prop · GO03102 · 2001-04-12 00:00:00 — Genom en försöksverksamhet (SFS 1995:1249) har föräldrar till utvecklingsstörda barn fått ett ökat in- flytande över sitt barns skolgång. Försöksverksamheten innebär att barn inte får tas emot i den obligatoriska särskolan utan vårdnadshavarens medgivande. Försöksverksamheten har förlängts (SFS 2000:446) och gäller till utgången av . Lagen ger föräldrar rätt att avgöra var den obligatoriska skolgången skall ske. Däremot ges vårdnadshavare inte rätt att välja om barnet skall gå i grundsärskola eller träningsskola. Eleverna i gymnasiesärskolan erbjuds utbildning på nationella, special- utformade och individuella program. Styrelsen för särskolan avgör om en elev skall erbjudas utbildning på ett nationellt eller specialutformat program eller om eleven skall erbjudas yrkesträning eller verksamhets- träning inom ett individuellt program. De individuella programmen i gymnasiesärskolan riktar sig främst till elever som inte kan följa utbildningen på ett nationellt eller specialutformat program. För den obligatoriska särskolan och gymnasiesärskolan gäller samma läroplaner som för respektive gymnasieskolan, dvs. läroplan för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritids- hemmet (Lpo 94) och läroplan för de frivilliga skolformerna (Lpf 94). Den obligatoriska särskolan och gymnasiesärskolan har även kursplaner som är anpassade till respektive skolform och till de olika behov som skolan skall kunna tillgodose för var och en av särskolans elever. Kursplanerna utgår från elevernas individuella förutsättningar. Betyg ges bara till de elever som vill ha det, och då i årskurserna 8, 9 och 10 i grundsärskolan. Alla elever i den obligatoriska särskolan skall få ett intyg på genomgången utbildning. Betyg ges ej i träningskolan. I gymnasiesärskolan skall som huvudregel betyg sättas på varje avslutad kurs. Betyg skall dock inte sättas på verksamhetsträning. Särskolan omfattade totalt 18 623 elever . Av dessa gick 13 479 elever i den obligatoriska särskolan och 5 144 i gymnasiesär- skolan. Antalet elever har successivt ökat . I den obligatoriska särskolan har antalet elever ökat med . Detta kan jämföras med elevökning på . För gymnasiesärskolan var elev- ökningen medan antalet elever i gym- nasieskolan minskade något (-2,). har , på regeringens uppdrag, presenterat en rapport där man analyserat elev- ökningen i särskolan. Av analysen framkommer att det finns flera för- Skr. 2000/01:102 klaringar till den. Bland annat har byte av huvudmannaskap, för verksamheten, från landsting till kommun, bidragit till ökningen. Kommunen är nu huvudman för såväl sär- som grundskola. Ytterligare förklaringarna till elevökningen är bl.a. stora elevkullar och undervisningsgrupper, nya styrdokument samt förändrat arbetssätt i . Det förändrade innehållet i läroplanerna och det nya betygssystemet i kombination med kraven på skolorna att eleverna skall nå målen har haft betydelse för utvecklingen. Vidare konstaterar att det också finns brister i utredningsrutinerna vid bedömningen om eleven tillhör särskolans personkrets eller inte. Statistik över elevökningen i grundsärskolan visar att ökningen varierar i landet. I några län har antalet elever mer än fördubblats /93. I andra län har antalet elever minskat . har med anledning av rapporten fått i uppdrag av regeringen att ta fram allmänna råd eller informationsmaterial om rutinerna för utredning och beslut om mottagande i särskolan (avrapporteras ). har även med anledning av slutsatserna i i särskolan fått i uppdrag att ytterligare analysera hur skolformen svarar mot elevernas behov och förutsättningar. Uppdraget skall avrapporteras . Kommunernas totala kostnader för den kommunala särskolan uppgick till 1999. Varje elev kostade i genomsnitt varav nästan hälften utgörs av kostnader för undervisning. Kost- naden per elev är något högre i den obligatoriska särskolan än i gym- nasiesärskolan, 238 400 jämfört med 226 000. Kostnaden per elev varierar stort mellan kommuner. I många