prop · GP031d28 · 2001-09-20 00:00:00 — 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen Förslag till riksdagsbeslut....................................................................................... Redovisning av EU-budgetens och avgiftens utfall ..................................... Mål för utgiftsområdet ......................................................................................... 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 27 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet .................................................................... Utgiftsfördelning EU-budgeten 2000....................................................................... Anslagna medel samt utfall ......................................................................... Särskilda jordbrukstullar och sockeravgifter .......................................................... 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 27 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.bemyndigar regeringen att ikläda staten de åtaganden som följer av EU-budgeten för avseende åtagandebemyndiganden (avsnitt 5), 2.för anvisar anslag under utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen enligt följande uppställning: 93:1 Avgiften till Europeiska gemenskapen 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 27 Europeiska unionen disponerar en budget för finansiella åtaganden på unionsnivå. Denna upprättas med stöd av artikel 268 (f.d. 199) i fördraget om Europeiska unionen. Finansieringen av budgeten med s.k. egna medel, dvs. avgifter från medlemsländerna, fastställs i fördragets artikel 269 (f.d. 201) och i rådets beslut om systemet för gemenskapernas egna medel (94/728/EG, Euroatom). Det senare ersätts fr.o.m. av rådets beslut om systemet för egna medel (00/597/EG, Euroatom). Utgiftsområdet avser avgift till EU- budgeten. Utgifterna utgörs av betalningar till Europeiska kommissionen avseende EU-budgeten inklusive eventuella korrigeringar avseende . Avgiften kan dock under löpande budgetår förändras till följd av faktisk uppbörd av tullar och importavgifter, utfallet av EU-budgeten , EU-tilläggsbudgetar, valutakursändringar samt andra korrigeringar av avgiften. Avgiften består av komponenterna tullar, särskilda tullar på jordbruksprodukter och sockeravgifter, mervärdesskattebaserad avgift, avgift beräknad på bruttonationalinkomsten samt avgift för att täcka budgetreduktion. erhåller enligt rådsbeslutet om egna medel en budgetreduktion, som finansieras av övriga medlemsländer. fattade 1999 beslut om innehållet i ett nytt beslut om egna medel. På grundval av Europeiska rådets beslut lade kommissionen fram ett förslag till nytt beslut om egna medel, vilket nu antagits av rådet. Samrådet med Europeiska parlamentet är avslutat och därmed är förslaget antaget av EU. Den nationella ratifikationsprocessen kommer att slutföras , vilket innebär att beslutet kan träda i kraft . Beslutet innehåller fyra viktiga komponenter som påverkar den svenska avgiften. För det första ökar den andel medlemsstaterna får behålla av tulluppbörden från till . minskar den mervärdesskattebaserade avgiften, dels som en följd av sänkt uttagsprocent, dels som en följd av metoden för finansiering av budgetreduktion. Dessa förändringar innebär att en större del av EU-budgetens finansiering tas ut via BNI-avgiften. För det andra modifieras taket för uttag av egna medel totalt från av BNI enligt nationalräkenskapssystemet ENS 79 till motsvarande belopp uttryckt i procent av BNI enligt det nya nationalräkenskapssystemet ENS 95. Syftet med modifieringen av taket är att övergången till ett nytt nationalräkenskapssystem inte skall leda till ökade resurser för EU- budgeten. För det tredje införs en reducering av finansieringsansvaret för den brittiska budgetreduktionen till av nuvarande andel för Ne- derländerna, , och . För det fjärde justeras den brittiska budgetreduktionen