prop · GO031D31 · 2001-01-01 00:00:00 — Allmänna bidrag till kommuner Allmänna bidrag till kommuner 1 Förslag till riksdagsbeslut 5 2 Allmänna bidrag till kommuner 7 2.1 Omfattning 7 2.2 Utgiftsutveckling 7 2.3 Mål 9 2.4 Politikens inriktning 9 2.4.1 Utvecklingen i kommunsektorn 9 2.4.2 Bedömningen 9 2.4.3 Den kommunala ekonomin 10 2.5 Insatser 11 2.6 Förslag inom andra utgiftsområden som påverkar kommuner och landsting 12 2.7 Resultatbedömning 13 2.8 Anslag 13 2.8.1 91:1 Generellt statsbidrag till kommuner och landsting 13 2.8.2 91:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting 15 2.8.3 91:3 Statligt utjämningsbidrag till kommuner och landsting 16 2.8.4 91:4 Bidrag till Rådet för redovisning 17 Bilaga 1 Anslagsbenämningar 19 Anslagsbelopp 5 2.1 Utgiftsutvecklingen 8 2.2 Tillskott till kommuner och landsting 1997 2003 10 2.3 Kommunsektorns finanser 10 2.4 Anslagsutvecklingen 91:1 Generellt statsbidrag till kommuner och landsting 13 2.5 Anslagsnivå för generellt statsbidrag till kommuner och landsting 15 2.6 Anslagsutvecklingen 91:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting 15 2.7 Anslagsutvecklingen 91:3 Statligt utjämningsbidrag till kommuner och landsting 16 2.8 Anslagsutvecklingen 91:4 Bidrag till Rådet för redovisning 17 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. godkänner den föreslagna användningen av anslaget 91:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting (avsnitt 2.8.2), 2. för anvisar anslagen under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner enligt följande uppställning: Anslagsbelopp Tusental kronor Anslag Anslagstyp 91:1 Generellt statsbidrag till kommuner och landsting ramanslag 78 105 500 91:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting reservationsanslag 2 066 200 91:3 Statligt utjämningsbidrag till kommuner och landsting obetecknat anslag 19 190 233 91:4 Bidrag till Rådet för redovisning obetecknat anslag 700 Summa 2 Allmänna bidrag till kommuner 2.1 Omfattning Utgiftsområdet omfattar merparten av statens utgifter för bidrag till kommuner och landsting. Bidrag utgår dels i form av ett allmänt finansiellt stöd (generellt statsbidrag) till kommuner och landsting, dels i form av ett bidrag (statligt utjämningsbidrag) för att åstadkomma likvärdiga ekonomiska förutsättningar mellan kommuner respektive mellan landsting. Vidare utgår ett bidrag för särskilda insatser i vissa kommuner och landsting. En del av detta bidrag disponeras av Bostadsdelegationen. Slutligen ingår även ett mindre bidrag till Rådet för redovisning. utgick även ett bidrag till kommunernas och landstingens skatteinkomster . I budgetpropositionen redovisas flertalet utgiftsområden uppdelade på politikområden. Vissa utgiftsområden, däribland utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner, utgörs inte direkt av statlig verksamhet. Dessa omfattas därför inte av politikområdesindelningen. 2.2 Utgiftsutveckling I tabell 2.1 redovisas den beräknade utgiftsnivån för utgiftsområdet. Regeringen föreslår i förslaget till tilläggsbudget att det statliga utjämningsbidraget till kommuner och landsting höjs med till . Höjningen utgör skillnaden mellan den preliminära beräkning som förslaget i budgetpropositionen baserades på, och den definitiva beräkningen av bidraget. Höjningen av det statliga utjämningsbidraget motsvaras av en lika stor höjning av den utjämningsavgift kommuner och landsting betalar till statsbudgetens inkomstsida. Regeringen föreslår i denna proposition att det generella statsbidraget till kommuner och landsting höjs med 2001, varav är kopplade till den nationella handlingsplanen för hälso- och sjukvården. Det generella statsbidraget bör 2003 höjas med ytterligare . Regeringen föreslår vidare en tillfällig höjning med 2001 av bidraget till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting. Statsbidragsutvecklingen påverkas även av ekonomiska regleringar mellan staten och kommunsektorn. Regeringen föreslår att den beräknade ökningen om av