prop · GO03101 · 2001-04-17 00:00:00 — Vidare har Insti- tutet för tillväxtpolitiska studier fått i uppdrag att studera hur andra länder stödjer kapitalför- sörjningen i småföretag. Studien skall mynna ut i en kartläggning och beskriva exempel på effekti- va åtgärder. Institutet har även fått ett uppdrag att utvärdera tillväxteffekterna av och den sam- hällsekonomiska lönsamheten för AB:s låneverksamhet. Slutligen pågår ett internt arbete i att se över möjligheterna att utveckla lånegarantisystemet. Kunden är lös! Konsumenternas agerande på de omreglerade el- och telemarknaderna (RRV 2000:20) RRV har genomfört en enkätstudie i form av en kartläggning av konsumenternas attityder till el- och telemarknadsreformerna. Den övergripande fråga som RRV ställt sig är om tillsynsmyndig- heternas stöd till konsumenterna på områden där offentliga monopol öppnats för konkurrens, fungerar. Frågan skall besvaras i två steg. Det första steget är en kartläggning av konsumenter- nas agerande och attityder. Resultatet av detta steg redovisas i rapporten är lös. Det andra steget är en granskning av tillsynsmyndig- heternas stöd till konsumenterna och konsu- mentuppfattning. Detta arbete kvarstår att genomföra för RRV. Av RRV:s enkätundersökning framgår att av kunderna känner till att de nu kan välja elleverantör. Av dem som känner till avreg- leringen kan kännetecknas som aktiva informationssökare. Det visade sig också att män i högre grad än kvinnor använt sig av aktiva informationskanaler. Det är också tyd- ligt att höginkomsttagare i större utsträckning än låginkomsttagare varit aktiva och att boende i småhus i högre grad än lägenhetsinnehavare ak- tivt sökt information. En stor del av konsumen- terna på elmarknaden () uppger att det varit ganska eller mycket svårt att jämföra de olika elbolagens erbjudanden. RRV konstaterar att ytterst få konsumenter har varit i kontakt med tillsynsmyndigheterna på marknaden. När det gäller information är det i hög grad de olika bolagen samt massmedia, som stått för informationen. I de fall som konsumen- terna framför konkreta klagomål är det nästan uteslutande till något elbolag de vänt sig. Regeringen har följt det informationsarbete som () bedrivit med anledning av införande av förval. PTS mätningar av utvecklingen visar att upp- gav av hushållen att de valt operatör. Vid samma tillfälle uppgav att de skulle välja operatör . I septem- ber 2000 uppgav av hushållen att de valt operatör och att de skulle välja . För att underlätta för konsumenterna att välja teleoperatör startade PTS en pris- jämförelse. har prisjämfö- relsen utvidgats ytterligare för att möta konsu- menternas önskemål om hjälp vid val av operatör. Myndigheten har vidare tagit fram en förenklad blankett för att på ett bättre sätt fånga upp konsumenternas klagomål på teleoperatörer och har initierat en referensgrupp för telefrågor tillsammans med konsumentvägledare. PTS av- ser att fortsätta informera om möjligheten till byte av operatör och följa utvecklingen av hur många som byter och vilka problem som är för- knippade med bytet. RRV:s rapport är lös utgör första ste- get i RRV:s granskning av de omreglerade el- och telemarknaderna. Regeringens bedömning är också att en utvärdering av denna reform inte kan göras baserat på ett mättillfälle utan att det krävs upprepade mättillfällen för att utfallet av reformen skall kunna bedömas korrekt. Från hot till skrot. Ny materiel i försvaret (RRV 2000:23) RRV har granskat måluppfyllelsen och flexibili- teten i försvarets materielanskaffning. Syftet har varit att belysa om det finns en styrande strategi för omställningen av materielanskaffningen i en- lighet med försvarsbeslut och Försvarsmaktens målbild 2010. Regeringen tillsatte en utred- ning (Fö 2000:03) med syfte att utreda det mili- tära försvarets materielförsörjning. Regeringen beslutade (Fö2000/2240/MIL) att överlämna RRV: s rap- port till . Utredningen har i sitt slutbetänkande För- svarsmateriel på nya villkor (SOU 2001:21) tagit upp vissa av RRV:s förslag och lagt dem till grund för utredningens egna. Då Materielför- sörjningsutredningen