prop · GO03130 · 2001-01-01 00:00:00 — EKU-delegationen arbetar med att ta fram ett internetbaserat verktyg med samordnade krav för hela den offentliga förvaltningen. Regeringen anser att det är viktigt att upphandlingskraven för arbetsmaskiner, tunga fordon och arbetsredskap utvecklas. Regeringen kommer att följa EKU-delegationens arbete och i den mån det behövs vidta åtgärder på grundval av dess förslag. Utredningen 2000 föreslog i sitt betänkande Avgasrening 2000 (SOU 2000:12) en omläggning av miljöklassystemen för bilar och arbetsmaskiner som syftar till att göra systemen mer pedagogiska och lättare att administrera. Utredningen har remissbehandlats. Regeringen avser att lägga fram ett förslag om uppdatering av systemet. Inom EU har det antagits nya kravnivåer för tunga bilar som kan gynnas med ekonomiska styrmedel genom direktiv /96/EG (EGT L 44, 16.02.2000, s. 1, Celex 31999L0096). I direktivet fastläggs kravnivåer som blir obligatoriska åren 2001, 2006 respektive 2009 samt en frivillig kravnivå för tätortsfordon med mycket låga utsläpp, EEV. Regeringen har gett en utredare (2001:00) i uppdrag att se över vägtrafikbeskattningen. Utredaren skall enligt sina direktiv (dir. 2001:12) analysera om effekterna av att införa ett incitament i form av ett styrmedel är motiverat och, om så är fallet, föreslå en utformning. Vägavgifter för tunga fordon och miljöstyrande avgifter i tätorter Ett system med miljöstyrande avgifter i tätorter kan potentiellt utvecklas till styrmedel som bidrar till miljöanpassning av vägtrafiken. Regeringen avser att återkomma till om miljöstyrande avgifter i tätorter i samband med att förslag om den framtida klimatpolitiken presenteras. En kilometerskatt kan vara en viktig åtgärd för att bidra till en hållbar utveckling av vägtrafiksektorn. I den nyssnämnda utredningen om vägtrafikbeskattning kommer för- och nackdelar med en kilometerskatt att utredas. Introduktion av förnybara drivmedel För att stimulera en fortsatt introduktion av alternativa drivmedel, dvs. andra drivmedel än bensin och diesel, avser regeringen att fastlägga en strategi för hur skattenedsättningen för dessa drivmedel skall ske. Strategin skall bygga på i förväg särskilt uppställda kriterier, såsom att de aktuella projekten skall avse teknologisk utveckling och resultera i processer eller produkter som är miljöanpassade alternativ till konventionella drivmedel. Nedsättningarna skall ske genom en begränsning av det sammanlagda uttaget av energi- och koldioxidskatt. De skall på ett kostnadseffektivt sätt bidra till ökad miljönytta och till samhällsekonomiskt effektiva lösningar på området. Arbetsmaskiner och arbetsredskap EU:s avgaskrav för arbetsmaskiner framgår av det så kallade arbetsmaskinsdirektivet, direktiv /68/EG (EGT L 59, 27.2.1998, s. 1, Celex 319997L0068). Med direktivet påbörjade EU en process som innebär att avgaskrav införs för en av de viktigaste källorna till luftföroreningar med hälso- och miljöpåverkan, nämligen arbetsmaskinerna. har avgaskrav endast införts för vissa större dieseldrivna arbetsmaskiner. Närmast i tur står jordbruks- och skogsbrukstraktorer, för vilka krav börjar införas genom direktiv /25/EG (EGT L 173, 12.07.2000, s.1 Celex 32000L0025). påbörjas behandlingen i ministerrådet och av förslaget om avgaskrav för bensindrivna och mindre dieseldrivna arbetsmaskiner och arbetsredskap. Utgångspunkten för kommissionen är att finna de mest kostnadseffektiva åtgärderna för att förbättra luftkvaliteten. Terrängskotrar För terrängskotrar finns vare sig avgas- eller bullerkrav. De svarar för av de svenska utsläppen av kolväten. Därtill är bullernivåerna höga. föreslog i sitt betänkande Miljöklassning av snöskotrar (SOU 1995:97) att ett miljöklassystem med avgas- och bullerkrav skulle införas för terrängskotrar. I avvaktan på bl.a. att - som är den dominerande snöskotermarknaden - skall införa avgaskrav har införandet av svenska regler skjutits upp. Genom direktiv /14/EG (EGT L 