prop · GO031D15 · 2001-01-01 00:00:00 — Regeringen avser därför att genom ändring av förordningen (1993:876) om medicintekniska produkter överföra ansvaret för marknadsbevakning av medicintekniska produkter från till . Verksamheten finansieras via avgifter och ramanslag. Regeringens uppfattning är att förändringen skall vara statsfinansiellt neutral men att medel för verksamhetens bedrivande kommer att behöva överföras från till . verksamhet är helt avgiftsfinansierad. Övervägande skäl talar också för att ett anslag inte bör inrättas hos för detta ändamål. Detta främst för att undvika en för myndighetens ur styrsynpunkt komplicerad finansieringssituation. I stället avser regeringen att genom beslut i Social- styrelsens regleringsbrev avseende anslag 13:7 överföra medel för verk- samheten till . Det kommer att åligga de två myndigheterna att inför varje verksamhetsår sluta en överenskommelse om överföringsbeloppets storlek. har de två myndigheterna slutit en preliminär överenskommelse att från överföra för verksamhetens bedrivande vid . Utöver denna överföring av anslagsmedel avser regeringen att i förordningen (1993:876) om medicintekniska produkter göra sådana ändringar att kan ta ut de avgifter som enligt förordningen tar ut. har i en separat skrivelse be- gärt att regeringen skall fatta beslut om höjda nivåer för de avgifter som tas ut i enlighet med nämnd förordning. Vidare begär att nödvändiga åtgärder vidtas för att myndigheten skall få ta ut avgift för utfärdande av s.k. free-sale certificate. I och med att ansvaret för de uppgifter till vilka avgifterna är kopplade förs över till finner regeringen att begäran i dessa avseenden förlorat sin aktualitet. Vid beräkning av anslaget har hänsyn tagits till att från anslaget 13:3 Bidrag till hälso- och sjukvård, som disponerat för terminologiarbete samt för ekonomisk analys, nu föreslås tillföras anslaget 13:7 . Vidare föreslås att överförs från anslaget 13:3 Bidrag till hälso- och sjukvård till anslaget 13:7 för standardiseringsarbete inom hälso- och sjukvården. Vidare har anslaget minskats med på grund av finansiering av åtgärder på handikappområdet. För att stärka det tobakspreventiva arbetet föreslår regeringen att engångsvis överförs till anslaget 14:4 . Medel för en central stödresurs inom det civila försvaret i samband med avvecklingen av civilbefälhavar- organisationen ingår i medelsberäkningen för anslaget 6:9 Funktionen Hälso- och sjukvård m.m., som disponeras av . Tabell 3.19 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 429 102 Pris- och löneomräkning 5 269 Omprioriteringar inom utgiftsområdet 5 000 Engångsvis överföring till anslaget 14:4 6 000 Överföring från anslaget 91:1 Generellt statsbidrag till kommuner och landsting 50 000 Överföring från anslaget 13:3 Bidrag till hälso- ochsjukvård 3 206 Förslag 2001 476 577 Mot bakgrund av ovanstående föreslår rege- ringen att anvisas under anslaget 13:7 . beräknas anslaget till respektive . 3.7 Övrig verksamhet 3.7.1 skall bidra till att uppfylla målet för politikområdet genom att tillse att läkemedel är säkra, effektiva och av god kvalitet samt verka för att läkemedel används på ett ändamålsenligt och kostnadseffektivt sätt. skall främja säkerheten och kvaliteten för läkemedelsnära produkter. skall också medverka till att läkemedelsförsörjningen utvecklas och blir kostnadseffektiv. I detta arbete skall dels utgöra en kontrollerande myndighet, dels arbeta för rationell utveckling och användning av nya och äldre läkemedel. har i årsredovisningens resultaträkning för redovisat ett rörelseunderskott på . Detta medförde att vid början av 2000 hade ett ingående myndighetskapital på minus . Verket gör bedömningen att verksamheten kommer att gå med underskott med anledning av kraftigt höjda pensionsutgifter. