prop · GP031d17 · 2001-09-20 00:00:00 — Det avtal mellan staten och , som godkändes av regeringen och som började att gälla , innebär att det högsta belopp som kan utgå till för är prisnivå. Enligt avtalet skall omräkning av bidraget ske enligt samma principer som gäller för statliga lärosäten. Utöver detta erhåller för fr.o.m. medel för utbildning i teologi motsvarande 7 helårsstudenter och helårsprestationer. Det högsta belopp som kan utgå till för te- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 ologiska högskola beräknas till . Som planeringsförutsättning gäller att fr.o.m. erhåller en bidragsförstärkning om och fr.o.m. erhåller medel motsvarande fullt utbyggt 23 helårsstudenter och helårsprestationer för utbildning i teologi. Stiftelsen har enligt förordningen (1993:956) om tillstånd att utfärda vissa examina fått tillstånd att utfärda högskoleexamen, musikpedagogisk utbildning, 80 och 120 poäng. Fr.o.m. förstärks statsbidraget till Stiftelsen med . Det högsta belopp som kan utgå till Stiftelsen beräknas till . Bidraget motsvarar en ersättning för cirka 85 helårsstudenter och helårsprestationer. Utbildningen skall vara avgiftsfri för studenterna. har enligt förordningen (1993:956) om tillstånd att utfärda vissa examina rätt att utfärda psykoterapeutexamen. Det högsta belopp som kan utgå till beräknas till . Stiftelsen och sammanförde sina utbildningsanstalter och till en läroanstalt benämnd och samarbetar i en gemensam organisation. Huvudmannaskapet är emellertid oförändrat. Stiftelsen och är huvudmän för sina respektive utbildningar. Stiftelsen har för fått tillstånd att utfärda socionomexamen, magisterexamen i socialt arbete och högskoleexamen, kyrkomusikalisk utbildning enligt förordningen (1993:956) om tillstånd att utfärda vissa examina. har för enligt samma förordning fått tillstånd att utfärda sjuksköterskeexamen, kandidatexa- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 men i omvårdnadsvetenskap och högskoleexamen, teologisk utbildning 80 poäng. I anslaget beräknas medel motsvarande 22 helårsstudenter och helårsprestationer i kyrkomusikalisk utbildning. Dessa medel står till Stiftelsen förfogande förutsatt att utbildningen bedrivs och att övriga finansiärer bidrar med sina delar av utbildningens finansiering. Vidare beräknas medel för samordnad sjuksköterske- och socionomutbildning på äldreområdet motsvarande 50 helårsstudenter och helårsprestationer. beräknas medel för ytterligare 40 helårsstudenter och helårsprestationer för denna utbildning. Vi- dare gäller som en planeringsförutsättning att ytterligare medel motsvarande 40 helårsstudenter och helårsprestationer tillförs Stiftelsen 2003 och att ytterligare medel motsvarande 20 helårsstudenter och helårsprestationer tillförs stiftelsen . Därefter beräknas den samordnade sjuksköterske- och socionomutbildningen har nått sin fulla utbyggnad. För socionomutbildning beräknas motsvarande 180 helårsstudenter och helårsprestationer samt fr.o.m. för magisterutbildning i socialt arbete motsvarande 30 helårsstudenter och helårsprestationer. Utbildningarna skall vara avgiftsfria för studenterna. Det högsta belopp som kan utgå till Stiftelsen för beräknas till . Som planeringsförutsättning gäller att Stiftelsen fr.o.m. erhåller medel motsvarande fullt utbyggt 50 helårsstudenter och helårsprestationer för utbildning i teologi. är en av huvudmännen för . har för fått tillstånd att utfärda sjuksköterskeexamen, magisterrespek- tive kandidatexamen i omvårdnadsvetenskap och högskoleexamen, teologisk utbildning enligt förordningen (1993:956) om tillstånd att utfärda vissa examina. har för erhållit statsbidrag för utbildning till sjuksköterskeexamen via statsbidrag till . I och med de förändringar för vårdhögskoleutbildningar som innebär att staten fr.o.m. övertar huvudmannaskapet från lands- tingen, erbjuds de enskilda utbildningsnordnarna med vårdhögskoleutbildning ett utbildningsuppdrag