prop · GO03101 · 2001-04-17 00:00:00 — Minskningen förklaras, liksom , till stor del av ökad syssel- sättning och en minskad andel långtidsarbetslö- sa. Utmärkande var dessutom minskade kostnader för de arbetsmarknadspolitiska åtgär- derna, främst arbetsmarknadsutbildningen. Utöver arbetslöshetsersättning och statlig lö- negaranti finns ytterligare ett tjugotal former av stöd och bidrag. Mellan dessa olika former har förändringar skett . Sammantaget påverkar dock inte dessa förhållandevis mindre omfattande stödformer totalbilden av hur sta- tens arbetsmarknadskostnader utvecklats de se- naste åren. Diagram 3.5 Bistånd och invandring 1996-2000 Efter det att besparingar gjorts i mitten av 1990- talet har kostnaderna för bistånd och invandring varit relativt stabila. Kostnaderna ökade , vilket i huvudsak varit hänförligt till satsningar på återuppbyggnad efter katastro- fer och krig samt andra infrastruktursatsningar. har dessutom bidragen till bistånd via ökat med omkring 1 mil- jard kronor. Övriga transfereringar och bidrag För de övriga transfereringar som sammanfattas i tabell 3.9, har kostnaderna ökat med totalt . Denna förändring är ett netto av såväl väsentliga höjningar som minskningar. har en kostnad tillkommit för överföring av medel till premiepensionsdelen i det nya ålderspensionssy- stemet, vilken uppgår till . En ytterligare förändring som skett i samband med det nya ålderspensionssystemet är att bl.a. förtidspensionerna numera finansieras i sin helhet via statsbudgeten. Detta, i kombina- tion med förändringar i uttaget av avgifter till pensionssystemet, har lett till att de löpande in- betalningarna av avgiftsmedel överstiger utbetal- ningarna av pensioner. Detta netto redovisas som en transferering till AP-fonderna på 5,6 mil- jarder kronor . Av de totala bidragen till kommuner och landsting på avser 19 mil- jarder kronor s.k. utjämningsbidrag. Denna kostnad motsvaras av en intäkt på ungefär sam- ma belopp, vilken erhålls från de kommuner och landsting vilka enligt särskilda regler har skyldig- het att erlägga utjämningsavgift. Tabell 3.9 Transfereringar och bidrag - övrigt Generella bidrag och utjämningsbidrag till kommuner och landsting Nedskrivning av fordran i kommunkontosystemet avgift till EU m.m. Studiestöd / avskrivning av lånefordringar Överföring till Allmänna pensionsfonden Bidrag till näringslivet m.m. via Bidrag till investeringar i infrastruktur Intäkten från avgiften redovisas i resultaträk- ningen för staten som skatteintäkt. Av resteran- de bidrag utgör generella stadsbidrag till kommuner och landsting varav kommunerna erhåller den största andelen. der 2000 har dessutom tillkommit engångsned- skrivningen av statens fordran avseende mervär- desskatt inom det s.k. kommunkontosystemet med . 3.7Konsoliderad resultaträkning med kommentarer I resultaträkningen redovisas redovisningsperio- dens intäkter och kostnader. Skatteintäkter m.m. som utgör merparten av statens intäkter redovi- sas dock till stor del enligt kassamässiga princi- per, dvs. med de belopp som faktiskt inbetalats . Statens kostnader innefattar driften av statens egen verksamhet, men uppkommer främst i de stora bidrags- och försäkringssystem som staten hanterar, t.ex. socialförsäkrings- systemet. Även dessa transfereringar redovisas till största delen kassamässigt. Den statliga verksamheten finansieras i viss utsträckning med avgifter från försäljning av va- ror och tjänster och bedrivs, med undantag för affärsverkens verksamhet, utan vinstkrav. En be- gränsad del av intäkterna utgörs även av bidrag. Resultaträkningen visar ett överskott på , som skall jämföras med ett överskott på . De viktigaste negativa förändringsfaktorerna, för den 50 procentiga minskningen, utgörs av poster kopplade till det reformerade ålderspensionssy- stemet och ökade kostnader för förvaltning av statsskulden. Se även avsnittet Övriga förändringar. Tabell 3.10 Konsoliderad resultaträkning Intäkter av avgifter och andra Avsättningar till/-upplösning av