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Inom ramen för offentligrättslig verksamhet redovisas uppdrag från som avser producent- obunden läkemedelsinformation. Medel finns beviljade med och budget baseras på en oförändrad nivå. Tabell 3.20 Offentligrättslig verksamhet Tusental kronor Offentlig-rättslig verksamhet Intäkter till inkomsttitel (Som inte får disponeras) Intäkter som får disponeras Kostnader Resultat (intäkt - kostnad) Utfall 1999 180 380 205 420 25 040 Prognos 2000 233 180 227 700 5 480 Budget 2001 235 680 237 000 1 320 Ett nytt avgiftssystem för den statliga läke- medelskontrollen infördes . Det nya avgiftssystemet bygger på principen att storleken på de olika avgifterna bättre skall svara mot de faktiska kostnaderna för . Verket har på regeringens uppdrag inkommit med en uppföljning och redovisning av kostnader och intäkter mot bakgrund av det nya avgiftssystemet och konstaterar därvid att utfallet för ligger i nivå med budget. Som redogjorts för under anslag 13:7 har regeringen för avsikt att överföra ansvaret för mark- nadsövervakningen av medicintekniska produkter från till . För att finansiera verksamheten har regeringen för avsikt att göra sådana ändringar i förordningen (1993:876) om medicintekniska produkter att kan ta ut de avgifter som enligt förordningen har rätt att ta ut. Intäkterna från dessa avgifter samt kostnaderna för verksamheten redovisas i tabell 3.20 ovan och beräknas uppgå till . Verksamheten kommer därutöver att finansieras genom att till Läke- medelsverket utbetalar ett överens- kommet belopp. har myndigheterna slutit en preliminär överenskommelse att skall utbetala för ändamålet. Dessa intäkter, och motsvarande kostnader, är inkluderade i tabell 3.21 nedan. Tabell 3.21Uppdragsverksamhet Tusental kronor Uppdragsverksamhet Intäkter Kostnader Resultat (Intäkt -kostnad) Utfall 1999 13 790 13 562 228 (varav tjänsteexport) Prognos 2000 2 500 2 500 0 (varav tjänsteexport) Budget 2001 14 000 14 000 0 (varav tjänsteexport) Regeringens överväganden Regeringen anser att genomfört sitt arbete så att de fastlagda målen i huvudsak har uppfyllts. Regeringen anser mot bakgrund av bl.a. vad redovisat i kunskapsstrategi, årsredovisning och i budgetunderlag, att den nuvarande inriktningen av verksamhet bör kvarstå. 3.7.2 är helägt av staten. En beskrivning och bedömning av verksamheten återfinns därför i regeringens skrivelse (1999/2000:120) redogörelse för företag med statligt ägande. Vid utgången av 1999 bestod koncernen av moderbolaget , de rörelsedrivande dotter- bolagen, Kemi och , () samt intressebolagen . Läkemedelsdistributionen sker genom ca 900 apotek. Den slutna vårdens behov av läkemedel tillgodoses av via ettåriga entreprenadavtal med sjukvårdshuvudmännen genom ca 100 särskilda sjukhusapotek, ofta kombinerade sjukhus- och expeditionsapotek med försäljning också till allmänheten. I distributionsservice ingår förutom apoteken även ca 1000 apoteksombud. Dessa är enskilda näringsidkare som mot provision förmedlar receptbelagda läkemedel eller säljer vissa receptfria läkemedel från ett lager som ägs av . Ombudens huvud- uppgift är att tillgodose behovet av distribution av läkemedel företrädesvis i glesbygd. omsatte , en ökning jämfört med föregående år. Försäljningen av läkemedel mot recept ökade till . fram har försäljningen ökat . Den minskade försäljningen 1997 var en effekt av det nya systemet med läkemedelsförmånen som trädde i kraft . Ändringen i läkemedelsförmånen ledde bl.a. till en hamstring av läkemedel vilket medförde en minskad försäljning . har försäljningen åter ökat. Den största delen av kostnaderna för läke- medel på recept inom ramen för läkemedels- förmånen betalas av landstingen. För detta får de ett bidrag från staten. Vinstutdelningen till bolagets ägare var för . Staten har vid ordinarie bolagsstämma i (publ) uttalat att vinstutdelning till bolagets ägare avseende bör, under förutsättning att aktiebolagslagens vinstutdelningsregler medger detta, uppgå till . Tabell 3.22 Ekonomisk översikt Miljoner kronor 1995 1996 1997 1998 1999 Omsättning 20 584 23 541 21 624 23 420 26 130 Resultat efter finansiella poster 400 Eget kapital 1 Utdelning 101 300 1 500 100 100 Räntabilitet