prop · GO03101 · 2001-04-17 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2000/01:101 Årsredovisning för staten 2000 Regeringens skrivelse 2000/01:101 Årsredovisning för staten 2000 Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse för det ekonomiska utfallet i staten . Skrivelsen omfattar uppföljning av de budgetpolitiska målen, resultaträkning, balansräkning och fi- nansieringsanalys samt det slutliga utfallet på statsbudgetens inkomsttitlar och anslag . Vi- dare lämnas en redogörelse för statliga garantier, avgifter till och bidrag från EU, den statliga sektorns tillgångar, skulder och kapital samt utvecklingen av statlig konsumtion och produktion. Riksrevi- sionsverkets iakttagelser i rapporter från effektivitetsrevisionen redovisas och kommente- ras i skrivelsen. Myndigheter som har fått revisionsberättelse med invändning omnämns och skälen för invändningarna anges. I jämförelse med föregående års motsvarande skrivelse (Skr. 1999/2000:150) har det tillkommit ett avsnitt om utvecklingen av den ekonomiska styrningen i staten. Olika aspekter på det ekonomiska utfallet .......................................... Sammanfattning av det ekonomiska utfallet m.m............................... Kvalitetsbedömning av årsredovisningen ............................................ Uppföljning av de budgetpolitiska målen ........................................................... resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys....................... Avgränsning av staten ........................................................................... Sammanställning av vissa nyckeluppgifter........................................... Konsoliderad resultaträkning med kommentarer ............................... Konsoliderad balansräkning med kommentarer.................................. Finansieringsanalys med kommentarer................................................ Statsbudgetens saldo 2000 .................................................................... Redovisning av inkomsttitlar................................................................ Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning ................ Utgiftsområde 3 och uppbörd............................... Utgiftsområde 4 Rättsväsendet ........................................................... 4.4.5Utgiftsområde 5 och internationell samverkan..62 Invandrare och flyktingar........................................ Hälsovård, sjukvård och social omsorg.................. 4.4.10Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Ekonomisk trygghet vid ålderdom....................... Ekonomisk trygghet för familjer och barn .......... Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet .................. Arbetsmarknad och arbetsliv................................ Utbildning och universitetsforskning.................. Kultur, medier, trossamfund och fritid ............... 4.4.18Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och Utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling...................... Allmän miljö- och naturvård ................................ 4.4.23Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande Utgiftsområde 24 Näringsliv............................................................... Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner ........................... Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. ......................................... Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen ................ Minskning av anslagsbehållningar........................................................ Skillnader mellan resultaträkningen och statsbudgeten..................................... Avgränsning, struktur och redovisningsprinciper .............................. Härledning av statsbudgetens saldo från resultaträkningens saldo ... Redovisning av statliga garantier för ........................ De statliga garantimyndigheterna........................................................ Garantimyndigheternas reserveringar och reserver............................ Garantiåtaganden, avgifter, infrianden och återbetalningar............... Statens portfölj och riskhantering ....................................................... Avgifter till och bidrag från EU .......................................................................... Avgiften till EU:s budget ..................................................................... Återflöde från EU-budgeten................................................................ Anslag finansierade med EG-medel..................................................... Sammanställning av den statliga sektorn ......................................................... Den statliga sektorns förmögenhet ................................................... Förändringar i den statliga sektorns förmögenhet ........................... Utveckling av statlig konsumtion och produktion.......................................... Konsumtion och produktion ............................................................. Revisionsberättelser med invändning ................................................ Utveckling av ekonomisk styrning i staten....................................................... Riktlinjer för utvecklingsarbetet ........................................................ Ekonomisk styrning för effektivitet och transparens....................... Bilaga 2 Redovisningsprinciper för konsoliderad balansräkning, Bilaga 4 Statliga myndigheter m.m. Bilaga 5 Statliga bolag, banker och finansinstitut Bilaga 6 Specifikation av statsbudgetens inkomster Bilaga 7 Specifikation av statsbudgetens utgifter Nyckeltal för det ekonomiska utfallet ................................... Den offentliga sektorns finansiella sparande .......................................................... Nyckeluppgifter i resultat- och balansräkningarna ................................................ Statsskuldens utveckling och sammanställning, exkl. Nominella lån i svenska kronor............................................................................... Valutaskulden inklusive värdet av derivatportfölj................................................... Transfereringar: Lämnade bidrag m.m..................................................................... Transfereringar och bidrag - övrigt.......................................................................... Utdelningar i statliga bolag.................................................................................... Statsbudgetens saldo 2000 samt justering för större engångseffekter (underliggande saldo)........................................................................................... Offentliga sektorns och statens periodiserade skatter samt Förutsättningar vid olika prognostillfällen ............................................................. Hushållens periodiserade skatter............................................................................. Företagens periodiserade skatter............................................................................. Periodiserade arbetsgivaravgifter 2000 .................................................................... Inkomsthuvudgruppen Socialavgifter och allmän pensionsavgift...................... Övriga inkomster, sammanfattning....................................................................... Inkomster av statens verksamhet, översikt........................................................... Inkomster av Rörelseöverskott.............................................................................. Aktieutdelning från företag med statligt ägande 1999-2000................................ Inkomster av försåld egendom .............................................................................. Återbetalning av lån................................................................................................ Bidrag m.m. från EU .............................................................................................. Makroekonomiska förutsättningar för .................................................... Skillnaden mellan statsbudgetens utgifter och utfall ................................... UO 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning..................................................... UO 3 Skatteförvaltng och uppbörd....................................................................... UO 4 Rättsväsendet................................................................................................ UO 5 och internationell samverkan ...................................... UO 6 Totalförsvar................................................................................................... UO 7 Internationellt bistånd ................................................................................. UO 8 Invandrare och flyktingar ............................................................................ UO 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg ...................................................... 4.36 UO 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp ................................... Antal ersatta sjukdagar, ersättning per dag 1997-2000 ......................................... 4.38 UO 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom............................................................ UO 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn............................................... Föräldrapenningen år 1996-2000............................................................................ UO 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet....................................................... UO 14 Arbetsmarknad och arbetsliv..................................................................... UO 15 Studiestöd ................................................................................................... Antal personer som mottog vuxenstudiestöd ..................................... Antal studerande med studiemedel ..................................................... UO 16 Utbildning och universitetsforskning....................................................... UO 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid ..................................................... UO 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande ............................. UO 19 Regional utjämning och utveckling........................................................... UO 20 Allmän miljö- och naturvård ..................................................................... 4.52 UO 21 Energi.......................................................................................................... 4.53 UO 22 Kommunikationer...................................................................................... UO 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar............................... UO 24 Näringsliv.................................................................................................... UO 25 Allmänna bidrag till kommuner ................................................................ UO 26 Statsskuldsräntor m.m. .............................................................................. Räntor på statsskulden............................................................................................ UO 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen...................................................... Minskning av anslagsbehållningar 2000¹................................................................ Specifikation av anslag med anslagsbehållningar över 1000 miljoner 5.1 Jämförelse mellan resultaträkningen och statsbudgeten ....................................... 5.2 Sambanden mellan några väsentliga saldomått i årsredovisningen ........................ 6.1 Garantimyndigheternas reserveringar och reserver ................................................ 6.2 Sammanställning över statliga garantier .................................................................. 7.1 Avgiften till och återflöde från EU.......................................................................... 7.2 Anslag finansierade med EG-medel......................................................................... 8.1 Den statliga sektorns samlade tillgångar och skulder........................................... 9.1 Statliga områden och verksamheter indelade efter nationalräkenskaperna......... 9.2 Produktionen inom statens olika områden ......................................... Total statsskuld vid utgången av respektive budgetår 1980-2000 .......................... Bistånd och invandring 1996-2000........................................................................... Statens intäkter 2000 fördelat på typ av intäkter ................................................... Statens kostnader 2000 fördelat på typ av kostnad................................................. Statsbudgetens saldo 1990-2000............................................................................... Mervärdesskatt uppdelad efter användning............................................................. Hushållens konsumtionsutgifter uppdelade i varugrupper.................................... Utveckling av garantiåtagandena ........................................................... Utveckling av infrianden, avgifter och återvinningar 1996-2000 (exkl. Tillväxten i staten och BNP 1990-2000, volymförändringar................................ Produktion av statliga tjänster 2000....................................................................... Produktion i försvaret 1993-2000, volymförändringar......................................... Produktion, förbrukning och löner i försvaret 1993-2000, Produktion av statliga utbilningstjänster och forskning 1993-2000, Produktion av statliga näringslivstjänster 1993-2000, volymförändringar.......... Produktion av samhällsskydd och rättskipningstjänster 1993-2000, Produktion av allmänna statliga tjänster 1993-2000, volymförändringar............ Produktion av tjänster vid , skattemyndigheter och länsstyrelser 1993-2000, volymförändringar.............................................. 