kommunernas och landstingens skatteinkomster som följer av den föreslagna reducering av avdragsrätten för den allmänna pensionsavgiften, regleras genom en lika stor minskning av det generella statsbidraget till kommuner och landsting. En reglering gjordes av samma anledning med . bör de generella statsbidraget höjas med till följd av effekterna av den föreslagna förändringen av grundavdraget och det särskilda grundavgdraget. Sammantaget bör därmed det generella statsbidraget reduceras med . Med anledning av förändringarna i det allmänna pensionssystemet görs en beräkningsteknisk justering av bidragsramen . Justeringen innebär att det generella statsbidraget till kommuner och landsting reduceras med , vilket motsvaras av en lika stor beräknad ökning av kommunernas och landstingens skatteinkomster. Tabell 2.1 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor Utfall 1999 Anslag 2000 Utgifts- prognos 2000 Förslag anslag 2001 Beräknat anslag 2002 Beräknat anslag 2003 91:1 Generellt statsbidrag till kommuner och landsting 78 656 78 003 78 028 78 106 79 140 72 340 91:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting 760 1 091 1 218 2 066 1 007 665 91:3 Statligt utjämningsbidrag till kommuner och landsting 20 526 18 571 19 190 19 190 19 190 19 190 91:4 Bidrag till Rådet för redovisning 1 1 1 1 1 1 A 5 Bidrag till kommunernas och landstingens skatteinkomster 2 600 Totalt för utgiftsområde 251 102 542 97 666 98 437 99 363 99 338 92 196 1Utgiftsutvecklingen påverkas även av ekonomiska regleringar mellan staten och kommunsektorn. Ramen ökar ramen för utgiftsområdet med jämfört med . Förutom tillskott påverkas ramen av de regleringar som görs till följd av ovan beskrivna förändringar av inkomstbeskattningen och reformeringen av det allmänna pensionssystemet. Vidare påverkas utgiftsramen av regleringar i enlighet med den kommunala finansieringsprincipen. 2.3 Mål Målet för utgiftsområdet är att skapa goda och likvärdiga ekonomiska förutsättningar för kommuner respektive landsting att uppnå de nationella målen inom olika verksamheter. 2.4 Politikens inriktning 2.4.1 Utvecklingen i kommunsektorn Saneringen av de offentliga finanserna och den återhämtning i den svenska ekonomin som skett efter den djupa lågkonjunkturen har bl.a. inneburit att utrymme skapats för en höjning av statsbidragen till kommuner och landsting. Vidare har skatteintäkterna ökat förhållandevis kraftigt , inte minst tack vare den goda sysselsättningsutvecklingen. Genom det kommunala utjämningssystemet kommer denna utveckling alla kommuner och landsting till del, vilket ger dessa goda förutsättningar att uppnå ekonomisk balans och bibehålla eller höja ambitionsnivån i verksamheterna. Även om många kommuner och landsting fortfarande redovisar negativa resultat, går resultatutvecklingen för sektorn som helhet i positiv riktning. En successiv förbättring av kvaliteten i verksamheterna kan nu ske. Övergången till i huvudsak generella statsbidrag har inneburit ändrade förutsättningar för uppföljningen och utvärderingen av de kommunala verksamheterna. Uppföljningen och utvärderingen av kommuner och landsting behöver förbättras, inte minst om produktiviteten och effektiviteten skall kunna ökas ytterligare. I syfte att förbättra uppföljningen av kommuner och landsting tillsatte regeringen en arbetsgrupp med uppgift att lämna förslag till åtgärder för att på åstadkomma en väl fungerande uppföljning av måluppfyllelse och resursanvändning i kommuner och landsting. Som en del i detta arbete har förslag till en provdatabas presenterats i rapporten och riktigt, utvalt och viktigt (Ds 2000:48). 12 kommuner har deltagit i projektet med provdatabasen. I rapporten lämnas förslag till hur arbetet med en databas bör fortsätta. 