prop · GO031D2 · 2001-01-01 00:00:00 — Hushållens förväntningar om den framtida utvecklingen både för den egna ekonomin och landets ekonomi är mycket positiva. Ännu råder ingen generell kapacitetsbrist, även om det på vissa håll finns tecken på ett mer ansträngt resursutnyttjande. Inflationen är fortsatt låg och inflationsförväntningarna ligger, även om de har stigit, i linje med inflationsmål . De gynnsamma inflationsutsikterna och de måttliga räntenivåerna speglar ett stort förtroende för prisstabilitetspolitiken, att det fortfarande finns lediga resurser i ekonomin, fallande priser till följd av avregleringar och en ökad internationell priskonkurrens. Trots den starka konjunkturen har de svenska långräntorna fallit . Penningpolitiken har lagts om i mindre expansiv riktning . har höjt reporäntan med sammantaget till med hänvisning till bl.a. den starka konjunkturuppgången och ett gradvis stigande pristryck. Den senaste höjningen genomfördes . I den senaste inflationsrapporten räknade med att den underliggande inflationen kommer att underskrida under större delen av prognosperioden och att inflationsmålet uppfylls . Diagram 3.5 10-årig räntedifferens mot Punkter Saneringen av statsfinanserna och förtroendet för låginflationspolitiken har bidragit till att gapet mellan svenska och tyska obligationsräntor, som var , gradvis har raderats ut. finns ingen tydlig inflations- eller riskpremie på svenska räntebärande tillgångar. Vårens delutförsäljning av medförde att kunde genomföra omfattande återköp av obligationer. Sammanlagt köpte kontoret statspapper för . sjönk svenska obligationsräntor under de tyska. har den svenska 10-årsräntan legat knappt en tiondels procentenhet över den tyska. Det finns goda utsikter för fortsatt låga långräntor. Diagram 3.6 Kronans växelkurs gentemot euron och ett vägt genomsnitt av valutor TCW = /EUR Kronan har gradvis stärkts mot euron, försvagats mot dollarn och utvecklats relativt stabilt mot TCW. Kronförstärkningen gentemot euron uppgår till . Den senaste månaden har en euro kostat och TCW index har flukturerat kring 124. I samband med Teliautförsäljningen stärktes kronan temporärt till 8,10 mot euron och 120 mot TCW. Bakgrunden till kronans appreciering mot euron är sannolikt en kombination av relativt gynnsamma tillväxtutsikter, ett lågt inflationstryck, bytesbalansöverskott och ett intresse hos internationella placerare att investera i svenska tillgångar, speciellt inom branscher med verksamhet relaterade till informationsteknik. Ett uttryck för det senare har varit en viss känslighet hos kronan för svängningar på Stockholmsbörsen. Det finns en viss korrelation mellan utvecklingen på Stockholmsbörsen och den teknologidominerade amerikanska Nasdaqbörsen. Stockholmsbörsen steg kraftigt och föll . Efter vårens kursjustering har utvecklingen stabiliserats. Generalindex har stigit . Bytesbalansen visade överskott såväl 1999 som . Saldot för bytesbalansen och kapitaltransfereringarna motsvaras definitionsmässigt av den finansiella balansens saldo så att betalningsbalansen som helhet summerar till noll. Valutautflödet till följd av direkt- och portföljinvesteringar var relativt stort . Till största delen beror dessa flöden på fusionen mellan samt Fords köp av . Summan av bytesbalans, kapitaltransfereringar, direkta investeringar och portföljaktier har historiskt uppvisat viss korrelation med kronans utveckling. och första halvan av 2000 gav detta mått ett inflöde på 83 respektive . Tabell 3.1 Betalningsbalansens finansiella poster Flöden, miljarder kronor 1999 2000 Bytesbalans 48,9 19,0 Kapitaltransfereringar 18,0 3,3 Finansiell balans 28,3 36,2 Direkta investeringar 336,42 61,7 Portföljinvesteringar 295,02 65,0 Räntebärande värdepapper 11,0 195,8 I svenska kronor 46,7 108,4 I utländsk valuta 57,7 87,4 Aktier 283,9 130,7 Svenska 32,8 136,7 Utländska 251,1 6,0 Finansiella derivat 0,5 10,1 Övrigt kapital 53,5 75,6 Valutareservens förändring 16,7 4,8 Restpost 2,6 13,9 1 T.o.m. juni 2 Merparten härrör från affärerna mellan och respektive och . Källa: 3.5 Ränte- och valutakursantaganden Den amerikanska bedöms kunna avstå från ytterligare kraftiga räntehöjningar. Federal Reserve antas höja räntan med , till i slutet av detta år och därefter stegvis lätta på penningpolitiken i takt med den förutsedda avmattningen i ekonomin. 