på eget kapital, % 14,1 Antal anställda 9 590 9 550 9 447 9 147 9 395 4.1 Omfattning Genom att skapa ett politikområde för folk- hälsa får regeringen bättre möjligheter att samlat agera inom folkhälsoområdet både på nationell och internationell nivå. Den verksamhet som ingår i politikområdet folkhälsa har en preventiv inriktning för att tydliggöra avgränsningen mot vård och rehabilitering. Inom politikområdet ingår följande hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande verksamhet: - Alkohol, narkotika och tobak - Smittskydd och hälsoskydd - Förebyggande av hiv/aids/STD (sexuellt överförbara sjukdomar) - Mental hälsa - Skador och allergier - Mat och fysisk aktivitet - Dopning - Spelberoende - Hälsoövervakning Folkhälsoarbete kan betecknas som både tvärsektoriellt och tvärvetenskapligt och spänner därmed över ett flertal utgiftsområden, politikområden och anslag. Politikområdet folkhälsa innehåller samordning av insatser för en bättre folkhälsa och vissa specifika åtgärder inom riskprevention, hälsofrämjande, smittskydd m.m. Det huvudsakliga folkhälsoarbetet bedrivs främst på regional och lokal nivå, dvs. inom kommuner och landsting samt av frivilligorganisationer. Ett folkhälsoansvar åvilar bl.a. hälso- och sjukvården enligt hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), smittskyddslagen (1988:1472) m.fl. lagar. Kommunernas folkhälsoarbete härrör från ett flertal kommunala verksamheter och dit- hörande lagar, t.ex. hälsoskydd och miljöskydd enligt (1998:808), socialtjänstlagen (1980:620), livs- medelslagen (1971:511) m.fl. lagar. Det nationella folkhälsoarbetet handlar om att utforma en folkhälsopolitik som skapar bra förutsättningar för en god hälsa hos befolkningen. Syftet är att skapa betingelser för att folkhälsoaspekter tillvaratas i politiska beslut och att incitament skapas för institutioner och enskilda att prioritera folkhälsa. Folkhälsoarbetet på nationell nivå bedrivs av statliga myndigheter samt privata och frivilliga organisationer. Av dessa kan bl.a. nämnas, som har ett viktigt tillsynsansvar inom folkhälsoområdet, t.ex. genom sitt nationella tillsynsansvar över hälso- och sjukvårdslagen, smittskyddslagen, tobakslagen och miljö- balken. Därutöver har även myndigheter som , , , m.fl. myndigheter en viktig roll att fylla inom folkhälsoområdet. Statens stöd inom politikområdet folkhälsa handlar om medel till statliga myndigheter, främst och samt bidrag till olika förebyggande insatser inom hiv/aids/STD, folkhälsopolitiska åtgärder bestående av framför allt bidrag till organisationer m.fl. samt medel för alkohol- och narkotikapolitiska åtgärder. Därutöver ges även bidrag till () i form av medlemsavgift. Inom området folkhälsa ingår även , vilken utgör en del av Nordiska ministerrådets organisation. statliga myndigheter som får anslag från politikområdet är samt Alkoholinspektionen. Även ingår i politikområdet folkhälsa. Nämnden inrättades som ett led i de krav som Europeiska unionen ställde upp i samband med inträde. De dominerande posterna inom politik- området folkhälsa är anslagen till och . Därefter hör bidrag till förebyggande av hiv/aids/STD och bidrag till vissa organisationer m.fl. till de större anslagen. Tabell 4.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet Miljoner kronor Utfall 1999 Anslag 2000 1 Utgiftsprognos 2000 Förslag anslag 2001 Beräknat anslag 2002 Beräknat anslag 2003 14:1 Insatser mot aids 56,0 65,6 66,3 65,6 58,1 58,1 14:2 Bidrag till WHO 37,1 34,4 0,0 8,0 34,4 34,4 14:3 Bidrag till 16,0 16,7 18,4 16,9 17,2 17,6 14:4 124,0 111,0 112,5 120,3 116,5 119,0 14:5 119,2 141,2 142,2 152,9 162,2 176,1 14:6 11,2 13,0 12,9 13,2 13,5 13,8 14:7 Folkhälsopolitiska åtgärder 64,6 64,3 64,3 53,6 53,6 53,6 14:8 Alkohol- och narkotikapolitiska åtgärder 35,7 27,5 43,7 77,5 102,5 127,5 14:9 Alkoholinspektionen 12,0 7,0 11,8 7,7 7,8 8,0 14:10 0,1 0,7 0,1 0,4 0,4 0,4 Totalt för Politikområdet Folkhälsopolitik 475,8 481,5 472,3 516,0 566,2 608,4 