prop · GP031d17 · 2001-09-20 00:00:00 — Regeringen har också i propositionen Bidrag vid korttidsstudier och vissa andra studiestödsfrågor föreslagit en justering i den nya studiestödslagen och dess övergångsbestämmelser beträffande möjligheten att få studielån efter . Förslaget innebär att lån som den studerande har haft för studier på lägre ut- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 bildningsnivå endast räknas med i viss utsträckning i den sammanlagda tiden för rätt till fortsatta studielån. Studiestödsreformen kommer att fasas in . Det innebär att studerande som redan är i utbildning med en viss typ av studiestöd, t.ex. svux eller svuxa, har möjlighet att fortsätta studera och kanske avsluta studierna med det stödet. Vissa övergångsbestämmelser finns också för att underlätta för studerande som befinner sig under utbildning och därför får studiemedel enligt såväl den gamla som den nya lagen. Regeringen aviserade i studiestödspropositionen (prop. 1999/2000:10) sin avsikt att skapa en mer ändamålsenlig indelning i bilagan till studiestödsförordningen. I bilagan, som består av två delar, anges de läroanstalter och utbildningar vid vilka studiestöd kan lämnas. Syftet var att klarare skilja utbildningar på gymnasial nivå från utbildningar som utgör påbyggnad till gymnasieskolan och som fordrar att de studerande för att antas till utbildningen har ett slutbetyg från en treårig utbildning i gymnasieskolan eller motsvarande. Regeringen har således gjort en översyn av bilagan som innebär bl.a. att de två avdelningarna har fått underavdelningar för att tydligare klargöra vilka studiestödsregler som gäller för de skilda utbildningarna. En annan ansvarsfördelning har också gjorts beträffande beslutsordningen för kompletterande utbildningar. Den innebär bl.a. att beslutar vilka kompletterande utbildningar som kan ge rätt till studiestöd. Regeringen beslutar fortfarande om det totala antalet studiestöd vid sådana utbildningar. Vidare har studiestödet för utbildningar vid folkhögskolor, efter en översyn, fått en mer ändamålsenlig indelning i bilagan. CSN har fått i uppdrag att efter samråd med meddela närmare föreskrifter om vilka utbildningar på folkhögskola som ger rätt till studiestöd enligt de olika avdelningarna i bilagan till studiestödsförordningen. Enligt den nya studiestödslagen skall beslut om tilldelning och återkrav av studiemedel kunna överklagas hos en särskild överklagandenämnd. Skälen för detta är att bl.a. stärka rättssäkerheten för studerande. Regeringen har inrättat en ny myndighet, , för detta ändamål. En särskild instruktion för myndigheten har också beslutats (SFS 2001:79). I enlighet med tillkännagivande (bet. 2000/01:UbU2, rskr 2000/01:100) beslutade regeringen att studerande vid den fyraåriga naprapatutbildningen vid och den fyraåriga kiropraktorsutbildningen vid Stiftelsen skall ha rätt till studiemedel. Målsättningen med det nya studiestödssystemet är att systemet skall vara långsiktigt hållbart. är det angeläget att studiestödet kan följa utvecklingen på utbildningsområdet. Studiestödet är ett viktigt instrument när det gäller bl.a. rekryteringen till utbildning. Därför är det av stor vikt att noga följa hur det nya systemet fungerar främst för den enskilde men också för myndigheterna som har att hantera det. I regleringsbrevet fick CSN i uppdrag att utforma en modell för uppföljning av måluppfyllelse och resultatbedömning för de olika studiestöden. Regeringen avser att noga följa utvecklingen av studiestödsreformen och andra förändringar som är nära förknippade med denna för att skapa goda förutsättningar för eventuella förändringar. är studiestödssystemet tänkt att fungera tillsammans med andra trygghetssystem. Förändringar i ett trygghetssystem får därför ofta följdverkningar inom andra system. har med anledning av propositionen En rättvisare och tydligare arbetslöshetsförsäkring (1999/2000:139) beslutat om att en förhöjd ersättning kan lämnas i en