prop · GO031D22 · 2001-01-01 00:00:00 — Vidare har medel avsatts för ett gemensamt nordiskt projekt som gäller fortsatt utveckling av det nordiska universitetsdatanätet. En jämförelse mellan budget och utfall visar ett anslagssparande om . Av detta anslagssparande har dragits in. Prognosen för anslagsbelastningen innevarande budgetår har beräknats till . Huvuddelen av anslaget är anvisat till verksamheter av tillfällig art och där behoven uppstår löpande . Det innebär att anslagsbelastningen varierar kraftigt från ett budgetår till ett annat. Regeringens övervägande Från detta anslag kommer också tillfälliga insatser, såsom svenska insatser under det europeiska språkåret, att finansieras. För beräknas medel för årliga undersökningar om invandrares utbildning och för internationella jämförelser på utbildningsområdet. Vidare beräknas medel för fortsatt utveckling av det nordiska universitetsdatanätet samt för utveckling av antagningssystemet vid Verket för högskoleservice. Förslaget innebär att medel för barnomsorgsundersökningar överförs till anslaget 25:2 Utveckling av skolväsende och barnomsorg . Som ett led i finansieringen av övergång till registerbaserad folk- och bostadsräkning räknas anslaget ned med för . Tabell 4.25:81 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 22 805 Pris- och löneomoräkning 327 Överföring till anslag 25:2 Överföring till anslag 25:78 - 4 200 - 500 Överföring till anslag 1:7 - 1 000 Förslag 2001 17 432 Anslag under utg.omr.16 Politikområde 11 Storstadspolitik 11:1 Förstärkning av utbildning i storstadsregionerna Tabell 4.11:1 Anslagsutvecklingen för Förstärkning av utbildning i storstadsregionen kronor 70 000 2001 Förslag 220 000 2002 Beräknat 185 000 Från och med har medel anvisats under ett nytt ramanslag för särskilda utbildningsinsatser i storstadsregionerna. Under anslaget beräknas medel för - förskola i socialt utsatta bostadsområden - språkutveckling i skolan - praktikanskaffning för vuxna invandrare. Anslagssparandet uppgår till . Lokala utvecklingsavtal tas fram i en process som bygger på lokal samverkan. De lokala processerna har tagit än vad som tidigare beräknades. Även bedöms ett överskott uppstå av samma anledning. Regeringens överväganden har avsatts () för utbyggd förskoleverksamhet. Ytterligare har anvisats för . För att kommunerna skall få del av dessa medel skall 3 5-åringar i de berörda bostadsområdena erbjudas avgiftsfri förskola med en särskild inriktning på barns språkutveckling. Vidare har medel fördelats för språkutveckling i skolan. har avsatts (- ). Medlen skall användas för åtgärder som syftar till att främja språkutvecklingen i svenska hos invandrarelever. Dessutom har avsatts för för insatser där vuxna stödjer elever med t.ex. läxläsning och till projekt inom förskola och skola som syftar till att bryta segregationen mellan svenska ungdomar och ungdomar med utländsk bakgrund. Slutligen har medel fördelats för att underlätta varvning mellan praktik och studier för arbetslösa invandrare och sfi-studerande. per helår har avsatts för ändamålet (- ). Regeringen beräknar medelsbehovet för till , för till 185 miljoner. Anslaget har inte pris- och löneomräknats. Medel för ett stegvis införande av en maxtaxa inom barnomsorgen och allmän förskola, som som en budgetteknisk åtgärd tidigare beräknats under detta anslag, föreslås nu beräknas under ett nytt anslag, 25:10 Maxtaxa i barnomsorgen m.m. Tabell 4.11.1 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 265 000 Avgår engångsanvisning - 45 000 Förslag 2001 220 000 5.1 Omfattning Politikområdet omfattar anslag till nationell och internationell forskning, till nationella forskningsbibliotek och arkiv samt till nationell kontaktverksamhet i förhållande till EU:s forskningssamarbete. Inom området finns de tre forskningsråden , för arbetsliv och socialvetenskap samt för miljö, areella näringar och samhällsbyggande. Även Verket för innovationssystem hör till forskningspolitikområdet. Andra myndigheter inom området är Kungl. , och Rådet för forsknings- och utvecklingssamarbete inom EU, samt Statens ljud- och bildarkiv. 