2.4.2 Bedömningen En god tillväxt i ekonomin väntas även , vilket leder till en fortsatt stark ökning av de kommunala skatteinkomsterna. Ytterligare höjningar av statsbidragen sker dessutom. Den i tabell 2.1 redovisade utvecklingen påverkas även av ekonomiska regleringar mellan staten och kommunsektorn. Beslutade tillskott innebär att statsbidragen 2000, exklusive regleringar, har höjts med i förhållande till 1996-års nivå. föreslår regeringen en höjning med ytterligare . Verksamheterna i kommuner och landsting fungerar tillfredsställande, men det finns vissa problem inom sjukvården som kräver aktiva insatser. Regeringen har därför presenterat en nationell handlingsplan för hälso- och sjukvården (avsnitt 2.6). Dessutom görs satsningar även inom andra utgiftsområden. Bl.a. utgår fr.o.m. för kvalitetssäkring av barnomsorgen till de kommuner som inför en maxtaxa. Vidare görs en särskild satsning på skolan genom ett riktat bidrag på . Det riktade bidraget ökar därefter successivt till , och skall infogas i det generella statsbidraget. Förutom tillskott i form av statsbidrag tillförs kommuner och landsting 1999 2001 i form av extra skatteintäkter. Det fasta belopp om som alla skattskyldiga betalar i statlig inkomstskatt utgör under dessa år kommunal- och landstingsskatt. Tabell 2.2 Tillskott till kommuner och landsting 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 ekon. vårprop. 4 000 8 000 8 000 8 000 8 000 8 000 8 000 Budgetprop. 4 000 8 000 8 000 8 000 8 000 ekon. vårprop. 4 000 4 000 4 000 4 000 4 000 4 000 Budgetprop. 300 710 850 ekon. vårprop. 1 300 2 000 3 000 5 000 Budgetprop. 500 500 Budgetprop. 500 1 500 2 500 Ökning jämfört med 4 000 12 000 17 300 21 300 25 800 25 710 28 850 1Varav avser bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting och 200-kronan . 2Avser kvalitetssäkring av barnomsorgen för de kommuner som inför maxtaxa 3Avser bidrag till personalförstärkningar i skola och fritidshem För många kommuner och landsting innebär dessa förutsättningar möjligheter till återhämtning av såväl ekonomin som verksamheterna. Det finns emellertid fortfarande ett antal kommuner och landsting med ekonomiska problem. Bl.a. finns det kommuner med stora åtaganden i kommunala bostadsföretag. Minskande befolkning skapar problem i vissa regioner, för såväl kommuner som landsting. Genom det s.k. kommunkontosystemet får kommuner och landsting tillbaka ingående moms för icke skattepliktig verksamhet från ett kommunkonto respektive landstingskonto. Utgifterna från kontona finansieras med tillskott från kommuner och landsting. har de av staten fastställda tillskottsbeloppen (avgiften) till kontona inte fullt ut täckt utbetalningarna. Därmed finns det ett ackumulerat underskott, som beräknas uppgå till högst vid utgången av 2000. Att höja avgiften så att den täcker även det ackumulerade underskottet är dock inte rimligt med hänsyn till kommunernas och landstingens ekonomi och verksamhet. Regeringen föreslår nu på tilläggsbudget att den i statens redovisning upptagna fordran som motsvarar underskottet i kommunkontosystemet, dock högst , skrivs av vid utgången av . Vissa kommuner har höga kostnader för insatser enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). Orsaken är främst att den verksamhet som tidigare bedrevs av landstingen, är koncentrerad till vissa orter. Kommunerna har själva hanterat dessa kostnadsskillnader genom mellankommunala utjämningssystem inom respektive län. Dessa system kommer successivt att trappas av, vilket innebär att de inomregionala kostnadsskillnaderna kommer att få ökat genomslag. 2.4.3 Den kommunala ekonomin Nedan redogörs översiktligt för den bedömning av den kommunala sektorns finansiella utveckling 2003 som redovisas i volym 1, bilaga 2 (Svensk ekonomi). I bilagan framgår de samhällsekonomiska förutsättningarna för beräkningen. Bedömningen av hur kommunsektorns konsumtionsutgifter utvecklas har gjorts mot beaktande av balanskravet. Kalkylen bygger på oförändrade skattesatser . Kommunsektorns finansiella utveckling sammanfattas i tabell 2.3. Tabell 2.3 Kommunsektorns finanser Miljarder kronor (löpande priser) 1999 2000 2001 2002 2003 Inkomster 451 471 492 503 522 Skatter 316 338 355 362 386 Statsbidrag1 83 82 84 87 80 Övrigt 52 51 53 54 56 Utgifter 454 458 474 496 515 Konsumtion 378 382 396 417 434 Volymförändring2 2,0 1,93 1,0 1,2 1,1 Övrigt 75 76 78 79 81 Finansiellt sparande 6 Anm: Kommunsektorn redovisas exkl. kyrkan . 