arbetslöshetsperiod. Det särskilda utbildningsbidraget (ubs) är beloppsmässigt anpassat till nivåerna i arbetslöshetsförsäkringen. Regeringen har därför beslutat om förordningsändringar som innebär att en samordning görs mellan de båda ersättningssystemen. har också fattat beslut om vissa temporära förändringar i bostadsbidragssystemet under innevarande år till följd av de högre nivåerna i studiebidraget inom studiemedlen. Be- slutet innebär att det nya studiemedelssystemet inte skall leda till minskade bostadsbidrag och därmed inte heller till minskad disponibel in- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 komst för de studerande med studiemedel som också uppbär bostadsbidrag. Under fick fler än 960 000 personer någon form av studiestöd. Jämfört med är det drygt 30 000 färre personer som har fått stöd. De pågående satsningarna inom både den gymnasiala vuxenutbildningens område och högskoleområdet har inte medfört att efterfrågan på studiestöd ökat under föregående år. Den främsta orsaken till att arbetslösa ansökt om studiestöd i mindre omfattning än beräknat antas bero på sjunkande arbetslöshet. Detta har medfört att anslagna medel inte förbrukats. Prognoser för innevarande budgetår tyder på att utvecklingen kommer att vara i stort sett densamma under innevarande år. Tabell 8.1 Antal studiestödstagare och utbetalade belopp 2000 bidrag 2000 (mkr) i lån 2000 (mkr) studerande vid vissa lärarut- 1 Särskilt vuxenstudiestöd till studerande vid vissa naturvetenskapliga och tekniska utbildningar 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 har 4 277 personer fått korttidsstudiestöd eller internatbidrag, 264 personer har fått timersättning för studier i särvux och 140 studerande har fått ett stipendium efter ett genomfört basår inom vuxenutbildning. har 414 döva eller hörselskadade gymnasieelever fått bidrag till kostnaderna för studierna och 938 personer har fått bidrag till kostnader för viss föräldrautbildning i teckenspråk. Slutligen har 566 högskolestuderande fått studielitteratur från TPB. Antalet studerande som fått studiehjälp är i stort sett oförändrat jämfört . Antalet studerande som fick det behovsprövade extra tillägget minskade i förhållande till föregående år. De senaste årens utbildningssatsningar på gymnasie- och högskolenivå har inneburit att antalet studiemedelstagare ökat marginellt under föregående budgetår. Antalet studiemedelstagare på gymnasial nivå minskade med och antalet stödtagare på eftergymnasial nivå ökade med . Antalet studiestödstagare som läser en utomlands har ökat under föregående år. av studiemedelstagarna är kvinnor. av studiemedelstagarna är . av de studerande som är registrerade i grundläggande svensk högskoleutbildning utnyttjade studiemedlens bidragsdel under /2000. Möjligheten till studielån i de olika studiestödssystemen har utnyttjats av omkring 396 000 personer 2000. Antalet låntagare uppgick till drygt 1,4 miljoner personer, en ökning med 30 000 personer jämfört med tidigare budgetår. Låntagarnas skuld till CSN uppgick till ca . CSN:s upplåning hos () för lån beviljade utgjorde . skuld till CSN och CSN:s skuld till RGK beror på att myndigheten betalar låntagarnas obetalda räntor till RGK med anslagsmedel. Vid utgången av innevarande år beräknas skuldstocken för lån tagna hos RGK vara , varav är nyupplåning för kommande budgetår. fick ca 243 000 låntagare anstånd med sin återbetalning, vilket är en minskning jämfört med föregående budgetår. Av de 94 378 personer som beviljades anstånd för lån tagna efter 1988 var studenter som fortsatt att studera. Efterfrågan på ubs har under minskat med drygt 40 000 personer jämfört med det föregående budgetåret. Däremot har antalet studerande med svuxa ökat med och antalet studiestödstagare med svux . Totalt har antalet studerande med något vuxenstudiestöd minskat med cirka 30 000 personer . Utvecklingen bör ses i ljuset av att sysselsättningsläget har förbättrats och att ubs fr.o.m. inte längre betalas