prop · GO031D23 · 2001-01-01 00:00:00 — Filmvårdscentral i Regeringen tillkallade en särskild ut- redare (Ku 1998:03) med uppgift att se över för- utsättningarna för att bevara respektive göra dokumentära filmer tillgängliga samt att analysera förutsättningarna för att etablera en filmvårdscentral i . Betänkandet (SOU 1999:41) Bevara dokumentärfilmens kul- turarv lämnades till regeringen och har därefter remissbehandlats. utreder nu hur en filmvårdscentral i kan organiseras och finansieras och rege- ringen avser att återkomma i denna fråga. Museer och utställningar Genusperspektiv i museernas verksamhet I arbetet med att öka medvetenheten om kultur- arvets betydelse för en demokratisk samhällsut- veckling är genusperspektiven en viktig utgångs- punkt. Regeringen gav i regleringsbrevet för de centrala museerna i uppdrag att redovisa och analysera hur kvinnofrågorna behandlas på museerna. Detta uppdrag redovisades till regeringen . Av redovisningarna framkommer att museerna har uppmärksammat kvinnofrågor såväl i sin utställningsverksamhet, som när det gäller bevarande och kunskaps- uppbyggnad. Det finns dock ett behov av ytterligare utvecklingsarbete inom detta område. Kontakterna mellan museerna och forskar- samhället behöver stärkas. Museerna bör i högre grad ses som en resurs för att föra ut forskningsinformation till en bredare allmänhet så att samlingar och arkiven utnyttjas bättre. För att föra fram och sprida goda exempel bör kon- takter och erfarenhetsutbyte uppmuntras, både på ett nationellt och ett internationellt plan. Regeringen avser därför att tillsätta en särskild arbetsgrupp med uppgift att ta fram förslag till hur genusperspektivet kan få större genomslag i museernas verksamhet. Arbetet bör genomföras i nära samverkan med universitet och högskolor. Forum för Levande historia Regeringen tillkallade en kommitté med uppgift att utreda etablerandet av ett Forum för Levande historia (Ku 1999:196). Detta forum skall med utgångspunkt i För- intelsen stärka medvetenheten om alla män- niskors lika värde. Kommittén skall lägga fram ett slutbetänkande och avsikten är att det nya forumet skall inleda sin verksamhet . För att fortsätta den utåtriktade verksamhet som bedrivs av kom- mittén och som pågått sedan projektet började , avser regeringen att tillsätta en särskild arbetsgrupp. Regeringen avser att återkomma med förslag om Forum för Levande historia . Nobelcenter Regeringen tillkallade en särskild utredare för att se över frågan om etablering av ett Nobelcenter i . Uppdraget redo- visades (SOU 1997:117). Av olika skäl, främst oklarheter kring lokalise- ring, ledde inte förslaget till vidare åtgärder. Regeringen bereder nu på nytt frågan om ett Nobelcenter i , tillsammans med och . Rege- ringen avser att under den kommande treårs- perioden närmare redogöra för omfattningen och inriktningen av det statliga engagemanget i satsningen. Kulturmiljö Kulturreservat Kulturreservat är en ny skyddsform som inför- des med . Skyddsformen, som inne- bär en möjlighet att skydda värdefulla kultur- präglade landskap, har mötts av ett stort intresse runt om i landet och fyller ett mycket viktigt behov. Genom att av- sätts från anslaget Bidrag till kulturmiljövård finansierar staten värdering, intrångsersättning, restaurering samt skötsel och löpande underhåll av de statligt beslutade kulturreservaten. I syfte att förbättra förutsättningarna för bildande, till- syn och underhåll av kulturreservaten föreslår regeringen en höjning av det statliga anslaget till kulturreservaten med . Utredning om kulturhistoriskt värdefull bebyggelse har fastställt nya övergripande mål för kulturmiljöarbetet (prop. 1998/99:114, bet 1999/2000:KrU7, rskr. 1999/2000:196). De nya målen innebär bl.a. ett förtydligande av kulturmiljösektorns ansvar för att i sitt arbete integrera frågor om resurshus- hållning och hållbarhet, bevarande, delaktighet, tolerans för olika gruppers kulturarv samt ett internationellt engagemang. I propositionen Kulturarv kulturmiljöer och