prop · GO031D22 · 2001-01-01 00:00:00 — Enligt attitydundersökning anser eleverna sig ha störst inflytande över vilka arbetssätt de använder, medan möjligheterna att påverka sin situation i skolan och att planera undervisningens innehåll upplevs som sämre. Regeringen avser att inom ramen för avsatta medel fortsätta de uppskattade satsningarna på kompetensutveckling i syfte att öka skolledarnas kunskaper om skolans demokratiska värdegrund, t.ex. varför elevinflytande är viktigt och hur man aktivt kan arbeta med frågor som rör elevers möjlighet att påverka sin vardag i skolan. Regeringen avser också se över elevers möjlighet att påverka sin arbetsmiljö. IT i undervisningen - ITiS Användningen av informationsteknik (IT) i skolan skapar helt nya förutsättningar för lärandet. Den pågående satsningen på IT i skolan (ITiS) berör nära verksamma lärare i förskoleklassen, , särskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och de svenska utlandsskolorna. Regeringen anser att det är angeläget att utvidga satsningen till att omfatta fler lärare i de berörda skolformerna liksom till lärarna inom den kommunala vuxenutbildningen. Därigenom stärks förutsättningen för att barn, ungdomar och vuxenstuderande får möjlighet att tidigt lära sig att använda IT som ett verktyg för sitt eget kunskapssökande och lärande. Regeringen anser att IT-satsningen bör fortsätta även och beräknar inom ramen för tidigare avsatta medel resurser för att ytterligare ca 13 000 lärare skall kunna genomföra kompetensutveckling. Regeringen vill redan nu anmäla sin avsikt att göra det möjligt för lärare inom den kommunala vuxenutbildningen att delta i kompetensutvecklingsinsatser inom ramen för ITiS. ITiS-satsningen ligger i linje med det initiativ som Europeiska kommissionen lagt fram för för att möta de förändringar som informationssamhället för med sig. uppmanar i sina slutsatser från mötet i medlemsstaterna att se till att alla skolor inom EU har tillgång till Internet och andra multimediala hjälpmedel före utgången av samt att alla lärare har kunskapen att använda IT i undervisningen senast . Kvalitetsredovisningarna förbättras Varje skola liksom kommuner och landsting är skyldiga att upprätta skriftliga kvalitetsredovisningar. Kvalitetsredovisningen är ett led i den kontinuerliga uppföljningen och utvärderingen av målen för utbildningen. Kvalitetsredovisningarna är ett viktigt underlag inför kommunens prioriteringar och beslut om budgeten. Dessutom fyller kvalitetsredovisningarna en viktig funktion för kommunen och skolan som underlag för diskussioner om verksamheten med medborgarna och föräldrarna. har dock inte alla skolor gjort någon kvalitetsredovisning och fortfarande finns det brister i utformningen. arbetar med riktade stödinsatser för att utveckla kvalitetsredo- visningarna. Regeringen kommer att vidta åtgärder för att kvalitetsredovisningarna skall utvecklas ytterligare till ett effektivt instrument i arbetet med att förbättra kvalitet och utveckla skolorna. Bland annat kommer förordningen om kvalitetsredovisningar att ses över. Forskning inom skolans område Skolforskningen skall bidra till att utveckla förskolan och skolan i överensstämmelse med samhällets behov och politiska förutsättningar. Den skall framför allt bidra med kunskap om hur skolan kan ge alla barn och ungdomar en bra start i sitt livslånga lärande och en god grund att stå på som samhällsmedborgare. Det lokala förändrings- och utvecklingsarbetet, ett förändrat ansvar och nya krav och roller även för barn och ungdomar har accentuerat förskolans och skolans behov av forskningskunskap samt kontakter, samverkan och samarbete med forskare och forskning. Skolans vetenskapliga bas och personalens forskningskompetens behöver stärkas, liksom deras kunskap om aktuell forskning. Regeringen föreslår därför en avsevärd ökning av anslaget Forskning inom skolväsendet. Forskning rörande vuxnas lärande är även det ett angeläget område som behöver förstärkas. Regeringen avser att återkomma till detta