5.2 Utgiftsutveckling Tabell 5.2 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet Tusental kronor Utfall 1999 Anslag 2000 1 Utgifts- prognos 2000 Förslag anslag 2001 Beräknat anslag 2002 Beräknat anslag 2003 Anslag inom Uo 16 26:1 : Forskning och forskningsinformation Nytt anslag 1 777 101 1 996 428 2 301 706 26:2 : Förvaltning Nytt anslag 100 722 90 591 92 589 26:3 Rymdforskning 128 086 142 075 142 435 144 817 147 468 150 482 26:4 41 607 41 145 43 521 41 710 42 575 43 505 26:5 Kungl. 227 784 200 811 220 750 228 004 232 515 237 457 26:6 32 910 22 836 23 181 23 170 23 607 24 094 26:7 Rådet för forsknings- och utvecklingssamarbete inom EU 10 918 11 994 12 340 12 154 12 398 12 664 26:8 Sunet 36 995 75 692 86 000 128 592 37 555 38 320 26:9 Särskilda utgifter för forskningsändamål 151 455 123 904 127 000 116 931 118 618 129 364 Äldreanslag Utfall 1999 Anslag 2000 1 Utgifts- prognos 2000 Förslag anslag 2001 Beräknat anslag 2002 Beräknat anslag 2003 16 : Forskning och forskningsinformation 87 736 81 353 93 645 16 : Förvaltning 21 828 25 008 26 175 16 D3 : Forskning 212 294 208 467 211 866 16 D4 : Förvaltning 12 099 14 655 15 400 16 D5 : Forskning 358 586 339 342 349 589 16 D6 : Förvaltning 12 397 11 822 12 089 16 D7 : Forskning 746 563 747 544 754 800 16 D8 : Förvaltning 21 408 21 891 22 700 16 D9 : Forskning 243 506 243 647 253 641 16 D10 : Förvaltning 10 211 8 784 11 855 16 D17 Medel för dyrbar vetenskaplig utrustning 39 807 64 726 77 432 1999 16 D13 8 690 0 0 1995/96 08 D20 Vissa särskilda utgifter för forskningsändamål 2 802 0 0 1995/96 08 D21 Vissa bidrag till forskningsverksamhet 49 000 0 0 Totalt Utgiftsområde 16 2 456 682 2 385 696 2 484 419 2 573 201 2 701 755 3 030 181 Anslag inom andra utgiftsområden1 26:1 för arbetsliv och socialvetenskap: Administration Nytt anslag 24 212 21 661 22 140 26:2 för arbetsliv och socialvetenskap: Forskning Nytt anslag 237 443 259 Utgiftsområde 17 26:1 Statens ljud- och bildarkiv 35 092 35 821 36 604 Utgiftsområde 20 26:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Förvaltningskostnader Nytt anslag 43 744 39 551 40 416 26:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning Nytt anslag 165 585 173 718 187 673 Utgiftsområde 23 26:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och kollektiv forskning 245 453 26:2 Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien 1 149 1 170 1 194 Utgiftsområde 24 26:1 Verket för innovationssystem: Förvaltning Nytt anslag 111 927 104 : 2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling Nytt anslag 1 005 949 969 197 974 864 Politikområde 26 - - - 4 438 565 4 550 549 4 919 540 1 M.a.a. ny organisationsstruktur av myndigheter inom politikområde Forskningspolitik redovisas i denna tabell endast förslag avseende samt beräknat anslag . 5.3 Mål 5.3.1 Mål Målet för forsknings- politiken är att skall vara en ledande forskningsnation, där forskning bedrivs med hög vetenskaplig kvalitet. Regeringen forskningspolitik presenteras i den forskningspolitiska propositionen Forskning och förnyelse (prop. 2000/2001:3) för perioden - 2003. Forskningen skall hålla hög vetenskaplig kvalitet och forskningsinsatserna skall rymma både bredd och specialisering. Forskning är en viktig tillväxtfaktor av strategisk betydelse för näringslivet, som betydelsefulla forskningsresultat och nya kunskaper bidrar till samhällets sociala, kulturella och demokratiska utveckling. 5.3.2 mål beslutade efter förslag från regeringen i den förra forskningspolitiska propositionen (prop. 1996/97:5, bet. 1996/97:UbU3, rskr. 99) om övergripande mål för forskningen. I budgetpropositionen för (prop. 1999/2000:1) uttrycktes dessa mål i samlad form som att forskningen skall bidra med ny väsentlig kunskap till förmån för hälsa, kultur, välfärd, miljö, ekonomisk utveckling, sysselsättning och omställning mot en hållbar utveckling. De övergripande målen ligger till grund för de effektmål och verksamhetsmål som formulerats i myndigheternas regleringsbrev för budgetåren 1999 och 2000. Dessa mål redovisas i avsnitt 5.6. 