inte behandlat alla RRV:s förslag återlämnade utredningen : s rapport till regeringen . Bland annat och RRV:s rapporter kommer att utgöra under- lag inför regeringens kommande försvarspropo- sition . RRV skall enligt sin instruktion bedöma om myndigheternas redovisning är tillförlitlig och räkenskaperna rättvisande samt granska om led- ningens förvaltning står i överensstämmelse med tillämpliga föreskrifter och särskilda regeringsbe- slut. I de fall RRV i sin granskning uppmärk- sammat väsentliga avsteg från föreskrifter och regeringsbeslut anges detta som en invändning i revisionsberättelsen. En invändningsfri revi- sionsberättelse innebär således att RRV inte fun- nit några väsentliga avsteg från tillämpliga före- skrifter och särskilda regeringsbeslut. Sammanlagt 14 myndigheter erhöll invänd- ning i revisionsberättelsen för räkenskapsåret 2000.8 Varje invändning har i sig sin grund i nå- gon form av väsentlig överträdelse av föreskrifter eller regeringsbeslut. 8 Några revisionsberättelser är ej klara när denna skrivelse trycks. formationen i myndighetens årsredovisning i mer eller mindre stor utsträckning. Nedan lämnas en redovisning av de myndig- heter som erhållit revisionsberättelse med in- vändning avseende och en översiktlig genomgång av skälen för invändning- arna. Invändningarna kan indelas i tre kategorier: överträdelse av befogenhet, ej följt god redovis- ningssed respektive bristande kontroll och styr- ning. Regeringen ser särskilt allvarligt på anslags- överskridande. Åtgärder måste vidtas så att myn- digheternas interna styrning och kontroll sker på ett tillfredsställande sätt. En närmare redogörelse för vilka bedömningar regering har gjort samt vilka åtgärder regeringen har vidtagit i de enskilda fallen kommer att lämnas i budget- propositionen under respektive utgiftsområde. : Bristande finansiell kon- troll har lett till ett överskridande av anslagskre- diten med . Försvarsmakten: Försvarsmakten har överskridit anslagskrediten på anslaget A1 Förbandsverk- samhet och beredskap m.m. anslagspost 1 För- bandsverksamhet och beredskap m.m. med . Överskridandet beror på bris- ter i styrning och kontroll av Försvarsmaktens verksamhet. Bland annat har uppföljning av för- bandsverksamheten i form av tillförlitliga ut- fallsprognoser saknats. : Anslaget A2 Mottagande av asylsökande, under utgiftsområde 8, har dispone- rats utöver tilldelade medel, beviljad anslagskre- dit och medgivet överskridande med . Anslaget A5 Offentligt biträde i utlän- ningsärenden anslagspost 2 Statens invandrar- verk, har disponerats utöver tilldelade medel och beviljad anslagskredit med . har inte vidtagit tillräckliga åt- gärder för att hålla sig inom tilldelade medel, be- viljad anslagskredit och medgivet överskridande enligt regeringsbeslut. och jordbrukets forskningsråd: Skogs- och jordbrukets forskningsråd har överskridit den av regeringen beslutade anslags- krediten på anslaget G2 Skogs- och jordbrukets forskningsråd: Förvaltningskostnader under ut- giftsområde 23 med . Statens musiksamlingar: En otillräcklig finansiell kontroll har lett till att ramanslaget har dispone- rats utöver tilldelade medel och beviljad anslags- kredit med . Ej följt god redovisningssed : I balansräkningen upptagen post Utlå- ning avseende tilläggslån för ombyggnad av bo- stadshus m.m. har av inte styrkts till värde och existens. : har en felaktig redo- visning mot anslagsredovisningens inkomsttitel om . : Årsredovisningen ger inte en rättvisande bild av kostnader och ekonomiska ställning då 36,3 miljoner kro- nor har redovisats i resultaträkningen trots att beloppet i sin helhet avser kommande år. Belop- pet borde ha redovisats på balansräkningens till- gångssida som förutbetalda kostnader varvid årets kapitalförändringar blivit högre än den nu redovisade. Riksåklagaren: I resultatredovisningens avsnitt Kostnadsutveckling och resultat har för kostnader uppgående till ex- kluderats från verksamhetens totala kostnader på . av- sikt med justeringen framgår av årsredovisningen på sidan 56. Genom denna justering överstäm- mer inte information om kostnader i