prop · GO03140 · 2001-01-01 00:00:00 — En ändring av bostadstillägget skall dock gälla från och med den månad under vilken de förhållanden har uppkommit som föranleder ändringen, om förhållandena avser hela den månaden. Paragrafen motsvarar 9 § fjärde stycket i den gamla lagen. Uppgiftsskyldighet 29 § Banker och andra penninginrättningar skall på begäran lämna domstol, eller den allmänna sådana uppgifter om en namngiven person som gäller förhållanden av betydelse för tillämpningen av denna lag. Paragrafen motsvarar 12 § i den gamla lagen med vissa redaktionella ändringar. Återbetalning 30 § Den allmänna skall besluta om återbetalning av bostadstillägg, om den som uppburit bostadstillägget genom att lämna oriktiga uppgifter eller genom att underlåta att fullgöra en uppgifts- eller anmälningsskyldighet har orsakat att bostadstillägget har lämnats felaktigt eller med ett för högt belopp. Detsamma gäller om bostadstillägg i annat fall har lämnats felaktigt eller med ett för högt belopp och den som uppburit bostadstillägget har insett eller skäligen borde ha insett detta. Om det finns särskilda skäl får helt eller delvis efterge krav på återbetalning. Paragrafen motsvarar i princip 13 § första stycket i den gamla lagen. Enligt paragrafens första stycke skall besluta att bostadstillägg som betalats ut felaktigt under vissa förutsättningar skall återbetalas. Till skillnad från reglerna i 13 § i den gamla lagen föreskrivs här inte att återbetalningsskyldighet föreligger när den som uppburit BTP "på annat sätt" än genom att lämna oriktiga uppgifter eller genom att underlåta att fullgöra en uppgifts- eller anmälningsskyldighet har orsakat att BTP har lämnats felaktigt. Den nämnda bestämmelsen har såvitt kunnat utrönas inte kommit till användning i någon omfattning av betydelse och det torde vara svårt att finna situationer när en sådan föreskrift skulle bli tillämplig för BTP. I andra stycket föreskrivs att får, på samma sätt som enligt motsvarande bestämmelse i 13 § i den gamla lagen, helt eller delvis efterge krav på återbetalning. För detta krävs det dock särskilda skäl. 31 § Avdrag på bostadstillägg får göras med skäligt belopp om den bidragsberättigade enligt beslut av en allmän försäkringskassa är återbetalningsskyldig för en ersättning som har utgetts på grund av denna lag eller en annan författning. Paragrafen motsvarar i princip 13 § andra stycket i den gamla lagen. Har ett beslut om återkrav fattats av en allmän försäkringskassa får belopp som skall återbetalas dras av från framtida utbetalningar enligt denna lag. Avdrag får göras såväl för en ersättning som skall återbetalas enligt denna lag som en ersättning som har betalats ut på grund av en annan författning om har beslutat om återkrav av den ersättningen. I förarbetena till motsvarande bestämmelse i 20 kap. 4 § lagen (1962:381) om allmän försäkring (se prop. 1962:90, s. 384) underströks att möjligheterna till kvittning måste användas med urskillning och att skälig hänsyn i varje särskilt fall måste tas till den ersättningsberättigades och dennes familjs försörjning. Omprövning och överklagande m.m. 32 § Bestämmelserna i 20 kap. 10-13 §§ lagen (1962:381) om allmän försäkring om omprövning och ändring av försäkringskassas beslut samt överklagande av försäkringskassas beslut och domstols beslut samt om uppgifter skall tillämpas i ärenden om bostadstillägg enligt denna lag. Paragrafen har sin motsvarighet i 14 § i den gamla lagen. Övriga bestämmelser 33 § Följande bestämmelser i lagen (1962:381) om allmän försäkring skall också tillämpas på bostadstillägg enligt denna lag: - 17 kap. 1 § om sammanträffande av förmåner, - 18 kap. 46 och 47 §§ om tillsyn, - 20 kap. 2 a § om provisoriska beslut, - 20 kap. 3 § tredje stycket om indragning eller nedsättning, - 20 kap. 5 § om preskription, - 20 kap. 6 § första stycket andra meningen om förbud mot överlåtelse, - 20 kap. 8 § fjärde stycket om utredningsåtgärder, och - 20 kap. 9 § om uppgiftsskyldighet. Paragrafen motsvarar 15 § i den gamla lagen med vissa ändringar. Hänvisningen i den gamla lagen till 16 kap. 12 § lagen om allmän försäkring om utbetalning till annan har utmönstrats. Den paragrafen skall upphöra att gälla enligt förslag i propositionen Sjukersättning och aktivitetsersättning i stället för förtidspension (prop. 2000/01:96). Vidare har hänvisningen i 15 § i den gamla lagen till bestämmelserna om förbud mot utmätning och om överlåtelse av ersättning i 20 kap. 6 § AFL ändrats på så sätt att hänvisning endast görs till 20 kap. 6 § första stycket andra meningen om förbud mot överlåtelse av ersättning. Fordran på BTP inträder först vid ansökan om sådan förmån. Någon intjänad rättighet finns således inte beträffande BTP. Utsökningsbalkens regler om utmätning gäller därför fordran på BTP fullt ut och någon särskild bestämmelse om utmätning motsvarande den som finns i 20 kap. 6 § AFL behövs inte. Däremot bör en regel, motsvarande den som gäller , om förbud mot att överlåta BTP innan det är tillgängligt för lyftning fortfarande finnas. Denna lag träder i kraft . Genom lagen upphävs lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer. Bestämmelserna i lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer gäller fortfarande för bostadstillägg som avser tid före ikraftträdandet. Den som är berättigad till bostadstillägg enligt lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer vid utgången av skall ha rätt att fortsätta att få bostadstillägget utbetalt även om sådan rätt inte finns enligt den nya lagen, dock längst . Detta gäller dock endast så länge den försäkrade uppbär sådan förmån som berättigar till bostadstillägg enligt bestämmelserna i den gamla lagen eller motsvarande förmån. Vad nu sagts skall även gälla särskilt bostadstillägg. Bostadstillägget får som avses i punkten 3 betalas ut med samma belopp som betalades ut till den försäkrade för . Om förhållandena ändras av sådan anledning som anges i 26 § eller om bostadstillägget skall omprövas av någon annan anledning 2003, skall de nya bestämmelserna tillämpas. Bostadstillägget får dock inte dras in enbart av den anledningen att bidragstagaren inte uppfyller kraven i de nya bestämmelserna i 2 § för rätt till bostadstillägg. För den som för är berättigad till bostadstillägg enligt de bestämmelser som gäller för gift pensionsberättigad, men vars make inte är berättigad till bostadstillägg skall följande gälla. I stället för vad som anges i 9 § får bestämmelserna i 4 § lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer tillämpas. Detta gäller längst till och med månaden före den då maken fyller eller börjar uppbära sådan förmån som enligt 2 § berättigar till bostadstillägg. Om de äldre bestämmelserna tillämpas skall inte sådant avdrag som avses i 19 § göras vid beräkning av makens reduceringsinkomst. Om bostadstillägget har börjat utges helt enligt de nya bestämmelserna, får inte de äldre bestämmelserna tillämpas därefter. I punkten 3 anges att den som är berättigad till BTP enligt den gamla lagen för december månad 2002 skall ha rätt att få BTP fortsatt utbetalt även om sådan rätt inte föreligger enligt den nya lagen. Detta innebär att det inte bara är den som uppbär BTP som har sådan rätt. Även den som ansöker om BTP senare, dock senast , för tid enligt bestämmelserna i den gamla lagen har rätt att få BTP fortsatt utbetalt. Vad som sagts gäller längst t.o.m. juni månad 2003 och så länge bidragstagaren har en huvudförmån som berättigar till BTP enligt den gamla lagen. Har bidragstagaren en tidsbegränsad sjukersättning som upphör tidigare upphör också rätten att få BTP utbetalt. Detta gäller även för särskilt bostadstillägg. Punkten 4 anger att BTP får betalas ut med samma belopp som gällde för som avses i punkten 3. Någon omräkning på grund av ändrat prisbasbelopp m.m. skall således inte göras. Här anges också vad som skall gälla i vissa fall vid ändrade förhållanden. Ändras förhållandena på sådant sätt som avses i 26 §, dvs. sådana ändrade förhållanden som den