5.4 Politikens inriktning Forskningen bidrar med nya kunskaper Forskningen utgör själva grunden för kunskapsutvecklingen i samhället. Forskning är en förnyande kraft genom att den bidrar till ökade insikter om den värld vi lever i, ger nya kunskaper att använda inom olika samhällsområden och utgör grunden för en utbildning av hög kvalitet. Forskningens betydelse ökar dessutom till följd av såväl samhällets som vetenskapens egen snabba utveckling och globalisering. Genom att såväl nya forskningsresultat som dess tillämpningar väcker nya frågor, leder kunskapsutvecklingen i sig till behov av ytterligare forskning och ger upphov till nya forskningsfält. Forskning utgör , tillsammans med utbildning en viktig tillväxtfaktor. Det är de kunskapsintensiva verksamheterna som växer snabbast. Men även traditionella industri- branscher och den offentliga sektorn genomgår dramatiska förändringar och blir alltmer beroende av nya kunskaper och välutbildad arbetskraft för att utvecklas. Ett viktigt inslag i politiken är också främjandet av olika former av samverkan mellan universitet, högskolor, forskningsinstitut, näringsliv och samhälle. Näringslivet, som verkar i ett utpräglat internationellt sammanhang, behöver ofta tillgång till hög kompetens, goda forskningsmiljöer och nya resultat från forskningsfronten för att kunna öka sin konkurrenskraft och utveckla nya produkter. Det innebär att företag inom de expansiva och kunskapsintensiva framtidsbranscherna ofta söker sig till länder med högkvalitativ forskning och välutbildad arbetskraft. skall vara en ledande forskningsnation Regeringens politik syftar till att förnya och bryta väg för kunskapssamhället. Det innebär bl. a. att regeringens politik omfattar betydande satsningar på forskning. avsätter, inklusive näringslivets omfattande insatser, av BNP till forskning och utvecklingsarbete (FoU), vilket är mer än vad något annat land i världen gör. Svensk forskning håller generellt sett en hög kvalitet och är världsledande inom flera viktiga områden. Genom att ny kunskap är grunden för en god och hållbar samhällsutveckling och en viktig konkurrensfördel, måste strävan vara att upprätthålla och förstärka ställning som ledande kunskaps- och forskningsnation. Staten har särskilt ansvar för grundforskningen Staten har ett övergripande ansvar för att det svenska samhället utvecklar och tar tillvara ny kunskap. Staten har ett särskilt ansvar för att garantera forskningens frihet och att stödja vital grundforskning och forskarutbildning. Genom att grundforskning och forskar- utbildning är grunden för annan kunskapsutveckling och kunskapsförmedling är de av största betydelse för samhällets, inklusive näringslivets, behov av kunskap och kompetens. Den nyfikenhetsstyrda grundforskningen har bidragit med många banbrytande vetenskapliga upptäckter. Det höga ekonomiska risktagandet gör att modern grundforskning knappast kan bedrivas i rimlig omfattning utan offentlig finansiering. ökar de statliga anslagen till grundforskning och forskarutbildning med . Svensk forskning måste prioritera och kraftsamla För att skall befästa sin ställning som ledande forskningsnation krävs det mer av kraftsamling inom svensk forskning. Svensk forskning måste bli bättre på att prioritera och profilera sig inom angelägna forskningsområden, satsa på unga forskartalanger, fortsätta öka andelen kvinnor på alla nivåer inom forskarvärlden och bygga upp konkurrenskraftiga och dynamiska forskningsmiljöer. För att utveckla kvaliteten i svensk forskning är det också angeläget att uppmuntra såväl nationell som internationell rörlighet i forskarvärlden. För att stärka svensk forskning måste det internationella samarbetet utvecklas, som de svenska universiteten och högskolorna också måste bli bättre på att samarbeta med varandra. Lärosätena måste även samverka med