10-årsräntan väntas uppgå till och sedan sjunka något . Den starkare tillväxten i euroområdet, ett stigande inflationstryck och fortsatt expansiva monetära förhållanden väntas bidra till räntehöjningar i euroområdet. ECB antas höja räntan med detta år och lika mycket . De långa euroräntorna väntas ligga strax över dagens nivåer . 10-årsräntan antas då vara . Den förutsedda stabiliseringen av de amerikanska räntorna antas ha en modererande effekt på euroräntorna framöver. Euron bedöms vara långsiktigt undervärderad och ha potential att stärkas mot dollarn mot bakgrund av bl.a. den förutsedda avmattningen i och ett krympande tillväxt- och räntegap mellan regionerna. I slutet av detta år antas eurons kurs mot dollarn vara 0,95. Därefter förutses en fortsatt euroförstärkning. Det starka förtroendet för låginflationspolitiken, återhållsamma löneökningar och den lägre inflationsbenägenheten bedöms bidra till fortsatt låga räntor. Den starka svenska tillväxten och ett gradvis ökat utnyttjande av de lediga resurserna motiverar en mindre expansiv penningpolitik framöver. antas höja styrräntan , till , och med . I det medelsiktiga perspektivet antas reporäntan ligga på . Detta är förenligt med en kort realränta på 2 och inflationsförväntningar i linje med inflationsmål. Långräntorna förväntas ligga kvar kring rådande nivåer . I slutet av detta år väntas 10-årsräntan uppgå till . Räntegapet mot väntas ligga kring och . Förtroendet för svensk ekonomi tillsammans med en i utgångsläget undervärderad krona antas bidra till att kronan stärks till 119 i termer av TCW i det medelsiktiga perspektivet. Kronan bedöms utvecklas förhållandevis stabilt gentemot euron . antas kursen ligga kring 8,40 och kring 8,60. Apprecieringen mot TCW väntas främst komma till stånd via dollarns depreciering mot euron. Mot bakgrund av den underliggande styrkan i den amerikanska ekonomin förutses dock denna depreciering bli något mindre än vad som förutsattes i vårpropositionen. Tabell 3.2 Ränte- och valutakursantaganden Värde vid respektive års slut 1999 2000 2001 2002 2003 Reporänta 3,25 4,25 4,75 4,5 4,5 6-månadersränta 3,7 4,5 4,7 4,6 4,6 5-årsränta 5,3 5,3 5,2 5,0 5,0 10-årsränta 5,6 5,4 5,4 5,2 5,2 10-årsdiff. SEK DEM 0,4 0,1 0,2 0,2 0,2 6-mån. DEM EURIBOR 3,5 5,0 4,8 4,6 4,6 TCW-index 124 123 /8,8 8,1 7,8 /8,4 8,5 8,6 8,6 Källor: och 4 Utrikeshandeln Den internationella efterfrågan på svenska exportvaror förutses vara mycket god under hela prognosperioden. Förra årets exporttillväxt på var till större delen hänförlig till en mycket expansiv utveckling inom teleproduktindustrin. Framöver beräknas även traditionella och mer konjunkturkänsliga branscher gynnas av den starka globala tillväxten. Den fördelaktiga produktinriktningen samt ett i utgångsläget gynnsamt relativprisläge bidrar till att exportindustrin fortsätter att öka sin andel av världsmarknaden för bearbetade varor. Den totala varuexporten beräknas stiga och . innebär antagandet om en successiv appreciering av kronan att konkurrenskraften försämras något. Svensk export förutses då öka långsammare än den internationella efterfrågan. mattades importtillväxten av, vilket kan innebära att varuimporten återgick till att följa en mer långsiktig utvecklingsbana efter den starka ökningen 1997 och 1998. Tillväxten för import av varor beräknas ta fart framöver då hushållens konsumtion och export utvecklas väl. Varuimporten förväntas öka och . Trots den relativt svaga exportutvecklingen var varuhandelns bidrag till BNP-tillväxten positivt . stiger bidraget till till följd av den starka internationella efterfrågan, för att uppgå till . Utrikeshandelns totala bidrag blir dock lägre eftersom handeln med tjänster ger ett negativt tillväxtbidrag på under prognosåren. Bytesbalansen beräknas visa överskott som successivt stiger från av BNP till . Den offentliga sektorns finansiella sparande bidrar i hög grad till de fortsatta överskotten, som är en förutsättning för att utlandsskulden skall minska. 