bidragsberättigade är skyldig att anmäla skall BTP prövas om enligt bestämmelserna i den nya lagen. Detsamma gäller om bostadstillägget skall prövas om av annan anledning, t.ex. på grund av en ansökan om förhöjt BTP på grund av ökade bostadskostnader. Vid tillämpning av de nya reglerna får BTP , , inte dras in enbart av den anledningen att rätt inte föreligger till BTP enligt 2 § (huvudförmånen utgörs t.ex. av omställningspension). Vid tillämpning av de nya reglerna skall dock vissa särregler gälla för beräkning av BTP till den som är gift och där maken inte är berättigad till BTP. De äldre reglerna om fördelning av bostadskostnad får fortfarande tillämpas, dvs. hälftendelning av bostadskostnaden mellan makarna skall inte göras. Om denna äldre regel tillämpas skall emellertid inte heller något fribelopp dras från makens bidragsgrundande inkomst. Om bostadstillägget har prövats om med tillämpning av de nya reglerna fullt ut - för att dessa gett ett förmånligare resultat för den enskilde - får emellertid inte de äldre reglerna om beräkning av bostadskostnad på nytt tillämpas. Detta framgår av punkten 5. Denna punkt har ändrats efter Lagrådets granskning på så sätt att övergångsperioden förlängts till dess maken fyller eller börjar uppbära sådan förmån som berättigar till bostadstillägg enligt 2 §. 15.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (2000:781) om ändring i lagen (1998:708) om upphävande av lagen (1994:309) om hustrutillägg i vissa fall då make uppbär folkpension Hustrutillägget är en inkomstprövad förmån och utges fortfarande till ett litet antal personer enligt övergångsbestämmelser till lagen (1998:708) om upphävande av lagen (1994:309) om hustrutillägg i vissa fall då make uppbär folkpension. Den som har rätt till hustrutillägg har också rätt till bostadstillägg. Inkomstprövningen sker för de båda förmånerna på så sätt att inkomsterna först reducerar BTP och därefter hustrutillägget. Punkten 1 ändras på så sätt att det även för hustrutillägget införs särskilda regler , . skall punkterna 3 och 4 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till lagen (2001:000) om bostadstillägg till pensionärer m.fl. (BTPL) tillämpas på motsvarande sätt på hustrutillägg (se kommentaren till lagförslag 15.1 övergångsbestämmelser). 15.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:708) om upphävande av lagen (1994:309) om hustrutillägg i vissa fall då make uppbär folkpension Ändringen i punkten 3 a är en följd av att de inkomster som skall reducera hustrutillägget skall beräknas enligt 12-20 §§ i den nya BTPL och inte enligt 5 § i den upphävda lagen (1962:392) om hustrutillägg och kommunalt bostadstillägg till folkpension. I punkten 3 b anges att minskningen av hustrutillägg skall ske av reduceringsinkomsten enligt punkten d. Denna ändring är också en följd av att inkomstbegreppet i den nya BTPL skall användas vid reduceringen av hustrutillägget. Ändringen i punkten 3 c är endast en följd av att ett nytt kapitel införs i lagen (1998:702) om garantipension . I punkten 3 d anges att bestämmelserna i 12-19 §§ den nya BTPL skall tillämpas vid beräkning av hustrutillägg. Punkten 4 är ny och är en konsekvensändring med anledning av att den gamla BTPL upphävs. Hänvisning görs nu i stället till motsvarande paragrafer i den nya BTPL. Förslag till ytterligare ändringar i denna lag kommer att lämnas med ikraftträdande med anledning av att folkpension i form av förtidspension ersätts av nya regler (prop. 2000/01:96). 15.4 Förslaget till lag om ändring i lagen (1999:332) om ersättning till steriliserade i vissa fall Ändringen i första stycket 1 innebär endast att hänvisningen till 5 § i den gamla lagen byts ut mot motsvarande bestämmelser i den nya lagen (15 och 16 §§). Punkten 6 utmönstras eftersom 16 § lagen (1962:382) angående införande av lagen om allmän försäkring har upphävts fr.o.m (SFS 2000:464). Andra stycket upphävs eftersom sådan anmälan som avses i det stycket (8 § i den gamla lagen) över huvud taget inte behöver göras beträffande förmögenhetsändringar enligt den nya lagen. 