det omgivande samhället och informera om sin verksamhet. Denna samverkan är viktig för alla parter, eftersom den gör det möjligt för universiteten och högskolorna att veta vilka idéer och frågeställningar som finns i det omgivande samhället, som det omgivande samhället kan ta del av forskningsresultaten. Nya forskningsområden utvecklas med ny myndighetsorganisation Den riktigt banbrytande vetenskapliga utvecklingen sker ofta på helt nya vetenskapliga områden, i gränslandet mellan olika vetenskapliga discipliner. Svensk forskning står nu inför ett stort generationsskifte vilket ger lärosätena och forskningsråden osedvanligt stora möjligheter att ompröva användningen av de befintliga forskningsresurserna. Men för att ytterligare främja kraftsamling och ökat gränsöverskridande mellan olika vetenskapliga discipliner, och för att underlätta för forskarna att själva prioritera, fattade vid behandlingen av proposition Forskning för framtiden - en ny organisation för forskningsfinansiering (1999/2000:81) beslut om en ny myndighetsorganisation för forskningsfinansiering som träder i kraft . Det nya systemet kan på ett bättre sätt än tidigare stödja utvecklingen av kreativa forskningsmiljöer och ge utrymme för nya frågeställningar och nya kunskapsbehov. får ansvar för att stödja grundläggande forskning inom alla vetenskaps- områden. inrättas tre ämnesråd - ett för humaniora och samhällsvetenskap, ett för natur- och teknikvetenskap och ett för medicin. knyts också med uppgift att verka för ökad dialog och samverkan mellan forskare, forskningsfinansiärer, allmänheten och andra som direkt eller indirekt berörs av forskningen. Dessutom inrättas ett särskilt forskningsråd för arbetsliv och socialvetenskap och ett forskningsråd för miljö, areella näringar och samhällsbyggande. Dessutom skapas en mer effektiv och slagkraftig organisation för den behovsstyrda forskningen till stöd för det svenska innovationssystemet och för en hållbar utveckling och tillväxt genom att Verket för innovationssystem inrättas. Regeringen föreslår i denna proposition att de nya myndig- heterna tillförs av de medel som tidigare beslutat om, utöver de anslag som följer med vid omorganisationen. Satsning görs på unga forskare För att klara det förestående generationsskiftet inom svensk forskning och den ökande efter- frågan på forskarutbildad personal, behövs satsningar på forskarutbildning men också sär- skilda satsningar på unga forskare. Regeringen föreslår därför att fördelas av tidigare beslutade nya medel till en satsning på unga forskare . Det är också angeläget att en ökad forskarrörlighet mellan olika lärosäten/forskningsutförare uppmuntras och att andelen kvinnor i forskarkåren ökar. Satsning görs på prioriterade områden Det är angeläget att svensk forskning utvecklar spetskompetens inom viktiga forskningsfält. Av de, av redan anvisade resurserna, för föreslår regeringen medel till forskning och forskarutbildning (inkl. forskarskolor) inom bioteknik och biovetenskap om , informationsteknik och IT-forskning om , materialvetenskap och materialteknik om , vård- och omsorgsforskning om samt forskning om miljö och hållbar utveckling om . De vetenskapliga landvinningarna inom naturvetenskap, teknik och medicin, samt de snabba samhällsförändringarna och den ökande globaliseringen, ökar behovet av humanistisk och samhällsvetenskaplig forsk- ning. På en lång rad områden är också humanisternas och samhällsvetarnas kunskaper oundgängliga i tvär- och mångvetenskapliga forskningsprojekt som kretsar kring exempelvis mötet mellan människan och tekniken. Regeringen bedömer att det framför allt är den humanistiska forskningen som behöver förstärkas. Regeringen fördelar av anvisade resurser för perioden 2001- 2003, nya medel till forskning och forskarutbildning (inkl. forskarskolor) inom humaniora och samhällsvetenskap om , samt forskning och utvecklingsarbete inom det konstnärliga området om . Ett annat angeläget forskningsområde är utbildningsvetenskaplig