Summa statens egen verksamhet före resultat från andelar Resultat från andelar i dotter- Finansiella intäkter och kostnader Förändringar som sammanhänger med ålderspensionssystemet Under en följd av år har de inbetalda avgifterna från arbetsgivare och enskilda till ATP-systemet understigit de löpande utbetalningarna av tilläggspensioner. Mellanskillnaden har finansie- rats från AP-fonderna och redovisats som en bi- dragsintäkt i statens resultaträkning. var denna intäkt . Det nya ålderspensionssystemet innebär bl.a. att ålders- pensionerna till större del än tidigare finansieras med ålderspensionsavgifter via AP-fonderna och endast marginellt (2000) med anslag på statsbudgeten. Förtidspensionerna fi- nansieras inte till någon del via AP-fonderna. Denna omfördelning av finansieringsansvaret genomfördes i huvudsak 1999. höjdes ålderspensionsavgiften från arbetsgivare från av lönesumman, som den allmänna löneavgiften sänktes i motsva- rande grad. Därigenom skapades ett överskott i de löpande betalningsströmmarna i ålderspen- sionssystemet. Dessa löpande överskott förs till AP-fonderna där de fonderas för finansiering av de framtida kostnadsökningarna när befolkning- en blir äldre och antalet pensionärer ökar. Över- föringen till AP-fonderna redovisas som en transferering till AP-fonderna. Inbetalda avgifter har överstigit utbetalningarna av pensioner som finansieras från AP-fonderna med . Kostnaden för transferering till AP-fonderna in- går i posten lämnade bidrag. De , som liksom , överförts från AP-fonderna till staten som ett led i den finansiella infasningen av det nya ål- derspensionssystemet redovisas inte över resul- taträkningen (se Redovisningsprinciper, bilaga 2). De totala intäkterna uppgick till 976 mil- jarder kronor. Skatterna inklusive arbetsgivarav- gifter, mervärdesskatt m.m., utgjorde den domi- nerande delen. Skatterna ökade, till följd av den goda makroekonomiska utvecklingen , trots genomförda skattesänkningar, med 39,4 miljar- der kronor jämfört med . redovisar skatteintäkter enligt en modifierad bokförings- mässig princip i stället för som tidigare rent kas- samässigt. Det innebär att underskott på skatte- konto (debiterade, ej betalda skatter) tas upp som fordringar och att överskott (inbetalda, ej debiterade skatter) tas upp som skulder. Netto- effekten uppgick till 16,5 miljarder kro- nor inbetalda, ej debiterade skatter, dvs. en skuld som redovisas som periodiserad uppbörd och som minskar den redovisade ökningen av skatte- intäkterna i resultaträkningen till . En jämförelse är inte möjlig med hänsyn till att det inte gjorts nå- gon motsvarande justerad bedömning . (Se vidare not 1). Diagram 3.6 Statens intäkter 2000 fördelat på typ av intäkter Intäkter av avgifter och Skatter m.m. inkl. arbetsgivaravgifter () Inom parantes anges motsvarande värde för redovisningsperioden Intäkter av bidrag uppgick till 17 miljarder kro- nor. Det motsvarade, i jämförelse med föregåen- de år, en kraftig minskning på 32 miljarder kro- nor varav var hänförliga till de nämnda förändringarna i ålderspensionssy- stemet. Diagram 3.7 Statens kostnader 2000 fördelat på typ av kostnad Verksamhetens kostnader () Inom parantes anges motsvarande värde för redovisningsperioden Kostnaderna för lämnade bidrag m.m. under ru- briken Transfereringar uppgick till 2000. Det motsvarar en ökning med jämfört med , varav 5 mil- jarder kronor avser överföringar till AP- fonderna. Den största enskilda ökningen 2000 avser ersättning vid sjukdom m.m. som ökade med , främst avseende sjuk- penning och bidrag till läkemedelsförmånen. Av- skrivning av fordran på kommuner avseende mervärdesskatt har gett en engångskostnad på . marknadspolitiken har däremot minskat med på grund av lägre arbetslös- het och minskat behov av arbetsmarknadspoli- tiska program. Kostnaderna för statens egen verksamhet uppgick till 2000, vilket är en ökning med jämfört med . Det var framförallt personalkostnaderna som ökade, främst beroende på löneutveckling- en, men även