15.5 Förslaget till lag om ändring i lagen (1993:737) om bostadsbidrag Ändringarna är en följd av att lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer upphävs och ersätts av lagen (2001:000) om bostadstillägg till pensionärer m.fl. 15.6 Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:000) om ändring i socialförsäkringslagen (1999:799) Ändringarna är en följd av att lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer upphävs och ersätts av lagen (2001:000) om bostadstillägg till pensionärer m.fl. 15.7 Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Ändringarna är en följd av att lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer upphävs och ersätts av lagen (2001:000) om bostadstillägg till pensionärer m.fl. 15.8 Förslaget till lag om ändring i lagen (2000:798) om ändring i lagen (1998:702) om garantipension 2 kap. 6 § Paragrafens andra stycke ändras på så sätt att den tjänstepension som skall ingå i beräkningsunderlaget skall vara den tjänstepension som betalats ut enligt de uppgifter som framgår av taxeringen året före det år beräkningen av garantipensionen skall avse. Beräkningsunderlaget skall justeras när får kännedom om att pensionstagaren har fått en tjänstepension såsom efterlevande. Någon anmälningsskyldighet har inte ansetts rimlig att ålägga pensionstagaren utan det får ankomma på att utreda om pensionstagaren har tillerkänts någon tjänstepension vid makes dödsfall. I det fall en sådan tjänstepension har tillkommit skall räkna om garantipensionen från och med månaden efter den då kassan fick kännedom om pensionen. Justeringen av beräkningsunderlaget skall dock endast avse den tillkommande pensionen. Beräkningsunderlaget skall också justeras när får kännedom om en tjänstepension i samband med att den pensionsberättigade ansöker om ålderspension. Här avses en sådan situation där den pensionsberättigade har skjutit upp sitt uttag av ålderspension och att även tjänstepensionen har skjutits upp och därmed inte framgår av den senaste taxeringen. Det belopp med vilket beräkningsunderlaget skall justeras med anledning av tillkommande tjänstepension skall också ingå i beräkningsunderlaget påföljande år eller så länge tjänstepensionen inte ingår med årsbelopp i taxeringen. Den pensionsberättigade kan dock när som helt anmäla att hans eller hennes tjänstepension har minskat eller upphört vilket skall medföra en justering av beräkningsunderlaget enligt tredje stycket. I ett nytt tredje stycke anges att beräkningsunderlagets belopp för tjänstepension skall justeras om tjänstepension upphör eller minskar. En sådan justering av beräkningsunderlaget förutsätter emellertid att pensionstagaren anmäler förändringen till och ändring skall göras med verkan från och med månaden efter det att kassan fick kännedom om den. Vid en sådan justering av beräkningsunderlaget skall hänsyn även tas till förändringar av eventuella andra tjänstepensioner än den som har minskat eller upphört. 6 kap. 6 § Paragrafen ändras på så sätt att den som är född eller tidigare endast efter begäran av är skyldig att lämna uppgift om tjänstepensionens storlek. De nuvarande bestämmelserna i paragrafen om skyldighet att lämna uppgifter om tjänstepensionens storlek behövs inte i och med att den tjänstepension som skall ingå i beräkningsunderlaget i regel skall vara det belopp som framgår av tidigare års taxering. Punkten 7 i övergångsbestämmelserna En ny punkt, punkten 7, införs i övergångsbestämmelserna till lagen (2000:798) om ändring i lagen (1998:702) om garantipension. Av punkten framgår att för skall tjänstepension ingå i beräkningsunderlaget med ett belopp som motsvarar den årliga pensionen beräknad efter den tjänstepension som avser oktober månad 2002. Om någon tjänstepension inte utgetts för den månaden skall beloppet beräknas med utgångspunkt i tjänstepensionens belopp sådan pension utgetts. Vid beräkningen av garantipension för framgår det i regel