forskning. I propositionen En förnyad lärarutbildning (prop. 1999/2000:135) som lades har regeringen föreslagit omfattande satsningar på forskning kring kunskapsutveckling, utbildning och lärande. Anslagen till denna forskning föreslås höjas med sammanlagt (inkl. forskarskolor) . Av ovan nämnda medel för forskningsinsatser inom prioriterade områden anvisas för biovetenskap och bioteknik, för informationsteknik och IT- forskning, för materialvetenskap och materialteknik, som särskild småämnesresurs inom humanistisk-samhällsvetenskaplig forskning, för konst, för utbildningsvetenskap, samt till vård och omsorgsforskning. för arbetsliv och socialvetenskap anvisas för framför allt samhällsvetenskaplig forskning. för miljö, areella näringar och samhällsplanering anvisas för forskning inom miljö och hållbar utveckling. Verket för innovationssystem anvisas för tillämpade projekt inom biovetenskap och bioteknik och för tillämpade projekt inom IT. För att utveckla forskningens infrastruktur höjs anslagen till vetenskaplig utrustning, högpresterande datorsystem, bibliotek och arkiv med sammanlagt . Forskningsfrågorna viktiga under ordförandeskap i EU Under det svenska ordförandeskapet i Europeiska Unionen kommer utbildnings- och forskningsfrågorna att spela en viktig roll. Vid Europeiska rådets extra möte i om sysselsättningen formulerades det strategiska målet för EU:s arbete att bli världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska, kunskapsbaserade ekonomi med möjlighet till hållbar ekonomisk tillväxt, med fler och bättre arbetstillfällen och en högre grad av social sammanhållning . Forskning är, liksom utbildning, ett centralt område för insatser som syftar till att nå detta mål. Uppföljningen av slutsatserna från , och förberedelserna inför Europeiska rådets mötet om sysselsättningen i , blir därför en viktig uppgift inom forskningsområdet under ordförandeskapet. får förhoppningsvis även möjlighet att som ordförandeland inleda det ansvarsfulla arbetet med att lotsa EU:s sjätte ramprogram för forskning och utveckling i hamn. Detta är avhängigt att kommissionen presenterar ett förslag till nytt ramprogram . För att markera att satsningar på både utbildning och forskning är väsentliga för utvecklingen av ett kunskapens kommer EU:s utbildnings- och forskningsministrar att ha ett gemensamt informellt möte, vilket äger rum i . Under det svenska ordförandeskapet kommer även uppmärksamhet att ägnas åt etiska aspekter i bioteknisk och biomedicinsk forskning samt samverkan mellan högskolor och näringsliv. 5.5 Insatser 5.5.1 Statliga insatser inom politikområdet Regeringen har i den forskningspolitiska propositionen Forskning och förnyelse (prop. 2000/2001:3) redovisat sina framtida insatser inom forskningspolitiken. Merparten av anslagen inom politikområdet utnyttjas för att stödja grundläggande forskning vid främst högskolor och universitet. Denna forskning utgör en bas för mer tillämpad forskning och senare utvecklingsarbete. De forskningsprojekt och forskartjänster som finansieras av forskningsråden, FRN och Rymdstyrelsen har en nyckelroll i det svenska forskningssystemet så till vida att projekt och forskare har valts ut i nationell konkurrens och genomgått en vetenskaplig prövning där den internationella forskningsfronten utgör referenspunkten. De forskningsfinansierande myndigheterna gör också särskilda insatser avsedda att främja t.ex. förnyelse och jämställdhet inom forskningen och stödjer forskarnas tillgång till dyrbar vetenskaplig utrustning genom särskilda bidrag. De statliga forskningsfinansiärer som har ett sektorsansvar för forskning som stödjer kunskapsbehoven inom en viss sektor, , Skogs- och jordbrukets forskningsråd, Kommunikationsforskningsberedningen, och samt delar av . Dessa myndigheter kommer, som tidigare redovisats, att upphöra /2001 och ersättas av för arbetsliv och socialvetenskap, för miljö, areella näringar och samhällsbyggande och Verket för innovationssystem, och ingå i politikområde