kommuner är elevantalet mycket lågt. Det är framför allt i dessa kommuner som extremt höga eller extremt låga kostnader förekommer. Tabell 6.12 Särskolans elever, lärare per 100 elever och totala kostnader 1996 -2000 Vuxenutbildningen är fortfarande mitt i ett omfattande förnyelsearbete som skall leda till att utbildning i allt större utsträckning motsvarar både samhällets och den enskilde individens behov. Att motivera studieovana och kortutbildade människor till fortsatta studier är en viktig del av förnyelsearbetet. Samtliga kommuner deltar i kunskaps- lyftet och de volymmål som staten uppställt har mer än väl uppnåtts. kan några trender urskiljas. De stude- randes val av kurser har mer och mer fokuserats mot kurser i karaktärsämnen. En fortsatt tillströmning av studerande och större flexibilitet både när det gäller kursutbud och utbildningsanordnare har lett till måluppfyllelse, vad gäller det kvantitativa målet. Det totala antalet studerande i vuxenutbildning (komvux) minskade dock /2000. Minsk- ningen har skett inom den grundläggande och gymnasiala vuxen- utbildningen. Inom påbyggnadsutbildning har däremot antalet studerande varit relativt . En större andel studerande har uppnått betygen Väl godkänd och Mycket väl godkänd . I , LYFT eller BREDD, redovisas att under /98 hade en tredjedel av deltagarna i vuxenutbildning höjt sin utbildningsnivå. Andelen studerande som avbryter sina studier har fortsatt att öka inom den grundläggande vuxenutbildningen, medan andelen kurs- avbrott inom påbyggnadsutbildning har minskat. Inom gymnasial vuxenutbildning har kursavbrotten varit på i stort sett samma nivå som . En rapport från visar att andelen ungdomar ökar i den kommunala vuxenutbildningen. Under läsåren 1998/99 och 1999/2000 slutförde av kursdeltagarna inom den kommunala vuxenutbildningen sina kurser. Andelen externa utbildningsanordnare har fördubblats och utgör nu av utbildningsanordnarna. betänkande Vuxenutbildning för alla? Andra året med (SOU 1999:39) redovisas att av befolkningen har ett funktionshinder som försvårar deltagande i utbildning. Målen för de olika skolformerna inom vuxenutbildningen anges i skol- lagen (1985:1100) och i läroplanen för de frivilliga skolformerna (Lpf 94) samt i vissa fall i programmål och kursplaner. vuxenutbildningen skall, med de studerandes tidigare utbildning och livs- Skr. 2000/01:102 erfarenhet som utgångspunkt, fördjupa och utveckla de studerandes kun- skaper som grund för yrkesverksamhet, fortsatta studier och för del- tagande i samhällslivet. Grundläggande vuxenutbildning syftar till att ge vuxna kunskaper och färdigheter motsvarande grundskolenivå som de behöver för att delta i samhälls- och arbetsliv och till att lägga en grund för fortsatta studier. Enligt skollagen är grundläggande vuxenutbildning en rättighet för vuxna som saknar sådana färdigheter som normalt uppnås i grund- skolan. Gymnasial vuxenutbildning syftar till att erbjuda vuxna möjlighet att uppnå kunskaper och färdigheter motsvarande den som ungdomar uppnår i gymnasieskolan. Påbyggnadsutbildningar syftar till att ge vuxna utbildning som leder till en ny nivå inom deras yrke eller till ett nytt yrke. är ett femårigt projekt inom den kommunala vuxen- utbildningen och folkhögskolan som inleddes och pågår . Målen är dels att genom satsningen på lågutbildade i första hand arbetslösa bidra till ökad jämlikhet, jämställdhet och minskade utbildningsklyftor, dels att skapa ekonomisk tillväxt genom ökad tillgång på kvalificerad arbetskraft. Satsningen skall dessutom utveckla och förnya vuxenutbildningen så att den bättre anpassas till de krav som individ, arbetsliv och samhälle ställer . Varje kommun ansvarar för att de kommuninnevånare som har rätt till och önskar delta i grundläggande vuxenutbildning får tillgång till det. Kommunerna är skyldiga att aktivt verka för att nå dem i kommunen som har rätt till grundläggande vuxenutbildning och motivera dem att delta. De uppgifter som samlas in är inte av karaktären att det går