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. Regeringens förslag: Folkhälsan skall förbättras för de grupper i samhället som är mest eftersatta ur hälsosynpunkt. Folkhälsan skall förbättras. Genom att minska ohälsan hos de mest utsatta grupperna i samhället kan folkhälsan förbättras i hela befolkningen. Regeringen avser att i budgetpropositionen ange nya mål för folkhälsoområdet samt ett antal resultatindikatorer för att bättre kunna bedöma och mäta måluppfyllelsen. Detta utvecklingsarbete kommer att initieras med anledning av slutbetänkande. Kommittén kommer att lämna förslag på nationella folkhälsomål och indikatorer för dessa, liksom förslag till strategier för att uppnå målen. Målen för folkhälsopolitiken som angavs i budgetpropositionen var: - Folkhälsan skall förbättras för de grupper i samhället som är mest eftersatta ur hälsosynpunkt. - Tobaksbruket skall minska. - Den totala alkoholkonsumtionen skall minska för att begränsa alkoholens skadeverkningar. - Att verka för ett narkotikafritt samhälle genom insatser för att minska tillgången och efterfrågan på narkotika samt genom att få fler missbrukare att upphöra med sitt missbruk. Resultatbedömningen i avsnitt 4.6 baseras på dessa mål. 4.4 Politikens inriktning Regeringen har prioriterat arbete med att förbättra folkhälsan hos de grupper i samhället som är mest utsatta ur folkhälsosynpunkt. Denna inriktning på folkhälsopolitiken ligger fast även för de kom- mande åren. En stor del av ohälsan förklaras av en negativ livsstil och osunda levnadsvanor och arbetet har tidigare ofta inriktats på att genom attitydpåverkan försöka ändra människors vanor. präglas arbetet inom folkhälsoområdet alltmer av ett bredare hälsofrämjande synsätt som innebär att man eftersträvar att skapa hälsosamma miljöer för alla samt att försöka undanröja hälsorisker för dem som är mest utsatta för sådana. Folkhälsoarbete handlar således bl.a. om att utifrån ett s.k. målgruppsperspektiv definiera de grupper som särskilt bör uppmärksammas i olika folkhälsosammanhang, t.ex. barn och ungdom, äldre, invandrare m.fl. En annan dimension i folkhälsoarbetet är att arbeta utifrån s.k. arenor, t.ex. arbetsplatser, skolor m.fl. Regeringen tillsatte 1995 en parlamentarisk kommitté med uppgift att utarbeta nationella mål och strategier för folkhälsoutvecklingen (dir. 1995:158). Det utvecklingsarbete som regeringen avser att vidta med anledning av slutbetänkande kommer att lägga grunden för en ny och tydligare fokusering på folkhälsoområdet. Även nya roll, som föreslås i utredningen roll och uppgifter (SOU 2000:57) kommer att utgöra en viktig grund för detta framtida utvecklingsarbete. När det gäller alkoholområdet kommer in- riktningen även fortsättningsvis att vara att begränsa alkoholens skadeverkningar genom åtgärder mot skadligt dryckesbeteende och genom att minska den totala alkoholkonsum- tionen. Detta måste ske genom effektiv tillsyn när det gäller t.ex. åldersgränser och andra regler samt aktiva informationsinsatser och opinionsbildande åtgärder, särskilt mot vissa riskgrupper, risksituationer och storkonsumenter. Regeringen planerar att överlämna en nationell handlingsplan för alko- holskadeförebyggande insatser till . Detta för att motverka de negativa effekter för folkhälsan som kan bli en följd av höjningen av införselnivåerna vid resa från annat EU-land. I handlingsplanen kommer att presenteras ett antal åtgärder för att uppnå målen samt hur arbetet på nationell nivå bör inriktas och samordnas. Visionen för den svenska narkotikapolitiken är ett samhälle utan narkotika. Inriktningen kommer även fortsättningsvis att vara insatser och åtgärder inom narkotikapolitikens område som syftar till att begränsa tillgången och efterfrågan på narkotika samt baseras på kunskap om faktiska förhållanden och utvärderingar av effekterna av olika insatser. De narkotikaförebyggande insatserna skall vidare syfta till att stärka individens vilja och förmåga att avstå ifrån droger, med särskild uppmärksamhet på ungdomar och individer som