resultatre- dovisningen med resultaträkningen. De kvarstående kostnaderna, , ligger till grund dels för fördelning av kostnader enligt den indelning för återrapporte- ring som regeringen beslutat, dels för beräkning av styckkostnader. redovisning ger där- med inte en rättvisande bild enligt god redovis- ningssed avseende tidsserierna för kostnader och styckkostnader . : () har i skrivelse till regeringen den 17 au- gusti 1999 bland annat anhållit om att det acku- mulerade underskottet i den avgifts- finansierade verksamheten för speciell diagnostik Därefter har SMI haft underhandskon- takter med i frågan. RRV invänder mot att SMI i årsredovisning- en, beslutad , har täckt både det ackumulerade underskottet och årets under- skott, totalt , med anslagsme- del. SMI hade vid tiden för beslutet om årsredo- visningen inte erhållit nödvändigt beslut från regeringen. SMI har i skrivelse hemställt om att regeringen medger att myndigheten i bokslutet för får eliminera underskotten i den avgiftsfinansierade verksamheten för speci- ell diagnostik. Regeringen har vid sammanträdet bifallit SMI:s framställning. Bristande kontroll och styrning i : Årsredovisningen saknar finansieringsanalys. : Högskolan har under stora delar av räkenskapsåret inte haft tillfredsställande kontroll över sin ekonomistyrning och redovis- ning. Högskolan har inte löpande gjort avstäm- ning av den egna redovisningen och av högsko- lans redovisning mot riksredovisningen vid . Detta har medfört att det funnits felaktigheter och stora differenser i redovisningen som inte upptäckts . Högskolan har därmed inte följt god redovis- ningssed under räkenskapsåret. Högskolans led- ning uppmärksammade ovanstående brister först i samband med upprättandet av delårsrapporten och har därefter vidtagit åtgärder för att förbätt- ra ekonomistyrningen vid högskolan. Delårsrapporten har inte lämnats till regering- en inom föreskriven tid, vilket även medförde en invändning i det av RRV avgivna revisorsintyget avseende högskolans delårsrapport. : Vid RRV:s genomgång av de styrdokument som finns för () och () fram- kommer att PSN och TTN har var sin instruk- tion med koppling till verksförordningen (1995:1322), skilda nämnder (styrelser) och oli- ka verksamhetsuppgifter. RRV:s bedömning är att PSN och TTN därmed är två separata myn- digheter. Enligt förordning (2000:605) om årsredovis- ning och budgetunderlag, 1 kap. 1 och 3 §§ skall varje myndighet upprätta och till reger- ingen lämna en årsredovisning. I enlighet med RRV:s bedömning ovan har PSN och TTN inte följt förordningen eftersom en gemensam årsre- dovisning lämnats med gemensam resultaträk- ning, balansräkning m.m. RRV har tidigare i en revisionsrapport 2001- 02-09 (dnr 30-2000-1026) till PSN och TTN framfört ovanstående. PSN och TTN har i svar, dnr 007/01 och 006/01, meddelat att de avser att skriva till regeringen och begära undantag från förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag så att TTN kan ingå som en del i PSN:s årsredovisning, dvs. enligt den för nämn- derna tillämpade ordningen. Utveckling av ekonomisk styrning i staten 11 Utveckling av ekonomisk styrning i staten 11.1Riktlinjer för utvecklingsarbetet memoria i departementsserien. har godkänt följande riktlinjer för den fortsatta utvecklingen av den ekonomiska styr- ningen i staten (bet. 1999/2000:FiU13, rskr. 1999/2000:106): Statsbudgeten skall kunna presenteras i termer av intäkter och kostnader, inbetalningar och utbetalningar samt tillgångar och skulder. I statsbudgeten skall utöver mål även kost- nadsramar föreslås för statlig verksamhet. Styrningen av enskilda myndigheter och deras sakverksamheter skall verksamhetsanpassas. har dessutom angett några utgångspunkter som det ur ett riksdagsperspek- tiv är särskilt angeläget att beakta i det fortsatta arbetet. Det handlar om bl.a. behand- ling av budgeten baserad på nya budgeterings- principer, effekter på skatter och transfereringar av en kostnads- och intäktsmässig redovisning, konsekvenser för beslut om större investeringar, övergripande budgetmässiga re- striktioner, behovet av ett stabilt och