att utläsa i vilken utsträckning eller på vilket sätt kommunerna aktivt verkar får att nå och motivera alla som har rätt till grundläggande vuxenutbildning. Det saknas även uppgifter som på ett tillfreds- ställande sätt beskriver utbildningsbehovet. Kommunerna skall erbjuda vuxenutbildning på gymnasial nivå och sträva efter att erbjuda en utbildning som så långt det är möjligt svarar mot individens efterfrågan och behov. En person är behörig att delta i den kommunala vuxenutbildningen från och med andra kalender- halvåret personen ifråga fyller . Statens skolor för vuxna (SSV) i och erbjuder motsvarande gymnasial vuxen- utbildning på distans. saknas kvalitetsindikatorer som kan mäta i vilken ut- sträckning kommunerna uppfyllt målen, bl.a. i vilken mån de erbjudit den utbildning som svarar mot individens efterfrågan och behov. För att Skr. 2000/01:102 öka den nationella likvärdigheten och säkra kvaliteten inom vuxen- utbildningen har i sitt regleringsbrev fått i uppdrag att påbörja utvecklandet av nationella kvalitetsindikatorer. Andelen externa utbildningsanordnare, dvs. andra än kommunens egen vuxenutbildning, har fortsatt att öka. , då kunskaps- lyftet startade, har andelen upphandlad utbildning hos annan än kommun och landsting ökat med , vilket är en fördubbling. kvalitetsgranskning visar att externa anordnare ofta erbjuder pedagogiska processer som är utvecklade utifrån de vuxnas perspektiv. Granskningen visar också att de externa anordnarnas erfarenheter inte alltid tas till vara av kommunerna i utvecklingsarbetet. Vidare tyder granskningen på att det finns brister i kommunernas ledning, styrning och egentillsyn när det gäller utbildning på entreprenad. I syfte att erbjuda en efterfrågestyrd utbildning har kommunerna utvecklat olika tillvägagångssätt för att fånga upp de studerandes utbildningsönskemål. Mer än hälften av kommunerna har använt sig av de studerandes önskemål som en av flera grunder vid planering av kursutbudet. Många kommuner bestämmer sitt kursutbud efter samråd med arbetsförmedlingen och lokala arbetsgivare. kan några trender urskiljas. De studerandes val av kurser har mer och mer fokuserats mot kurser i karaktärsämnen. En fortsatt tillströmning av studerande och större flexi- bilitet både när det gäller kursutbud och utbildningsanordnare har lett till måluppfyllelse, vad gäller det kvantitativa målet. har i en rapport, LYFT eller BREDD , följt upp målet att höja utbildningsnivån. Resultatet visar att under /98 hade en tredjedel av deltagarna i vuxenutbildning, som vid studiernas början saknade treårig gymnasieutbildning, höjt sin utbildningsnivå motsvarande gymnasieutbildning.14 Ett flertal utvärderingar av har utförts på uppdrag av . Resultaten från en undersökning som presen- terades visar bl.a. att glesbygdskommuner och kommuner där arbetslösheten är hög har satsat mer på än andra kommuner. Detsamma gäller även kommuner där andelen korttids- utbildade är hög. Studiernas omfattning är också större i glesbygds- kommuner än i andra typer av kommuner. presenterade en studie som genom- förts för att redovisa de mer långsiktiga effekterna av vuxenutbildning avseende inkomstförhållanden, högskolestudier och arbetslöshet. Stude- rande i vuxenutbildning åren 19921993 har jämförts med studerande i 1997. Jämförelsen visar att studier inom vuxenutbildning leder till positiva effekter både vad gäller inkomst och sysselsättning. De studerande i skiljer sig delvis från dem som tidigare studerat i vuxenutbildning bl.a. genom att de förra i större utsträckning gått vidare till högskolestudier. 