inte av taxeringen för vilken tid en tjänstepension för den som är född har betalats ut. Inte heller har tjänstepension för den som är född i allmänhet betalats ut . Bestämmelserna i punkten innebär att för dessa åldersgrupper genom förfrågan hos pensionstagaren måste utreda detta. Motsvarande skall gälla för för den som är född . Förteckning över remissinstanser som yttrat sig över betänkandet Inkomstprövning av bostadstillägg till pensionärer (1999:52) Efter remiss har yttrande över betänkandet Inkomstprövning av bostadstillägg till pensionärer (1999:52) angetts av , Kammarrätten i , Länsrätten i , , , , , , , , , , , Statens löne- och pensionsverk, , , , , , , , Akademikers , i , , Handikappförbundens Samarbetsorgan, , , , , , , , , Försäkringsbolaget , SIOS - Samarbetsorgan för invandrarorganisationer i , , och änkemän, SPI i och Lagförslag i Lagrådsremissen 2 Lagtext Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1 Förslag till lag om bostadstillägg till pensionärer m.fl. Härigenom föreskrivs följande. Rätten till bostadstillägg, m.m. 1 § I socialförsäkringslagen (1999:799) finns bestämmelser om vem som omfattas av denna lag. Socialförsäkringslagen innehåller också bestämmelser om förmåner vid utlandsvistelse och om handläggning av ärenden, m.m. 2 § Bostadstillägg enligt denna lag kan utges till den som uppbär 1. hel ålderspension enligt lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension eller garantipension enligt lagen (1998:702) om garantipension, 2. sjukersättning eller aktivitetsersättning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, 3. änkepension enligt lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn, 4. änkepension enligt lagen (2000:462) om införande av lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn, 5. särskild efterlevandepension enligt lagen om införande av lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn, 6. hustrutillägg enligt lagen (1998:708) om upphävande av lagen (1994:309) om hustrutillägg i vissa fall då make uppbär folkpension, eller 7. pension eller invaliditetsförmån enligt lagstiftningen i en stat som ingår i Europeiska unionen eller Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, under förutsättning att förmånen motsvarar svensk pension eller ersättning enligt 1-6. Bostadstillägg kan också utges till en änka som enbart på grund av bestämmelserna i 1 kap. 6 § tredje stycket lagen om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn inte uppbär änkepension. Bostadstillägg kan också utges till den vars sjukersättning eller aktivitetsersättning har vilandeförklarats enligt 16 kap. 16 § lagen om allmän försäkring. 3 § Bostadstillägg utges inte till 1. en pensionär som enbart uppbär ålderspension för tid före den månad han eller hon fyller , 2. en kvinna som uppbär änkepension enligt 2 § första stycket 3 och som är född eller senare, eller 3. en kvinna som enbart uppbär änkepension för tid från och med den månad då hon fyller . 4 § Särskilt bostadstillägg kan utges enligt 21 och 22 §§ till den som uppbär bostadstillägg enligt denna lag. 5 § En bidragsberättigad som är gift men stadigvarande lever åtskild från sin make skall likställas med ogift person, om inte särskilda skäl talar mot detta. En bidragsberättigad som stadigvarande sammanbor med någon med vilken han eller hon har varit gift eller har eller har haft barn skall likställas med gift person. Om inte skäl visas för annat skall detsamma gälla i fråga om en man och en kvinna som utan att vara gifta med varandra lever tillsammans och är folkbokförda på samma adress. 6 § I denna lag avses med prisbasbelopp det enligt 1 kap. 6 § lagen (1962:381) om allmän försäkring fastställda prisbasbeloppet. 7 § Bostadstillägg utges endast för den bostad där den bidragsberättigade har sitt huvudsakliga boende (permanentbostaden). För bostad i särskild boendeform lämnas bostadstillägg endast för boende i lägenhet eller för boende i en- och tvåbäddsrum. En bidragsberättigad som vistas eller bor i en särskild boendeform eller i ett liknande boende är berättigad till bostadstillägg för sin ursprungliga permanentbostad från det att har bedömt vistelsen eller boendet i den särskilda boendeformen som stadigvarande. 