prop · GO031D30 · 2001-01-01 00:00:00 — 1 Förslag till riksdagsbeslut 9 2 Lagförslag 11 2.1 Förslag till lag om ändring i konkurrenslagen (1993:20) 11 3 Näringsliv 13 3.1 Omfattning 13 3.2 Utgiftsutveckling 13 3.3 Skatteavvikelser 13 4 Politikområde Näringspolitik 16 4.1 Omfattning 16 4.2 Utgiftsutveckling 17 4.3 Mål 18 4.4 Politikens inriktning 18 4.5 Insatser 22 4.5.1 Statliga insatser inom politikområdet 22 4.5.2 Statliga insatser utanför politikområdet 31 4.6 Resultatbedömning 32 4.6.1 Resultat 32 4.7 Analys och bedömning 39 4.8 Revisionens iakttagelser 42 4.9 Budgetförslag 42 4.9.1 38:1 Myndigheten för företagsutveckling: Förvaltningskostnader 42 4.9.2 38:2 Näringslivsutveckling 43 4.9.3 38:3 Myndigheten för analyser, omvärldsbevakning och utvärderingar: Förvaltningskostnader 44 4.9.4 38:4 Turistfrämjande 45 4.9.5 38:5 geologiska undersökning: Geologisk undersökningsverksamhet m.m. 45 4.9.6 38:6 geologiska undersökning: Geovetenskaplig forskning 46 4.9.7 38:7 geologiska undersökning: Miljösäkring av oljelagringsanläggningar m.m. 47 4.9.8 38:8 Patentbesvärsrätten 47 4.9.9 38:9 : Finansiering av viss verksamhet (likvidatorer) 48 4.9.10 38:10 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Bidrag till riksmätplatser 48 4.9.11 38:11 49 4.9.12 38:12 Bidrag till standardisering, provning och mätteknisk FoU m.m. 49 4.9.13 38:13 Rymdstyrelsen: Förvaltningskostnder 50 4.9.14 38:14 Rymdverksamhet 51 4.9.15 38:15 Bidrag till 52 4.9.16 38:16 53 4.9.17 38:17 Konkurrensforskning 54 4.9.18 38:18 Täckande av förluster vid viss garantigivning m.m. 55 4.9.19 38:19 Medel till AB kanalbolag för upprustning och drift av kanalen 55 4.9.20 38:20 Kostnader för omstrukturering av vissa statligt ägda företag, m.m. 56 4.9.21 38:21 Avgifter till vissa internationella organisationer 56 4.10 Övrig statlig verksamhet 57 4.10.1 57 4.10.2 59 4.10.3 Försäljning av till kommun 60 5 Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande 63 5.1 Omfattning 63 5.2 Utgiftsutveckling 64 5.3 Mål 64 5.4 Politikens inriktning 64 5.5 Insatser 65 5.5.1 Statliga insatser inom politik-området 65 5.5.2 Insatser utanför politikområdet 66 5.6 Resultatbedömning 67 5.6.1 Resultat 67 5.6.2 Analys och slutsatser 68 5.7 Revisionens iakttagelser 69 5.8 Budgetförslag 69 5.8.1 39:1 SWEDAC (Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll): Myndighetsverksamhet 69 5.8.2 39:2 70 5.8.3 71 5.8.3 39:3 Exportfrämjande verksamhet 71 5.8.4 39:4 AB Svensk Exportkredits statsstödda exportkreditgivning 71 5.8.5 39:5 Investeringsfrämjande 72 5.8.6 39:6 Näringslivsutveckling i 72 5.8.7 39:7 Avgifter till internationella handelsorganisationer 73 5.8.8 73 6 Konsumentpolitik 75 6.1 Omfattning 75 6.2 Utgiftsutveckling 75 6.3 Mål 76 6.4 Politikens inriktning 76 6.5 Insatser 77 6.5.1 Statliga insatser 77 6.5.2 Insatser utanför politikområdet 77 6.6 Resultatbedömning 78 6.6.1 Resultat 78 6.6.2 Analys och slutsatser 80 6.7 Revisionens iakttagelser 81 6.8 Budgetförslag 81 6.8.1 40:1 81 6.8.2 40:2 81 6.8.3 40:3 82 6.8.4 40:4 82 6.8.5 40:5 Åtgärder på konsumentområdet 83 6.8.6 40:7 Bidrag till miljömärkning av produkter 83 7 Politikområde Forskningspolitik under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning 85 7.1 Budgetförslag 85 7.1.1 26:1 Verket för innovationssystem: Förvaltningskostnader 85 7.1.2 26:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling 86 Anslagsbelopp 9 3.1 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet 13 3.2 Skatteavvikelser netto 14 4.