som i huvudsak motsvarar det uppdrag som erhålls från läns landsting via . Det högsta belopp som kan utgå till Di- akonisällskap för beräknas till . I ersättningsbeloppet för vårdutbildning ingår medel för klinisk praktik inom utbildningen. Som en planeringsförutsättning bör gälla att för utbyggnad av sjuksköterskeutbildningen erhåller och samt och som en kvalitetsförstärkning avseende vårdutbildningarna. bör vidare gälla en fortsatt utbyggnad av sjuksköterskeutbildningen enligt tabell 7.1.2. Enligt propositionen En förnyad lärarutbildning (prop. 1999/2000:135) bedömer regeringen att pedagogisk profilering i lärarutbildningen kan ske inom ramen för den föreslagna strukturen för utbildningen. I avvaktan på om en inriktning med Waldorfpedagogik etableras vid något lärosäte anvisas Stiftelsen engångsvis för att de högst 50 studenter som antagits till påbyggnadsutbildningen skall kunna slutföra sina studier . Stiftelsen har för fått tillstånd att utfärda sjuksköterskeexamen och kandidatexamen i omvårdnad enligt förordningen (1993:956) om tillstånd att utfärda vissa examina. har Rödakorshemmet för erhållit statsbidrag för utbildning till sjuksköterskeexamen via statsbidrag till . I och med de förändringar för vårdhögskoleutbildningar som innebär att staten fr.o.m. övertar huvudmannaskapet från landstingen, erbjuds de enskilda utbildningsanordnarna med vårdhögskoleutbildning ett utbildningsuppdrag som i huvudsak motsvarar det uppdrag som erhålls från läns landsting via . Det högsta belopp som kan utgå till Stiftelsen för beräknas till . I ersättningsbeloppet för vårdutbildning ingår medel för klinisk praktik inom utbildningen. Som en planeringsförutsättning bör gälla att för utbyggnad av sjuksköterskeutbildningen erhåller Stiftelsen och samt och som en kvalitetsförstärkning avseende vårdutbildningarna. bör vidare gälla en fortsatt utbyggnad av sjuksköterskeutbildningen enligt tabell 7.1.2. Stiftelsen har för fått tillstånd att utfärda sjuksköterskeexamen och kandidatexamen i omvårdnad enligt förordningen (1993:956) om tillstånd att utfärda vissa examina. har Stiftelsen för erhållit statsbidrag för utbildning till sjuksköterskeexamen via statsbidrag till . I och med de förändringar för vårdhögskoleutbildningar som innebär att staten fr.o.m. övertar huvudmannaskapet från landstingen, erbjuds de enskilda utbildningsanordnarna med vårdhögskoleutbildning ett utbildningsuppdrag som i huvudsak motsvarar det uppdrag som erhålls från läns landsting via . I ersättningsbeloppet för vårdutbildning ingår medel för klinisk praktik inom utbildningen. Det högsta belopp som kan utgå till Stiftelsen för beräknas till . Som en planeringsförutsättning bör gälla att för utbyggnad av sjuksköterskeutbildningen erhåller Stiftelsen och samt och som en kvalitetsförstärkning avseende vårdutbildningarna. bör vidare gälla en fortsatt utbyggnad av sjuksköterskeutbildningen enligt tabell 7.1.2. Momsmerkostnader för och Stiftelsen Under anslaget har beräknats mervärdesskattekostnader för och Stiftelsen i enlighet med de ramavtal som ingåtts mellan staten och respektive högskola. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Enligt avtalen skall staten ersätta högskolorna för de mervärdesskattekostnader, som uppkommer i den grundläggande högskoleutbildningen och forskningen vid och Stiftelsen . Syftet är att garantera konkurrensneutralitet gentemot statliga högskolor och universitet. anvisade staten avseende ersättning för mervärdesskattekostnader. Det sammanlagda belopp som skall utbetalas för uppgår till . Enligt prognoser kommer de samlade utgifterna för mervärdesskattekostnader att uppgå till . Det högsta belopp som kan utgå för ändamålet beräknas till . Tabell 9.25:72 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och i samband med budgetpropositionen . 9.1.7325:73 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. Tabell 9.25:73 Anslagsutveckling för anslaget Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. 