14 En studerande som fullföljt kurser motsvarande 500 gymnasiepoäng innefattande engelska, svenska och matematik har höjt sin utbildningsnivån motsvarande ett års När de nationella gymnasieprogrammen skapades överfördes ett antal specialkurser inom gymnasieskolan till en särskild studieform som fått den samlade benämningen påbyggnadsutbildning. genomförde en uppföljning av utbildningar som erhållit riksrekryterande platser. Resultatet av denna uppföljning visar att det finns ett underutnyttjande av beslutade platser. Då ofta får förfrågningar från skolor och kommuner om möjligheten att söka riksrekryterande platser inom påbyggnadsutbildning planerar att omfördela outnyttjade platser. Stöd till deltagare i komvux med särskilda behov I betänkande Vuxenutbildning för alla? Andra året med (SOU 1999:39) redovisas undersökningar som visar att av befolkningen har ett funktionshinder som för- svårar deltagande i utbildning. Regeringen har i propositionen Vuxnas lärande och utvecklingen av vuxenutbildningen (prop. 2000/01:72) till lämnat förslag på förbättringar för vuxenstuderande med särskilda behov. Tabell 6.13 Kursdeltagare1 som slutfört, avbrutit eller fortsätter utbildningen 1Med kursdeltagare avses antalet personer som deltagit i varje kurs. En studerande kan således utgöra Observera att tabellen är korrigerad i jämförelse med skr 1999/2000:102. Kursavbrotten inom den gymnasiala vuxenutbildningen har hållit sig på i stort sett samma nivå . fortsatt tendens att studerande inom grundläggande vuxenutbildningen i högre utsträckning avbryter sina kurser. Kursavbrott är emellertid inte Som kursavbrott räknas även när kursdeltagare byter till en annan kurs därför att de påbörjat en kurs på en för hög eller för låg nivå i förhållande till sina förkunskaper. Ytterligare en anledning till kursavbrott är att den studerande fått arbete. Tabell 6.14 Betyg i slutförda kurser på gymnasial nivå Procentuell andel uppdelad på kön 1Totalt antal kursdeltagare med målrelaterade betyg. Uppgift om betyg har inte rapporterats in för av eleverna som slutfört kurs. Observera att tabellen är korrigerad i jämförelse med skr 1999/2000:102. /95 har de studerande fått betyg enligt det målrela- terade systemet. Det kan dock fortfarande förekomma att vuxenstud- erande som så önskar får betyg enligt äldre föreskrifter. En större andel studerande har uppnått betygen Väl godkänd och Mycket väl godkänd /99 och 1999/2000 i jämförelse . Kvinnorna har liksom i grund- och gymnasieskolan i genomsnitt högre betyg än männen. Jäm- förelser mellan könen visar dessutom att skillnaden i betygsnivå mellan män och kvinnor har ökat något. /96 hade fler kvinnor än män betygen Väl godkänd och Mycket väl godkänd. Samma jämförelse för /2000 visar att detta avstånd ökat till . Antalet tjänstgörande lärare i vuxenutbildning uppgick till 12 738, vilket utgör en minskning med knappt 1 400 sedan före- gående år. Andelen kvinnor är . Omräknat till heltids- tjänster uppgick antalet lärare till 8 059, en minskning med . En orsak till minskningen är att kommunerna genomfört mindre verksamhet inom den gymnasiala vuxen- utbildningen inklusive jämfört med . Ytterligare en orsak är att uppgifter om lärare är något osäkra, eftersom en ökande andel av utbildningen upphandlas av andra anordnare än kommuner och landsting. Enligt innebär det en risk att uppgifter som rapporteras inte är kompletta. Andelen lärare utan formell lärarutbildning har ökat inom den kommunala vuxenutbildningen, från 1999. Ökningen har till övervägande del skett . En orsak till denna kan enligt vara den ökade omfattningen av ut- bildningen hos externa anordnare då det inte finns något krav på formell Skr. 2000/01:102 lärarutbildning hos dessa. ningen av utbildning på entreprenad finner tecken på att externa anordnare har färre lärare med formell lärarutbildning än kommunens egen vuxenutbildning. En orsak till detta är att det kursutbud som genomförs hos externa utbildningsanordnare är något annorlunda jämfört med den kommunala vuxenutbildningen, vilket medför att brist på pedagogiskt utbildad personal kan ha sin grund i ämnets karaktär. Den totala kostnaden för den kommunala vuxenutbildningen, inklusive , uppgick till , vilket är en liten minskning jämfört med . De totala resurserna till vuxen- utbildning har ökat successivt . var särskilt omfattande 1998. Att kostnaden har minskat relativt sett mindre än antalet lärare förklaras troligen av att