9.10 Produktion av vård, sociala trygghetstjänster och omsorg 1993-2000, Enligt lagen (1996:1059) om statsbudgeten skall regeringen , men senast efter budgetårets utgång, lämna en års- redovisning för staten till . Årsredovis- ningen skall innehålla resultaträkning, balansräk- ning och finansieringsanalys. Den skall även innehålla det slutliga utfallet på statsbudgetens inkomsttitlar och anslag. Föreliggande skrivelse lämnas som den ekonomiska vårpropositionen överlämnas till . Det är en tidigareläggning med jämfört med föregående år. Förändringen är genomförd efter önskemål från (bet. 1999/2000:FiU1). I denna skrivelse presenteras årsredovisning för staten . Kapitel 2 t.o.m. 9 behandlar olika aspekter på det ekonomiska utfallet . I de följande kapitlen redovisas revisionens iakttagelser och utvecklingen av den ekonomiska styrningen i staten. Årsredovisningen för staten innehåller en grundlig redovisning av hur statens finanser har utvecklats . Regeringen kan konstate- ra att oavsett vilken utgångspunkt som väljs för att redovisa det ekonomiska utfallet erhålls en likartad bild. fort- sätter att förbättras och statens finanser blir därmed allt stabilare. 1.2Olika aspekter på det ekonomiska utfallet I årsredovisningen redovisas det ekonomiska ut- fallet utifrån olika utgångspunkter. ningen ger underlag för bedömning av bl.a. sta- tens samlade resursförbrukning. Värdet av statens tillgångar och skulder redovisas i balans- räkningen. Finansieringsanalysen visar statens betalningar. Resultaträkningen, balansräkningen och finansieringsanalysen omfattar myndighe- terna (inklusive affärsverken) under och regeringen, med undantag för , och . Dessutom ingår de allmänna försäkringskassorna och de fonder som redovisas av myndigheter, inklusive och Allmänna arvsfonden. Alla verksamheter inkluderas oav- sett finansiering. I skrivelsen jämförs utfallet med utfallet . Statsbudgeten omfattar inkomster och utgif- ter som påverkar statens lånebehov. För att statsbudgetens saldo skall överensstämma med statens lånebehov redovisas även Riksgäldskon- torets nettoutlåning och en kassamässig korri- gering på statsbudgeten. I skrivelsen jämförs och kommenteras statsbudgetens utfall med de budgeterade inkomsterna och utgifterna på statsbudgeten. Staten har utestående ekonomiska förpliktel- ser i form av garantier. Vissa av dessa åtaganden kommer att medföra framtida budgetbelastning- ar. Den statliga garantiverksamheten redovisas i ett eget kapitel i skrivelsen. 1.3Sammanfattning av det ekonomiska utfallet m.m. I tabell 1.1 redovisas några nyckeltal avseende det ekonomiska utfallet . Tabell 1.1 Nyckeltal för det ekonomiska utfallet (procent av BNP) (över/underskott) De budgetpolitiska mål som har beslu- tat om innebär att: ökning med (0,) jämfört med . Statens totala kostnader 2000, enligt resultat- räkningen, uppgick till , vil- ket är en ökning med () jämfört med . Ökningen förklaras bland annat av ökade finansiella kostnader, öka- de kostnader för transfereringar och ökade kost- nader för statens egen verksamhet. Skillnaden mellan intäkter och kostnader in- nebär att resultaträkningen visar ett överskott på , vilket är ett lägre överskott än 1999. Statsbudgetens saldo uppgick till vid utgången av 2000. En stor del av budgetöverskottet beror på försäljningen av Te- Den offentliga sektorns finansiella spa- lia och den överföring från AP-fonden som rande skall uppgå till av brut- skedde med anledning av infasningen av det re- tonationalprodukten (BNP) i genom- formerade pensionssystemet. Om man justerar snitt över en konjunkturcykel. för större engångseffekter blev det underliggan- har fastställt målet för det fi- nansiella sparandet till av BNP. Utfallet blev preliminärt av BNP eller . Statsbudgetens inkomster uppgick till 800 miljarder kronor 2000, vilket är högre än beräknat i statsbudgeten. Skill- naden förklaras framför allt av att skatteinkoms- De takbegränsade utgifterna skall rym- terna blev högre, bland an- mas inom beslutade utgiftstak för staten. har fastställt utgifts- taket till . Utfallet för de takbegränsade utgifterna blev , vilket innebär att ut- giftstaket klarades med en marginal på . Statens balansräkning visar att nettoförmögen- heten, dvs. skillnaden mellan tillgångarnas och skuldernas bokförda värde, var -vid utgången av 2000, vilket är en för- bättring med () jämfört med . Förbättringen är ett resultat av flera förändringar på både tillgångs- och skuldsidan. Den främsta förklaringen till förbätt- ringen är att statsskulden minskat med 92 mil- jarder kronor. Vid utgången av uppgick statsskulden till . Resultaträkningen visar att statens totala in- täkter 2000, inklusive finansiella intäkter och re- sultat från andelar i dotter- och intresseföretag, uppgick till , vilket är en nat till följd av att en högre lönesumma och högre realisationsvinster medförde högre in- komstskatter och socialavgifter. Inkomster av försåld egendom blev däremot 33 miljarder kro- nor lägre än beräknat. Statsbudgetens utgifter