ut . För studier vid vissa naturvetenskapliga och tekniska utbildningar fick cirka 5 700 studerande särskilt vuxenstudiestöd (NT-svux) , vilket är en minskning med . Anledningen är att inga nya studerande kunde ansöka om detta stöd efter utgången av 1999. Stödet upphör helt . Enligt regeringens bedömning har insatserna inom studiestödsområdet bidragit till att det har varit möjligt att rekrytera studerande till de utbildningsplatser som utbildningsväsendet erbjuder. Utvärderingen av har påvisat att studiestödet kan ha stor betydelse för att få kortutbildade att påbörja studier. Efterfrågan på studiestöd står i nära relation till tillgängliga medel med undantag för vuxenstudiestöden. Den minskande arbetslösheten kan antas ha påverkat efterfrågeutvecklingen, vilket medfört att medelsförbrukningen understiger tillgängliga medel och att ett anslagssparande på har uppkommit. Efterfrågan på stöd är större än tillgängliga medel för svux och ubs för arbetstagare. Regeringen föreslår inga åtgärder med hänsyn till att svux har upphört . Begränsningen på av tillgängliga medel för ubs till arbetstagare skall kvarstå i nuvarande omfattning, i enlighet med utskottsbehandlingen vid föregående (bet. 1999/2000:UbU2). Gymnasieelevernas ekonomiska situation har försämrats . Därför har regeringens ekonomiska vårproposition avsatt medel så att studiebidraget till elever 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 kan utökas (se vidare under utgiftsområde 15 Studiestöd, anslaget 25:1 Studiehjälp m.m.). Med anledning av att det nya reformerade studiestödssystemet har trätt i kraft föreslår regeringen inga övriga åtgärder inom området. Regeringen avser att återkomma till med preciseringen av det förslag till nytt studiemedel för vuxna som föreslagits i propositionen Vuxnas lärande och utvecklingen av vuxenutbildningen (prop. 2000/01:72). 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 9.25:1 Anslagsutvecklingen för 1Varav 7 297 tkr på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 356 576 tkr prisnivå. 3Motsvarar 356 576 tkr prisnivå. är sektorsmyndighet för skolväsendet och för den av det allmänna anordnade förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen. skall bidra till måluppfyllelsen inom politikområdet genom sina instruktionsenliga uppgifter, bl.a. att följa upp och utvärdera förskoleverksamheten, skolbarnsomsorgen och skolväsendet, att främja utveckling, kompetensutveckling och kvalitetsarbete samt tillsyn. har präglats av insatser med anledning av bl.a. , förberedelse inför införandet av maxtaxan inom barnomsorgen samt ett växande antal fristående skolor. Genom satsningen på personalförstärkningar, som innebär att staten successivt tillför kommunerna utökade resurser upp till en nivå motsvarande , har fått ytterligare uppgifter. Medel för administration av nya uppgifter har givits inom ramen för tilldelade verksamhetsanslag. ser under innevarande år över sin organisation. Detta sker mot bakgrund av att fått en förändrad roll gentemot kommunerna i enlighet med särskilt regeringsuppdrag. har en hög servicenivå gentemot allmänhet och skolhuvudmän. Arbetet fortsätter för att ytterligare öka tillgängligheten. inrättades, efter regeringens beslut, en kvalitetsgranskningsnämnd inom . Nämnden har i uppgift att genomföra nationella kvalitetsgranskningar på uppdrag av regeringen. För att tydliggöra kvalitetsgranskningsnämndens självständiga ställning har regeringen förändrat instruktion. Förändringen, som bl.a. innebär att regeringen utser ordförande, trädde i kraft . Regeringen har i regleringsbrev framfört att tillsynen skall utgöra en större andel av verksamhet. Så har inte skett. Re- geringen utgår ifrån att verket omprioriterar sina resurser så att tillsynen av barnomsorg och skola inklusive fristående skolor samt vuxenutbildning ökar. Anslag som inte är förvaltningsanslag skall normalt inte användas till att finansiera förvaltningsutgifter. För att renodla anslaget för 25:2 Utveckling av skolväsende och barnomsorg från medel av förvaltningskaraktär, som inte enbart temporärt belastar anslaget, föreslår regeringen omfördelning av medel från 25:2 Utveckling av skolväsende och barnomsorg till 25:1 . Storleken på den föreslagna överföringen uppgår till . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 derar för statistikuppgifter inom förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg m.m. Av samma skäl föreslås en överföring av förvaltningsmedel från anslaget 25:17 Bidrag till den särskilda vuxenutbildningsinsatsen till detta anslag, motsvarande . Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisar ett ramanslag om för . För budgetåren 2003 och 2004 beräknas anslaget till oförändrad nivå i förhållande till 2002. Tabell 9.25:1 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och i samband med budgetpropositionen . 2En närmare beskrivning finns i tilläggsbudgeten i samband med budgetpropositionen, avsnitt 9.2. 9.1.225:2 Utveckling av skolväsende och barnomsorg Tabell 9.25:2 Anslagsutvecklingen för Utveckling av skolväsende och barnsomsorg 1Motsvarar 179 578 tkr prisnivå. 2Motsvarar 179 578 tkr prisnivå. Det övergripande syftet med anslaget är att främja utvecklingen av barnomsorgen, skolväsendet samt vuxenutbildningen. Från anslaget bekostas dels centrala, dels andra skolutvecklingsinsatser som utför i enlighet med sin instruktion. Från anslaget bekostas insatser avseende stöd till utveckling av förskola, skola och vuxenutbildning. Medlen används för att stärka baskunskaperna genom att främja läskunnighet, skrivkunnighet och matematikkunskaper, samt till kompetensutveckling och andra insatser för skolutveckling. Från anslaget bekostas vidare statlig rektorsutbildning. Medlen används även till kompetensutveckling av lärare i naturvetenskap, teknik och miljö. Anslaget används för centralt initierat utvecklingsarbete inom utbildningssystemet och andra centralt beslutade insatser. Det gäller bl.a. revidering av styrdokumenten, utveckling av nationella prov, övergripande projekt såsom Skoldatanätet, , projekt om värdegrunden i skolan, jämställdhet och inom miljöområdet, försöksverksamhet med lärande i arbetslivet och andra kvalitetshöjande insatser för gymnasieskolans yrkesutbildning, insatser för skolväsendets internationalisering samt bidrag till vissa organisationer. har rätt att disponera medel under anslaget för administration, uppföljning och utvärdering av vissa uppdrag. Vid utgången av fanns ett anslagssparande som uppgick till . För att den satsning på bl.a. basfärdigheter som aviserats till skall kunna fullföljas har regeringen beslutat att får disponera av anslagssparandet. utvecklingsinsatser bör ske med den inriktning som verket redovisade avseende stöd till utveckling av förskola, skola och vuxenutbildning m.m. skall därvid fortsätta att utveckla formerna för att stödja kvalitetsutvecklingen i förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, skola samt vuxenutbildning. Den satsning som påbörjats på basfärdigheter i läskunnighet, skrivkunnighet och matematikkunskaper bör fortsätta, liksom satsning på kompetensutveckling och andra insatser för skolutveckling. utvecklingsinsatser bör i första hand riktas mot uppmärksammade brist- eller problemområden eller områden som behöver samordnas nationellt. Efter förslag i 1999 och ekonomiska vårpropositioner och efter förslag om vissa överföringar i samband med budgetpropositionen , har beslutat att ca avsätts 2002 för särskilda insatser för skolutveckling, bl.a. för kompetensutveckling. Inom denna ram avser regeringen att, utöver de uppdrag som redan har, prioritera insatser inom följande områden. I skolan sker en utveckling av arbetsformer och organisation i riktning mot ett mer individanpassat lärande. Regeringen avser därför att anslå medel för insatser avseende bl.a. individuell planering och dokumentation. I syfte att skapa en ökad kvalitet i lärarnas bedömning och betygssättning