162, 03.05.2000, s. 1, Celex 32000L0014) antogs gemensamma bullerkrav för arbetsmaskiner inom EU. Terrängskotrar omfattas av direktivet, men några gränsvärden fastläggs inte. Mot den bakgrunden kan endast frivilliga krav tillämpas i . Kommissionen har antagit ett förslag (KOM2000(840)final) om avgaskrav för mindre arbetsmaskiner och arbetsredskap. Förslaget omfattar inte terrängskotrar. Eftersom terrängskotrar endast används i större skala i och ser merparten av medlemsländerna knappast något behov av regler. Kommissionen ser dock en möjlighet att komplettera regelverket på denna punkt. EU:s avgaskrav för arbetsmaskiner är vanligen samordnade med . förbereder nu införande av avgaskrav för terrängskotrar. Ett förslag skall preliminärt presenteras . Regeringen avser därför att verka för att sådana krav införs i . Under miljökvalitetsmålet Storslagen fjällmiljö (avsnitt 19) behandlas frågan om ett miljöklassystem för terrängskotrar. Utgångspunkten är att ett system med en frivillig klass för terrängskotrar med bättre miljöegenskaper skall införas. Sjöfart Mot bakgrund av att det saknas internationellt antagna avgasnormer för fartyg är farledsavgifterna differentierade med avseende på fartygens utsläpp av svavel och kväveoxider. En förstärkning av det differentierade farledsavgiftssystemets styreffekt, alternativt införande av samma typ av styrsystem i andra länder, är en förutsättning för att målet om reduktion av svavel- och kväveoxidutsläppen från sjöfarten i skall kunna uppnås. har i rapporten av farledsavgifterna (rapport /575/TP), som överlämnades till regeringen , utvärderat systemet för miljöavgiftsdifferentiering. har i den utredningen pekat på behovet att skärpa miljödifferentieringen av farledsavgifterna. Godstransportdelegationen genomför en översyn av farledsavgifterna. Den utredning där framhåller behovet av att överväga en skärpt miljödifferentiering av farledsavgifterna ingår i delegationens underlag. Regeringens avser återkomma till frågan i den aviserade propositionen Infrastrukturinriktning för omställning till ett hållbart transportsystem. bör fortsatt prioritera arbetet med att utveckla systemet med miljödifferentierade farledsavgifter och verka för att motsvarande system införs i andra länder. Förutom att aktivt arbeta med att sprida systemet med miljödifferentierade farledsavgifter så driver också på internationellt för att skapa gemensamma minimikrav på utsläppsbegränsningar för sjöfarten på internationell nivå. kommer även i fortsättningen att vara pådrivande i de olika internationella organisationerna och inom EU för att åstadkomma överenskommelser om minskade utsläpp från sjöfarten. Luftfart I släppte flyget ut 2,9 Mton CO2 eller av de totala CO2 utsläppen (baserat på flygbränsle bunkrat i ). Flyget är dock det trafikslag som snabbast ökar sina utsläpp av koldioxid. Ökningen av flygtrafiken leder till att miljömålen blir svårare att uppnå. Inom EU väntas volymen flygtransporter fördubblas inom . Globalt räknar man också med stora ökningar. Flyget bidrar också till utsläpp av kväveoxider och kolväten. tillämpar ett avgiftssystem med intäktsneutrala start- och landningsavgifter baserat på utsläpp av kväveoxider och kolväten under luftfartygens start- och landningscykel. Även för flyget hindrar branschens internationella struktur och det internationella regelverket att nationella bindande avgaskrav införs. bör fortsatt vara pådrivande i det internationella arbetet inom Internationella civila luftfartsorganisationen () för att öka användningen av motorer och flygplan med låga utsläpp. Det bör också arbeta internationellt för att begränsa påverkan på ozonskiktet från höghöjdsflyget, förkorta flygvägar och minimera köbildning i flygtrafiken. Verket bör också arbeta vidare med att begränsa civilflygets miljöpåverkan genom att ytterligare utveckla systemet med differentierade landningsavgifter, speciellt när det gäller utsläpp av koldioxid. Regeringen avser att återkomma till