merparten av de mer kostnadskrävande utbildningarna i regi nu övergått i Ytterligare en förklaring kan vara att flertalet kommuner genomförde mer utbildning inom än vad som förväntades och att ersättning för denna mervolym betalades ut . Kostnaderna per heltidsstuderande inom vuxenutbildning för av kommunerna mellan 22 900 och . Räknat per heltidsstuderande var median- kostnaden , dvs. en ökning med jämfört med föregående år. Genom det särskilt riktade stadsbidraget inom ramen för kunskaps- lyftet betalade regeringen ut till kommunerna under Det statsbidrag kommunerna erhåller för varierar mellan 25 000 och kronor per heltidsplats beroende på kommunens sammansättning av kurser. Därtill utgår statsbidrag för ut- Inom ramen för avsatte regeringen medel motsvarande högst 5 000 heltidsplatser för Sådant stöd utbetalades till 86 kommuner, till 91 kommuner och 2000 till 65 kommuner. För att få del av medlen skall kommunen först med egna medel finansiera en utökning om av tidigare års omfattning av grundläggande vuxenutbildning. På riksnivå har omfatt- ningen av den grundläggande vuxenutbildningen legat på ungefär samma Andelen studerande i vuxenutbildning utgjorde läsåret 1999/2000 av befolkningen i åldrarna . andel var /96 . En rapport från visar att andelen ungdomar i den kommunala gymnasiala vuxenutbildningen ökar. Orsaker till detta kan vara avsaknad av slutbetyg från gymnasieskolan, viljan att komplettera och öka sin konkurrenskraft inför ansökan till hög- skolan eller viljan att ändra studieinriktning. Tabell 6.15 Antal studerande1 i komvux på olika nivåer /96- 2000/01 1Med studerande avses en fysisk person som deltar i en eller flera kurser. Observera att tabellen är korrigerad i jämförelse med skr. 1999/2000:102. Under /uppgick antalet studerande inom den kom- munala vuxenutbildningen till 332 064. Detta är en minskning jämfört med /99. Den gymnasiala vuxenutbildningen har ökat mer än grundläggande vuxenutbildning och påbyggnadsutbildning /96. Generellt har påbyggnadsutbildningarna varierat över åren men har legat relativt . Samtliga kommuner anordnade gymnasial vuxenutbildning /2000. anordnade kommunerna av verk- samheten i egen regi. Resterande utbildning upphandlades, varav från andra aktörer än . andel har sjunkit från till . Minskningen förklaras av att verksamhet i hög grad övergått till kommunerna. Tabell 6.16 Andel studerande1 män som i komvux på olika nivåer 1Med studerande avses en fysisk person som deltar i en eller flera kurser. Andelen män inom den kommunala vuxenutbildningen har varit lägre än andelen kvinnor. har andelen män varit både i grundläggande och gymnasial vuxenutbildning. En större andel män studerar inom på- byggnadsutbildning. Vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux) utvärdering av särvux visar att särvux brister i kvalitet inom många områden, bl.a. vad gäller undervisningstid. Utbildningen genomförs inte alltid i enlighet med styrdokumenten. medel som regeringen avsatte för att stödja utvecklingen och stärka kvaliteten inom särvux har fördelats till ett antal projekt spridda har antalet studerande ökat med 11 Vuxenutbildning för utvecklingsstörda syftar till att erbjuda vuxna utvecklingsstörda kunskaper och färdigheter motsvarande dem som ungdomar kan få i den obligatoriska särskolan och på de nationella eller specialutformade programmen i gymnasieskolan. Kommunerna är /97 huvudmän för särvux och skall sträva efter att erbjuda utbildning som svarar mot behov och efterfrågan. Kommunerna skall vidare informera om möjligheterna till särvux och verka för att vuxna utvecklingsstörda deltar i sådan utbildning. inte någon rättighet för den enskilde att delta i särvux liknande den som finns för grundläggande vuxenutbildning. Huvuddelen av verksamheten i särvux ligger på grundsärskole- och träningsskolnivå. 