kulturföremål (1998/99:114) uppmärksammade regeringen behovet av en fortsatt utredning av bebyggelseskyddet. Regeringen avser därför att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att ut- reda och lämna förslag om ett förbättrat skydd för kulturhistoriskt värdefull bebyggelse samt att överväga möjligheten att låta byggnadsminnes- förklaringar omfatta även lösöre. Resultatet av denna utredning avses redovisas . Uppdragsarkeologin Arkeologiska undersökningar skall vara av veten- skapligt god kvalitet och genomföras till en kostnad som inte är högre än vad som är motive- rat med hänsyn till omständigheterna. De mycket stora svängningarna mellan olika år vad gäller omfattningen av offentliga infrastruktur- investeringar innebär problem för den avgifts- finansierade uppdragsarkeologin. Bland annat har uppmärksammat problemen inom myndighetens avdelning för uppdragsarkeologisk verksamhet. Med anledning av detta genomförs en analys och översyn av formerna för den arkeologiska uppdrags- verksamheten. Regeringen avser att återkomma till i dessa frågor. Arkitektur, formgivning och design Regeringen fortsätter den långsiktiga satsningen på arkitektur, formgivning och design. har av regeringen utnämnts till Arkitekturår i . Verksamheter i hela landet berörs och kampanjen leds av . Rege- ringen föreslår bl.a. mot bakgrund av detta att årliga anslag förstärks med . Form- och designutredningen tillsatte en utredning om statens ansvar för formgivnings- och design- området. I ett delbetänkande har utredningen bl.a. föreslagit att en Mötesplats för form och design etableras som en ny myndighet i (SOU 1999:123). Förslaget har remiss- behandlats. avser kommittén att lämna sitt slutbetänkande och detta kommer att remitteras . Regeringen avser att återkomma till i dessa frågor . Forskning Kulturens ökade betydelse för samhällsutveck- ling, samhällsdebatt och normbildning innebär att kraven på forskningens inriktning delvis för- ändrats. Av tradition bedriver kulturinstitutio- nerna ett omfattande forsknings- och utveck- lingsarbete inom sina respektive områden. Betydelsen av att behålla och vidareutveckla kva- liteten på detta arbete har bl.a. uppmärksammats av Humanistisk-samhällsvetenskapliga forsk- ningsrådet () i den rapport som presente- rades (dnr Ku97/711/Ka). För att uppnå detta är det viktigt att skapa goda förut- sättningar för utbyte av erfarenheter och sprid- ning av forskningsresultat, såväl nationellt som internationellt. Det är också angeläget med en ökad samverkan mellan kultursektorn och uni- versitetsforskningen. Bland annat med anledning av detta föreslår regeringen att ett nytt nationellt uppdrag med inriktning mot samverkan mellan barnkultur och forskning inrättas. Inom kulturområdet finns ett stort behov av erfarenhetsutbyte, metodutveckling och forsk- ning. Detta gäller inte minst inom museiom- rådet. Regeringens riktade satsning på musei- pedagogik är ett led i att möta detta behov. Vissa övergripande frågor Forum för världskultur En försöksverksamhet, benämnd Forum för världskultur, med syfte att lyfta fram andra län- ders kultur i det svenska kulturlivet startade enligt avtal mellan staten, stad och . Verk- samheten, som bedrivs inom kommittén (Ku 1998:01) för Forum för världskultur, skall pågå till och med (dir.1998:14 och 1999:55). En delrapport lämnades och en slutrapport över försöksverksamheten skall läm- nas . För kommittékostnader har anvisats 1,5 mil- joner kronor för vart och ett av inom detta utgiftsområde. Härutöver har kommittén disponerat verksamhetsmedel på sammanlagt , varav är statliga medel anvisade från utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar samt totalt tillskott från och . Eftersom och inte är beredda till fortsatta lång- siktiga åtaganden vad gäller Forum för världs- kultur finns enligt regeringens bedömning inte förutsättningar för att fortsätta verksamheten i självständig organisatorisk form . Kommitténs delrapport visar dock att utvecklingen inom kulturlivet behöver drivas på