på grund av ökade kostnader för pensionsavsättningar. Resultat från andelar i dotter- och intressefö- retag har minskat med , främst på grund av att resultat från andelar i för- valtningsbolaget har minskat med 8 mil- jarder kronor jämfört med (se not 10). De finansiella posternas förändring mellan åren uppvisar en nettokostnadsminskning med . Statsskuldens nettokostna- der, inklusive kostnader för förvaltning av stat- skulden, har ökat med . I detta belopp ingår att de orealiserade valutavins- terna/förlusterna försämrats med mellan åren. Försäljningen av aktier i lia AB genererade en realisationsvinst för staten på . 3.8Konsoliderad balansräkning med kommentarer I balansräkningen redovisas värdet av statens samtliga tillgångar, skulder och kapital. Värdet är beräknat per . I de fall marknadsvärden finns att tillgå för aktier och andelar i statliga bolag presenteras dessa i kapitel 8. Statens totala nettoförmögenhet var negativ och uppgick till -per . Det innebär en förbättring med jämfört med . Den huvudsakliga orsaken till förbättringen är att statsskulden minskat med . Den inhemska skulden har minskat med 42 mil- jarder kronor. De utländska lånen har minskat med . Tabell 3.11 Konsoliderad balansräkning Balanserade utgifter för forsk- Rättigheter och andra immate- Byggnader, mark och annan Maskiner, inventarier, installa- Andelar i dotter- och intresse- Kassa, postgiro och bank Summa kassa och bank -1 086 375 Avsättningar för pensioner och SUMMA KAPITAL OCH SKULDER Statsskuldens minskning 2000 kan bl.a. förklaras av följande faktorer. skedde utförsälj- ning av statlig egendom med 75 miljarder kro- nor, huvuddelen från försäljningen av aktier i lia. Vidare fick staten in i s.k. infasningspengar från AP-fonderna (se även bi- laga 2 Redovisningsprinciper). I motsatt riktning gick utbetalningarna av de medel som samlats i premiepensionssystemet med . Den goda ekonomiska utvecklingen har medfört en tillväxt i skatteba- sen som genererat ökade skatteinbetalningar, trots att skatterna sänktes 2000, som kostnaderna för arbetslöshetsersättning och ar- betsmarknadspolitiska program minskat kraftigt. Som en följd av ökad privat konsumtion ökade inbetalningar avseende moms med . Under har de totala till- gångarna ökat med till . De materiella anläggningstillgångarna har ökat med totalt . Försvarets militära beredskapstillgångar ökade med 9 mil- jarder kronor . Det redovisade värdet av de statliga väg- och järnvägsanläggningarna har ökat med totalt omkring 4,5 miljarder kro- nor (om man beaktar att färdigställandet av bl.a. och minskat de pågående nyanläggningarna och ökat värdet på de statliga väg- och järnvägsanläggningarna med ). () har avyttrat sina transportmedel till bolag inom inför bolagiseringen av SJ. Detta re- sulterade i en minskning av värdet av maskiner, inventarier och installationer med drygt 7 miljar- der kronor. Värdet på SJ:s fastigheter har skrivits upp med . De finansiella tillgångarna har ökat med 8 mil- jarder kronor. I samband med SJ:s avyttring av transportmedel, upprättades avtal om underut- hyrning som redovisas som andra långfristiga värdepappersinnehav. Dessa uppgick till 2000. Andelar i dotter- och intresseföretag har minskat med totalt . Det har dock skett en betydande omfördelning av värden Värdet på andelarna i Förvalt- ningsaktiebolaget har minskat med på grund av att den redovisade försäljningen av aktier i gjorts likvid. Värdet på andelarna i har ökat med på grund av en nyemission i samband med utförsäljningen av av statens ägarandel. Att värdet av ökade trots utförsäljningen beror på att det bokförda värdet av försålda andelar var lägre än värde- förändringarna hänförbara till främst nyemissio- nen och årets resultatandel, vilken hade en positiv effekt på det bokförda värdet. Nordiska investeringsbanken har invärderats som intresseföretag enligt kapitalandelsmetoden, vilket innebar att det bokförda värdet ökade med . minskade posten Andra långfristiga värdepappersinnehav med . Totalt sett