i den kommande propositionen om vuxnas lärande. En aktivare roll för Det är angeläget att skolutvecklingsmedel i högre utsträckning än används för att hävda en likvärdig skola. Regeringen kommer därför att ge i uppdrag att utveckla och pröva nya former för att stödja skolutveckling. Genom riktade insatser skall verket mer aktivt verka för att kommuner och skolor där många elever inte når målen ges stöd för att utveckla verksamheten. Det skall vara möjligt att koppla särskilda utvecklingsmedel till skolorna för att t.ex. genom kompetensutveckling öka måluppfyllelsen och få en mer likvärdig skola. Särskild tonvikt kommer att läggas vid basfärdigheterna, att alla elever skall kunna läsa, skriva och räkna. Detta innebär att roll när det gäller skolutveckling får en annan profil. Projektansökningsmodellen tonas ner till förmån för mer riktade insatser av främjande karaktär som skall vara inriktade på att förbättra resultaten. Initiativ till insatserna kan ta sin utgångspunkt i det underlag som verket förfogar över genom sin omfattande uppföljnings-, utvärderings- och tillsynsverksamhet samt från kvalitetsgranskningsnämndens arbete. Genom den ändrade inriktningen kan man nå fler skolor och härigenom öka förutsättningarna för att fler elever skall kunna nå målen. Proposition om vuxnas lärande Vuxenutbildningen befinner sig i ett intensivt reformskede. inleddes den femåriga satsningen på vuxenutbildning, , som bl.a. har inneburit en kraftig ökning av den kommunala vuxenutbildningen. Regeringen avser att i en kommande proposition lämna förslag om vuxnas lärande. Underlag för detta arbete är slutbetänkande och ett omfattande uppföljnings- och utvärderingsarbete. Regeringen avser också att återkomma med ett samlat förslag om den eftergymnasiala yrkesutbildningens framtid, grundat på den försöksverksamhet med kvalificerad yrkesutbildning som pågått . Regeringen gör bedömningen att en successiv minskning av bör inledas . Motivet är dels ett lägre antal sökande , dels behovet av att anpassa utbildningsorganisationen till den lägre nivån . En sådan åtgärd bör också bidra till att något begränsa bristen på lärare, främst i gymnasieskolan. Regeringen avser att i propositionen om vuxnas lärande återkomma till hur minskningen skall kunna genomföras, utan att den pågående förnyelsen av vuxenutbildningen avstannar. Utvärdering av folkbildningen Styrningen av folkbildningen förändrades radikalt 1991. Från att ha varit en centralstyrd angelägenhet med detaljerade regler ändrades styrningen till att staten endast angav vissa syften med statsbidraget. Det har gått den senaste statliga utvärderingen av folkbildningen slutfördes. Regeringen gör därför bedömningen att det är dags att initiera en ny utvärdering. Regeringen avser att återkomma i denna fråga i propositionen om vuxnas lärande. 4.4.2 Högre utbildning högskola är det långsiktiga målet att hälften av en ungdomskull skall ha börjat högskolestudier . 1964 sattes målet att gymnasiet och skulle dimensioneras för hälften av en ungdomskull. Det innebär att dagens unga får en utbildning som till sin omfattning vida överträffar tidigare generationers. Denna höga ambitionsnivå är ett kraftprov för den svenska högskolan när det gäller organisation och rekrytering av kvalificerad personal. Därför krävs en förnyelse av den högre utbildningens arbetsformer och pedagogik. 2000-talets högskola måste präglas av minskad snedrekrytering och ökad mångfald. I globaliseringens tid måste internationaliseringen av den högre utbildningen vidareutvecklas och studentrörligheten över gränserna öka. Men expansionen innebär också en utmaning för lärosätena vad gäller rekryteringen av studenter. måste en mångfaldens högskola bättre avspegla det svenska samhällets olika delar. Att minska den sociala och etniska snedrekryteringen är en fråga om rättvisa men också om kvalitet. Det nya studiestödet som införs med förbättrade villkor i form av högre bidragsdel, pensionsgrundande studiebidrag och högre fribelopp, är en viktig