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet 17 4.2 Anslagsutveckling 42 4.3 Anslagsutveckling 43 4.4 Anslagsutveckling 44 4.5 Anslagsutveckling 45 4.6 Beräkning av anslaget 45 4.7 Anslagsutveckling 45 4.8 Offentligrättslig verksamhet 45 4.9 Uppdragsverksamhet 46 4.10 Beräkning av anslaget 46 4.11 Anslagsutveckling 46 4.12 Beräkning av anslaget 46 4.13 Anslagsutveckling 47 4.14 Beräkning av anslaget 47 4.15 Anslagsutvecklingen 47 4.16 Beräkning av anslaget 48 4.17 Anslagsutveckling 48 4.18 Beräkning av anslaget 48 4.19 Anslagsutveckling 48 4.20 Beräkning av anslaget 49 4.21 Anslagsutveckling 49 4.22 Budget för avgiftsbelagd verksamhet 49 4.23 Beräkning av anslaget 49 4.24 Anslagsutveckling 49 4.25 Beräkning av anslaget 50 4.26 Anslagsutveckling 50 4.27 Beräkning av anslaget 50 4.28 Anslagsutveckling 51 4.29 Bymyndiganden om ekonomiska förpliktelser 51 4.30 Beräkning av anslaget 52 4.31 Anslagsutveckling 52 4.32 Anslagsutveckling 53 4.33 Beräkning av anslaget 53 4.34 Anslagsutvecklingen 54 4.35 Beräkning av anslaget 54 4.36 Anslagsutvecklingen 55 4.37 Beräkning av anslaget 55 4.38 Anslagsutveckling 55 4.39 Anslagsutveckling 56 4.40 Anslagsutveckling 56 4.41 Beräkning av anslaget för 57 4.42 Offentligrättslig verksamhet 57 4.43 Uppdragsverksamhet 59 5.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande 64 5.2 Anslagsutvecklingen 69 5.3 Budget för avgiftsbelagd verksamhet Ackreditering 70 5.4 Anslagsutvecklingen 70 5.5 Beräkning av anslaget 70 5.6 Anslagsutvecklingen 71 5.7 Beräkning av anslaget 71 5.8 Anslagsutvecklingen 71 5.9 Beräkning av anslaget 72 5.10 Anslagsutvecklingen 72 5.11 Beräkning av anslaget 72 5.12 Anslagsutvecklingen 72 5.13 Beräkning av anslaget 73 5.14 Anslagsutvecklingen 73 5.15 Beräkning av anslaget 73 5.16 Budget för avgiftsbelagd verksamhet 74 6.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet 75 6.2 Anslagsutveckling 81 6.3 Anslagsberäkning 81 6.4 Anslagsutveckling 81 6.5 Offentligrättslig verksamhet 82 6.6 Offentligrättslig verksamhet 82 6.7 Anslagsberäkning 82 6.8 Anslagsutveckling 82 6.9 Anslagsberäkning 82 6.10 Anslagsutveckling 82 6.11 Anslagsberäkning 83 6.12 Anslagsutveckling 83 6.13 Anslagsutveckling 83 7.1 Anslagsutveckling 85 7.2 Anslagsutveckling 86 7.3 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser 87 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. antar förslaget till lag om ändring i konkurrenslagen (avsnitt 2.1), 2. godkänner de föreslagna målen för poli- tikområdena Näringspolitik (avsnitt 4.3) och Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande (avsnitt 5.3) samt att de tidigare målen inom utgiftsområdet, utom målet för konsumentpolitik, upphör att gälla (avsnitt 4.6.1), 3. bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslaget 26:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling, ingå ekonomiska förpliktelser om bidrag som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter om högst under och sammanlagt högst under budgetåren 2003 2006 (avsnitt 7.1.2), 4. bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslaget 38:14 Rymdverksamhet, ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter om högst 1 (avsnitt 4.9.14), 5. bemyndigar regeringen att få sälja statens aktier i till kommun (avsnitt 4.10.3), 6. bemyndigar regeringen att ikläda staten betalningsansvar intill ett belopp av högst 