begripligt regelverk som vårdas och övervakas samt beho- vet av vidareutveckling av målstyrningen. Av finansutskottets betänkande (bet. 1999/2000:FiU13) framgår även att är intresserad av att fortlöpande följa utvecklings- arbetet inom området. I budgetpropositionen (prop. 2000/2001:1) informerade regeringen kortfattat om det genomförda och planerade arbetet inom området, och angav att ett samlat förslag till fortsatt utveckling skulle presenteras i en pro- Ekonomisk styrning för effektivitet och transpa- rens (Ds 2000:63), överlämnandes till finans- ministern och gick ut på remiss. I budgetproposition presenterade re- geringen även en indelning av den statliga verk- samheten i 47 politikområden. Indelningen syf- tar till att möjliggöra en bättre koppling mellan mål, resultat och kostnader, och är en viktig del i utvecklingsarbetet. Vissa politikområden omfattar verksamheter som helt ryms inom ett utgiftsområde, medan andra politikområden berör flera utgiftsområ- den. En myndighets hemvist bestäms av verk- samhetens huvudsakliga inriktning. Denna ut- gångspunkt har även legat till grund för fördelningen av anslag mellan politikområden. Av finansutskottets budgetbetänkande (bet. 2000/01:FiU01) framgår att indelningen i poli- tikområden kan ge förutsättningar för bättre formulerade mål inom ramen för resultatstyr- ningen. Utskottet framhåller dock att det är nödvändigt att regeringen i det fortsatta arbetet beaktar konsekvenserna för . För att skall kunna ta till vara de potentiella fördelarna med politikområden är det viktigt att indelningen anpassas till arbetsfor- mer. Betänkandet Utvärdering och uppföljning av budgetprocessen (SOU 2000:61) överlämnades till finansministern . Förslaget har re- missbehandlats och bereds inom . 11.2Ekonomisk styrning för effektivitet och transparens Förslagen i promemorian Ekonomisk styrning för effektivitet och transparens (Ds 2000:63) omfattar dels budgetens och redovisningen roll som beslutsunderlag i den årliga budgetproces- sen, dels budgetens och redovisningens roll som informationsbärare till beslutsfattare och all- mänhet. Delar av förslagen i promemorian pre- senterades översiktligt i budgetpropositionen (prop. 2000/2001.1, volym 1, kapitel 10). Under arbetet med promemorian har riksda- gens synpunkter i anslutning till godkännandet av riktlinjerna för utvecklingsarbetet varit en vik- tig utgångspunkt. Ytterligare utredningsarbete krävs dock. Remissbehandlingen av promemorian har ny- ligen avslutats. Beredning av remissvaren pågår i . Det fortsatta arbetet med att utveckla den eko- nomiska styrningen i staten sker med målsätt- ningen att huvuddelen av de förändringar som skall göras skall vara genomförda i och med den budget som avser 2004. Tidsplanen innebär att det budgetarbete som bedrivs skall ske enligt de nya principerna. Regeringen har för avsikt att arbeta vidare med att precisera en ändamålsenlig indelning av statlig verksamhet i politikområden och under- liggande strukturer. Därutöver kommer reger- ingen, i enlighet med vad som aviserades i pro- memorian Ekonomisk styrning för effektivitet och transparens (Ds 2000:63), att bedriva ett fortsatt utredningsarbete. Det fortsatta arbetet kommer till stor del att inriktas på de områden som lyfts fram av remissinstanserna och de syn- punkter lämnade i anslutning till god- kännande av riktlinjerna. Det fortsatta utvecklingsarbetet kommer även att omfatta ett ställningstagande till förslagen i betänkandet Utvärdering och vidareutveckling av budgetprocessen (SOU 2000:61) samt de för- slag till regelförändringar som aktualiserats i betänkande in- för 2000-talet (bet. 2000/01:RS1). Därutöver kommer en kontinuerlig utveckling att ske av årsredovisningen för staten. En viktig del i det fortsatta arbetet är en vida- reutveckling och implementering av ett ända- målsenligt IT-stöd. Det fortsatta arbetet kommer att ske i dialog med . Bland annat har Riksdagskom- mittén angett att man avser fortsätta sitt arbete med inriktning på bl.a. eventuella förslag från re- geringen när det gäller politikområdesindelning och budgetfrågor (bet. 2000/01:RS1).