med anledning av de ovan beskrivna ändringarna vad gäller tullavgifter och mervärdesskattebaserad avgift samt för effekter med anledning av kommande utvidgning av unionen. Eftersom det nya egna medelsbeslutet väntas träda i kraft har budgetberäk- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 27 ningen i denna proposition för åren 2002 och framåt baserats på det nya egna medelsbeslutet. Budgeten är den tredje årsbudgeten som beslutas inom ramen för det nya finansiella perspektivet för . Kommissionens budgetförslag ryms under taket . Den svenska avgiften har reviderats i förhållande till de beräkningar som presenterades ekonomiska vårproposition eftersom EU-budgetförslaget inte fanns tillgängligt då propositionen presenterades. Förändringarna i förhållande till bedömningarna i den ekonomiska vårpropositionen föranleds också av kommissionens förslag till EU:s tilläggsbudget 4 . Den innehåller framför allt en reglering av EU-budgetens överskott och en justering av prognoserna för avgiftskomponenterna. Överskottet avser främst utebliven användning av medel från strukturfonderna samt en revidering av tullinbetalningarna p.g.a. högre tullinkomster. Eftersom tilldelade medel enligt regelverket för strukturfonderna har utformningen av utgiftsmål, kommer medlen att disponeras för projekt under den senare delen av perioden vilket då kommer att leda till ett ökat finanseringsbehov. Överskottet uppgår totalt till . Ju- steringen av prognoserna i tilläggsbudgeten innebär en nedjustering av erforderlig uttagsprocent på BNI för att finansiera de fastställda utgifterna. Detta leder till en lägre BNI- avgift än vad som tidigare beräknats. Genom att beräkningen baseras på befintliga EU-dokument påverkar revideringen enligt tilläggsbudget 4/2001 och budgetförslaget även i perioden. Utöver anpassning till nya EU-dokument har beräkningen av avgiften justerats för ändrade antaganden om den ekonomiska utvecklingen, inklusive justeringar av antagandena för utvecklingen av tullar och avgifter, mervärdesskattebas, bruttonationalinkomst samt växelkurs. För betalningar avseende 2002 har kursen /euro använts. Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet Politikområde 93 Avgiften till Europeiska gemen- Totalt för utgiftsområde 27 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 27 3 Redovisning av EU-budgetens och avgiftens utfall EU-budgeten omfattar unionens utgifter inom ramen för den första pelaren, men också i viss utsträckning utgifter inom de övriga pelarna. EU-budgetens aktiviteter budgeteras under anslag och bemyndiganden, i EU-budgeten benämnda betalningsanslag och åtagandebemyndiganden. Kommissionen lämnar en årsredovisning. Rapporten är ännu inte tillgänglig, den kommer att publiceras . Nedanstående uppgifter är därför preliminära. uppgick inkomsterna preliminärt till netto, varav egna medel till . Vid kursen /euro (genomsnittlig årskurs) motsvarar detta i inkomster och i egna medel. Disponibelt överskott uppgick till , motsvarande . Utgifter täckta av betalningsanslag uppgick enligt preliminära uppgifter till netto, vilket med kursen /euro motsvarar . Totalt ianspråktagna åtagandebemyndiganden uppgick enligt preliminära uppgifter till , eller . disponibla bemyndiganden uppgick till . Utnyttjandegraden för åtagandebemyndiganden uppgick därmed preliminärt till . Fördelat i enlighet med finansieringsnyckeln för totala egna medel, där andel uppgick till , innebar det att den svenska delen av åtagandebemyndi- gandena uppgick till motsvarande . Utgifterna (betalningsanslag) fördelade sig enligt följande: Tabell 3.1 Utgiftsfördelning EU-budgeten 2000 Utfall för avgiften till EU-budgeten Den svenska avgiften för Tabell 3.2 Anslagna medel samt utfall A1 Avgiften till Europeiska gemenska- Utfallet för avgiften i sin helhet blev , vilket är , eller , mindre än vad som anvisades i statsbudgeten. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 27 Skillnaden mellan anslagsförbrukningen och anvisat belopp på statsbudgeten förklaras huvudsakligen av att EU-budgetens finansieringsbehov genom tilläggs- och ändringsbudget minskades. Minskningen föranleddes framför allt av överskottet i EU-budgeten 1999 samt revidering av avgiftsbaser och växelkurser. Denna revidering under löpande budgetår, som inlemmats i EU:s tilläggs- och ändringsbudget, leder till färre korrigeringar i efterhand för att beakta skillnader mellan prognos och utfall. Ändringen innebär således en tidigareläggning av regleringen för prognos- och kursförändringar. Dessa ändringar berör framför allt mervärdesskattebaserad avgift och avgift baserad på bruttonationalinkomst (BNI). Den BNI-baserade delen av avgiften blev med anledning av de ovan redovisade förändringarna lägre än budgeterat och den mervärdesskattebaserade avgiften blev högre än budgeterat. Vidare blev tullavgiften blev högre än budgeterat, medan de särskilda jordbrukstullarna blev lägre än budgeterat, vilket får betraktas som normala avvikelser. Någon redovisning av återflödet från EU är inte möjlig p.g.a att kommissionen ännu inte har publicerat sin årliga rapport om återflödet till medlemsstaterna. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 27 4 Mål för utgiftsområdet Målen för den svenska EU-budgetpolitiken ligger fast i enlighet med beslut (prop. 1994/95:40, bet. 1994/95:FiU5, rskr. 1994/95:67). Detta innebär bl.a. att skall verka för en effektiv och återhållsam budgetpolitik inom unionen. Målen innebär att skall verka för en förbättrad budgetdisciplin vid användningen av EU:s budgetmedel. beslutades såväl innehållet i ett nytt system för gemenskapens egna medel, som ett nytt flerårigt budgetbeslut, s.k. finansiellt perspektiv. Båda dessa beslut ger uttryck för större budgetrestriktivitet och mer hänsyn till finansieringsfördelningsfrågor än tidigare beslut. De ligger därmed i linje med den svenska målsättningen på området. har EU:s beslutsprocess avseende egna medelsbeslutet förts vidare. Rådsbeslutet har varit föremål för samråd med Europeiska parlamentet och den formella beslutsprocessen på EU-nivå har därmed avslutats och den nationella ratifikationsprocessen påbörjats och förväntas slutföras . Beslutet avses träda i kraft . Det finansiella perspektivet, budgetramen för , fastställdes på en nivå som skulle minska utrymmet för budgetökningar. Syftet var bl.a. att framtvinga en omprioriteringsdiskussion inför nya åtaganden. En sådan diskussion har redan aktualiserats i samband med EU:s åtgärdsprogram för samt hantering av kostnaderna p.g.a. BSE-krisen. Genom beslutet att skapa nödvändigt finansiellt utrymme genom omprioriteringar, baserade bl.a. på resursutnyttjande på övriga områden, har rådet följt inriktningen i det finansiella perspektivet. Regeringen noterar med tillfredsställelse att rådets beslut väl överensstämmer med de av fastställda målen för den svenska budgetpolitiken inom EU. Den årliga EU-budgeten är resultatet dels av de ramar som sätts av beslutet om egna medel och det finansiella perspektivet, dels av den årliga budgetberedningen inom rådet och Europeiska parlamentet. Det budgetförslag som rådet lämnat över till Europeiska parlamentet ligger inom ramen för det fastställda finansiella perspektivet. Kommissionens budgetförslag innebär en ökning för åtagandebemyndiganden och för betalningsanslag i förhållande till 2001. Regeringen är fortsatt angelägen att slå vakt om att tillräckliga marginaler upprätthålls mellan finansiellt perspektiv och årlig budget för att säkerställa att en revidering av perspektivet inte skall bli nödvändig . För svenskt vidkommande utgör därför fortsatt restriktivitet en utgångspunkt vid den pågående behandlingen av budgetförslaget . Budgetpolitikens grundläggande mål ligger fast. På lite kommer den för regeringens vidkommande i stor utsträckning att styras av fortsatta ambitioner att göra EU-budgeten till ett effektivt instrument för EU-politiken genom att koncentrera EU-budgetens insatser i enlighet med närhetsprincipen och skapa förutsättningar för nya åtaganden genom en omprövning av befintliga utgifter. Regeringen avser att verka för en fortsatt förenkling av finansieringssystemet för att öka prognostiserbarheten och transparensen. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 27 Regeringens förslag: Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att ikläda staten högst det utgiftsåtagande som följer av fastställd EU-budget avseende åtagandebemyndiganden. Finansieringen av budgeten med avgifter från medlemsländerna avser utgifterna enligt betalningsanslag. Åtagandebemyndiganden ger inte upphov till samma direkta betalningsansvar utan uttrycker utgiftsåtagandet . Åtagandebemyndiganden styrs dels av tidigare fattade beslut, dels av den årliga budgetprocessen. En förutsättning för möjligheten till långsiktigt hållbar restriktiv budgetpolitik är att balans uppnås mellan tilldelningen av anslag och bemyndiganden och att även tilldelningen av bemyndiganden präglas av återhållsamhet. Egna medel, dvs. medlemsländernas avgifter ett visst år, svarar inte direkt mot åtagandebemyndiganden. Fördelningsnyckeln för finansieringen av budgeten, dvs. anslagen, kan dock användas som en grov fördelning av åtagandet på medlemsländerna. I kommissionens budgetförslag föreslås att åtagandebemyndiganden om skall ställas till förfogande . andel av detta uppgår med fördelning enligt vår andel av egna medel till , dvs. , motsvarande ca . Budgetförslaget är föremål för budgetberedning inom unionens budgetmyndigheter (rådet och parlamentet). 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 27 93:1 Avgiften till Europeiska gemenskapens budget De beräknade utgifterna inom utgiftsområdet omfattar dels andel av finansieringen av EU-budgeten för det berörda budgetåret inklusive eventuella EU-tilläggsbudgetar, dels revidering av avgiftsbaserna och revidering av den brittiska budgetreduktionen. Med hänsyn till Europeiska kommissionens budgetförslag och prognosen för utfallskorrigeringar under budgetåret beräknas avgift till Europeiska gemenskapen uppgå till . I förhållande till ekonomiska vårproposition innebär regeringens förslag en minskning på . De huvudsakliga förändringarna utgörs av nytt budgetunderlag från EU (budgetförslag 2002 i stället för fastställd budget 2001) och nya antaganden om den svenska ekonomiska utvecklingen. Betalningarna avseende mervärdesskattebaserad avgift, BNI-avgift och Storbritannienavgift baseras på en bedömd växelkurs per om per euro. Vid bedömningen av nivån för mervärdesskattebasen har preliminära utfallssiffror använts. Utgiftsprognosen uppgår till . Jämfört med ekonomiska vårproposition är detta en nedrevidering om . Orsaken till förändringen är framför allt att hänsyn tagits till EU:s tilläggsbudget 4/2001, där EU-budgetens överskott återförs till medlemsländerna genom att inbetalningarna minskas. Be- räkningen baseras på en framskrivning av kommissionens budgetförslag samt en utgiftsutveckling som följer det finansiella perspektivet. Utgifterna enligt finansiella perspektivet 2000-2006 ökar för att sedan minska under de återstående åren i perioden. Effekterna av det nya egna medelsbeslutet har beaktats och påverkar den svenska avgiften . Nedan redovisas regeringens preliminära beräkning av de fyra olika avgiftskomponenterna samt Storbritannien-avgiften. Inkomsterna från den gemensamma tulltaxan utgör egna medel för Europeiska gemenskapen och tillfaller därför gemenskapsbudgeten. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 27 lemsländerna får dock behålla av uppburna medel för att täcka administrativa kostnader i samband med uppbörden (fr.o.m. , ). Beloppen avser inbetalningen till Europeiska kommissionen, dvs. de av uppbörden som tillfaller gemenskapsbudgeten. Uppbörden budgeteras och redovisas i sin helhet under inkomsttitel Tullmedel. På inkomsttiteln redovisas även sådan tulluppbörd som inte tillfaller gemenskapen t.ex. betalningar som hänför sig till ärenden och eventuella inkomster från avgifter som ej utgör egna medel. Tullavgiften betalas in enligt faktisk uppbörd i kronor. Regeringen beräknar att tullavgiften kommer att uppgå till . Särskilda jordbrukstullar och sockeravgifter Tabell 6.3 Särskilda jordbrukstullar och sockeravgifter De särskilda tullarna på jordbruksprodukter och avgifterna på sockerproduktionen, vilka tas ut i enlighet med EU:s jordbrukspolitik, utgör i likhet med tullarna enligt den gemensamma tulltaxan gemenskapsbudgetens egna medel. Även för dessa tullar och avgifter gäller att medlemslandet får behålla av uppbörden för att täcka administrativa kostnader kopplade till uppbörden (fr.o.m. , ). Beloppen avser inbetalningarna till Europeiska kommissionen. Den svenska uppbörden av dessa avgifter redovisas mot inkomsttitel Jordbruks- och sockeravgifter. Särskilda jordbrukstullar och sockeravgifter betalas in enligt faktisk uppbörd. Regeringen beräknar att särskilda jordbrukstullar och sockeravgifter kommer att uppgå till . Tabell 6.4 Mervärdesskattebaserad avgift Den mervärdesskattebaserade komponenten i avgiften till EU:s budget beräknas som en procentuell andel av medlemslandets mervärdesskattebas enligt en prognos budgeten avser. Den nationella skattebasen korrigeras härvid för avvikelser från och variationer inom EU:s sjätte mervärdesskattedirektiv så att en enhetlig skattebas erhålles. Uttaget är satt till högst av mervärdesskattebasen. Det faktiska uttaget beräknas i kommissionens budgetförslag för . Avvikelsen från det maximala uttaget beror på den tekniska utformningen av finansieringen av budgetreduktion. Efter avslutat budgetår korrigeras momsavgiften för avvikelser från den prognostiserade basen så att fastställt procentuellt uttag enligt fastställd EU-budget vidmakthålls. Med hänsyn till Europeiska kommissionens budgetförslag beräknas den mervärdesskattebaserade avgiften uppgå till . Avgift baserad på bruttonationalinkomsten Avgiften som baseras på bruttonationalinkomsten (BNI-avgiften) beräknas på en prognos av medlemslandets BNI till marknadspriser för budgeteringsåret. Uttaget beräknas som en pro- centuell andel av gemenskapens samlade BNI mot bakgrund av återstående finansieringsbehov sedan övriga avgifter beräknats. BNI-avgiften korrigeras i efterhand med hänsyn till utfallet. Som en följd av restriktionerna avseende mervärdesskattebaserad avgift i rådets beslut om systemet för gemenskapernas egna medel (00/597/EG, Euroatom) får ökningar och minskningar i finansieringsbehovet för EU- budgeten ett direkt genomslag i BNI-avgiftens storlek. Med hänsyn till Europeiska kommissionens budgetförslag beräknas avgiften baserad på bruttonationalinkomsten uppgå till . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 27 I enlighet med rådsbeslutet om gemenskapens egna medel erhåller en budgetreduktion som finansieras av övriga medlemsländer. Betalningen av den avgift som föranleds av detta fördelas i EU-budgeten på mervärdesskattebaserad avgift och BNI-avgift enligt vissa principer. Vid betalningen under löpande år redovisas dock betalningarna avseende reduktionen separat. budgetreduktion förs i EU- budgeten upp i enlighet med en beräkning . Det innebär att reduktion i EU-budgeten avser 2001. Reduktionen korrigeras sedan löpande allt eftersom mer information om faktiska betalningar erhålls. görs slutkorrigeringen för reduktionen avseende 1997. Den årliga betalningen avseende reduktion avser alltså dels betalning enligt en prognos över innevarande års reduktion, dels efterhandskorrigeringar avseende . Med hänsyn till svårigheten att prognostisera omfattningen av korrigeringen avseende , grundas beräkningen av betalningen enbart på EU-budgeten . Med hänsyn till Europeiska kommissionens budgetförslag beräknas avgiften avseende budgetreduktion uppgå till .