150 för exportkreditgarantisystemet (avsnitt 5.8.8), 7. bemyndigar regeringen att för ikläda staten betalningsansvar intill ett belopp av högst 10 för investeringsgarantier (avsnitt 5.8.8), 8. bemyndigar regeringen att för besluta att får obegränsad upplåningsrätt i för skadeutbetalning (avsnitt 5.8.8), 9. godkänner den föreslagna inriktningen på verksamheten vid AB som, förutom att bedriva finansieringsverksamhet för att främja svensk exportindustri och svenskt näringsliv, även kan engagera sig i annan svensk och internationell finansieringsverksamhet på kommersiella grunder (avsnitt 5.8.4), 10. för anvisar anslagen under utgiftsområde 24 Näringsliv enligt följande uppställning: Anslagsbelopp Tusental kronor Anslag Anslagstyp 26:1 Verket för innovationssystem: Förvaltningkostnader ramanslag 111 927 26:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling ramanslag 1 005 949 38:1 Myndigheten för företagsutveckling: Förvaltningskostnader ramanslag 183 537 38:2 Näringslivsutveckling ramanslag 195 062 38:3 Myndigheten för analyser, omvärldsbevakning och utvärdering: Förvaltningskostnader ramanslag 70 000 38:4 Turistfrämjande ramanslag 80 590 38:5 geologiska undersökning: Geologisk undersökningsverksamhet m.m. ramanslag 160 833 38:6 geologiska undersökning: Geovetenskaplig forskning ramanslag 4 924 38:7 geologiska undersökning: Miljösäkring av oljelagringsanläggningar m.m. ramanslag 86 000 38:8 Patentbesvärsrätten ramanslag 13 897 38:9 : Finansiering av viss verksamhet (likvidatorer) ramanslag 10 000 38:10 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Bidrag till riksmätplatser ramanslag 13 947 38:11 ramanslag 38 942 38:12 Bidrag till standardisering, provnings- och mätteknisk FoU m.m. ramanslag 80 388 38:13 Rymdstyrelsen: Förvaltningskostnader ramanslag 18 280 38:14 Rymdverksamhet ramanslag 535 809 38:15 Bidrag till obetecknat anslag 5 359 38:16 ramanslag 73 378 38:17 Konkurrensforskning ramanslag 6 184 38:18 Täckande av förluster vid viss garantigivning, m.m. ramanslag 2 000 38:19 Medel till AB kanalbolag för upprustning och drift av kanalen obetecknat anslag 15 000 38:20 Kostnader för omstrukturering av vissa statligt ägda företag, m.m. ramanslag 45 000 38:21 Avgifter till vissa internationella organisationer ramanslag 6 519 39:1 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Myndighetsverksamhet ramanslag 18 234 39:2 ramanslag 57 567 39:3 Exportfrämjande verksamhet ramanslag 173 656 39:4 AB Svensk Exportkredits statsstödda exportkreditgivning ramanslag 136 39:5 Investeringsfrämjande ramanslag 51 357 39:6 Näringslivsutveckling i ramanslag 300 000 39:7 Avgifter till internationella handelsorganisationer ramanslag 16 810 40:1 ramanslag 5 112 40:2 ramanslag 92 972 40:3 ramanslag 16 691 40:4 ramanslag 7 679 40:5 Åtgärder på konsumentområdet ramanslag 10 000 40:6 Bidrag till miljömärkning av produkter obetecknat anslag 3 800 Summa 2 Lagförslag Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1 Förslag till lag om ändring i konkurrenslagen (1993:20) Härigenom föreskrivs i fråga om konkurrenslagen (1993:20) dels att 32 och 63 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas tre nya paragrafer 31 a, 31 b och 31 c §§ av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Konkurrensskadeavgift skall betalas till efter det att domen vunnit laga kraft eller den som anges i domen. Om avgiften inte betalas inom den tid som anges i 31 a §, skall lämna den obetalda konkurrensskadeavgiften för indrivning. Bestämmelser om indrivning finns i lagen (1993:891) om indrivning av statliga fordringar m.m. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer får meddela närmare föreskrifter om hur konkurrensskadeavgiften skall betalas. 32 § För att säkerställa ett anspråk på konkurrensskadeavgift får besluta om kvarstad. Därvid gäller i tillämpliga delar vad som är föreskrivet i 15 kap. om kvarstad för fordran. För att säkerställa ett anspråk på konkurrensskadeavgift får rätten besluta om kvarstad. Därvid gäller i tillämpliga delar vad som är föreskrivet i 15 kap. om kvarstad för fordran. Beslut om kvarstad meddelas av den domstol där rättegång om konkurrensskadeavgift pågår. Om talan om konkurrensskadeavgift ännu inte har väckts skall talan om kvarstad prövas av . Denna lag träder i kraft . 3.1 Omfattning I utgiftsområde 24 Näringsliv ingår politikområdena Näringspolitik (N), Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande (UD) och Konsumentpolitik (Fi). Tabell 3.1 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet Utfall 1999 Anslag 2000 1 Utgifts- prognos 2000 Förslag anslag 2001 Beräknat anslag 2002 Beräknat anslag 2003 Forskningspolitik2 1 118 1 073 1 081 Näringspolitik 2 786 2 457 2 880 1 646 1 545 1 553 Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande 355 420 494 618 532 485 Konsumentpolitik 115 124 129 136 132 135 Totalt för utgiftsområde 24 Näringsliv 3 256 3 001 3 503 3 518 3 283 3 254 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. 2 Politikområdet hör till utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. 3.3 Skatteavvikelser Förutom de stöd till ett visst utgiftsområde som redovisas via anslag på statsbudgetens utgiftssida förekommer även stöd på statsbudgetens inkomstsida i form av olika särregler i skattelagstiftningen. Dessa stöd brukar kallas saldopåverkande skatteavvikelser. Det handlar om avvikelser från en enhetlig beskattning, t.ex. att en viss grupp omfattas av skattelättnad i förhållande till en enhetlig norm, vilket kan uppfattas som en skatteförmån. I det följande redovisas skatteavvikelser som hänför sig till utgiftsområde 24 Näringsliv. Tabell 3.2 Skatteavvikelser netto Miljarder kronor 2000 2001 Löneunderlag aktiva delägare i fåmansaktiebolag 0,41 0,47 Kvittning av underskott i aktiv näringsverksamhet 0,02 0,02 Nedskrivning av lager och pågående arbete 1,18 0,97 Skadeförsäkringsföretag 0,26 0,55 Överavskrivningar avseende inventarier 5,91 4,44 Periodiseringsfonder 3,42 3,66 Nedsättning inriktning mindre företag 5,30 5,87 Rumsuthyrning 0,47 0,88 Bränsleförbrukning inom industrin, energiskatt 1,85 1,85 Elförbrukning inom industrin 8,24 9,03 Metallurgiavdrag 0,25 0,25 Nedsättning av koldioxidskatt som utgår på bränslen inom energiintensiv industri 0,20 0,20 Undantag från svavelskatt för viss industri 1,341 Summa 27,51 29,53 1 Nytt. Löneunderlag aktiva delägare i fåmansaktiebolag reglerna i 3§ 12 mom. SIL för beskattning av aktiva delägare i fåmansaktiebolag och närstående till dessa, beskattas viss avkastning på arbetskraft i inkomstslaget kapital. Avkastning på arbete är lön, som bör beskattas i inkomstslaget tjänst. Avvikelsen består i skillnaden mellan tjänste- och kapitalinkomstbeskattningen. Kvittning av underskott i aktiv näringsverksamhet Underskott av aktiv näringsverksamhet får kvittas mot tjänsteinkomster . Avdragsrätten är belagd med olika