1Statsbidragen redovisas netto efter avdrag för kommunernas och landstingens avgift till det kommunala momssystemet. 2Årlig procentuell förändring av konsumtionsutgifter i fasta priser. 3Exklusive överföringen av kyrkan från kommunsektorn till hushållens ideella organisationer ökar den kommunala konsumtionen . Kommunsektorns konsumtionsutgifter beräknas sammantaget öka med 2003. Minskningen beror på att kyrkan inte längre räknas till kommunsektorn. Exklusive kyrkan ökar konsumtionsutgifterna . Det finansiella sparandet 2001 2003 väntas bli högre jämfört med bedömningen i den ekonomiska vårpropositionen. Skatteinkomsterna utvecklas gynnsamt, men ökningen beror delvis på regeländringar som påverkar det kommunala skatteunderlaget. En utförligare redovisning av kommunalskatternas utveckling ges i volym 1, avsnitt 5.5. För kommunsektorn som helhet torde balanskravet i huvudsak vara uppfyllt . 2.5 Insatser Mot bakgrund av ovan redovisad utveckling föreslås statsbidragen till kommuner och landsting höjas med sammanlagt 2001. Det generella statsbidraget till kommuner och landsting bör höjas med , varav avser satsningen på vården i den nationella handlingsplanen för hälso- och sjukvården. Av de som reserverats för denna satsning 2001, tillförs kommuner och landsting via det generella statsbidraget. För att möjliggöra intentionerna i den nationella handlingsplanen bör det generella statsbidraget till kommuner och landsting höjas med ytterligare 2003. har särskilda medel anvisats för att skapa möjligheter att tillfälligt bistå kommuner och landsting som på grund av speciella omständigheter kan hamna i en särskilt svår ekonomisk situation. I denna propositionen föreslås en tillfällig höjning 2001 med av medlen för särskilda insatser i vissa kommuner och landsting. För att hantera ansökningar om medel från enskilda kommuner och landsting har regeringen inrättat Kommundelegationen och Bostadsdelegationen. Kommundelegationen avslutade sitt arbete och har lämnat förslag till överenskommelser med 36 kommuner och 3 landsting. Därtill kommer ett ärende där förhandlingarna inte var klara , utan kommer att slutföras av regeringen. Det totala bidraget som av Kommundelegationen föreslås utbetalas uppgår till . Delegationens förslag till överenskommelser är kopplade till åtgärdsplaner, upprättade av respektive kommun och landsting, om hur ekonomisk balans skall uppnås till . Kommundelegationen föreslår att utbetalning av bidraget skall ske efter att åtgärderna genomförts och ekonomisk balans uppnåtts. Regeringen avser att ta ställning till Kommundelegationens förslag. Bostadsdelegationens uppdrag beräknas kunna avslutas . Bostadsdelegationen bedömer medelsbehovet för de ärenden som återstår till . Medlen ska främst användas till avlösen av borgensåtaganden för lån till bostadsrättsföreningar. Vid utgången av 2000 förväntas att ramöverenskommelser har träffats med samtliga berörda kommuner. Det arbete som återstår avser, förutom avlösen av borgensåtaganden, främst uppföljning av befintliga avtal. Förutom att följa upp befintliga avtal kommer det även att finns behov av ett uppföljningsarbete av vilka effekter stödet haft för de kommuner som fått stöd samt hur det gått för kommuner som inte fått stöd. Regeringen överväger nu formerna för det fortsatta arbetet. Regeringen föreslår vidare på tilläggsbudget att får användas för att bistå kommuner som drabbats av betydande kostnader till följd av översvämningar . I propositionen Vissa kommunalekonomiska frågor (prop. 1999/2000:115) föreslår regeringen att ett omställningsbidrag inrättas för de landsting som har haft en stor befolkningsminskning . Omställningsbidraget skall finansieras med medel från anslaget Bidrag för särskilda insatser i vissa kommuner och landsting. Omställningsbidraget