detta i en särskild proposition om en svensk klimatstrategi. Propositionen Infrastrukturinriktning för omställning till ett hållbart transportsystem som regeringen har för avsikt att lägga har ett transportslagsövergripande synsätt och kommer att behandla hela transportsektorns miljöpåverkan. Kvalitativ utveckling av avgaskraven Den tekniska utvecklingen av motortekniken möjliggör att de utsläppskrav som gäller för olika typer av bilar, arbetsmaskiner eller arbetsredskap skärps med intervall. I en sådan utveckling är det viktigt att kravskärpningarna även leder till reella utsläppsminskningar i praktiken. För att så skall ske krävs att utrustningen är konstruerad för att utsläppen skall vara låga även efter långvarigt bruk. har därför med högsta prioritet drivit frågan om att ett hållbarhetskrav med tillverkaransvar efter svensk förebild skall föras in i EU:s lagstiftning. Regeringen kan nu konstatera att en viktig svensk profilfråga nu är införd i EG-rätten, trots hårt initialt motstånd. För lätta bilar träder systemet i kraft successivt fram till genom direktiv /69/EG (EGT L 350, 12.28.1998, s.1, Celex 31998L0069). införs det för tunga bilar (direktiv /96/EG). Ett problem är att det i vissa fall är relativt enkelt för tillverkarna att styra motorerna så att de klarar avgaskraven vid provning, som utsläppen särskilt av kväveoxider blir väsentligt högre när motorerna används i lämplig drift. Motivet är en ambition att minska bränsleförbrukningen, vilket är attraktivt för kunderna. Förhållandet har uppmärksammats av och som arbetar med frågan. Regeringen avser att med hög prioritet driva att EU:s avgaskrav skall utformas så att utsläppen blir låga i praktiken. Av likartade skäl bör EU:s lagstiftning om avgaskrav för arbetsmaskiner och arbetsredskap kompletteras med krav som säkerställer att de har låga utsläpp under hela sin livstid. Utveckling av transportsystemet - övergripande har antagit målet att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet. Ett framtida hållbart transportsystem förutsätter att alternativa transportformer skapas och att ett minskat bilberoende eftersträvas där alternativ finns. Det är dessutom angeläget att vidta långsiktiga åtgärder för att skapa en infrastruktur för hållbar utveckling. I sin studie Genomgång av andra fordons- och oljeprogrammet (KOM(2000)626 slutlig) har bedömt att det främsta medlet på gemenskapsnivå för att minska utsläppen från vägtrafiken är tekniska avgaskrav. Icke-tekniska åtgärder ses främst som en fråga på kommun- eller regionnivå. Likväl bedömer regeringen att det är viktigt att utnyttja möjligheterna till förändrade transportmönster för att bidra till att miljökvalitetsmålen och de föreslagna delmålen kan nås. Godstransporter Dagens godstransportsystem har negativa konsekvenser för miljön. Orsakerna står att finna i den internationella marknadens krav i kombination med brister i befintlig infrastruktur och fordonens prestanda. Miljöanpassning kan uppnås genom effektivisering, överföring av gods till mer miljövänliga transportalternativ (t.ex. från väg till järnväg), renare bränslen samt rening av utsläpp. Några av de viktigaste faktorerna som påverkar överföringen av gods från väg till järnväg är tillgänglig järnvägskapacitet, den gränsöverskridande spårtrafikens funktion och kostnaden för att transportera gods på väg jämfört med järnväg samt effektivitet i omlastningen mellan transportslag. Det finns åtskilliga hinder för utvecklingen av de gränsöverskridande järnvägstransporterna inom EU, såväl organisatoriska hinder som höga banavgifter. Regeringen är därför pådrivande i EU:s arbete för att effektivisera de gränsöverskridande järnvägstransporterna. I dessa frågor möts transportsektorns och miljövårdens intressen. Många åtgärder som normalt genomförs av rent företagsekonomiska skäl, t.ex. en höjning av lastfaktorn och samverkan i distributionsledet, har även positiva miljöeffekter. På ett övergripande plan kan en ökad samverkan