1992/93 har antalet studerande i särvux ökat eller 1 653 Fler utvecklingsstörda har således fått möjlighet att studera. Könsfördelningen bland de studerande är jämn. En utvärdering av särvux visar att särvux brister i kvalitet inom många områden. sitt arbete och kursplanerna används endast som riktlinjer. rapporten visar också att det finns stora brister bland annat vad gäller undervisningstid och utbildningens genomförande. därför medel för ett antal projekt spridda över landet. projekt skall slutredovisas . Antalet tjänstgörande lärare i särvux /01 var 385. minskning jämfört med föregående läsår. rande har ökat med . görande lärare har varierat mellan 312 /95 och 414 läsåret 1996/97. Andelen lärare med pedagogisk utbildning har varit relativt men stigit till läsåret 2000/01. Lärartätheten omräknat till heltidstjänster per 100 studerande var 5,3 /01. Lärartätheten har varierat mellan 5 och 6 lärare . 2000/01:102 per 100 studerande . Kostnaden för särvux uppgick räknat per genomsnitts- studerande till . Undervisningskostnaden uppgick till och utgjorde därav av den totala kostnaden per genomsnittsstuderande. Den totala kostnaden för särvux var , en ökning . Antalet deltagare i särvux uppgick till 4 335. har deltagarantalet ökat med nästan 440 personer. Tabell 6.17 Antal studerande i särvux på olika nivåer läsåren 1996/97- 2000/01 och procentuell andel kvinnor /01 anordnade 202 kommuner särvux. Av de 4 335 deltagarna gick majoriteten på grundsärskolenivå. I genomsnitt fick varje studerande /01 undervisning motsvarande . Det genomsnittliga antalet deltagare per undervisningsgrupp är två personer. För särvux finns ingen rapportering om betyg och studieavbrott. 6.3.3Svenskundervisning för invandrare (sfi) Antalet studerande inom sfi fortsätter att minska efter den stora volymen /95 då ett stort antal flyktingar från det blev kommunplacerade. De flesta kommuner anordnar sfi i egen regi, oftast i anslutning till den kommunala vuxenutbildningen. Andelen privata utbildningsanordnare inom sfi har visat en svag ökning /99. Andelen studerande som uppnått sfi-nivån har ökat /2000 och andelen studieavbrott har minskat. Svenskundervisning för invandrare (sfi) skall enligt skollagen (1995:1100) ge vuxna invandrare grundläggande kunskaper i svenska språket och om det svenska samhället. Varje kommun är skyldig att erbjuda sfi till de personer som saknar grundläggande kunskaper i svenska språket det år de fyller sexton. Sfi är en skolform där de studerande kan börja och sluta utbildningen när som helst . Undervisningen skall kunna påbörjas . Kommunerna är skyldiga att erbjuda sfi senast från det att den nyanlända invandraren folkbokförts i en kommun. undervisningens omfattning är . Detta värde får under- eller överskridas beroende på hur mycket undervisning den studerande behöver för att uppnå de kunskapsmål som anges i kursplanen för sfi. Eftersom deltagaren börjar studierna på sin språkliga nivå och avslutar dem när målen för utbildningen har uppnåtts, kan studietiden variera För att bedöma resultaten i sfi måste därför en grupp studerande som börjat följas under relativt lång tidsperiod. Av 2000:05 Kommunernas introduktions- verksamhet för nyanlända invandrare framgår att av de 113 kommuner som deltagit i undersökningen tillhandahåller sfi inom tre Av denna utredning framgår vidare att flertalet kommuner delar in deltagarna efter utbildningsnivå. Endast fyra kommuner anger att de inte gör någon särskild indelning. revisorer har i rapporten och arbete (RR: 2000/01:3) granskat sfi och arbetsmarknaden för invandrare. påpekar att en stor andel lärare saknar utbildning i svenska som andra- språk och att enbart hälften av de studerande når sfi-nivån. har revisorerna vidare påtalat att äldre studerande med kortare skolbak- grund klarar sfi sämre och att män avslutar studierna med sfi-betyg i lägre utsträckning än kvinnor. Den språkliga bakgrunden spelar dock mindre roll för resultatet. Tabell 6.18 Studieresultat i sfi Studieresultat läsår 1999/2000 för deltagare som påbörjade studierna. Av de deltagare som påbörjade sina sfi-studier /98 hade 38 procent uppnått sfi-nivån t.o.m. /2000, avslutade utan godkänd sfi-nivå, avbröt studierna och