innebar invärderingen en ökning av tillgångarna med i balansräkningen. Fordringarna har ökat med knappt 14 miljar- der kronor. Det beror främst på att Riksskatte- verket har ändrat redovisningsprincip vad gäller skatteuppbörden, vilket lett till att de redovisade skattefordringarna ökat med 14 miljarder kro- nor. Se även not 33. Fonderna har ökat med , där de största förändringarna avser Insättnings- garantinämndens fond och reservering av medel från inbetald energiskatt för individuellt kompe- tenssparande. Avsättningar för pensioner har ökat med . Förändringen beror främst på att redovisat pen- sionsskulden till ett värde som är högre än föregående år. Ökningen beror på att har ändrat i de försäkringstekniska riktlinjerna, bl.a. har ränteantagandet sänkts. Även pensions- avsättningar hos med de allmänna försäkringskassorna och Försvarsmak- ten har ökat till följd av förändrade ränteanta- ganden. Övriga avsättningar har ökat med . gör avsättningar för risker i garantiengagemang. Eftersom nämn- den ökat sina garantiåtaganden , vilket motsvarar nästan , har även avsättningarna ökat kraftigt. Övriga skulder ökade med 21 miljarder kro- nor. står för en ökning med , beroende på ändrade redo- visningsprinciper för betalda men icke debiterade skatter. skuld till Premiepen- sionsmyndigheten har minskat med netto, på grund av att premiepensionsmede tagits ut från Riksgälds- kontoret och placerats . Utbetalning- en uppgick till , men har också nya medel betalats in, varför net- tominskningen blev . Riks- gäldskontorets övriga skulder har ökat med och består främst av skulder kopplade till åtgärder i skuldförvaltningen. Se i övrigt not 44. Finansieringsanalysen visar statens betalningar fördelade på avsnitten statens verksamhet, inve- steringar, utlåning och finansiella aktiviteter. Fi- nansieringsanalysen visar även förändringen av och respektive avsnitts påverkan på statens net- toupplåning . Statens nettoupplåning definieras som för- ändringen av statsskulden och annan upplåning justerat för orealiserade valutakursförändringar. Den överensstämmer med totalsiffran i finansie- ringsanalysen. Uppgifterna avseende finansieringsanalysen har hämtats från de konsoliderade resultat- och balansräkningarna samt från den information som myndigheterna inrapporterat. När det gäller affärsverken har information dock hämtats i sär- skild ordning. I noterna härleds några av uppgif- terna i finansieringsanalysen från underlagen i resultat- och balansräkningarna. Saldot i finansieringsanalysen är lägre än statsbudgetens saldo. Skillnaden beror på att det finns transaktioner som påverkar endast endera av statsskulden eller statsbudge- ten. Affärsverkens nettoupplåning påverkar t.ex. statsskulden. kortsiktiga pla- ceringar av betalningsöverskott på statsverkets checkräkning påverkar å andra sidan statsbudge- tens saldo. Se vidare avsnittet 5.2 Härledning av statsbudgetens saldo från resultaträkningens sal- do Avgifter och andra ersättningar Finansiellt netto för statens upplåning, justerat för Övrigt finansiellt netto justerat för Förändring av övrig upplåning Kassaflödet avseende statens verksamhet upp- gick 2000 till , vilket är en minskning från föregående år med 28,8 miljarder Att nettobetalningarna i statens verk- samhet har minskat, trots att skattebetalningarna har ökat, beror till stor del på statens betalningar av premiepensionsmedel, och minskade bidrags- betalningar från AP-fonderna. I finansieringsanalysen har justeringar gjorts för betalda men ej intäktsbokförda skatter, vilket medför att skatteintäkterna är 16 miljarder kro- nor högre än i resultaträkningen. Under posten intäkter av avgifter och andra ersättningar har utdelningar från statliga dotter- och intresseföretag lagts till med . Utdelningarna har ökat med 8,9 miljar- der kronor sedan föregående år. De största ut- delningarna framgår av tabell 3.12 Tabell 3.13 Utdelningar i statliga bolag Luossavaara iKirunavaara AB () Under Transfereringar har justeringar gjorts med -31,för