kommer att utgå och 2002 och beräknas uppgå till . Delegationen för fortsatt utveckling av utjämningsystemet för kommuner och landsting (Fi 1999:11) kommer att fortsätta att arbeta bl.a. med frågan om hur ekonomiska effekter av befolkningsminskningar skall beaktas i utjämningssystemet. I propositionen Vissa kommunalekonomiska frågor lämnades även förslag till ett högkostnadsskydd för kommuner med höga kostnader för verksamhet enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). Högkostnadsskyddet består av två statsbidrag. Det ena statsbidraget () fördelas av regeringen i enlighet med vad som föreslås i propositionen. Det andra statsbidraget () fördelas av efter ansökan från kommuner med höga kostnader för vissa funktionshindrade personer med särskilt stora behov av vård och omsorg. Statsbidragen är tillfälliga . Regeringen avser att tillsätta en parlamentarisk utredning som skall lägga förslag om en permanent nationell utjämning av LSS- kostnader som kan träda i kraft . Beträffande kommunkontosystemet aviserade regeringen ekonomiska vårproposition (prop. 1999/2000:100) att de underskott som ackumulerats på konton i t.o.m. utgången av 2000 tas över av staten. Detta innebär i praktiken ett tillskott till kommunsektorn , medel som annars skulle ha betalats in av kommuner och landsting till kommunkontosystemet. Regeringens förslag i ärendet ingår, som nämnts ovan, i det förslag till tilläggsbudget som fogats till propositionen. Ett fortsatt utredningsarbete av kommunkontosystemet kommer enligt förslaget till tilläggsbudget att påbörjas. Efter dessa analyser avser regeringen att återkomma till med förslag avseende kommunkontosystemet. Regeringen har ekonomiska vårproposition också begärt medel för utredningsinsatser, bl.a. avseende fortsatt utveckling av en databas, och avser att återkomma i denna fråga. 2.6 Förslag inom andra utgiftsområden som påverkar kommuner och landsting Nationell handlingsplan för hälso- och sjuk vården I samband med det aviserade resurstillskottet på till vården 2004, har regeringen presenterat en nationell handlingsplan för vården i syfte att förbättra dess kvalitet och tillgänglighet. Hur tillskotten skall användas styrs för åren 2002 2004 genom ett avtal om utvecklingsinsatser mellan staten, och . En anpassning till lokala förhållanden skall göras genom lokala handlingsplaner, vilka skall redovisas . Huvuddelen av dessa medel, , tillförs kommuner och landsting via det generella statsbidraget under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner (avsnitt 2.8.1). Läkemedelsförmånen Ett av målen läkemedelsreform var att bromsa den snabba kostnadsutvecklingen för läkemedelsförmånen. Samhällets kostnader för läkemedelsförmånen har emellertid fortsatt att öka i en relativt hög takt. Åtgärder har därför vidtagits, och planeras att vidtas, för att initiera och genomföra förändringar i syfte att begränsa ökningstakten för läkemedelskostnaderna och nå ökad effektivitet i förmånssystemet. En viktig åtgärd är att införa en ny modell för statens ersättning till landstingen för läkemedelsförmånens kostnader. Inriktningen är att landstingen fr.o.m. skall ha ett i princip fullständigt kostnadsansvar för läkemedel och att en ny modell för statens ersättning till landstingen för läkemedelsförmånens kostnader då skall införas. Personlig assistans för äldre Regeringen föreslår i propositionen 2000/2001:5 att personer som beviljats insats i form av personlig assistans enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) och lagen (1993:389) om assistansersättning, innan de uppnått , skall få behålla insatsen även efter att de uppnått . Förändringen föreslås träda i kraft . får personer som har personlig assistans inte behålla insatsen fr.o.m. . I stället finns möjligheten att ansöka om bistånd enligt socialtjänstlagen (1980:620). Regeländringarna innebär att kommunernas kostnader minskas, vilket föreslås regleras via det generella statsbidraget (avsnitt 2.8.1). Skolan Ett riktat statsbidrag till