4.1 Varuexport var efterfrågan på flertalet svenska exportvaror betydligt svagare än . Industrikonjunkturen var dämpad i ett flertal länder på den viktiga europamarknaden, något som drabbade traditionell svensk verkstads- och basindustri hårt. Exporten av teleprodukter fortsatte emellertid att utvecklas mycket starkt och bidrog av den totala varuexporttillväxten på . Teleprodukter har ökat sin andel av varuexporten från till . Särskilt snabbt har sektorn expanderat under senare hälften av 1990- talet. Eftersom teleproduktexporten främst utgörs av stora leveranser av mobila system till enstaka länder bidrog branschens dominans till att exportutvecklingen skilde sig åt mellan olika marknader. Exporten ökade bl.a. kraftigt till länder som , och , dit också leveranserna av teleprodukter steg markant. För detta och är utsikterna för en starkare och bredare internationell efterfrågeutveckling betydligt ljusare, både avseende länder och varugrupper. I beräknas tillväxtskillnaderna mellan länderna minska i samband med att konjunkturen stärks i flera av större handelsländer som t.ex. . Det är framför allt en vändning i industri- och exportkonjunkturen som bidrar till uppgången i euroområdet. I och väntas istället den tidigare exportledda tillväxten i högre grad drivas av den inhemska efterfrågan. Utvecklingen i fortsätter att vara stark även om en viss avmattning förutses framöver. I har importtillväxten ökat snabbt trots att någon tydlig återhämtning ännu inte har kommit till stånd. Av större handelsländer är det i stort sett endast och , vilka tillsammans står för av svensk varuexport, som väntas uppvisa en svag efterfrågeutveckling. Totalt sett beräknas världsmarknaden, dvs. importen av bearbetade varor på svenska exportmarknader, öka och . Det är en betydligt starkare efterfrågeutveckling än , då marknadstillväxten beräknas ha uppgått till . I stor utsträckning drivs den höga marknadstillväxten av en kraftigt ökande efterfrågan på insats- och investeringsvaror i samband med att industriproduktion och resursutnyttjande stiger i omvärlden. Mot bakgrund av att dessa varor utgör merparten av svensk export är förutsättningarna goda för en mycket stark svensk industrikonjunktur under prognosåren. Till detta skall läggas att jämfört med andra länder har en stor andel teleprodukter i exporten. Efterfrågetillväxten i denna bransch väntas globalt sett vara mycket hög även i fortsättningen. Tabell 4.1 Export och import av varor och tjänster kronor Procentuell volymförändring Procentuell prisförändring 1999 1999 2000 2001 2002 2003 1999 2000 2001 2002 2003 Varuexport 700 5,2 10,7 7,9 6,0 5,8 1,4 1,8 0,1 0,1 0,3 Bearbetade varor1 613 6,1 11,6 8,8 6,3 6,0 1,9 0,2 0,2 0,2 0,5 Tjänsteexport 163 5,3 6,0 6,8 5,5 5,3 1,1 3,5 2,0 0,8 0,8 Total export 863 5,2 9,8 7,7 5,9 5,7 0,9 2,1 0,4 0,0 0,4 Varuimport 568 4,4 9,0 7,4 5,9 5,7 1,1 4,0 1,8 0,4 0,2 Bearbetade varor1 468 5,5 10,2 8,3 6,0 5,8 0,3 0,1 0,4 0,2 0,4 Tjänsteimport 186 6,8 8,5 8,1 6,5 6,3 2,0 2,2 1,7 0,6 0,8 Total import 754 5,0 8,8 7,5 6,0 5,9 1,3 3,6 0,9 0,2 0,3 1 Varugruppering baserad på SNI Källor: och Att svensk industri gynnas av den stärkta internationella efterfrågan och dess sammansättning är redan tydligt i aktuell statistik över varuexporten och industrins orderingång. Enligt preliminära nationalräkenskaper ökade varuexporten i årstakt . Även om den positiva utvecklingen enligt utrikeshandelsstatistiken i stort sett gäller samtliga varugrupper, har exportökningarna varit mest påtagliga för teleprodukter, vars export ökade i löpande priser jämfört med . I konjunkturkänsliga branscher som motorfordons-, skogs- och stålindustrierna, har tillväxten legat . Det kan vara värt