när det gäller att ta till vara influenser från andra kulturer. Regeringen föreslår därför att får en anslagshöjning med för initiativtagande insatser inom det mångkulturella området. Det är regeringens uppgift att besluta om närmare riktlinjer för den fortsatta verksamheten bl.a. med utgångspunkt i det slutbetänkande som kommittén för Forum för världskultur kommer att lämna vid utgången av . Nytt nationellt uppdrag Den konstnärliga processens roll och betydelse för unga människors utveckling och deras egna kreativa skapande är ett område som bör ut- forskas ytterligare. Dessutom bör samverkan mellan det professionella kulturlivet och den eta- blerade forskningen kring barns och ungdomars utveckling stärkas. Regeringen förslår därför att ett nytt tidsbegränsat nationellt uppdrag med in- riktning mot samverkan mellan barnkultur och forskning inrättas samt att av- sätts för detta ändamål. Kulturen och EU-ordförandeskapet Att bidra till att utvidgningen förverkligas har högsta prioritet för det svenska ordförandeska- pet. Ett informellt kulturministermöte kommer att äga rum i den 20 . I anslut- ning till detta möte kommer ett särskilt möte att hållas med kandidatländerna. kommer på kulturområdet att leda förhandlingarna inom rådsarbetsgruppen för kultur. Ett informellt möte i rådsarbetsgruppen kommer att hållas i till och med . Ett expert- möte/seminarium om villkor för konstnärligt skapande kommer att äga rum i till och med . 4.5 Insatser 4.5.1 Statliga insatser inom politikområdet Inledning I detta avsnitt redovisar regeringen inriktningen på de insatser som tidigare gjorts inom politik- området. Konstnärernas villkor Statens insatser för konstnärerna handlar både om direkta stöd- och stimulansåtgärder för konstnärligt arbete, om upphovsrättsliga frågor, men också om att anpassa generella regelverk på andra samhällsområden till de speciella villkor som gäller för konstnärer. 2000 har totalt 90 mil- joner kronor satsats på nivåhöjande reformverk- samhet. Sammantaget uppgår insatserna för bi- drag och ersättningar till konstnärer till . Därutöver beräknas upphovsrättsligt grundade ersättningar till konst- närer och rättighetshavare, s.k. kassettersättning och vidareförsäljningsersättningen, s.k. droit de suite, uppgå till närmare 50 mil- joner kronor. Med de förslag som lämnas i denna proposi- tion för kommer ytterligare ca 48 miljo- ner kronor att satsas på att förbättra konstnärer- nas villkor. Statens insatser på området har därmed ökat med . Delar av dessa medel fördelas som stöd inom områdena teater, dans och musik samt bild och form. Bland de reformer i syfte att förbättra konst- närernas villkor som genomförts kan nämnas införandet av den individuella vis- ningsersättningen, kassettersättning, fonogram- ersättning, dramatikerstöd, verksamhetsbidrag till vissa utställare av bild- och formkonst samt införandet av den s.k. vidareförsäljningsersätt- ningen (droit de suite). Regeringen har även sat- sat stora resurser på det internationella utbytet, bl.a. genom att inrätta ett internationellt ateljé- centrum i (Artists Studio Program in ). Vidare lämnas bidrag i form av konstnärs- bidrag, projektbidrag och långtidsstipendier. utgår 102 långtidsstipendier. Inkomst- garantier fördelas till konstnärer som står för konstnärlig verksamhet av hög kvalitet och bety- delse för svenskt kulturliv. Regeringen har fast- ställt antalet inkomstgarantier till 157. Stöd läm- nas även till produktion av kortfilm. Bidraget ges företrädesvis antingen som startbidrag till unga filmare för film- och videoexperiment i mindre skala eller i form av bidrag till icke kommersiell, konstnärligt syftande film. Försöksverksamheter har bedrivits inom ramen för arbetsmarknadspolitiken med statligt stöd till arbetsförmedling vid centrumbildning- arna och till . Avsikten är att förbättra villkoren för de yrkesverksamma konstnärerna genom tryggare anställningsformer och förbättrad effektivitet vid förmedling av konstnärliga uppdrag. Dessa försöksverksamhe- ter