restriktioner för att förhindra handel med avdragsrätt och att avdragsrätt för samma näringsverksamhet kan uppkomma för flera femårsperioder. Nedskrivning av lager och pågående arbete Enligt en alternativregel kan lager (gäller ej fastigheter och värdepapper) tas av det sammanlagda anskaffningsvärdet. Olika bestämmelser finns för pågående arbeten som utförs på löpande räkning och arbeten som utförs till fast pris. För arbeten på löpande räkning kan samma alternativregel som ovan användas. Skatteavvikelsen utgörs av ränteeffekten på den skattelättnad som lagernedskrivningen medför. Eftersom räntan på krediten inte är förmånsgrundande skall den utgöra underlag för särskild löneskatt. Skadeförsäkringsföretag I vissa fall har skadeförsäkringsföretag möjlighet att göra extra avsättningar till säkerhetsreserven. Skatteavvikelsen utgörs av ränteeffekten på skillnaden i skatt som det extra avdraget medför. Återföring skatteutjämningsreserv Avsättning till skatteutjämningsreserv upphörde (taxering). 9/10 av beloppet skall återföras till beskattning i princip i lika delar , varför skatteavvikelsen kvarstår. En definitiv skattelättnad avseende skatten på av den totala omsättningen uppkommer därvid. Överavskrivningar avseende inventarier Den bokföringsmässiga avskrivningstiden bestäms av tillgångens livstid i bolaget, medan den skattemässiga avskrivningstiden bestäms enligt lag. Detta innebär att bokföringsmässiga och skattemässiga avskrivningar endast undantagsvis överensstämmer. Skatteregeln medger att en tillgång skrivs av snabbare än vad som är ekonomiskt motiverat. Skatteavvikelsen avser ränteeffekten på skattekrediten. Eftersom denna inte är förmånsgrundande skall den ligga till grund för beräkning av särskild löneskatt. Periodiseringsfonder Periodiseringsfond är en vinstanknuten reserveringsmöjlighet där näringsidkaren/bolaget kan reservera medel under högst (före var tiden ). medgavs avsättning med högst . Avsättningstaket sänktes till . Avsättningstaket för enskilda näringsidkare och för fysiska personer som är delägare i HB återställdes . Fr.o.m. är avsättningstaket för aktiebolag och övriga juridiska personer och för enskild näringsidkare och fysiska personer som är delägare i HB. Reserveringsmöjligheten innebär en skattekredit på det reserverade beloppet. Nedsättning inriktning mindre företag Vid beräkning av arbetsgivaravgifter får en arbetsgivare göra ett avdrag av lönesumman upp till ett visst tak. Den maximala lönesumman som medgav nedsättning uppgick till . har den maximala lönesumman som medger nedsättning höjts till . Till denna avvikelse har även förts motsvarande avdrag för egenavgifter för enskilda näringsidkare. Rumsuthyrning Skattesatsen är . Bränsleförbrukning inom industrin, energiskatt Industrisektorn är skattebefriad för all användning av fossila bränslen. utgörs av full skattesats på dessa bränslen. Elförbrukning inom industrin Industrisektorn är skattebefriad för all användning av elektrisk kraft. utgörs av normalskattesatsen på el. Metallurgiavdrag Avdrag medges för koldioxidskatt för kolbränslen som används för metallurgiska processer. Nedsättning av koldioxidskatt som utgår på bränslen inom energiintensiv industri Fr.o.m. får den energiintensiva sektorn en nedsättning till av den koldioxidskatt som överstiger av det enskilda företagets omsättning. Företag inom cement-, kalk-, glas- och stenindustri är dock skattebefriade för koldioxidskatten på kol och naturgas av omsättningen. Undantag från svavelskatt för viss industri Bränslen som används i metallurgiska processer och för att producera varor av cement, kalk och andra mineraliska ämnen är befriade från svavelskatt liksom bränslen i sodapannor inom skogsindustrin. Svavelskatten utgår med per kg svavelinnehåll i andra fall än ovanstående. 