mellan de olika transportslagen få positiva effekter. Godstransportdelegationen (K1998:06) prioriterar frågan om samverkan mellan de olika transportslagen och om sektorns effektivisering. Delegationen väntas lägga fram sitt slutbetänkande före utgången av . Persontransporter Några av de viktigaste hindren för att miljöanpassa persontransporterna är att de miljöanpassade transportslagen ofta inte kan uppfylla resenärernas krav på korta restider och hög bekvämlighet. Även inom persontransportområdet finns mycket att vinna på ökad effektivisering. Det kan handla om effektivisering i form av ett miljöanpassat körsätt eller om ökad samåkning. För att stärka kollektivtrafiken avser regeringen att ta initiativ till fördjupat samarbete med kollektivtrafikbranschen för att identifiera problem och möjligheter inom området. Avsikten är att en kommitté skall tillsättas i detta syfte. 21.3 En strategi för giftfria och resurssnåla kretslopp Regeringens bedömning: Regeringen avser att fortsätta det arbete för giftfria och resurssnåla kretslopp som bl.a. påbörjats i enlighet med regeringens skrivelse om en miljöorienterad produktpolitik. Regeringen har uppdragit åt att presentera underlag för en vidareutveckling av den miljöorienterade produktpolitiken. Strategin för giftfria och resurssnåla kretslopp bidrar främst till att uppnå miljökvalitetsmålen Giftfri miljö, Ingen övergödning, Begränsad klimatpåverkan och Skyddande ozonskikt. Den bidrar även till att uppnå vissa delmål under miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. Strategin bör vidare ses som ett komplement till kemikalie-, avfalls- och klimatstrategin samt som en viktig del i strategin för hållbar utveckling och i sektorsstrategierna. förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens bedömning. Remissinstanserna: Flera av remissinstanserna är positiva till förslaget om delmål avseende resurseffektivisering. i anser att tillståndspliktiga verksamheter som lämnar miljörapport bör redovisa uppgifter om återvinning och återanvändning för att göra det möjligt att följa upp arbetet. anser att det krävs styrmedel i form av kriterier och lösningar för god teknikupphandling, miljömärkning, förbättrad miljöinformation m.m. för att utveckla material- och energisnåla varor och tjänster. anser att förslaget förutsätter att marknader skapas för mer miljöanpassade varor och tjänster och för återvunnet material och att detta bör ske på Europanivå. framhåller främst mjuka styrmedel, medan även lyfter fram tillämpningen av för att främja utvecklingen av material- och energisnåla varor. Skälen för regeringens bedömning: Många av dagens miljöproblem beror på det sätt resurser utnyttjas. Hushållning med naturresurser, material och energi samt giftfria kretslopp och en miljöanpassad hantering av uttjänta varor är viktiga förutsättningar för omställningen till ett hållbart samhälle. En samlad strategi behövs för att öka resurseffektiviteten och för att minska läckagen av gifter och näringsämnen. Denna strategi bör ses som ett komplement till avfalls-, kemikalie-, och klimatstrategierna samt som en viktig del i strategin för hållbar utveckling och i sektorsstrategierna. En rad mjuka och hårda styrmedel har införts i för att åstadkomma ett giftfritt och resurseffektivt kretslopp. Åtgärderna skulle emellertid bli effektivare med ett mer samlat angreppssätt och ett mer strategiskt livscykeltänkande. De nedan beskrivna åtgärderna skall tillsammans bidra till skapandet av giftfria och resurssnåla kretslopp. En miljöorienterad produktpolitik Regeringen har i skrivelsen En miljöorienterad produktpolitik (skr. 1999/2000:114, bet. 2000/01:MJU3, rskr. 2000/01:52) presenterat en strategi för det fortsatta arbetet med att i ett livscykelperspektiv minska produkters negativa påverkan på människors hälsa och på miljön och att öka resurseffektiviseringen. Ett viktigt syfte med en miljöorienterad produktpolitik är att samordna och optimera olika produktrelaterade