permanentas genom riksda- gens beslut i anslutning till ekonomiska vårproposition. Teater, dans och musik En viktig del av de kulturpolitiska insatserna är den infrastruktur av konstnärliga institutioner som med statligt stöd byggts upp på nationell, regional och lokal nivå. Nationalscenerna Ope- ran och har tillsammans med Rikste- atern, Rikskonserter och viktiga initierande, främjande och producerande upp- gifter. Genom länsmusiken samverkar staten och landstingen om att göra musiken tillgänglig för så många som möjligt. Staten lämnar även ett betydande stöd till det fria teater- och musiklivet genom bidrag till bl.a. fria grupper, arrangörs- föreningar och fonogramproduktion. Teater, dans och musik är det största in- satsområdet inom den statliga kulturpolitiken. Insatserna uppgår totalt till . 2000 har satsats på långsiktiga åtgärder inom teater-, dans- och musikområdet, varav ingår konstnärspoli- tiska reform. Med de förslag som lämnas i denna proposition uppgår reformerna till ca . Härtill kommer ett antal engångsinsatser på sammanlagt ca för bl.a. krisdrabbade institutioner. Som ett led i satsningen på förbättrade villkor för konstnärerna har vidare avsatts 10 miljoner kro- nor inom utgiftsom- råde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv till försök med en ny anställningsform inom teatern, den s.k. TeaterAlliansen. Som tidigare nämnts kommer denna verksamhet, i enlighet med riks- dagens beslut, att permanentas och utökas . Inom området har bl.a. följande åtgärder möj- liggjorts : Dansen har tillförts medel för regional verk- samhet samt för utökad verksamhet vid bl.a. Stödet till fria teater-, dans- och musikgrupper har ökat med och bidragen till musiklivets arrangörsorganisa- tioner har i det närmaste fördubblats. En ny regional musikteaterinstitution (Mu- sik- och Dansteater), två dansinstitutioner (och Norrdans) samt tre mu- sikinstitutioner (Göteborgsmusiken, Musica Vitae i och kammarorkester ) har införlivats i det regionala stödsystemet. Ett särskilt stöd lämnas försök med att bygga upp en länsteaterorganisation i . I anslutning till den av beslutade anslagsjusteringen avseende länsmu- siken har särskilda nivåhöjande insatser gjorts för ett antal länsmusikorganisationer med fast orkester eller annan specialinriktad verksamhet. Ett förstärkt stöd har sålunda lämnats till bl.a. Svenska i och Got- landsmusiken samt till Dala-Sinfoniettan för samverkan med festspelsscenen . Sär- skilda insatser har gjorts för att förstärka folkmusikens ställning i landet genom att i , , tilldelats ett årligt verksamhetsstöd och Rikskonserter getts möjlighet inrätta en scen för folkmusik i lokalerna 11 i . har medel avsatts för riktade utvecklingsinsatser inom ramen för verk- samhetsstödet till regionala och lokala teater-, dans- och musikinstitutioner. Denna avsättning, som utgjort av det totala bidraget, har perma- nentats som en särskild anslagspost. fördelades tillfälliga stöd med sammanlagt till kulturinstitutioner i olika delar av landet med akuta ekonomiska problem, huvudsakligen inom teaterområdet. har beviljats engångsmedel med anledning av ombyggnad. Operan har med hjälp av engångsanslag givits möjlighet att förvärva som andrascen. Operan har därefter även fått allmänna förstärk- ningar av sitt driftsstöd. Litteraturen, läsandet och språket har flera reformer genomförts för att förbättra villkoren för litteraturen och läsandet. infördes, tillsammans med en bibliotekslag ett nytt permanent stöd för inköp av barn- och ungdomsböcker till folkbiblioteken. Därutöver anvisades medel för läsfrämjande in- satser. utökades de statliga insatserna ytterligare och då handlade det i första hand om att förstärka och utveckla utgivnings- stödet till att även omfatta distribution av kva- litetslitteratur till bibliotek och bokhandel samt att införa ett permanent stöd för läsfrämjande insatser för barn och ungdom. Därutöver utöka- des stödet till bokhandeln och kultur- tidskrifterna samt till för att utveckla statistiken på bokmarknaden. har