att notera att läkemedelsexporten, som bidrog väsentligt till exporttillväxten, t.o.m. föll. steg exportleveranserna till i löpande priser, medan de ökade till och till . Den asiatiska marknaden har därmed åter börjat öka sin andel av svensk export efter en svag utvecklingen och inledningen av 1999 (se diagram 4.1). Det var framför allt övriga bearbetade varor, såsom maskiner, som drabbades av efterfrågebortfallet under Asienkrisen. Framöver väntas efterfrågan åter stärkas för dessa varugrupper, som behovet av utbyggnad av infrastrukturen för telekommunikation bedöms vara fortsatt stort. Orderingången har enligt ökat kraftigt till de flesta exportmarknader . Detta indikerar att varuexporten kommer att fortsätta att utvecklas starkt . Denna bild bekräftas i industribarometer för augusti, där företagen uppgav att de både är nöjda med orderstockarnas nivå och att de räknar med en stigande orderingång . Diagram 4.1 Svensk export till Andel av total varuexport, procent Exportindustrins konkurrenskraft är i utgångsläget god till följd av den svaga kronan och en kostnadsutveckling i linje med omvärldens. Det internationella pristrycket är måttligt, men antas stiga i takt med att världskonjunkturen stärks. visar de svenska exportpriserna på en relativt kraftig återhämtning av priserna för basindustriprodukter, medan prisutvecklingen på bearbetade varor är betydligt svagare. Det är bl.a. teleproduktindustrin som till följd av en hög produktivitetstillväxt och ett starkt konkurrenstryck i branschen fortsätter att bidra till en dämpad total exportprisutveckling. antas kronan appreciera. Ändå förutses de svenska priserna på bearbetade varor endast stiga något snabbare än de utländska, mätt i gemensam valuta. Till grund för denna bedömning ligger dels de återhållsamma prisförväntningar som företagen uttrycker i industribarometern, dels en förväntat svagare kostnadsutveckling än i konkurrentländerna. Den marginella försämringen av relativpriserna medför inte entydigt att konkurrenskraften försämras, eftersom i förhållande till många andra länder har en stor andel basindustriprodukter i exporten. Priserna på dessa varor stiger påtagligt på världsmarknaden . Mot bakgrund av den fördelaktiga produktinriktningen och den i stort sett oförändrat goda konkurrenskraften beräknas exportindustrin öka sina marknadsandelar vad gäller bearbetade varor, framför allt men även 2001 (se diagram 4.2). Höga orderstocksnivåer och stigande leveranstider i ett antal branscher kan dock innebära att priserna börjar stiga snabbare än förväntat. En stor del av marknadsandelsvinsten uppstår till följd av en fortsatt kraftig expansion av teleproduktexporten, som väntas bidra till knappt hälften av varuexporttillväxten. Utvecklingen i denna bransch är därmed en betydande osäkerhetsfaktor i prognosen. Sammantaget förutses exporten av bearbetade varor stiga och . Därefter antas en fortsatt förstärkning av kronan bidra till att exporten av bearbetade varor växer något långsammare än den internationella efterfrågan. Diagram 4.2 Export av bearbetade varor Index 1988 = 100 Råvaruexporten gynnas av den starka omvärldskonjunkturen . I vissa basindustrier kan dock kapacitetsrestriktioner begränsa tillväxtmöjligheterna något, framför allt . Exporten av råvaror väntas därmed öka med och med . 4.2 Varuimport ökade varuimporten , vilket var en betydligt svagare ökningstakt än 1997 och 1998. Historiskt sett har år med låg importtillväxt vanligtvis sammanfallit med år då importinnehållsrika delar av försörjningsbalansen som export, investeringar och hushållens konsumtion utvecklats svagt. Därför ter sig förra årets relativt låga utfall något förvånande givet den starka utvecklingen för hushållens konsumtion och investeringarna, även om exporten utvecklades svagt. De särskilda skatteregler som infördes och som möjliggjort förmånliga erbjudanden om personaldatorer från företag till anställda ledde 1998 till en kraftig ökning av importen av datorer. föll denna import betydligt. Sannolikt