i gymnasieskolan avser regeringen att ge i uppdrag att genomföra utvecklingsinsatser. För utvecklingsinsatser inom elevhälsoområdet avser regeringen att avsätta särskilda medel för både 2002 och 2003. Dessa avser kompetensutvecklingsinsatser av skolpersonal, informationsinsatser samt stöd till t.ex. kamratstödjande verksamhet, verksamhet med s.k. klassmorfar eller liknande. De insatser som påbörjats inom områdena värdegrund och demokrati, bl.a. inom ramen för värdegrundscentrum, kommer att fortsätta. Särskilda medel avses vidare avsättas för kompetensutveckling av resurspersonal i jämställdhet och i genuskunskap. Medel bör också avsättas för att förebygga att flickor utsätts för kränkande behandling. Arbetet bör inriktas mot att stärka flickors självförtroende och ge möjligheter till bl.a. självförsvarsträning. Nuvarande insatser för kulturen i skolan och utveckling av skolbibliotekens roll för att stimulera läsfärdigheten bör fortsätta och samarbete med olika kulturinstitutioner och bibliotek utvecklas. Barn och ungdomar i både förskolan och skolan bör omfattas av insatserna. pågående utvecklingsinsatser bör förstärkas vad gäller integration mellan förskoleklass, grundskola och fritidshem, bl.a. genom kompetensutvecklingsinsatser riktade till rektorer och personal i de integrerade verksamheterna. Särskilda åtgärder för att förstärka bl.a. modersmålsundervisningen i den obligatoriska skolan och gymnasieskolan samt stödet till skolor med elever med många nationaliteter och språk samt stöd till språkval i skolan bör fortsätta. Det gäller även det särskilda stöd till kompetensut- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 veckling av lärare i naturkunskap och teknik som bedrivits med medel från det s.k. tiopunktsprogrammet. Utöver pågående insatser för kompetensutveckling inom det specialpedagogiska området bör ytterligare medel avsättas för riktad kompetensutveckling av personal som arbetar dels med elever med synskada och ytterligare funktionshinder, dels med elever med grav språkstörning. Under anslaget bör även beräknas medel för försöksverksamhet med särskilt riktade insatser inom ämnesområdet biologi och bioteknik samt inom idrott och hälsa. Regeringen avser att ta initiativ till att det på nationell nivå inrättas resurscentrum med de beskrivna inriktningarna. För att renodla anslaget från utgifter av förvaltningskaraktär föreslår regeringen att överförs från detta anslag till anslaget 25:1 . Medlen avser bl.a. arbetet med analys och revidering av samt information kring nationella mål- och styrdokument och nationella prov. Vidare anses kostnader för verkets arbete med information och stöd till kommuner i kvalitetsarbetet samt vissa uppgifter med IT-anknytning, t.ex. administrationen kring Skoldatanätet och , vara uppgifter av mer permanent karaktär som fortsättningsvis bör finansieras under förvaltningsanslaget. har rätt att disponera medel under anslaget för administration, metodutveckling samt uppföljning och utvärdering av mer tidsbegränsade uppdrag. Regeringen avser att fortsätta arbetet med att renodla utvecklingsanslag med syfte att permanenta förvaltningskostnader ej längre skall belasta utvecklingsanslaget. I enlighet med propositionen Vuxnas lärande och utvecklingen av vuxenutbildningen (prop. 2000/01:72) föreslår regeringen att tillförs anslaget för att finansiera en kompetensutvecklingsinsats för lärare i bl.a. vuxenutbildningen. Av dessa medel tillförs och tills vidare. Finansieringen sker genom de omprioriteringar som regeringen redovisat under anslaget 25:19 Bidrag till kvalificerad yrkesutbildning. Mot bakgrund av ovanstående beräknar regeringen anslaget till , samt . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 9.25:2 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och i samband med budgetpropositionen . 9.1.325:3 Forskning inom skolväsendet Tabell 9.25:3 Anslagsutvecklingen för Forskning inom skolväsendet 1Motsvarar 33 903 tkr prisnivå. 