styrmedel så att de var för sig och i samverkan ger snabb och effektiv omställning till ett hållbart samhälle. Syftet är också att visa på de målkonflikter som kan finnas mellan olika styrmedel och att försöka överbrygga dessa. Regeringen har uppdragit åt att ta fram underlag för vidare utveckling av den miljöorienterade produktpolitiken (regleringsbrev för , regeringsbeslut 18, ). I uppdraget ingår att analysera vilka styrmedel som är bäst lämpade för att öka resurshushållningen och att minska påverkan från farliga kemikalier på människans hälsa och miljön. Verket skall även analysera hur dessa styrmedel kan effektiviseras och samordnas så att möjliga synergieffekter tas till vara. presenterade en om den produktrelaterade miljöpolitikens bidrag till hållbar utveckling (KOM(2001)68 slutlig). Regeringen har tagit upp grönboken till behandling under ordförandeskap i . Regeringen avser att verka för en miljöorienterad produktpolitik såväl nationellt som inom EU och globalt. En internationellt etablerad miljöorienterad produktpolitik kan bidra till en väl fungerande inre marknad, konkurrensfördelar för samt minskade handelshinder globalt. Samordning och integrering Det är angeläget att arbetet med strategin för giftfria och resurssnåla kretslopp samordnas med andra områden som tar sikte på miljöanpassning av kretsloppen, såsom avfalls- och kemikalieområdet. Genom att man inom EU enas om gemensamma strategier på dessa områden läggs grunden för att fortsätta utforma gemensamma regler som säkerställer centrala hälso- och miljökrav. Regeringen avser att verka för att EU:s sjätte miljöhandlingsprogram stödjer utarbetandet av en strategi för giftfria och resurssnåla kretslopp. Regeringen anser vidare att det är viktigt att beakta behoven av ökad kunskap för att nå målet med giftfria och resurssnåla kretslopp i arbetet med EU:s kommande program för forskning och utveckling. Framgång kan endast nås genom att strategin integreras i flera sektorer såsom miljö, näringsliv, handel, finans- och försäkring, jordbruk och forskning. Hushållen har också en avgörande roll. Regeringen avser därför att verka för att integrera strategin i de sektorsstrategier för hållbar utveckling som utarbetas inom EU. Ministerråden för i första hand industri, inre marknad, konsument, jordbruk och turism och forskning måste därför engageras. Kemikalieanvändningen Dagens kemikalieanvändning är ett hinder för att sluta kretsloppen. Ett exempel på detta är förorenat slam som hindrar återföringen av fosfor till jordbruksmark. Regeringen avser att ge i uppdrag att tillsammans med berörda parter ta fram en långsiktig strategi för återföring av fosfor till (se vidare avsnitt 20). Riskerna med kemiska ämnen bör begränsas kraftfullt genom utfasning av ämnen med särskilt farliga egenskaper och genom förbättrad riskhantering. Många kemiska ämnen som används i varor kan ha effekter på miljön under alla stadier i varornas livscykel. För att nå framgång inom kemikalieområdet måste EU-gemensamma system och regelverk eftersträvas. Kommissionen presenterade en om en gemensam kemikaliestrategi för EU. Det är nödvändigt med en samordning mellan produktstrategin och kemikaliestrategin. Regeringen har i propositionen 2001/01:65 Kemikaliestrategi för Giftfri miljö närmare redogjort för sin syn på innehållet i en EU-gemensam kemikaliestrategi. Energi- och materialeffektiva kretslopp av varor och tjänster Material som är förorenade av kemikalier och varor som är konstruerade på ett sätt som försvårar återvinning utgör hinder för ett energi- och materialeffektivt kretslopp. Ett annat hinder är att efterfrågan på miljöanpassade produkter och produkter tillverkade av återvunnet material är liten på grund av höga kostnader för dessa. För att öka efterfrågan kan den offentliga upphandlingen i kombination med näringslivets miljöarbete och upphandling bli en effektiv åtgärd. För detta behövs en entydig lagstiftning inom EU och nationellt avseende