1Motsvarar 700 565 tkr prisnivå. 2Motsvarar 602 162 tkr prisnivå. Av anslagssparandet har dragits in genom regeringsbeslut . Detta anslag avser verksamhet inom högskoleområdet för vilken medel inte har ställts till förfogande under annat anslag. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 även bidrag till Svenska studenthemmet i samt bidrag till . Regeringen har vid beräkning av anslaget utgått från följande belopp. Tabell 9.25:73 Fördelning på anslagsposter för anslaget Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. Insatser inom naturvetenskap och teknik Svenskundervisning i utlandet m.m. Stipendier för studier vid Utvecklingsinsats för döva och hörselskadade Projekt för invandrade akademiker Stöd till lärosäten och kommuner i samverkan Fördelas efter beslut av regeringen För teknik- och naturvetenskapscentrum har beräknats (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97:UbU1, rskr. 1996/97:100). har regeringen satsat på ett statligt stöd till teknik- och naturvetenskapscentrum. har av regeringen fått uppdraget att efter ett ansökningsförfarande besluta om fördelning av statsbidraget efter samråd med och . Kriterierna för medelstilldelning av statsbidraget har varit föremål för en översyn. Svenskundervisning i utlandet m.m. Medel under anslagsposten beräknas finansiera åtgärder som främjar undervisning i svenska och om svenska förhållanden liksom information om svensk utbildning och forskning i utlandet. Medlen disponeras av . 6.Stipendier för studier vid Resurser har beräknats för stipendiemöjligheter till . Stipendierna bör ges till personer som genomgått svensk högskoleutbildning och avlagt akademisk examen inom ramen för stipendieprogrammet Stipendier för Europastudier. Medlen disponeras av och avser att finansiera stipendierna samt administrationen av dessa. Resurser för ökade utgifter för utbildningsbidrag för forskarstuderande med anledning av ålderspensionsreformen finns beräknade under anslagsposten. Resurser har beräknats för inrättande av en delegation som skall stimulera rekryteringsaktiviteter vid högskolorna. Den föreslagna delegationen skall få disponera för detta ändamål. beräknas anslaget till . Vidare föreslås att delegationen får disponera av uppkommet anslagssparande . Resurser har beräknats för att bilda holdingbolag vid , och med till vardera lärosätet. Medlen skall utgöra eget kapital i bolagen. Resurser har beräknats för åtagande att bedriva sjuksköterskeutbildning på motsvarande en årlig antagning av 12 helårsstudenter. Utvecklingsinsats för döva och hörselskadade Resurser har beräknats under anslaget för att utveckla en teckenspråkig miljö vid . Därmed intensifieras insatserna för döva och hörselskadade bland utbildningar. För att snabbt kunna öka andelen behöriga lärare i skolan ämnar regeringen uppdra åt sex lärosäten att anordna särskilda lärarutbildningar. De lärare/studenter som antas till utbildningarna skall vara anställda i en skola och arbeta som lärare på halvtid som de studerar halvtid. Utbildningarna skall pågå . Varje student erbjuds högst studier på halvtid, motsvarande 60 poäng. Lä- rarstudenternas kommunala arbetsgivare kommer att medverka med bl.a. mentorer och i övrigt underlätta för läraren/studenter att genomföra sina studier. Projekt för invandrade akademiker Resurser har beräknats för den särskilda teoretiska och praktiska utbildningen vid universitet och högskolor som skall underlätta inträdet för invandrare med utländsk högskoleutbildning på arbetsmarknaden. Stöd till lärosäten och kommuner i samverkan avsätts för att stimulera samarbete mellan lärosäten och kommuner i syfte att öka rekryteringen till högskolan och därmed skapa en ökad ekonomisk tillväxt. Förutom föreslagna överföringar till andra anslag inom utgiftsområdet föreslås att sammanlagt överförs till andra utgiftsområden som en följd av förslag i den proposition om lika behandling av studenter i högskolan som regeringen avser att överlämna till . Tabell 9.25:73 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och i samband med budgetpropositionen . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 9.1.7425:74 Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor m.m. Tabell 9.25:74 Anslagsutveckling för anslaget Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor m.m. 1 Motsvarar 293 117 tkr prisnivå. Under detta anslag beräknas all ersättning inklusive ersättning för lokalhyror och kostnader för inredning och utrustning som är förenad med forskning vid högskolor som inte har vetenskapsområden samt konstnärligt utvecklingsarbete vid de konstnärliga högskolorna i . De mål och resurser för verksamheten som beslöt om med anledning av den forskningspolitiska proposition (prop. 2000/01:3, bet. 2000/01:UbU6, rskr. 2000/01:98) samt budgetpropositionen (prop. 2000/01:1, bet. 2000/01:UbU1, rskr. 2000/01:99) skall fortsatt gälla. Regeringen har vid beräkningen av anslaget utgått från följande belopp. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 9.25:74 Fördelning på anslagsposter för anslaget Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor m.m. Högskolornas betydande externa forskningsresurser har fortsatt att öka vilket tyder på en fortsatt hög vetenskaplig kvalitet. Det konstnärliga utvecklingsarbetet är en väsentlig del av de konstnärliga högskolornas verksamhet och höjer grundutbildningens kvalitet. Resurserna för forskning vid högskolorna uppgår till . I beräkningarna ingår för vårdforskning som överförts från landstingen samt forskningsmedel som vissa högskolor 2001 disponerade på respektive grundutbildningsanslag. I anslagsposten i ingår dels resurser för övertagande av , dels för centrumets lokalkostnad. Som ett fullföljande av regeringens tidigare påbörjade satsning på forskning inom lärande har ett tillskott om beräknats för forskning vid i . Tabell 9.25:74 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och i samband med budgetpropositionen . 9.1.7525:75 Ersättningar för klinisk utbildning och forskning Tabell 9.25:75 Anslagsutveckling för anslaget Ersättning för klinisk utbildning och forskning 1 Motsvarar 1 680 928 tkr prisnivå. Från anslaget utgår ersättning till vissa landsting enligt avtal om samarbete om läkarutbildning och forskning m.m. samt om samarbete om tandläkarutbildning och forskning m.m. Sedan avtalen ingicks har mål- och resultatstyrning samt ett nytt resurstilldelningssystem införts för den statliga högskolan vilket gör väsentliga delar av avtalen obsoleta. Regeringen beslutade att säga upp avtalen. Avtalen har en uppsägningstid . Regeringen uppdrog åt en särskild utredare att förhandla fram och sluta överenskommelse med sjukvårdshuvudmännen, med förbehåll för regeringens godkännande, om ett nytt system för ersättning för vissa kostnader i samband med läkar- och tandläkarutbildning samt medicinsk och odontologisk forskning. Regeringen har vid beräkning av anslaget utgått från följande belopp. Tabell 9.25:75 Medicinsk utbildning och forskning Tabell 9.25:75 Odontologisk utbildning och forskning Tabell 9.25:75 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och i samband med budgetpropositionen . 9.1.7625:76 Universitets och högskolors för de statliga avtalsförsäkringarna Tabell 9.25:76 Anslagsutveckling för anslaget Universitets och högskolors för de statliga avtalsförsäkringarna 1 Motsvarar 877 051 tkr prisnivå. Under detta anslag beräknas ersättning för för statliga avtalsförsäkringar. Vid beräkningen av anslaget har en minskning genomförts . Denna motsvarar medel avseende ersättning från externa finansiärer. I anslaget ingår ersättning för för de statliga avtalsförsäkringarna motsvarande dels den an- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 slagsfinansierade verksamheten (inklusive från övertagen vårdhögskoleutbildning), dels verksamhet finansierad av statliga myndigheter. Regeringen har beräknat anslaget till . Tabell 9.25:76 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och i samband med budgetpropositionen . 