del i detta arbete. En högskoleutbildning blir rikare och en bättre förberedelse för ett liv i ett allt mer globaliserat samhälle om studenterna har olika bakgrund och erfarenheter. Av samma skäl är det angeläget att motverka den starka köns- uppdelningen i högskolans utbildningar. Arbetet för att få fler kvinnor på ledande positioner i högskolan måste med kraft gå vidare. Diskriminering måste motverkas effektivt högskola. För att nå ett jämjämlikt samhälle präglat av kulturell mångfald måste insatser mot diskriminering prioriteras. Det handlar om det mest grundläggande kravet av alla: rätten att bli behandlad som en individ med lika rättigheter och skyldigheter som andra. 2000-talets högskola måste ge en utbildning, av hög internationell kvalitet, som förnyas. Ambitionerna för kvalitetsarbetet i högskolan ökas nu radikalt. All högskoleutbildning kommer att utvärderas för att driva på kvalitetsutvecklingen och säkerställa att samtliga utbildningar håller hög kvalitet. Studentinflytandet stärks för att studenterna bättre skall kunna driva på utbildningens kvalitet och förnyelse. Den pedagogiska förnyelsen av högskoleutbildningen behöver utvecklas. Distansutbildningen behöver expandera inte minst för att möta utbildningsbehov utanför högskoleorterna och för att öka möjligheterna till studier på mer flexibla villkor och rum. Informationstekniken skapar nya möjligheter för pedagogiken och för distansutbildningen. Högskolan måste samarbeta med det omgivande samhället, inte minst för att kunna möta arbetsmarknadens behov av kompetens. Forskning och forskarutbildning är av central betydelse i det moderna samhället. skall fortsätta att stärka sin position som framstående forskningsnation. Forskning är en viktig tillväxtfaktor. som den bidrar till samhällets sociala, kulturella och demokratiska utveckling är den av central betydelse för näringslivet. avsätter, inklusive näringslivets betydande insatser, av BNP till forskning och utvecklingsarbete, vilket är mer än något annat land i världen. Staten har ett särskilt ansvar för att garantera forskningens frihet och att stödja vital grundforskning och forskarutbildning. Forskarutbildningen har blivit en strategiskt viktig utbildning kunskapssamhälle. Behovet av forskarutbildade ökar både inom högskolan och i det övriga samhället. Därigenom kan forskningsanknytningen i högskoleutbildningen och därmed utbildningens kvalitet stärkas. Genom att öka antalet forskarutbildade främjas spridningen av kunskaper och forskningsresultat i hela samhället. Svensk forskning måste kraftsamla inom angelägna forskningsområden, förbättra villkoren för unga forskartalanger och fortsätta öka andelen kvinnor på alla nivåer inom forskarvärlden. I denna proposition föreslås ytterligare resurser för att anställa nyexaminerade forskare samt satsningar på bioteknik, IT, materialvetenskap, humaniora, det konstnärliga området, utbildningsvetenskap, vårdvetenskap samt forskning om miljö och hållbar utveckling. Anslagen till högre utbildning, studiestöd och forskning ökar kraftigt. ökas anslagen till högskolans grundutbildning med . De statliga anslagen till forskning höjs med nära . Tillsammans med den beslutade reformeringen av studiestödet innebär det att regeringen höjer anslagen till högskolesektorn med mer än . Det är en satsning på högre utbildning och forskning av historiskt sett unik omfattning. Utbyggnaden och antalet sökande till högskolan Utbyggnaden av högskolan fortsätter i hela landet. 