befinner sig i riskzonen att utveckla ett missbruk. Samverkan mellan tull, polis och andra myndigheter skall utvecklas och fördjupas såväl nationellt och internationellt för att minska tillgången på narkotika. Regeringen har för avsikt att även på narkotikaområdet utarbeta en nationell handlingsplan. Inför det svenska ordförandeskapet i EU 2001 kommer att prioritera folkhälsa som en fråga på rådsdagordningen. En av målsättningarna är att stärka arbetet med folkhälsofrågor inom EU. Det svenska ordförandeskapet kommer därför att arbeta för att det antas ett nytt ramprogram om folkhälsa. kommer även att verka för att en strategi utvecklas som syftar till att minska alkoholens skadeverkningar. När det gäller narkotika kommer att fortsätta att genomföra EU:s samordnade internationella narkotikastrategi: att minska konsumtion och missbruk, bekämpning av narkotikahandel och påverkan på länder både inom och utanför EU. På tobaksområdet avser fullfölja arbetet med att minska sjukdomar och ohälsa på grund av tobaksbruk både inom EU och globalt. 4.5 Insatser 4.5.1 Statliga insatser inom politikområdet Ett av de hälsoproblem som ökar bland befolkningen är allergier, vilka drabbar främst barn och unga. Varannan person har under sin uppväxt haft problem med allergier eller annan överkänslighet. har haft i uppdrag av regeringen att utveckla metoder för att bättre nå föräldrar med information i bl.a. allergiförebyggande syfte. Som ett led i detta arbete har institutet bl.a. redovisat en kartläggning av hur allergipreven- tion bedrivs inom barnhälsovården samt en projektplan för hur fortsatta vetenskapliga konsensusarbeten och metodutvecklings- projekt kommer att bedrivas. Behovet av att öka kunskapen och förståelsen om inomhusmiljöns betydelse för en hållbar miljö- och hälsoutveckling, däribland förekomsten av allergier, låg bakom ett tjugotal myndigheters och byggsektorns gemensamma satsning på . Inom ramen för innemiljöåret har och haft ett gemensamt uppdrag att tillsammans med andra berörda myndigheter och organisa- tioner initiera aktiviteter med inriktning på inomhusmiljöer där barn och ungdomar vis- tas. Med anledning av den oroväckande utveck- lingen av arbetsrelaterad ohälsa framför allt hos kvinnor har initierat ett samverkansprojekt med fem utvalda län Hälsa Arbetsliv Kvinnoliv . Projektet initierades 1997 och avrapportering kommer att ske . har även drivit ett antal samarbetsprojekt som bl.a. berör arbetslöshet, arbetslivsforskning, strukturomvandling, stressforskning och utbrändhet. Flera studier har visat att en förändring av arbetsorganisationen ökar möjligheten att påverka arbetssituationen för den enskilde individen. Institutet har också arbetat med sömnforskning i ett s.k. sömnlaboratorium. Bra matvanor och tillgång till säker och näringsriktig mat är viktiga förutsättningar för en god hälsa. Med utgångspunkt i den nationella handlingsplan för nutrition som fastställdes av regeringen har och i samråd med berörda myndigheter och organisationer tagit fram ett dokument, Nationella mål och strategier för nutrition 2004. Dokumentet anger inriktning och ansvar för nutritionsarbetet i och syftar till att fungera som en vägledning för alla aktörer i det regionala och lokala arbetet med kost och hälsa. Dessutom har Livs- medelsverket arbetat fram en ny rekommendation gällande intag av frukt och grönsaker och arbetar med att ta fram strategier för att öka konsumtionen av frukt och grönt. Tillförlitliga och representativa data om kost och fysisk aktivitet i befolkningen saknas . har tillsammans med och inlett ett arbete med att utveckla enkätfrågor om levnadsvanor inom området. tog på regeringens uppdrag fram ett underlag angående fysisk aktivitet. Slutsatserna presenterades i rapporten för nytta och nöje. Som ett led i denna satsning har planerat att genomföra ett fysiskt aktivitetsår 2001. Pro- jektet har fått namnet Sätt i rörelse 2001 . Ett annat folkhälsoproblem är skador av olika slag, t.ex. skador i hemmet, i trafiken