2Motsvarar 33 903 tkr prisnivå. Ändamålet med anslaget är att främja och initiera forskning inom områden av särskild betydelse för skolväsendet där det finns angelägna behov och där kunskap saknas eller är bristfällig. Anslaget disponeras av . skall som sektorsorgan ta ansvar för att forskning kommer till stånd inom väl identifierade områden. Den forskning som myndigheten genom uppdrag initierar och främjar, skall komma till nytta inom skolväsendet. skall därför stödja och stimulera information om forskning och forskningsresultat inom sitt ansvarsområde. har på regeringens uppdrag redovisat inriktningen av insatserna i sin forskningsplan. Enligt regeringens bedömning kommer den uppdragsstyrda skolforskningen att spela en viktig roll som ett komplement till lärarutbildningens forskningsanknytning, forskarskolorna, ökad forskning inom lärarutbildningsområdet och den nya forskningsorganisationen. Regeringen delar bedömning om värdet av den långsiktiga kunskapsuppbyggnaden och det ökade behovet av mång- och tvärvetenskapliga forskningsområden. Forskning kring vuxnas lärande är av väsentlig vikt för att förverkliga visionerna kring ett livslångt lärande. I propositionen Vuxnas lärande och utvecklingen av vuxenutbildningen (prop. 2000/01:72, bet. 2000/01:UbU15, rskr. 2000/01:229) aviserade regeringen att skall ges i uppdrag att initiera forskning och utveckling med inriktning på vuxnas lärande. Regeringen föreslår att anvisas för detta uppdrag. Finansieringen sker genom de omprioriteringar som regeringen redovisat under anslaget 25:19 Bidrag till kvalificerad yrkesutbildning. Regeringen beräknar medelsbehovet, vid sidan av ovannämnda fyraårssatsning på forskning med inriktning på vuxnas lärande, för 20022004 till oförändrad nivå i förhållande till 2001. Tabell 9.25:3 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och i samband med budgetpropositionen . 9.1.425:4 Program för IT i skolan Tabell 9.25:4 Anslagsutvecklingen för Program för IT i skolan Under detta anslag anvisas medel för IT i skolan. Under anslaget beräknas medel för delegatio- nens kansli, kompetensutveckling av lärare, inköp av datorer, stöd till infrastruktursatsningar och övriga utgifter. Delegationen för IT i skolan har till uppgift att planera, genomföra och följa den nationella satsningen på IT i skolan (ITiS). Satsningen genomförs och består huvudsakligen av ett erbjudande om kompetensutveckling till 70 000 lärare i arbetslag, samt ett erbjudande till kommunerna om ett statsbidrag för förstärkning av infrastrukturen för IT i skolan. Bidraget, som är tvådelat, skall användas dels för anslutning av skolorna till Internet, dels till e- postadresser till samtliga lärare och elever. Totalt har funnits att fördela efter ansökan av kommunerna. IT kommer att vara ett naturligt inslag i skolan framöver. Det är angeläget att vunna erfarenheter av satsningen kan tillvaratas. En arbetsgrupp inom följer nu upp olika IT-satsningar inom skolan. Regeringen avser att senare återkomma med bedömningar i denna fråga. omfattar satsningen även lärare inom vuxenutbildning. Regeringen har i propositionen om Vuxnas lärande och utvecklingen av vuxenutbildning(prop. 2000/01:72, bet. 2000/01:UbU15, rskr. 2000/01:229) föreslagit att även folkhögskolans lärare skall kunna omfattas av denna satsning på kompetensutveckling. Regeringen föreslår därför en ökning av resurserna med till satsningen på IT i skolan (ITiS). Finansieringen sker genom de omprioriteringar som regeringen redovisat under anslaget 25:19 Bidrag till kvalificerad yrkesutbildning. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisar ett ramanslag om för . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 9.25:4 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och i samband med budgetpropositionen . Tabell 9.25:5 Anslagsutvecklingen för 1Från och med bildades en ny myndighet, , varvid i skolan, , , Tomtebodaskolans samt Åsbackaskolans resurscenter upphörde att vara egna myndigheter.