2003 tillförs universiteten och högskolorna resurser för närmare 100 000 nya permanenta högskoleplatser. Det långsiktiga målet är att hälften av en årskull skall ha börjat på högskolan . Antalet högskolenybörjare /99 var 66 700, vilket är den högsta siffran . Antalet sökande som ej tidigare läst i högskolan är omkring 110 000. Trots expansionen är antalet sökande alltså långt större än antalet nybörjarplatser. Omfördelning av högskoleplatser medger bl.a. designsatsning Under den kraftiga expansionen av högskolan har tyngdpunkten cirka hälften av expansionen legat inom naturvetenskap och teknik. Många högskolor och universitet har aktivt och framgångsrikt rekryterat studenter till dessa områden. /96 fanns ca 50 000 studenter inom det tekniska området. /99, hade antalet ökat till nära 64 000 studenter. På det naturvetenskapliga området ökade antalet studenter från ca 68 000 till ca 82 000. Flera lärosäten möter nu svårigheter i att fortsätta den kraftiga expansionen inom naturvetenskap och teknik. Regeringen har därför beslutat att ge lärosätena rätt att omvandla utbildningsplatser från naturvetenskap och teknik till platser inom samhällsvetenskapliga, humanistiska och juridiska ämnesområden om högskolan eller universitet bedömer att utbildningsuppdraget inte kan fullgöras, vad avser naturvetenskapliga och tekniska utbildningar. Designområdet utvecklas starkt. Det ökade intresset för att använda formgivning som ett sätt att höja produktkvaliteten, och därigenom stärka svenska produkters internationella konkurrenskraft, har bidragit till en ökad efterfrågan på kompetens inom designområdet. Regeringen bedömer att det finns behov av ny utbildning på området och en utökning av antalet platser. Regeringen gör bedömningen att det behövs en ökning för några av de lärosäten som har olika former av designutbildning eller olika utbildningar med inslag av design att tillämpa ersättningsbeloppet för utbildningsområdet design. Media är ett annat område med stor utvecklingspotential och hög efterfrågan på kompetens. Regeringen bedömer dels att fler lärosäten bör få tillämpa ersättningsbeloppet för utbildningsområdet media, dels att området bör utökas genom fördelning av nya utbildningsplatser till området media. Rymd- och miljösatsning i Den rymd- och miljövetenskapliga utbildningen och forskningen i är av stor betydelse för . Regeringen gör i denna proposition en förstärkning på dessa områden i bl.a. genom 150 nya utbildningsplatser och en forskarskola i rymdteknik. Studentinflytande och kvalitet i högskolan Fokus måste läggas på kvaliteten inom den högre utbildningen. Det sker dels internt inom högskolan genom att studenternas inflytande över verksamheten stärks, dels genom att roll som extern kvalitetsgranskare utvecklas. Vidare ges studenterna nya förutsättningar att påverka högskolan och utbildningarna. För att detta arbete skall lyckas måste studenterna vara delaktiga och medansvariga för verksamheten och kvalitetsutvecklingen i högskolan. Regeringen kommer att nära följa hur högskolorna och studentkårerna utvecklar studentinflytandet, inte minst när det gäller enskilda studenters möjligheter till inflytande. Enligt propositionen Studentinflytande och kvalitetsutveckling i högskolan (prop. 1999/2000:28) skall lärosätena i sina årsredovisningar redovisa hur studentinflytandet utvecklas och studentkårerna ges rätt att framföra erfarenheter och synpunkter i direkt anslutning till årsredovisningarna. I propositionen angav regeringen att den skulle återkomma med förslag till reglering av formerna för återkallande av ett examenstillstånd. Denna möjlighet fyller en central funktion i det nationella systemet för kvalitetssäkring av den högre utbildningen. Ett lärosäte vars utbildning inte svarar mot kvalitetskraven får en tydlig signal om att kvaliteten måste höjas - i annat fall kan examenstillståndet återkallas. Detta understryker kvaliteten hos de examina som får avläggas och ger en tydlig signal till presumtiva studenter, arbetsgivare och samhället i övrigt, såväl nationellt som internationellt, om att svensk högskoleutbildning håller genomgående hög kvalitet. Regeringen föreslår att högskolelagen (1992:1434) tillförs, i enlighet med det förslag som remitterats, nya bestämmelser som reglerar förfarandet när det finns kvalitetsmässiga brister i grundläggande högskoleutbildning, (se avsnittet Kvalitet Statliga insatser). Målet är att universitet och högskolor skall vidta åtgärder så att utbildningen lever upp till kvalitetskraven, men om så inte sker kan