etc. skadeförebyggande program har visat på metoder för att minska skadorna genom åtgärder på nivå. På smittskyddsområdet har inkommit med en skrivelse med förslag till lagbestämmelser i syfte att komma till rätta med problemen med vårdrelaterade infektioner. Förslagen utgår från den rapport om vårdrelaterade infektioner som tog fram 1998 och där det konstaterades att det finns brister i hygienområdet i hälso- och sjukvården och att en icke ringa del av vårdrelaterade infektioner har sin grund i dessa brister. Skrivelsen har remissbehandlats. Läget i beträffande antibiotikaresistens är sannolikt ett av de bästa i . Påtagliga problem finns dock även i vårt land, framför allt på sjukhus, och situationen förvärras snabbt internationellt vilket leder till ökad risk för import av antibiotikaresistenta bakterier. Ett omfattande övervaknings-, registerings- och informa- tionsarbete förekommer därför, t.ex. av RAF (Referensgruppen för antibiotikafrågor) och det nationella (Strategi- gruppen för rationell antibiotikaanvändning och minskad antibiotikaresistens). Ett förslag till nationell handlingsplan för att bekämpa antibiotikaresistens har dessutom på regeringens uppdrag utarbetats av . Förslaget berör en rad myndigheter och organisationer och kommer därför att vara föremål för en bred remissbehandling. Basen för det hivpreventiva arbetet är av långsiktig karaktär. Samarbetet mellan myndigheter och organisationer på nationell, regional och lokal nivå är en viktig del i det fortlöpande preventiva arbetet. har i samråd med kartlagt och analyserat det hivpreventiva arbetet i storstadsregionerna. har på uppdrag av rege- ringen arbetat fram en nationell handlingsplan för prevention av hiv/STD vilken överlämnades till regeringen . genomförde dessutom en stor nationell konferens om framtidens hiv/STD- prevention. Konferensen riktade sig till myndigheter, landsting, kommuner och frivilligorganisationer som arbetar inom området. Därutöver har en webbplats arbetats fram med information på ett tiotal språk om STD och andra frågor som rör sexualitet och samlevnad. På alkoholområdet är det viktigt att med nya metoder försöka kompensera de förändringar som EU-medlemskapet medfört för den svenska alkoholpolitiken. Det handlar om insatser som direkt kan påverka människors förhållningssätt och vanor och som också ökar det individuella ansvarstagandet. Det handlar vidare om att i ökad utsträckning utveckla hållbara lokala strategier som också innebär ett ökat lokalt ansvarstagande. Detta är en omställningsprocess som kräver insatser . Den Nationella ledningsgruppen som inrättades 1997 har tagit initiativ till ett antal nationella projekt i syfte att stimulera en sådan utveckling, t.ex. att pröva nya metoder för att stärka unga människors vilja och förmåga att avstå från narkotika och skjuta upp alkoholdebuten. En annan gemensam utgångspunkt är att aktivt söka engagera ungdomarna själva och utgå ifrån deras egna erfarenheter och uppfatt- ningar. Regeringen disponerar för alkohol- och narkotika- politiska åtgärder att användas bl.a. i detta arbete. Regeringen har 1997 tagit ett samarbetsinitiativ genom att tillsätta en kommitté som skall utveckla samarbetet mellan berörda myndigheter, försäkringsbolag och olika branschorganisationer på alkoholområdet. Kommittén kallar sig Oberoende Alkoholsamarbetet (OAS). Ut- gångspunkten för samarbetet är de priorite- ringar som gjorts i den nationella handlings- planen för alkohol- och narkotikaförebyg- gande insatser. Branschsamarbetet har inneburet att nya kommunikationskanaler och kontaktytor ställts till förfogande för information i alkoholfrågan. Informationsmaterial har t.ex. kunnat spridas till samtliga livsmedelshandlare, restaurang-, bryggeri-, försäkringsanställda samt anställda vid berörda myndigheter m.fl. Ett prioriterat område där samtliga inblandade har gemensamma intressen är insatser som motverkar den illegala alkoholhanteringen, dvs. illegalt tillverkad eller insmugglad alkohol och langning till ungdomar.