2Slutjustering med anledning av de statliga avtalsförsäkringarna. En närmare beskrivning av detta finns i avsnitt 9.2. Tabell 9.25:77 Anslagsutvecklingen för 1 Motsvarar 184 242 tkr prisnivå. uppgift är att genom uppföljning och utvärdering bidra till att förbättra och förnya den högre utbildningen och forskningen vid universitet och högskolor. svarar också för tillsynen över högskolans verksamhet i syfte att öka rättssäkerheten i högskolan. Verket har också som uppgift att på uppdrag av regeringen genomföra utredningar och utvärderingar som grund för regeringens ställningstagande i olika frågor. Verket har dessutom ansvar för statistik om verksamheten vid universitet och högskolor. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 9.25:77 Fördelning på anslagsposter för Rådet för högre utbildning Budget för avgiftsbelagd verksamhet har rätt att ta ut avgift för att tillhandahålla högskoleprovet. Avgiftens storlek regleras i högskoleförordningen (1993:100). har föreslagit att den avgift som en person avlägger för att få deltaga i högskoleprovet höjs från till . Enligt regeringens mening bör avgiften inte höjas. Regeringen har på politikområdesnivån i tilllämpliga delar redovisat insatser och uppnådda resultat vad avser verksamhetsområdet kvalitetssäkring och kvalitetskontroll i högskolan. har i årsredovisningen redovisat sin verksamhet efter den indelning av verksamheten som angavs i regleringsbrevet . Under verksamhetsåret har lagt ner stort arbete på att planera inför den satsning på kvalitetsgranskning och kvalitetsutveckling som har beslutat om i propositionen Studentinflytande och kvalitetsutveckling i högskolan (prop. 1999/2000:28, bet. 1999/2000:UbU12, rskr. 1999/2000:180). Ut- värderingarna kunde därmed påbörjas i enlighet med den sexårsplan som verket utarbetat. En viktig uppgift för är tillsynsverksamheten där verket har lagt tyngdpunkten på att granska och stärka rättssäkerheten för studenterna. Efter en anmälan från har Högskole- verket undersökt hur högskolorna uppfyller sitt ansvar för att motverka sexuella trakasserier, vilket presenterats i rapporten trakasserier mot studenterhögskolornas åtgärder (2000:17R). Inom finns ett råd för högskoleutbildning som har till uppgift att stödja projekt som syftar till att höja undervisningskvalitet. kan stöd beviljas även för projekt som rör forskarutbildningen och ett stort antal ansökningar har inkommit. fick för en revisionsberättelse med invändning på grund av att årsredovisningen inte ger en rättvisande bild av verkets kostnader och ekonomiska ställning då avseende SUNET har redovisats i resultaträkningen trots att beloppet i sin helhet avser kommande år. Med hänvisning till yttrande vidtar regeringen ingen åtgärd. Regeringens bedömning är att resultatinformationen i årsredovisningen ger en god bild av utvecklingen inom de områden som har ansvar för. Enligt regeringens mening har de mål som uppställts för verksamheten uppfyllts. Rådet för högre utbildning Regeringen föreslog i propositionen Den öppna högskolan (prop. 2001/02:15) att Rådet för högskoleutbildning skall byta namn till Rådet för högre utbildning. föreslog regeringen att rådet skall ges ett utökat uppdrag och tillföras riktade medel för den verksamhet som rådet bedriver samt att rådet får en självständigare roll inom . Dessa medel skall finansiera förvaltningskostnader och projektmedel. Som en planeringsförutsättning bör gälla att rådet tillförs ytterligare . Denna förstärkning avser stöd till lärosätenas pedagogiska utveckling i samband med utvecklingen av nya kortare yrkesutbildningar. Tabell 9.25:77 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och i samband med budgetpropositionen . 