skolsektorn införs under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning i syfte att öka personaltätheten. Avsikten är att förbättra skolans förutsättningar att höja resultatet i förhållande till de mål som uttrycks i läroplaner och kursplaner genom att tillföra mer personal. Bidraget är i första hand avsett för och fritidshemmen, men får också användas av gymnasieskolan. Det kommer att utgå med för att därefter successivt öka till 2006. skall det riktade bidraget infogas i det generella statsbidraget. ges i uppdrag att utbetala och följa upp bidraget. För de kommuner som önskar erhålla bidraget skall särskilda villkor gälla. Kommunen bestämmer själv vilka personalkatgorier som pengarna skall användas för. På så sätt utnyttjas fördelarna med lokala beslut och den flexibilitet det ger. Förskolan kommer att införas i förskolan . Det blir frivilligt för kommunerna att tillämpa maxtaxan. Vidare ges barn till arbetslösa och föräldralediga rätt till förskoleverksamhet respektive . Allmän förskola för fyra- och femåringar införs . Ett särskilt statsbidrag för kvalitetssäkrande åtgärder ges till de kommuner som väljer att tillämpa maxtaxan. Bidraget, som ingår i utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning, uppgår till . 2.7 Resultatbedömning De ökade statsbidragen har inneburit förbättrade ekonomiska förutsättningar för kommuner och landsting att uppnå de nationella målen i de olika verksamheterna. Genom det kommunala utjämningssystemet har de senaste årens ekonomiska tillväxt kommit samtliga kommuner och landsting till del. Den skrivelse om utvecklingen inom den kommunala sektorn (skr. 1999/2000:102), som regeringen lämnade till , innehåller en redovisning av hur ekonomin och verksamheten i kommuner och landsting utvecklats . Vissa av de preliminära uppgifter som redovisas i skrivelsen har reviderats. Kommunerna redovisar sammantaget ett positivt resultat på . Resultatet 1999 påverkades av extraordinära poster. Resultatet före extraordinära poster var negativt och uppgick -2,, men har dock förbättrats . Landstingen redovisar sammantaget ett resultat på -5,, en viss förbättring jämfört med . Exklusive extraordinära poster uppgick resultatet till -5,, vilket är detsamma som . erhöll två kommuner stöd i form av medel från bidraget för särskilda insatser i vissa kommuner och landsting. Därutöver har ett antal ärenden överlämnats till Kommundelegationen och Bostadsdelegationen. Kommuner som tidigare fått stöd skall redovisa vidtagna åtgärder till regeringen. har regeringen beslutat att skall erhålla för att täcka kostnader till följd av diskoteksbranden. Genom Bostadsdelegationen har 34 kommuner givits förutsättningar att avlasta den kommunala ekonomin från åtaganden i de kommunala bostadsföretagen, vilket därmed gett dessa kommuner avsevärt bättre förutsättningar att klara de framtida krav som kan komma att ställas på kommunerna. 2.8 Anslag 2.8.1 91:1 Generellt statsbidrag till kommuner och landsting Tabell 2.4 Anslagsutvecklingen 91:1 Generellt statsbidrag till kommuner och landsting Tusental kronor Utfall 78 655 792 Anslags- sparande 38 079 78 028 340 2001 Förslag 78 105 500 2002 Beräknat 79 140 000 2003 Beräknat 72 340 000 Det generella statsbidraget till kommuner och landsting utgör ett allmänt finansiellt stöd till kommuner och landsting. Bidraget fungerar även som ett instrument för att genomföra ekonomiska regleringar mellan staten och kommuner respektive landsting. Anslaget fördelas i relation till kommunens eller invånarantal. En mindre del av bidraget till kommuner fördelas 2001 efter ålderskriterier. Regeringen föreslår att det generella statsbidraget höjs med 2001. Av denna höjning avser det resurstillskott till vården som är kopplat till den nationella handlingsplanen för hälso- och sjukvården, vilket fördelas till kommunerna och till landstingen. Resterande av höjningen fördelas till kommunerna och till landstingen. Sammanlagt innebär detta att tillförs kommunerna och tillförs landstingen.