upphandling. Miljövarudeklarationer, miljömärkning och annan miljöinformation behöver utvecklas liksom standardiserade metoder för att göra livscykelanalyser. Välinformerade och miljömedvetna konsumenter kan genom sitt agerande på marknaden utöva ett stort inflytande över miljöanpassningen av varor och tjänster. Regeringen tillsatte en särskild delegation för att driva på ekologiskt hållbar upphandling (dir. 2000:54). Delegationen kommer att redovisa sitt uppdrag till regeringen . (Fi 1999:02) presenterade betänkandet Effektiv användning av naturresurser (SOU 2001:2) . I betänkandet behandlas sambanden mellan ekonomisk tillväxt, naturresursförbrukning och miljöpåverkan. Utredningen har även genomfört en översyn av behovet av åtgärder för en effektivare användning av naturresurser för att nå en hållbar utveckling. godkände regeringens förslag i propositionen En uthållig energiförsörjning ett program för ett ekologiskt och ekonomiskt uthålligt energisystem (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272). I programmet ingår bl.a. en rad åtgärder för utveckling av ny energiteknik, ett effektivare utnyttjande av energin och en ökad användning av förnybara energikällor. Dessa åtgärder kan bidra till att flera av miljökvalitetsmålen nås. Minskad deponering och säkrare deponier Många av dagens produkter innehåller farliga material och ämnen och skapar därför miljöproblem i avfallsledet. Avfallsområdet har stått i fokus för regeringens arbete med produkters miljöbelastning. Regeringen angav i propositionen 1997/98:145 Svenska miljömål som en övergripande riktlinje för avfallshanteringen att minska mängden avfall för slutlig behandling, att minska avfallets farlighet samt att behandla avfallet utifrån dess inneboende egenskaper. I har en rad åtgärder vidtagits för att styra mot ett bättre omhändertagande av avfallet, bl.a. har förbud införts mot deponering av vissa avfallsslag. Kretslopp och minimala förluster av växtnäringsämnen Växtnäringen, dvs. alla ämnen som växterna behöver för att bygga upp sin biomassa består till av kol, syre och väte som tas upp från marken eller vattnet. Resten av biomassan består av kväve, fosfor, kalium och kalcium som tas upp ifrån marken. Dessa är ofta begränsande för tillväxten. I ett naturligt ekosystem råder jämvikt. Genom mänsklig aktivitet påverkas dock bl.a. kvävetillförseln till ekosystemen genom deposition av kväveföreningar. Utsläppskällorna är framför allt ammoniak från djurstallar, kväveoxider främst från förbränningsmotorer, gödsling samt utsläpp från avlopp. När det gäller påverkan från kommunala avloppsutsläpp regleras de av kraven i . En omfattande utbyggnad av de kommunala reningsverken kommer att ske fram . När anslutning till konventionella reningsverk inte är ekonomiskt realiserbar kan våtmarker, reaktiva barriärer eller andra metoder för upptag av näringsämnen erbjuda lösningar. Även när det gäller enskilda avlopp skall och dess föreskrifter tillämpas och tillsyn över enskilda avlopp måste genomföras konsekvent. Även föreskrifterna för nyanläggning av enskilda avlopp bör ses över. Det är väsentligt att i detta sammanhang också uppmärksamma möjligheten att använda sorterande system för enskilda hushåll och fastigheter t.ex. kan svartvatten från toaletter och bad-, disk- och tvättvatten behandlas var för sig och näringsrika restprodukter kan återföras till marken utan risk för att de förorenas. Åtgärder för att minimera förlusterna av växtnäringsämnen genom att sluta kretsloppen är en del av strategin för giftfria och resurssnåla kretslopp. 21.4 En strategi för hushållning med mark, vatten och bebyggd miljö Regeringens bedömning: Strategin för hushållning med mark, vatten och bebyggd miljö bidrar främst till att uppnå miljökvalitetsmålen Levande sjöar och vattendrag, Grundvatten av god kvalitet, Hav i balans samt levande kust och skärgård, Myllrande våtmarker, Levande skogar, Ett rikt odlingslandskap, Storslagen fjällmiljö och God bebyggd miljö.