2Slutjustering med anledning av de statliga avtalsförsäkringarna. En närmare beskrivning av detta finns i avsnitt 9.2. 9.1.78 25:78 Verket för högskoleservice Tabell 9.25:78 Anslagsutveckling för Verket för Högskoleservice 1Varav 628 tkr i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 13 257 tkr prisnivå. 3Motsvarar 13 257 tkr prisnivå. Verket för högskoleservice (VHS) ansvarar för den samordnade antagningen till grundläggande högskoleutbildning. Utöver detta biträder , högskolor och andra myndigheter vid upphandling. Anslaget finansierar underhåll och utveckling av datorbaserade system för antagningsprocessen samt kostnader för övrig antagningsverksamhet, såsom betygsdatabas och validering av utländska gymnasiebetyg. Budget för avgiftsbelagd verksamhet har VHS genomfört upphandlingar motsvarande , vilket är en ökning med . VHS har genomfört 85 stycken upphandlingar över EU:s tröskelvärde. I förhållande till 1999 är detta en ökning med 65 stycken. Omsättningen för dessa upphandlingar är . Upphandling som VHS utfört på uppdrag av universitet och högskolor 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 uppgår till , vilket motsvarar av värdet på samtliga upphandlingar . var motsvarande siffror och . Upphandling åt övriga myndigheter stod för eller 2000. var motsvarande siffror och . Ökningen av upphandlingsomsättningen är bland annat en följd av att VHS utökat antalet upphandlingskonsulter. VHS har också lyckats bredda kundbasen till nya kunder utanför den traditionella marknaden. Åt- gärder för att öka den debiterbara tiden har slagit väl ut och timpriset har justerats för att följa kostnadsutvecklingen. Sammantaget medför detta att verksamheten har utvecklats positivt. Det ekonomiska målet för upphandlingsverksamheten, att intäkterna skall täcka av kostnaderna, har uppnåtts . Det ekonomiska målet förväntas uppnås även 2001 och 2002 då verksamheten förväntas ge ett överskott på respektive år. Det ekonomiska målet för antagningsverksamheten är att intäkterna skall täcka av kostnaderna för denna verksamhet. Detta mål har uppnåtts . Det ekonomiska målet förväntas också uppnås . Antalet sökande till grundläggande högskoleutbildning var ca 152 000 personer. Det är en minskning med 18 500 personer . Däremot har antalet antagna ökat med ca 1 350 till totalt ca 63 2000. Styckkostnaden per sökande har ökat med 19,3 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 procent till , medan kostnaden per antagen ökat till . Detta till följd av att verket är dimensionerat för 175 000 sökande +/- och till övervägande del har fasta kostnader. Regeringen har uppdragit åt VHS att i samarbete med universitet och högskolor utveckla ett nytt flexibelt antagningssystem för såväl central som lokal antagning (U1999/4153/ST). Detta system avses träda i kraft inför antagningen och skall ersätta befintliga centrala och lokala system. Ut- vecklingskostnaderna skall rymmas inom VHS och universitetens och högskolornas befintliga medel. Anslaget finansierar utgifter för tilldelning och återbetalning av studiestöd samt tilldelning och återbetalning av lån för hemutrustning för flyktingar. Anslaget finansierar också delvis CSN:s studiesociala insatser. Det nya studiestödssystemet innebär att korttidsstudiestöd och internatbidrag inte längre regleras i studiestödslagen (1999:1395). I stället anvisas , ur CSN:s ramanslag, medel för administration av bidrag till korttidsstudier dels till utbildningsstöd (Sisus), dels till i (LO) och (). Tabell 9.25:78 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen . 2En närmare beskrivning finns i tilläggsbudgeten i samband med budgetpropositionen, avsnitt 9.2. Tabell 9.25:79 Anslagsutveckling för m.m. 1Varav 17 500 tkr på tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och - 1 600 tkr på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 352 612 tkr prisnivå. 3Motsvarar 352 612 tkr prisnivå. Tabell 9.25:79 Offentligrättslig verksamhet (Som inte får