en förstärkning skett med för att särskilt kunna beakta de nationella minoriteterna vid fördelning av stöd till litteratur och kulturtidskrifter. Perioden uppgick reformerna till sammanlagt , vilket innebär en för- dubbling av det årliga litteraturstödet. Samman- taget uppgår statens insatser till ca , inkl. den s.k. bibliotekser- sättningen till författare. Det statliga stödet rymmer även tal- och punktskriftsböcker, lättläst litteratur, tidskrifter samt riktad till personer med olika former av läshandikapp och lässvårigheter. har omfattande insatser gjorts i syfte att göra litteraturen och tidskrifterna till- gängliga för människor med olika typer av läs- handikapp. Med de förslag som lämnas i denna proposi- tion kommer ytterligare att satsas på litteraturen, läsandet och språket. Den totala ökningen uppgår där- med till . Dessutom tillkom- mer biblioteksersättningen som ökat med . Bild och form samt konsthantverk De statliga insatserna är inriktade på att göra den samtida bild- och formkonsten tillgänglig för så många som möjligt, som förut- sättningar ges för hög kvalitet i det konstnärliga arbetet. Ända sedan inrättandet av har staten tagit en ledande roll vad gäller den offentliga konsten i landet. har ett vidgat uppdrag att, utöver ansva- ret att förvärva konst för de statliga lokalerna, även verka för att konst blir ett naturligt och framträdande inslag i hela samhällsmiljön. För sitt vidgade uppdrag har successivt tillförts och rådets samman- lagda anslag för konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön uppgår därmed till . Vidare fördelar till folkparker, Folkets Hus, bygdegårdar och nykterhetsorganisationer för inköp och ut- placering av konst i samlingslokaler. har till uppgift att öka intresset för, kunskapen om och utövan- det av hemslöjd i hela landet. Detta gör man bl.a. genom ett nätverk av hemslöjdskonsulenter. Totalt finns det 48 konsulenter i landet. Statens insats för hemslöjden uppgår till . Staten stöder utställningar av samtida bild- och formkonst genom Moderna museets och Riksutställningars verksamhet, genom Natio- nalmuseums verksamhet inom formområdet och genom det statliga stödet till länsmuseerna, där vissa museer arrangerar utställningar med sam- tidskonst. Vidare lämnar staten verksamhetsstöd till utställande institutioner som , Mil- lesgården och , förutom till konstfrämjande och landsomfattande organisa- tioner som Sveriges Konstföreningars Riksför- bund (SKR) och Folkrörelsernas Konstfräm- jande (FKf). De två senare organisationerna, Konsthantverkscentrum och ett tiotal konst- närsdrivna gallerier har därtill möjlighet att för- dela en statligt finansierad utställningsersättning, i syfte att bredda de konstnärliga uttrycksfor- merna i verksamheten och att förbättra konst- närernas intäkter i samband med utställningen. Utställningsersättningen tillfördes ytter- ligare medel, vilket möjliggjorde en bidragsgiv- ning på totalt . Det nya bidrag för vissa utställare inom bild- och formområdet som inrättades har inneburit att har kun- nat fördelas till utvalda institutioner från olika delar av landet. Med det förslag som lämnas i denna proposition kommer totalt att kunna fördelas till denna grupp av utställare. Staten lämnar bidrag till ett antal mindre främjandeorganisationer inom bild- och form- området, i syfte att förbättra möjligheterna att visa bild- och formkonst i hela landet, nå ny publik, utveckla metoder, samverkansformer och erfarenhetsutbyte samt att främja konstnärernas villkor. inrättades också ett nytt stöd för utrustning till konstnärers kollektivverkstäder, vilket möjliggjort att kunnat fördelas i bidrag till verkstäderna. har ett nät- verksansvar inom form- och konsthantverksom- rådet. fick i ett natio- nellt uppdrag inom samtidskonsten. Den konst- närliga utvecklingen inom området får ett be- tydelsefullt stöd genom bi- dragsgivning. Arkitektur, formgivning och design Regeringen vill främja en utveckling där arki- tektur, formgivning och design ges goda förut- sättningar