innebär den något lägre tillväxttakten för varuimporten 1999 att den återgick till att följa en mer långsiktig utvecklingsbana efter de starka . I ett långsiktigt perspektiv ökar varuimportens andel av BNP kontinuerligt till följd av globaliseringen och handelsspecialiseringen. Anpassningen till den långsiktiga utvecklingsbanan beräknas vara avslutad och under inledningen av innevarande år har varuimporten ökat betydligt i förhållande till . Dessutom har ökningstakten för de importinnehållsrika delarna av efterfrågan tilltagit. Det är importen av verkstadsvaror som ökat mest, och elektronikvaror och datorer står för en stor del. Importtillväxten beräknas fortsätta utvecklas starkt under återstoden av innevarande år och när ökningstakten för de importintensiva delarna av efterfrågan är hög. Konsumtionen av sällanköpsvaror, som har ett högt importinnehåll, beräknas växa starkt och . förutspås exporttillväxten tillta och breddas till att omfatta de flesta branscher. Maskininvesteringar väntas fortsätta att öka i god takt, vilket är ytterligare ett tecken på en ökad varuimport framöver. Dessutom väntas de låga importpriserna fortsätta att gynna varuimporten. Importen av varor beräknas stiga och . I ett medelfristigt perspektiv förväntas importen öka i enlighet med den långsiktiga ökningstakten och varuimporten ökar med . Detta är i linje med hur export, investeringar och hushållens konsumtionsutgifter utvecklas. Importpriserna på energirelaterade produkter steg kraftigt under föregående år och de har fortsatt att öka under innevarande år. Stora prisökningar på olja gör att importpriserna totalt sett stiger och det blir dyrare att importera, som kostnadstrycket ökar. Framöver antas en prisnedgång, där världsmarknadspriset på olja () beräknas sjunka till per fat och till per fat . Till följd av de låga prisnivåer som rådde under första halvan av 1999 väntas oljepriserna som årsgenomsnitt stiga kraftigt , för att falla . Den förväntade nedgången i oljepriset tillsammans med en försvagning av den svenska kronan gentemot dollarn och en förstärkning , väntas medföra att importpriserna på energirelaterade produkter stiger kraftigt och sjunker . Det föreligger emellertid stor osäkerhet om hur oljepriset kommer att utvecklas framöver och därmed hur importpriserna på energirelaterade produkter förändras (se fördjupningsruta i kapitel 2). De internationella priserna på varor har stigit under början av innevarande år och väntas fortsätta att stiga i takt med att den internationella konjunkturen stärks. Under inledningen av året stärktes den svenska kronan och importpriserna på varor, förutom energirelaterade varor, sjönk. Under återstoden av innevarande år väntas kronan appreciera. Sammantaget förväntas importpriserna på varor öka svagt och sjunka då en kraftigare appreciering väntas motverka den internationella prisuppgången, vilket stimulerar importtillväxten. 4.3 Tjänstehandel ger tjänstehandeln med utlandet ett negativt bidrag till BNP-tillväxten, något som även väntas vara fallet under prognosåren. Bakom denna utveckling ligger framför allt en tilltagande import av resevaluta, en post som inte bara inkluderar svenska resenärers utgifter i utlandet, utan även privatpersoners direktimport av bilar och postorderhandel, t.ex. över Internet. Ökningen kan framför allt härledas till den kraftiga förstärkningen av hushållens ekonomi efter krisen . Handeln med sådana tjänster som marknadsföring, redovisning, försäkringar och finansiella tjänster bedöms öka relativt snabbt på både export- och importsidan i takt med att den ekonomiska aktiviteten tilltar både i och i omvärlden. Utrikeshandeln med dessa tjänster bör även stiga i samband med ökad integration och teknologisk utveckling. Transporttjänsterna har utvecklats svagt . Framöver bedöms exporten av transporter vara i stort sett oförändrad som importen stiger svagt. Transportpriserna antas öka påtagligt i samband med att konjunkturen fortsätter att stärkas. Prisutvecklingen för resevaluta och övriga tjänster är kopplad till inflation, växelkursförändringar och löneökningar i och i omvärlden. 