överföringar av premiepensionsmedel. Transfereringar har även justerats med för befarade förluster i utlåningsverksamhet och med 5,3 mil- jarder kronor för avsättningar till fonder. Kostnaderna för statens förvaltning har i fi- nansieringsanalysen justerats för avskrivningar av anläggningstillgångar och avsättningar till pensioner m.m., med 16,8 respektive 14,4 miljar- der kronor. Medel från AP-fonderna har förts över till sta- ten med i likhet med föregå- ende år. Statens totala utgifter för finansiella, materiella och immateriella investeringar uppgick till . Försäljningen av anlägg- ningstillgångar inbringade . De totala nettoinvesteringarna uppgick därmed till . Den främsta anled- ningen till att nettoinvesteringarna redovisas med ett positivt belopp är utförsäljningen av Te- lia. Investeringar i finansiella anläggningstillgång- ar var , vilket är en ökning från föregående år med . Ökningen är till stor del hänförbar till Reger- ingskansliets investeringar i aktier i gruppen AB som uppgick till 0,6 miljarder kro- nor. De materiella investeringarna uppgick till , vilket är en minskning med från föregå- ende år. Investeringar i vägar och järnvägar har minskat med 0,6 respektive . Tabell 3.14 Materiella investeringar Investeringar i immateriella tillgångar uppgick till , vilket är ungefär i sam- ma nivå som 1999. I not 58 ges mer information om investeringar i anläggningstillgångar. Försäljningsinkomsterna uppgick till 62,8 mil- jarder kronor, vilket är en ökning med 61,7 mil- jarder kronor. Ökningen är hänförbar till statens försäljningar av aktier i och , 61 re- spektive . Nettoutlåningen, dvs. saldot mellan nyutlåning och amorteringar, var -9,, vil- ket är en ökning med . Ny- utlåningen ökade således mer än amorteringarna, även om båda ökade, med respektive . I not 59 specifi- ceras nyutlåning och amorteringar. Nettobetalningar från finansiella aktiviteter un- der uppgick till -, vilket innebär att nettobetalningarna har ökat med . Ökningen är till stor del hänförbar till att realiserade valuta- och kursdif- ferenser har ökat med . Från resultaträkningen har finansiella poster som inte påverkar betalningar eliminerats, t.ex. orealiserade valutakursförluster på varav är hänförliga till staten upplåning. Dessa har i huvudsak upp- kommit vid omvärdering av upplåning och kre- ditgivning i utländsk valuta. Statens nettoupplåning visar förändringen av sta- tens upplåning justerat för valutakursförändring- ar i utländsk valuta. Vid sidan av Riksgäldskon- toret har endast ett fåtal myndigheter möjlighet att ta upp lån på marknaden. Statens nettoupplåning uppgick till -101,. Att nettoupplåning- en var negativ innebär att staten har amorterat av lån med motsvarande belopp. Jämfört med 1999 har nettoupplåningen minskat med 28,6 miljar- der kronor. minskade statsskulden med . De orealiserade valu- takursförlusterna som påverkat statsskulden uppgick till . ekonomiska vårproposition redovisar regeringen en kort sammanfattning av statsbud- getens utfall . I detta kapitel redovisar reger- ingen statsbudgetens slutliga utfall . I bila- gorna 6 och 7 redovisas det slutliga utfallet för samtliga inkomsttitlar respektive anslag på stats- budgeten. Månadsfördelade inkomster och utgif- ter redovisas i bilagorna 8 och 9. Enligt 16 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten skall statsbudgeten omfatta alla inkomster och utgifter, med vissa specificerade undantag, samt andra betalningar som påverkar statens lånebe- hov. Statsbudgetens saldo är därmed detsamma som statens lånebehov men med omvänt tecken. Ett positivt saldo innebär att staten har möjlighet att amortera på statsskulden. I kapitel 5 Samband mellan resultaträkning och statsbudget jämförs redovisningsprinciper och struktur mellan stats- budgeten och resultaträkningen. Budgetsaldot uppgick till . I statsbudgeten beräknades budgetsaldot till . Utfallet är därmed högre än budgeterat. Jäm- fört med utfallet har statsbudgetens saldo förbättrats med . Det stora budgetöverskottet