar intäkterna. Det balanserade nettoutfallet för avgiftsfinansierad verksamhet var vid utgången av 2000. redovisades totalt ett överskott på . Även 2001 prognostiseras ett visst överskott. Tabell 4.17 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2En närmare beskrivning av detta finns i tilläggsbudgeten i samband med budgetpropositionen, avsnitt 9.2. 3Under bildas en ny revisionsmyndighet (bet. 2000/01:KU8, rskr. Tabell 4.18 Anslagsutveckling för 1Varav 794 tkr på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen 2002. 2Motsvarar 60 006 tkr prisnivå. 3Motsvarar 60 006 tkr prisnivå. Anslaget avser () förvaltningsutgifter. ESV är central förvaltningsmyndighet för ekonomisk styrning av statlig verksamhet samt för statliga myndigheters ekonomi- och personaladministrativa system. ESV är en stabsmyndighet som stödjer såväl regeringen som myndigheterna. Att utfallet var lägre än utgiftsprognosen beror på att de vakanser som fanns 2000 minskar . har av det totala anslagssparandet vid ingången av 2001 förts bort som en indragning. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Budget för avgiftsbelagd verksamhet (varav tjänsteexport) (22 031) (22 877) (- 846) (varav tjänsteexport) (15 876) (16 324) (-448) (varav tjänsteexport) (16 000) (15 700) Det balanserade resultatet beräknas motsvara ett överskott med vid ingången av 2002. Ambitionen är dock att det balanserade resultatet skall hamna kring noll. Av beräknade totala intäkter 2002 (ca ) står avgiftsintäkterna för . Tabell 4.20 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2En närmare beskrivning av detta finns i tilläggsbudgeten i samband med budgetpropositionen, avsnitt 9.2. ESV har fortsatt anpassningen av verksamheten till och myndigheternas behov av informationsstöd, rådgivning och system. Utvecklingen av den ekonomiska styrningen inom staten kommer att påverka ESV:s uppgifter och resursbehov . Verket beräknas vid ingången av ha ett anslagssparande motsvarande ca . Regeringens bedömning är att anslaget 2002 bör vara oförändrat. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 4.21 Anslagsutveckling för Statskontoret 1 Inklusive en minskning med 3 674 tkr på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen 2002. 2 Motsvarar 71 470 tkr prisnivå. 3 Motsvarar 71 470 tkr prisnivå. Statskontoret är en central förvaltningsmyndighet för utrednings- och utvärderingsverksamhet samt en stabsmyndighet. Vid utgången av 2000 redovisades i anslagssparande. har av anslagssparandet förts bort genom regeringsbeslut. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.22 Offentligrättslig verksamhet (som inte får 1 Kostnaderna för SPAR belastar anslaget 1:4. Kostnaderna för lanstingsavtalen belastar anslaget 1:5. 2 Efter en ändring av regleringsbrevet får Statskontoret till viss del disponera SPAR-avgifter för att ersätta () för de uppgifter RSV tillför SPAR. Statskontoret svarar för kanslifunktionen för () liksom för administrationen av vissa avtal som slutits mellan och vissa landsting (landstingsavtalen). Statskontorets kostnader för inköpssamordningen finansieras genom avgifter som tas ut av de leverantörer som myndigheten träffar avtal med. Den avgiftsfinansierade inköpssamordningen redovisar ett underskott på . Underskottet täcks f.n. med ett ackumulerat överskott men en avgiftshöjning är beräknad . Tabell 4.24 Härledning av nivån 2002-2004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2En närmare beskrivning av detta finns i tilläggsbudgeten i samband med budgetpropositionen, avsnitt 9.2. Regeringen föreslår att anslaget uppgår till . har anslaget beräknats till respektive . 4.14.51:5 Täckning av merkostnader för lokaler Tabell 4.25 Anslagsutveckling för Täckning av merkostnader för lokaler 1 Inklusive en minskning med 7 000 tkr på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen 2002. Statskontoret svarar för vissa lokalförsörjningsfrågor. De utgifter som belastar anslaget är hyror för vissa tomma lokaler som staten har betalningsansvaret för till dess avtalen går att avveckla. De huvudsakliga faktorer som styr utgifterna på området är avtalskonstruktionerna samt möjligheterna att upplåta lokalerna i andra hand. Statskontoret disponerar anslaget. Tabell 4.26 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Det besparingsmål för anslaget om som regeringen fastställde i regleringsbrevet har uppfyllts. För föreslår regeringen ett anslag på . har anslaget beräknats till . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 4.27 Anslagsutveckling för 1Varav 1 356 tkr till regeringens disposition. 2Inklusive en nettominskning med 4 274 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2001 och i samband med budgetpropositionen 2002. 3Motsvarar 395 439 tkr prisnivå. 4Motsvarar 388 639 tkr prisnivå. () ansvarar för den sektorövergripande officiella statistiken och samordnar det statistiska systemet. Målet med verksamheten är lättillgänglig statistik som är opartisk, relevant tillförlitlig, aktuell och jämförbar. Verksamheten omsluter varav drygt hälften finansieras med avgifter. har av anslaget ställts till regeringens disposition. Budget för avgiftsbelagd verksamhet (49 500) (51 000) (-1 500) (50 000) (50 000) (50 000) (50 000) Verksamheten omfattar bl.a. produktion av officiell statistik och annan statistik för andra statistikansvariga myndigheter och andra beställare samt tjänsteexport. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 4.29 Härledning av nivån 2002-2004 Förändring till följd av: Överföring andra anslag m.m.2 Förslag/beräknat anslag 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och i samband med budgetpropositionen . 2Inklusive slutjustering med anledning av de statliga avtalsförsäkringarna. En närmare beskrivning av detta finns i tilläggsbudgeten i samband med budgetpropositionen, avsnitt 9.2. För att påskynda en förstärkning av kvaliteten av välfärdsstatistiken, den ekonomiska statistiken och befolkningsstatistiken tillförs verksamheten sammanlagt . Finansiering av välfärdsstatistiken sker genom att anslag inom utgiftsområde 9 minskas med . Finansiering av den ekonomiska statistiken sker genom att anslaget 2:3 minskas med . Finansiering av befolkningsstatistiken sker genom att anslaget 1:8 Kammarkollegiet minskas med . Vid beräkningen av anslagsnivån har hänsyn tagits till att tillförs från anslaget 12:1 under utgiftsområde 8 för statistik över invandring och asylsökande. Vidare har hänsyn tagits till att tillförs från anslaget 3:1 under utgiftsområde 3 som kompensation för att SCB skall finansiera kostnadsfria uttag från folkbokföringsregistret. Vid beräkningen av anslagsnivån har hänsyn också tagits till att under 20012003 tillförts anslaget för ekonomisk statistik. Vidare har hänsyn tagits till att förs till anslaget 1:7 Folk- och bostadsstatistik , att återförs till anslaget 2003 och att ytterligare återförs 2004. Regeringen föreslår ett anslag på . har anslaget beräknats till och till . 4.14.7 1:7 Folk- och bostadsstatistik Tabell 4.30 Anslagsutveckling för Folk- och bostadsstatistik 1 Anslaget Folk- och bostadsräkning Målet med verksamheten är att genomföra registerbaserad folk- och bostadsstatistik av god kvalitet, inom givna ekonomiska ramar och med liten börda för uppgiftslämnarna. Vid utgången av uppgick reservationen på anslaget till . Den stora reservationen har uppkommit på grund av att förberedelserna för registerbaserad folk- och bostadsstatistik har senarelagts. Tabell 4.31 Härledning av nivån 2002-2004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag Utgifterna finansieras inom ramarna för berörda utgiftsområden (utgiftsområdena 2, 3, 4, 6, 8, 9, 10, 11, 12, 14, 16, 18, 19, 22). Regeringen avser att uppdra åt , och att ytterligare utreda vissa delar i förberedelsearbetet. Regeringen avser att senare återkomma till med den lagstiftning som krävs för att genomföra registerbaserad folk- och bostadsstatistik. Regeringen föreslår ett anslag på . har anslaget beräknats till . finns inga medel budgeterade för verksamheten. Tabell 4.32 Anslagsutveckling för Kammarkollegiet 1Inklusive en minskning med 1 270 tkr på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 28 914 tkr prisnivå. 3Motsvarar 28 914 tkr prisnivå. Kammarkollegiet är en central förvaltningsmyndighet med uppgifter som tillståndsgivning, registrering och tillsyn samt bevakning av statens rätt och allmänna intressen. Kammarkollegiet skall också utgöra ett statligt egenregialternativ vad gäller administrativ service, kapitalförvaltning, försäkringsverksamhet och fordringsbevakning. Kammarkollegiets verksamhet finansieras till med avgifter. För den anslagsfinansierade verksamheten redovisades ett anslagssparande på nära . Budget för avgiftsbelagd verksamhet Den avgiftsbelagda verksamheten omfattar administrativ service, försäkringsverksamhet, kapitalförvaltning, fordringsbevakning, statlig inköpssamordning samt registrering av trossamfund. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 4.34 Härledning av nivån 2002-2004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Inklusive slutjustering med anledning av de statliga avtalsförsäkringarna. En närmare beskrivning av detta finns i tilläggsbudgeten i samband med budgetpropositionen, avsnitt 9.2. För att delfinansiera verksamheten vid den nybildade skall föras till anslaget 46:5 under utgiftsområde 1 . skall återföras till anslaget. För att finansiera en förstärkning av kvaliteten i befolkningsstatistiken skall föras till anslaget 1:6 . Regeringen föreslår ett anslag på . har anslaget beräknats till och till . Tabell 4.35 Anslagsutveckling för 1Varav 154 tkr på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen 2002. 2Motsvarar 7 443 tkr prisnivå 3Motsvarar 7 443 tkr prisnivå () skall verka för att offentlig upphandling sker affärsmässigt, effektivt och lagenligt. NOU hade vid utgången av 2000 ett anslagssparande på . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Anslagssparandet har använts på det sätt som regeringen angav i budgetpropositionen , nämligen för bl.a. finansiering av extra anställd personal och viss statistikinsamling. Anslagssparandet beräknas komma att förbrukas . Tabell 4.36 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2En närmare beskrivning av detta finns i tilläggsbudgeten i samband med budgetpropositionen, avsnitt 9.2. Regeringen föreslår att anslaget uppgår till . har anslaget beräknats till och till . Tabell 4.37 Anslagsutveckling för 1Varav 136 tkr på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen 2002. 2Motsvarar 12 057 tkr prisnivå. 3Motsvarar 12 057 tkr prisnivå. skall stödja och stimulera arbetet med kvalitetsutveckling och kompetensförsörjning inom den statliga förvaltningen. Verksamheten finansieras huvudsakligen med anslag, och till viss del med avgiftsintäkter. Vid utgången av hade myndigheten ett ackumulerat anslagssparande på . prognos kommer av det ackumulerade anslagssparandet att förbrukas under innevarande budgetår. Myndigheten disponerar utöver ramanslaget ett äldreanslag: D 3 Bidrag till förnyelsefonder på det statligt reglerade området under utgiftsområde 14. Vid utgången av innevarande budgetår beräknar myndigheten att det skall finnas oförbrukade på detta anslag. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.38 Härledning av nivån 2002-2004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2 En närmare beskrivning av detta finns i tilläggsbudgeten i samband med budgetpropositionen, avsnitt 9.2. Tabell 4.39 Anslagsutveckling för 1Motsvarar 2 285 tkr prisnivå. 2Motsvarar 2 285 tkr prisnivå. är ett organ knutet till Fi- nansdepartementet. Rådet består av sex nationalekonomiska forskare förordnade av regeringen. Utöver rådets sex ledamöter är generaldirektör adjungerad medlem. Kostnaderna för avser främst arvoden för Ekonomiska rådets ledamöter, arvoden för beställda forskningsuppsatser samt kostnader i samband med publicering och övrig presentation av forskningsresultaten. Vid utgången av 2000 hade ett anslagssparande på bl.a. på grund av att det andra numret av rådets tidskrift inte hade kunnat presenteras . Enligt Ekonomiska rådets budgetprognos kommer hela anslagssparandet att tas i anspråk under innevarande budgetår. Anslagssparandet förväntas förbrukas . Tabell 4.40 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Överföring till/från anslag m.m. Förslag/beräknat anslag Regeringen föreslår att anslaget uppgår till . De beräknade anslagen är i fasta priser oförändrade , vilket i löpande priser innebär 2 341 000 respektive . Tabell 4.41 Anslagsutveckling för Utvecklingsarbete Anslaget för utvecklingsarbete (och föregångare med liknande syfte, dvs. viss rationaliserings- och utvecklingsverksamhet) har funnits ett femtontal år. Från att som mest ha omfattat ca , har anslaget successivt minskat och uppgår numera till knappt hälften. Denna halvering av utvecklingsarbetet är dock skenbar. Svårigheter att beräkna utvecklingsverksamhetens omfattning och förseningar i stora utveck- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 lingsprojekt, ledde till mycket betydande ackumulerade anslagssparanden senare hälft. Som mest uppgick anslagssparandet till . Det faktiska utfallet i utvecklingsarbetet har därför varierat kraftigt i omfattning och varit betydligt större än anslaget.