för sin utveckling. Utgångspunkten för det statliga engagemanget på området är den proposition med ett handlingsprogram för arki- tektur, formgivning och design som regeringen beslutade (prop. 1997/98:117). Riks- dagen beslutade om nya mål, en för- ändrad lagstiftning och vissa riktlinjer för områ- dets inriktning. I finns en särskild arbetsgrupp för arkitektur, formgivning och design. Av de statliga myndigheterna har länsstyrel- serna, och centrala uppgifter när det gäller utvecklingen av den fysiska miljön i hela landet. De har därför fått särskilda mål och återrapporteringskrav för att bidra till en positiv utveckling för i första hand arkitekturområdet. För att utveckla form- givnings- och designområdet tillsatte regeringen en särskild utredning om statens ansvar på området. Kravet på funktionalitet och tillgänglighet för så många som möjligt är ett starkt allmänt in- tresse. Konceptet Design för alla bör därför genomsyra statens arbete inom arkitektur, form- givning och design. I den nationella hand- lingsplanen för handikappolitiken (prop. 1999/2000:79) utvecklas bakgrunden till detta. Föreningen innehar 2001 ett nationellt uppdrag på formområdet och är en av de centrala statliga institutioner som har viktiga uppgifter inom ramen för handlingsprogrammet. För att etablera hela detta tvärsektoriella om- råde på ett tydligare sätt beslutade regeringen om att ta initiativ till en sär- skild kampanj; . Arkitektur- museet samordnar arbetet och den långsiktiga målsättningen är att efterfrågan på och förståel- sen för god arkitektur, formgivning och design ska öka i hela landet. lämnade regeringen uppdrag till 44 myndigheter och in- bjöd ytterligare ungefär 500 institutio- ner, organisationer och myndigheter att delta i . Det är angeläget att också verksamheter på form- och designområdet kommer till stånd under . Sambanden mellan de olika områden som ingår i regeringens handlingsprogram för arkitektur, formgivning och design är många. Enligt rege- ringens bedömning bör de kunna ge dragkraft åt varandra genom nya typer av samverkan under . Film med omfattade stödet till svensk film produktionsstöd och andra branschrelate- rade stöd inom ramen finansierings- avtal för Stiftelsen , stöd till filmkulturell verksamhet och till regionala resurscentrum för film och video, samt Konst- närsnämndens stöd till produktion av kortfilm. Ett nytt filmavtal mellan staten, filmbranschen och TV-företagen trädde i kraft och gäller t.o.m. . Avtalet innebär en kraftig förstärkning av pro- duktionsstöden till svensk film, liksom en satsning på lanseringsstöd, stöd till distribution av parallellkopior och stimulansbidrag till bio- grafägare för visning av svensk film. Avtalet omfattar också ett ökat stöd till visningsorga- nisationer och regional verksamhet samt medel för internationell lansering av svensk film, stöd till textning på svenska av film och video och till syntolkning, liksom medel för bevarande och tillgängliggörande av det svenska filmarvet. Av- talet innefattar alla filmpolitiska stöd som hante- ras av . Statens bidrag till enligt det nya filmavtalet uppgår till . Det innebär en ökning med 67,6 miljo- ner kronor jämfört med , varav utgörs av de medel som regeringen disponerade för restaurering av svensk färgfilm i namn. Den sist- nämnda satsningen möjliggör en fortsättning på det arbete som påbörjades , då regeringen beviljade ett engångsbidrag på ur de s.k. SESAM-medlen för restaurering av färgfilm. Sammanlagt har de stat- liga insatserna för filmen 2000 ökat med ca . Utöver ökningen i samband med filmavtal har reformerna bl.a. möjliggjort ett stöd till regionala resurscentrum för film och video. Det infördes och har därefter förstärkts i omgångar åren 1998 och 1999. inrätta- des också ett nationellt uppdrag inom området regional filmverksamhet. 1999 innehades uppdraget av , och för perioden 2002 har uppdraget gått till Film- pool Nord i . filmstöd förstärktes med 2 miljoner kro- nor som ett led i den konstnärspolitiska refor- men.