4.4 Bytesbalansen var det finansiella sparandet i positivt. Överskottet uppgick till av BNP. Bidragande orsaker till de senaste årens starka bytesbalans är det positiva finansiella sparandet i offentlig sektor och en kraftig exporttillväxt till följd av en svag krona och en framgångsrik teleproduktsektor. Hushållens stärkta köpkraft och stigande bruttoinvesteringar har ännu inte resulterat i importökningar kraftiga nog att dämpa överskottet i handelsbalansen, som väntas uppgå till av BNP. Tabell 4.2 Bytesbalansen Miljarder kronor, där inget annat anges 1999 2000 2001 2002 2003 Handelsbalans 130 142 171 184 197 % av BNP 6,6 6,9 7,8 8,1 8,3 Varuexport 704 793 857 908 964 Varuimport 574 651 687 724 767 Tjänstebalans 22 27 31 35 40 Transporter 7 7 7 Resevaluta 32 34 37 Övriga tjänster 2 0 1 Löner 2 2 2 2 2 Kapitalavkastning 27 30 27 25 23 Räntor 56 61 59 58 57 Aktier 0,9 0 0 0 0 Löpande transfereringar 33 Bytesbalans 49 54 78 90 99 Kapital- transfereringar 0 Finansiellt sparande 1 4,2 Anm: Bytesbalansen redovisas enligt definition. 1 Procent av BNP. Finansiellt sparande utgörs av bytesbalansens och kapitaltransfereringarnas sammantagna saldo. Källor: och beräknas bytesbalansens överskott stiga ytterligare som andel av BNP i samband med en fortsatt positiv utveckling av handelsbalansen och kapitalavkastningen, något som mer än väl kompenserar det stigande underskottet i tjänstehandeln och i de transfereringar till utlandet som främst består av EU-avgift och bistånd. Varu- och tjänstehandelns utveckling har diskuterats i respektive avsnitt ovan. Nivåskillnaden i handelsbalansen är bl.a. betingad av att oljepriserna utvecklas i enlighet med de antaganden som gjorts. I samband med att såväl den svenska som den internationella konjunkturen stärks förutses avkastningen öka både för svenska företag med tillgångar utomlands och för utländska företag med tillgångar i . Under antagandet att vinsterna ökar ungefär lika snabbt inom som utom landet stiger nettoavkastningen på direktinvesteringar , eftersom svenska tillgångar i utlandet är större än de utländska tillgångarna i . Till följd av den positiva utvecklingen på Stockholmsbörsen har det utländska ägandet av svenska aktier stigit och den svenska nettoställningen gentemot utlandet försämrats. Detta påverkar i sin tur den komponent i bytesbalansen som avser nettoutdelningen på aktier negativt. Framöver väntas dock det fortsatt positiva finansiella sparandet i till viss del ske i form av ett ökat innehav av portföljaktier utomlands. En faktor som kan bidra till en sådan utveckling är AP-fondernas målsättning att efter hand öka exponeringen i utländska aktier. Utländska placerares innehav av svenska aktier väntas inte öka i samma omfattning. Därmed förbättras avkastningen på portföljaktier marginellt . Räntenettots underskott väntas minska . En anledning till detta är att det finansiella sparandet och delutförsäljningen av möjliggör en minskning av den räntebärande utlandsskulden. Även kronans antagna appreciering bidrar till avtagande räntebetalningar i prognosen, medan de bedömningar som görs avseende ränteutvecklingen i och i omvärlden verkar i motsatt riktning. Bistånd till utvecklingsländer och nettobetalningarna till EU, som registreras under löpande transfereringar och kapitaltransfereringar, är bl.a. kopplade till bruttonationalinkomst, BNI. Till följd av den snabba tillväxten i svensk ekonomi samt förbättringen av kapitalavkastningen gentemot utlandet beräknas BNI i löpande priser stiga och . EU-avgiftens storlek påverkas dock även ett antal andra faktorer, bl.a. momsbasen, som stiger i takt med konsumtionsutgifterna, och EU-budgetens utgiftsnivå. Nettobetalningarna till EU väntas uppgå till ca 12 miljarder och till ca 13 miljarder . Tabell 4.3 Bruttonationalinkomsten Miljarder kronor, löpande priser 1999 2000 2001 2002 2003 BNP 1972 2067 2183 2271 2365 Primära inkomster1