examenstillståndet återkallas. De studenter som redan har påbörjat utbildningen skall dock kunna slutföra sina studier på berört lärosäte. Lärosätet måste då vidta åtgärder så att utbildningen kan slutföras med god kvalitet. Därmed tryggas såväl utbildningens kvalitet som studenternas rättssäkerhet. Den öppna högskolan För att öka rekryteringen till högskolan, men också för att höja kvaliteten inom utbildningen och forskningen, måste den ojämlika rekryteringen till utbildning minska på alla nivåer. Universiteten och högskolorna måste arbeta mer medvetet med att bredda rekryteringen för att uppnå större social och etnisk mångfald i den högre utbildningen. Förslag i dessa frågor som bl.a. innebär flexiblare urvalsregler och mer aktiv rekrytering remissbehandlas . Regeringen avser att återkomma till med förslag som syftar till att öka mångfalden, minska snedrekryteringen och öka andelen ungdomar i högskolan. Jämställdhet Högskolan är i hög utsträckning könssegregerad. Ett stort antal utbildningar har en mycket ensidig könssammansättning och alltför få kvinnor finns på de högre positionerna i högskolan. Regeringens insatser för att uppnå jämställdhet mellan kvinnor och män inom högskolan inriktas på att öka andelen kvinnor inom lärar- och forskarkåren, att bryta de könsbundna studievalen samt att integrera genusperspektiv i undervisningen och stödja genusforskning. Universitet och högskolor har i uppdrag att vidta åtgärder för att åstadkomma en jämnare könsfördelning. Inom framför allt det tekniska området har högskolorna bedrivit ett målmedvetet arbete som har givit goda resultat. SCB redovisar att antalet nybörjare på civilingenjörsutbildningar ökade med 780 mellan 1993/94 och 1998/99. Av denna ökning var 570 kvinnor och 210 män. På utbildningarna till högskoleingenjör står kvinnorna för nästan hälften av ökningen. Det finns däremot ingen motsvarande inbrytning av män där kvinnor av tradition har varit överrepresenterade. Det är därför angeläget att högskolorna gör ytterligare ansträngningar för att öka antalet män på utbildningar inom områden som undervisning och vård med mycket stor andel kvinnor. Andelen kvinnliga lärare i högskolan är låg, särskilt på professorsnivån. Regeringen presenterar nu höjda preliminära rekryteringsmål för kvinnliga professorer för . Målen kommer att omfatta fler högskolor . Det yttersta ansvaret för jämställdhetsarbetet ligger på universitet och högskolor. De nya organisationerna för forskningsfinansiering föreslås aktivt verka för jämställdhet inom forskningen. En forskarskola med inriktning mot genusforskning föreslås. Lagregler mot diskriminering av studenter omfattas inte av lagarna om förbud mot diskriminering på grund av kön, sexuell läggning, funktionshinder eller etnisk tillhörighet. Dessa gäller endast i arbetslivet. Eftersom högskoleutbildning har en så avgörande betydelse för den enskilde och för samhällets utveckling är det viktigt att stärka studentens skydd mot diskriminering. Regeringen bedriver ett arbete i syfte att få fram lagregler som skyddar studenter mot diskriminering på grund av kön, sexuell läggning, funktionshinder eller etnisk tillhörighet. Ett förbud mot diskriminering kan utgöra basen för det fortsatta arbetet för en öppen högskola som behandlar alla lika, en högskola där studenterna har ett starkare skydd, bättre stöd och en tydlig väg att driva sin sak. Studenter med funktionshinder Alla personer har lika rätt till högskoleutbildning även om de har funktionshinder. Studenter med funktionshinder bör därför ges bättre förutsättningar att bedriva högskolestudier. Universitet och högskolor skall beakta behovet av stöd för studenter med funktionshinder. Lärarutbildning på förstärkt vetenskaplig grund Regeringen har lagt en proposition om en framtida lärarutbildning på förstärkt vetenskaplig grund, En förnyad lärarutbildning (prop. 1999/2000:135) som behandlas i . Förslaget betonar vikten av djupa ämneskunskaper i lärarutbildningen, en bättre verksamhetsanknytning samt kraftigt