Forskningspolitik. Statens insatser inom politikområdet ger svenska forskare tillträde till främst europeiskt forskningssamarbete och europeiska forskningsanläggningar genom att finansiera medlemsavgifter för detta forskningssamarbete. Svenska forskares deltagande i forskningssamarbetet inom EU främjas genom den rådgivning och information som tillhandahålls via EU/FoU-Rådet. Via finansieras vetenskapliga expeditioner till polartrakterna, ofta i internationell samverkan. De statliga insatserna inom politikområdet via Kungl. (KB) och Arkivet för ljud och bild (fr.o.m. Statens ljud- och bildarkiv) gör det möjligt att samla in, bevara och för forskning tillhandahålla det svenska kulturarvet i form av tryckt material, ljud och bild. främjar också informationsförsörjningen till svensk forskning genom att förvalta och utveckla dels den nationella elektroniska samkatalogen LIBRIS, dels det s.k. ansvarsbibliotekssystemet där utvalda universitetsbibliotek har ett särskilt ansvar för informationsförsörjningen inom ett visst ämnesområde. KB i sig fungerar dessutom som ett humanistiskt forskningsbibliotek. 5.5.2 Insatser utanför politikområdet Anslagen inom politikområde Forskningspolitik svarade för av de totala statliga anslagen till FoU och av den totala offentliga och privata forskningsfinansieringen i . Möjligheterna att uppfylla målet om att skall vara en ledande forskningsnation är därmed i hög grad avhängigt insatser inom andra politikområden och insatser av andra än statliga aktörer. Huvuddelen av de statliga anslagen till grundforskning fördelas direkt till högskolor och universitet via anslag inom politikområde utbildning. Anslagen inom politikområde Utbildningspolitik utnyttjas dock i högre utsträckning för forskarutbildning och är inte underkastade den vetenskapliga prövning och prioritering ur ett nationellt och internationellt perspektiv som gäller för de medel som fördelas via politikområde Forskningspolitik. Mer tillämpad och probleminriktad forskning och utveckling finansieras av vissa statliga myndigheter inom sina respektive ansvarsområden, t.ex. Försvarsmakten, och . finansieras svensk forskning även av de s.k. forsknings- stiftelserna, vilka totalt fördelar till både grundläggande och tillämpad forskning som bedömts vara av strategisk betydelse för konkurrenskraft. Slutligen finansieras och utförs FoU av betydande omfattning vid forskningsinstitut och privata företag. Den privata forskningsfinansieringen är stor. Även kommuner och landsting finansierar viss FoU. Måluppfyllelsen inom politikområde Forskningspolitik är i hög grad beroende av utvecklingen inom högskolor och universitet, vilka har en nyckelroll i det svenska forskningssystemet genom att vara utförare både av den grundläggande forskning som finansieras via de statliga forskningsråden och av den mer tillämpade forskning som är direkt relevant för t.ex. företag. 5.6 Resultatbedömning I kapitlet redovisas forskningsråd och myndigheter från utgiftsområde 16, men även en kort redovisning från andra utgiftsområden som har myndigheter eller verksamhet som ingår i politikområdet Forskningspolitik. Närings- och teknikutvecklingsverkets () resultatbedömning redovisas under politikområde Näringspolitik. 5.6.1 Resultat Forskningsråden, och Rymdstyrelsen I regleringsbrevet för har angivits gemensamma effektmål för (), (), (), () och () samt den del av verksamheten vid Rymdstyrelsen som finansieras av anslag inom politikområdet. De effektmål som angivits är att forskningen skall vara av högsta vetenskapliga kvalitet. Forskningen skall också utgöra en bas för kompetensuppbyggnad, kunskapsöverföring och tillämpningar i samhället och därigenom främja kulturell, social och ekonomisk utveckling. Vidare skall forskningen bidra till samhällets omställning mot en hållbar utveckling, en hög utbildningsnivå, ett vetenskapligt förhållningssätt och kritiskt tänkande. Slutligen skall forskningen stödja det internationella samarbetet och bidra till lösningar av globala problem.