uppgick till 698 mil- jarder kronor, vilket är lägre än statsbudgeten. Jämförelse mellan årets resultat och statsbudgetens saldo Skillnaden mellan årets resultat enligt resultat- räkningen på och statsbud- getens saldo på beror på en mängd olika faktorer. Ett par viktiga sådana är överföringen av AP-fondsmedel med 45 miljar- der kronor och ett nettoöverskott på skattekon- tona på (genom att mer är inbetalt än debiterat) som påverkar statsbudge- ten men inte resultaträkningen. Statens totala garantiåtaganden uppgick till 2000. exkluderas uppgick åtagandet till 311 miljarder kronor, vilket är en ökning med jämfört med . Ökningen förklaras av att garanti- åtaganden ökat. Utgifterna till följd av infriade garantier, dvs. skadeersättningar, uppgick till 1,1 miljarder kro- nor 2000 vilket är mindre än 1999. Avgifter till och bidrag från EU EU-avgiften uppgick till 2000, vilket är en ökning med 1,4 miljarder kro- nor jämfört med . Ökningen förklaras hu- vudsakligen av att den svenska momsbasen och andel av EU:s BNI ökat. Bidragen från EU uppgick till 2000, vilket i princip är oförändrat jämfört med . Netto- flödet från statsbudgeten till EU uppgick där- med till 2000 jämfört med 1999. Med den statliga sektorn avses här myndigheter, statliga bolag, banker och finansinstitut, Riks- banken, och fonderna. Den statliga sektorns samlade tillgång- ar uppgick vid utgången av 2000 till 2 346 miljar- der kronor, vilket är en ökning med 213 miljar- der kronor jämfört med . Ökningen är främst hänförlig till statliga bolag. har Nordiska Investeringsbanken invärderats som intresseföretag, från att tidigare ha redovisats som värdepapper, och statens aktieinnehav i AB har ökat efter en fondemis- sion. Även tillgångar har ökat betyd- ligt på grund av olika företagsförvärv. Ökningen beror också på ökade tillgångar. Den statliga sektorns samlade skulder uppgick till 2000, vilket är en ökning med jäm- fört med 1999. Utveckling av statlig konsumtion och produktion Den statliga produktionen av tjänster 2000 upp- gick till , vilket är en margi- nell minskning jämfört med . Minskningar har skett inom försvar och näringslivstjänster medan produktionen av högre utbildning och forskning ökat. RRV:s effektivitetsrevision har publicerat 17 rapporter . I skrivelsen görs en genomgång av flertalet av rapporterna och reger- ingens åtgärder med anledning av dessa. RRV:s årliga revision har resulterat i att 14 myndigheter har fått invändning i revisionsberät- telsen för . Motsvarande an- tal 1999 var 21 myndigheter. Ekonomisk styrning i staten I kapitlet redovisas läget avseende utvecklingen av den ekonomiska styrningen i staten. RRV skall enligt sin instruktion granska under- lag till årsredovisning för staten som upprättas av ESV. Granskningen omfattar den konsoliderade resultaträkningen, balansräkningen, finansie- ringsanalysen samt tillhörande noter och redo- visningsprinciper. Därutöver omfattar gransk- ningen utfallet på statsbudgetens inkomsttitlar och anslag. RRV:s granskning omfattar en genomgång av de metoder som tillämpats av ESV vid upprät- tande av underlaget. Det interna informations- flödet från ESV:s statsredovisningssystem till ESV:s koncernredovisningssystem har kartlagts och bedömts. De största myndigheternas årsre- dovisningar har stämts av mot uppgifterna i kon- cernredovisningssystemet. Granskning har också skett av ESV:s kvalitetssäkring av redovisad in- formation samt justeringar och elimineringar av interna mellanhavanden mellan de ingående or- ganisationerna. RRV har gått igenom de revi- sorsintyg över rapporteringen till statsredo- visningen m.m. som RRV med flera revisorer lämnat till de största myndigheterna. RRV har därutöver gått igenom revisionsberättelser med invändning eller upplysning samt revisionsrap- porter för myndigheterna med avseende på om det föreligger sådana förhållanden som borde påverkat underlaget. RRV noterar att flera förbättringar genom- förts sedan föregående år. ESV har fastställt en gemensam brytdag för alla myndigheter då den löpande bokföringen skall vara avslutad, vilket underlättar avstämning och eliminering av inom- statliga mellanhavanden. ESV:s föreskrifter har utökats med krav på myndigheterna att rappor- tera och stämma av inomstatliga mellanhavan- den. Ett steg mot redovisning av skatter enligt bokföringsmässiga principer har tagits genom att från och med årsredovisningen gått över till att redovisa underskott på skattekonto som fordringar och överskott som skulder. I granskningsutlåtandet noterar RRV att Af- färsverket () inte lämnat nå- gon årsredovisning till regeringen och att ESV:s underlag därmed bygger på preliminära resultat- och balansräkningar för SJ. Vidare var revisionen av årsredovisningarna inte genomförd vid samtliga myndigheter vid avgi- vandet av granskningsutlåtandet.