4.1 Omfattning Politikområdet Näringspolitik omfattar näringslivsfrågor, teknisk forskning och utveckling och dess infrastruktur, konkurrensfrågor samt regional näringspolitik. Inom politikområdet ryms frågor som företagsutveckling, stöd till kooperativ utveckling, turistfrämjande, undersökning av och information om landets geologiska beskaffenhet och mineralhantering, tillstånd och tillsyn enligt minerallagen samt miljösäkring av oljelagrings- anläggningar, immaterial- och associationsrättsliga frågor, ansvar för teknisk provning och kontroll, legal mätteknik och ädelmetallkontroll samt bidrag till riksmätplatserna, ansvar för säkerhetsfrågor inom elområdet, bidrag till svenska standardiseringsorganisationen, statens ansvar för provnings- och mätteknisk forskning och utveckling, rymdverksamhet, konkurrensfrämjande arbete samt konkurrensforskning. Politikområdet omfattar också den regionala näringspolitiken och de regionala tillväxtavtalen. Inriktningen på denna del av näringspolitiken är gränsöverskridande och berör ett flertal olika politikområden och verksamheter. Inom politikområdet verkar organisationerna Myndigheten för företagsutveckling (delar av nuvarande och ), Myndigheten för analyser, omvärldsbevakning och utvärderingar (nuvarande (), delar av nuvarande och Stiftelsen attachéverksamhet), Turistdelegationen, , geologiska undersökning (SGU), Bergsstaten, Patentbesvärsrätten (PBR), (), , , , , samt AB Kanalbolag. Andra statliga aktörer inom politikområdet är Industrifonden, Stiftelsen och Svensk-Norsk Industrifond. Tabell 4.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet Miljoner kronor Utfall 1999 Anslag 2000 1 Utgifts- prognos 2000 Förslag anslag 2001 Beräknat anslag 2002 Beräknat anslag 2003 Anslag inom politikområde Näringspolitik : Förvaltningskostnader2 230 - - - Småföretagsutveckling3 163,7 189,1 227,0 - - - Stöd till kooperativ utveckling4 18 19,7 19,9 - - - Miljöteknikdelegationen5 0 10 10 - - - Teknisk forskning och utveckling6 868,5 688,6 996,5 - - - Bidrag till Stiftelsen attachéverksamhet7 29,9 29,9 29,9 - - - Småföretagsutveckling (äldreanslag) 31 Bidrag till tekniköverföring (äldreanslag) 4,7 Fortsatt program för småföretagsutveckling, förnyelse och tillväxt (äldreanslag) 257,9 165,9 150 38:1 Myndigheten för företagsutveckling: Förvaltningskostnader8 - - - 183,5 187,4 191,4 38:2 Näringslivsutveckling8 - - - 195,1 139,1 135,6 38:3 Myndigheten för analyser, omvärldsbevakning och utvärderingar:Förvaltningskostnader8 - - - 70 71,5 73 38:4 Turistfrämjande 79,3 81,5 83,6 80,6 83,3 85,7 38:5 geologiska undersökning: Geologiska undersökningsverksamhet m.m. 183,5 164,7 172,1 160,8 158,8 154 38:6 geologiska undersökning: Geovetenskaplig forskning 6,4 4,8 5 4,9 5 5,1 38:7 geologiska undersökning: Miljösäkring av oljelager m.m. 38 40 73,1 86 41 33 38:8 Patentbesvärsrätten 11,8 13 14 13,9 14,2 14,5 38:9 (likvidatorer) 5,4 6,1 10,1 10 10 10 38:10 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Bidrag till riksmätplatser 13 9,9 21 13,9 13,9 13,9 38:11 40,2 37,7 37,5 38,9 39,7 40,6 38:12 