beror till stor del av större engångseffekter i form av överföringar från AP-fonden, 45 miljarder kro- nor, och försäljning av statliga bolag m.m. . Nettot av inbetalningar och utbetalningar av premiepensionsmedel till Riks- gäldskontoret uppgår till -. Justerat för dessa större engångseffekter uppgick statsbudgetens saldo till cirka 14 miljarder kro- nor. Statsbudgetens saldo 2000 samt justering för större engångseffekter framgår av tabell 4.1. Tabell 4.1 Statsbudgetens saldo 2000 samt justering för större engångseffekter (underliggande saldo) Varav försäljning av statliga bolag m.m. -31,0 Statsbudgetens saldo justerat för större en- Statsbudgetens inkomster beräknades i stats- budgeten till . Det slutliga utfallet blev vilket är högre än beräknat. Ök- ningen förklaras främst av högre skatteinkoms- ter, som blev högre än be- räknat, medan inkomst av försåld egendom blev lägre än beräknat i statsbud- geten (se vidare avsnitt 4.3). Det slutliga utfallet för statsbudgetens utgifter m.m. blev . Det är 1,7 mil- jarder lägre än budgeterat. Denna utgiftsminsk- ning hänförs till ett stort antal olika poster på statsbudgetens utgiftssida (se vidare avsnitt 4.4). Statsbudgetens utfall framgår av tabell 4.2. Tabell 4.2 Statsbudgetens utfall -1,7 -4,1 -5,5 -5,5 -11,5 -6,0 -9,0 -73,5 1) SB = Statsbudgeten, TB = Tilläggsbudget 2) Inkl. posten Minskning av anslagsbehållningar med 3) Inkl. kassamässig korrigering och finansiell överföring från AP-fonden till I diagram 4.1 redovisas statsbudgetens saldo och underliggande saldo . Budget- saldot har förändrats dramatiskt . första år var staten tvungen att låna stora belopp. Störst var lånebehovet 1993. Därefter har det skett en kraftig minskning av lånebehovet och 1998 övergick lånebehovet till ett budgetöverskott på för att öka kraftigt till ett budgetöver- skott på . Som framgår av diagrammet är det bara som staten har kunnat amortera på statsskulden. Diagram 4.1 Statsbudgetens saldo 1990-2000 Inkomsterna på statsbudgeten uppgick till , vilket är 18 miljarder kro- nor (2,) högre än vad som beräknades i statsbudgeten. Inkomster från skatter m.m. blev , vilket är 56 miljarder kro- nor (9,) högre än beräknat. Utfallet för övriga inkomster blev 127 miljar- der kronor, vilket däremot är 38 miljarder kro- nor (23,) lägre än beräknat. Det lägre utfallet för övriga inkomster förklaras i huvudsak av att försäljningar av statlig egendom blev lägre än beräknat. De inkomsttitlar som redovisar skatter som om- fattas av den samordnade uppbörden påverkas av de periodiserade skatterna för inkomståren 19982000. Den samordnade uppbörden om- fattar cirka hälften av de totala skatterna. För in- komståren 19981999 är dessa utfall kända me- dan utfallet avseende blir klart . Några exakta förklaringar till skillnader mellan statsbudget och utfall går där- för inte att redovisa, utan förklaringarna baseras på den prognos av den periodiserade skatten som redovisas ekonomiska vår- proposition. För de skatter som inte omfattas av den samordnade uppbörden är dock det periodi- serade utfallet klart. Jämfört med beräkningen till budgetpropo- sitionen (BP2000) har de periodiserade skatterna i offentlig sektor ökat med 27 respek- tive , vilket framgår av tabell 4.3. Tabell 4.3 Offentliga sektorns och statens periodiserade skatter samt statsbudgetens inkomster + Kapitalskatt rea. + Kapitalskatt övr. = Periodiserad skatt, = Periodiserad skatt, Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför . Kursiverade belopp avser prognoser. har korrigerats för kyrkoskatten, som i budget- propositionen redovisades som en del av kommunalskatten. Ökningen avser till största delen löneskatter dvs. inkomstskatter på för- värvsinkomster, allmän pensionsavgift och ar- betsgivaravgifter och skatt på kapitalinkoms- ter. De högre löneskatterna 2000 förklaras till största delen av att utvecklingstakten för löne- summan 2000, enligt det preliminära utfallet, blev betydligt högre jämfört med beräkningen till budgetpropositionen.