förstärkt forskning kring lärande vilket ger alla lärare en gemensam gedigen utbildningsvetenskaplig grund. I enlighet med propositionen om en ny lärarutbildning lägger regeringen nu förslag om att anslagen för utbildningsvetenskaplig forskning ökas med . Dessutom föreslås två nya forskarskolor inom det utbildningsvetenskapliga området. Forskning och forskarutbildning I denna proposition föreslås en fördelning av av de till forskning och forskarutbildning som tidigare beslutat om. Förslag till fördelning av resterande har tidigare föreslagts . Generationsskiftet En betydande del av de ökade anslagen avses att användas till att bygga ut och förstärka forskarutbildningen. Antalet doktorander och forskarexaminerade har ökat kraftigt . har lika många doktorander som det fanns gymnasister . Men för att klara det förestående generationsskiftet inom svensk forskning och den ökande efterfrågan på personer med forskarutbildning, behövs ytterligare satsningar. Regeringen lägger förslag om sexton forskarskolor inom ett brett spektrum av ämnen. De ökade resurserna till humanistisk forskning förbättrar förutsättningarna för forskarutbildningen i humaniora. Vidare tillförs Rådet för högskoleutbildning för att bl.a. utveckla handledningen inom forskarutbildningen. Regeringen avser också att föra in en bestämmelse i högskoleförordningen (1993:100) som innebär att varje lärosäte som anordnar forskarutbildning skall anordna utbildning av handledare inom forskarutbildningen. För att klara generationsskiftet behövs även särskilda satsningar på unga forskare. Regeringen föreslår därför att avsätts för rekryteringstjänster för unga forskare och särskilda medel till framstående unga forskare. Ökade forskningsresurser till universitet och högskolor Regeringen har tidigare inlett en omfattande satsning på att förstärka forskningen och forskarutbildningen vid de tre nya universiteten i , och , vid samt vid högskolorna i och /som tilldelats vetenskapsområde. Regeringen har redan tidigare aviserat att anslagen till dessa lärosäten höjs med sammanlagt 2002. Dessa högskolor tilldelas nu ytterligare sammanlagt 2003. Dessutom får , som tilldelats vetenskapsområdet teknik, 2001 och 2003 i höjda anslag. De statliga anslagen för forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid övriga högskolor ökas med sammanlagt . Universiteten i , , , , och samt får sammanlagt i höjda anslag för humanistisk forskning. och får dessutom förstärkta resurser för teknisk forskning med sammanlagt . För att förnya forskarutbildningen och utveckla samarbetet mellan lärosätena lägger regeringen förslag om sexton forskarskolor. För dessa forskarskolor tillskjuts sammanlagt . Viktiga forskningsfält Det är angeläget att främja kraftsamling och ökat gränsöverskridande mellan olika vetenskapliga discipliner samt att utveckla spetskompetens inom viktiga forskningsfält. tillförs successivt nya resurser till forskning och forskarutbildning (inkl. forskarskolor) inom bioteknik och biovetenskap om , informationsteknik och IT-forskning om , materialvetenskap och materialteknik om , humaniora och samhällsvetenskap om , vård- och omsorgsforskning om , forskning och utvecklingsarbete inom det konstnärliga området om samt forskning om miljö och hållbar utveckling om . Ett annat angeläget forskningsområde är forskning kring kunskapsutveckling, utbildning och lärande. I propositionen En förnyad lärarutbildning (prop. 1999/2000:135) har regeringen föreslagit omfattande satsningar inom detta forskningsfält. Anslagen till denna forskning föreslås höjas med sammanlagt (inkl. forskarskolor). Samverkan med det omgivande samhället samverkan med det omgivande samhället bör utvecklas på alla områden och integreras i utbildning och forskning. Universitet och högskolor bör fortsätta att utveckla strategier och handlingsprogram för samverkan med det omgivande samhället. Utifrån varje lärosätes förutsättningar är det angeläget att de medverkar i det fortsatta arbetet med de regionala tillväxtavtalen.