8 § Bostadstillägg utges inte för sådan bostadskostnad som fastställs med beaktande av den bidragsberättigades inkomst. Bostadstilläggets storlek 9 § Bostadstillägg utges av bostadskostnaden av den del som inte överstiger för den som är ogift och för den som är gift. För var och en av makarna skall bostadskostnaden beräknas till hälften av deras sammanlagda bostadskostnad. Bostadstillägg utges inte för bostadskostnad som överstiger för var och en av de boende vid boende i tvåbäddsrum i särskild boendeform. 10 § Storleken på det bostadstillägg som skall utges är beroende av den sökandes, och om han eller hon är gift även makens, bidragsgrundande inkomst och reduceringsinkomst. Med bidragsgrundande inkomst avses i denna lag den inkomst, för år räknat, som någon kan antas komma att få . Med reduceringsinkomst avses den inkomst som återstår efter det att beräkning gjorts enligt 19 och 20 §§. 11 § Bostadstillägget skall minskas med XX procent av reduceringsinkomsten till den del den inte överstiger ett prisbasbelopp. Till den del reduceringsinkomsten överstiger detta belopp minskas bostadstillägget med XX procent av inkomsten. Beräkning av bidragsgrundande inkomst 12 § Den bidragsgrundande inkomsten beräknas med utgångspunkt i 1. ett uppskattat överskott i inkomstslaget tjänst enligt 10 kap. 16 § inkomstskattelagen (1999:1229), 2. ett uppskattat överskott i inkomstslaget näringsverksamhet beräknat enligt 13 §, och 3. överskott i inkomstslaget kapital beräknat enligt 14 § för året före det år bostadstillägget avser enligt. Till de sammanlagda beräknade överskotten skall läggas belopp enligt 15-17 §§. I fråga om en bidragsberättigad som är gift beräknas den bidragsgrundande inkomsten för den bidragsberättigade och hans eller hennes make var för sig. 13 § Överskottet eller underskottet av en näringsverksamhet beräknat enligt 14 kap. 21 § inkomstskattelagen (1999:1229) skall ökas respektive minskas med - avdrag enligt 16 kap. 32 § inkomstskattelagen för utgift för egen pension till den del det inte överstiger ett halvt prisbasbelopp, och - avdrag för underskott från tidigare beskattningsår enligt 40 kap. inkomstskattelagen. 14 § Överskottet eller underskottet i inkomstslaget kapital beräknat enligt 41 kap. 12 § inkomstskattelagen (1999:1229) skall ökas respektive minskas med gjorda avdrag i inkomstslaget med undantag för - avdrag för kapitalförluster till den del de motsvarar kapitalvinster som tagits upp som intäkt enligt 42 kap. 1 § inkomstskattelagen, - uppskovsavdrag enligt 47 kap. inkomstskattelagen vid byte av bostad, och - avdrag för negativ räntefördelning enligt 33 kap. inkomstskattelagen. 15 § Tillägg till den bidragsgrundande inkomsten skall göras för 1. inkomst som på grund av 3 kap. 9-14 §§ inkomstskattelagen (1999:1229) eller skatteavtal inte skall tas upp som intäkt i inkomstslaget näringsverksamhet, tjänst eller kapital, 2. studiemedel i form av studiebidrag, 3. skattefria stipendier till den del de överstiger , och 4. ersättning från avtalsgruppsjukförsäkringar för sjukfall som inträffat . 16 § Tillägg till den bidragsgrundande inkomsten skall göras för förmögenhet beräknad per året före det år bostadstillägget avser enligt vad som anges i denna paragraf och 17 §. Som förmögenhet räknas den skattepliktiga förmögenheten enligt lagen (1997:323) om statlig förmögenhetsskatt, beräknad med bortseende från värdet av sådan privatbostadsfastighet eller privatbostadsrätt som avses i 2 kap. 13 respektive 18 § inkomstskattelagen (1999:1229) och som utgör den sökandes permanentbostad samt skulder med säkerhet i denna egendom. För sökande som har sin bostad i särskild boendeform skall detsamma gälla i fråga om värdet av privatbostadsfastighet eller privatbostadsrätt som utgör permanentbostad för den sökandes make.