Bidrag till standardisering, provnings- och mätteknisk FoU m.m. 77 78,9 78,9 80,4 81,8 83,5 38:13 Rymdstyrelsen: Förvaltningskostnader 14,5 15 15,2 18,3 18,7 19,1 38:14 Rymdverksamhet 531,2 534,5 544,2 535,8 545,6 556,8 38:15 Bidrag till 5,4 5,4 5,4 5,4 5,4 5,4 38:16 64,2 63,5 71,7 73,4 75 76,6 38:17 Konkurrensforskning 5,7 6,1 10,6 6,2 6,3 6,4 38:18 Täckande av förluster vid viss garantigivning m.m. 3,4 4 3,5 2 2 2 38:19 Medel till AB kanlabolag för upprustning och drift 15 15 15 15 15 15 38:20 Kostnader för omstrukturering av vissa statligt ägda bolag 61,5 45 49 45 25 25 38:21 Avgifter till vissa internationella organisationer 6,2 5,5 6,4 6,5 6,5 6,5 Totalt inom politikområde 38 Näringspolitik 2 786,09 2 457,3 2 879,6 1 645,6 1 545,1 1 553,2 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. 2 uppgår anslaget i anslagen 38:1 Myndigheten för företagsutveckling: Förvaltningskostnader, 38:3 Myndigheten för analyser, omvärldsbevakning och utvärderingar: Förvaltningskostnader och 26:1 Verket för innovationssystem: Förvaltningskostnader 3 uppgår anslaget i anslagen 38:1 Myndigheten för företagsutveckling: Förvaltningskostnader och 38:2 Näringslivsutveckling 4 uppgår anslaget i anslaget 38:2 Näringslivsutveckling 5 Anslaget upphör 2000 6 uppgår anslaget i anslagen 38:2 Näringslivsutveckling och 26:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling 7 uppgår anslaget i anslaget 38:3 Myndigheten för analyser, omvärldsbevakning och utvärderingar: Förvaltningskostnader 8 Nytt anslag 9 Inklusive som tillhör utg.omr. 4.3 Mål Målet för politikområdet Näringspolitik föreslås vara att främja en hållbar ekonomisk tillväxt och en ökad sysselsättning genom fler och växande företag. 4.4 Politikens inriktning Företagande är ett strategiskt område med stor betydelse för den svenska tillväxten och sysselsättningen. Tyngdpunkten i näringspolitiken skall i första hand ligga på generella åtgärder som skapar goda förutsättningar och incitament för företagande. Den skall också utformas så att olika regionala förutsättningar och prioriteringar får genomslag. Satsningar på forskning och utveckling är av central betydelse för företagens kunskapsförsörjning. Överföring av kunskap och kompetens från bl.a. högskolorna och universiteten till näringslivet är betydelsefullt för en ökad konkurrenskraft hos företagen. Andelen av den samlade ekonomin där konkurrens råder bör öka, eftersom en väl fungerande konkurrens stimulerar nytänkande och bidrar till att utveckla nya produkter och tjänster till nytta för konsumenterna. Detta ökar i sin tur produktiviteten och dämpar prisutvecklingen. Konkurrenspolitiken har därmed en viktig uppgift att fylla inom ramen för näringspolitiken och i ett samhällsekonomiskt perspektiv. Näringspolitikens omfattning förutsätter nära samverkan med andra politikområden, exempelvis arbetsmarknads-, arbetslivs-, regional-, energi-, transport-, miljö- skatte-, samt utbildnings- och forskningspolitik. Ett bättre utvecklat samspel möjliggör samordningsfördelar och förhindrar att insatser inom olika politikområden motverkar varandra. Näringsliv behöver ett entreprenörsklimat på högsta internationella nivå vilket innefattar en positiv attityd till företagande. Detta uppnås bl.a. genom att man identifierar och eliminerar problem som mindre företag möter t.ex. på grund av bristande administrativa resurser, sämre tillgång till kapitalmarknaden eller extern kompetens.