prop · GP031d25 · 2001-09-20 00:00:00 — träffade chefer från 17 nationella myndigheter och organisationer för att diskutera den nationella nivåns arbete med att stödja och vidareutveckla de regionala tillväxtavtalen. Myndigheterna och organisationerna hade det gemensamt att de 1998 fick i uppdrag eller bjöds in av regeringen att medverka i överläggningarna om att utar- Övergripande iakttagelser och slutsatser Regeringens bedömning är att processen med tillväxtavtalen är mycket positiv. Programarbetet har inneburit en ökad regional samordning av resurser för tillväxt. En förutsättning för arbetsformen är att det finns ett samspel och förtroende mellan olika aktörer inom regionerna. Därför är de regionala partnerskapen ett väsentligt inslag. Även om det övergripande omdömet om hur processen fungerar är positivt så finns det stora variationer mellan olika län. De regionala samordnarna har stor betydelse för hur arbetsformen utvecklas. Dels handlar det om förmågan att hålla grytan kokande, dels om att förmedla tydligare riktlinjer och budskap, inte minst vad gäller olika parters finansiella medverkan. Deltagandet och finansieringen av åtgärder inom tillväxtavtalen Ett omfattande arbete har lagts ner på lokal, regional och nationell nivå såväl i planeringen som i genomförandet. Länsstyrelserna och självstyrelseorganen har en mycket viktig roll som samordnare och katalysator för att driva och utveckla processen. Även andra offentliga och privata aktörer har lagt ned tid och engagemang i partnerskapsarbetet. Universitet och högskolor har varit aktiva i arbetet med tillväxtavtalen även om intensiteten i deras medverkan har varierat. Flera av lärosätena säger själva att tillväxtavtalen utgör en viktig plattform för universitet och högskolor att utveckla samverkansuppgiften. Länsarbetsnämnderna är delaktiga i varierande utsträckning. De regionala -bolagen ser tillväxtavtalsarbetet som en naturlig del i sin verksamhet. Näringslivets organisationer är delaktiga i stor utsträckning, särskilt . Flera nationella myndigheter uppger att de har svårigheter att delta och finna ingångar i arbetet som passar in i deras egna verksamheter. Ett undantag är som lägger ner ett omfattande arbete på att utveckla metoder och stödja processerna. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Den finansiella informationen om tillväxtavtalen är ofullständig och skall tolkas försiktigt. Inför uppföljningen 2001 förväntas finansieringsbilden bli tydligare. Alla län har kommit igång med genomförandet av åtgärder inom ramen för tillväxtavtalen. hade 18 län beslutat om i 1 624 olika projekt. Resterande tre län har kommit igång med genomförandet av projekt men inte rapporterat in detta till regeringen. Av information från 15 län framgår att staten (), den privata sektorn () och kommunerna () är de största finansiärerna. Av den statliga finansieringen står länsarbetsnämnderna och länsstyrelser/självstyrelseorgan i försökslänen för respektive av finansieringen. tillsammans med och tillhör de län som har uppvisat flest antal olika finansiärer till sina tillväxtavtal. En programbaserad politik skall vara en lärande process. Därför är regelbunden uppföljning och utvärdering viktiga beståndsdelar. Regionerna följer upp sitt tillväxtavtalsarbete på varierande sätt. I vissa län lägger parterna gemensamt ut projektdatabaser på Internet, vilket skapar helt nya möjligheter för ökat kunskapsutbyte kring processen. Några län arbetar tillsammans med interna bedömningsgrupper och externa konsulter för att systematiskt kunna reflektera och dra lärdomar av det pågående arbetet. De regionala tillväxtavtalen har framför allt stärkt den regionala offentliga nivån. Samverkan mellan den nationella, regionala och lokala nivån har generellt inte utvecklats lika mycket. Även om dialogen mellan den regionala nivån och kommunerna har förbättrats på flera håll i landet är arbetsformen fortfarande främmande för många lokala aktörer och projektägare. Tillväxtavtalsarbetet har bidragit till att företagens engagemang i regional utveckling har ökat. De horisontella målen jämställdhet och ekologisk hållbar utveckling I de regionala tillväxtavtalen skall de horisontella målen jämställdhet och ekologisk hållbar utveckling genomsyra avtalens alla delar, från analysskedet till genomförande- och uppföljningsfasen, och bidra till tillväxt och utveckling. Uppföljningen av tillväxtavtalen visar att många län upplevt svårigheter att integrera dessa frågor. Det behövs bättre metoder och utbildning om hur man införlivar målen i det tillväxtfrämjande arbetet. Regeringen har understrukit vikten av att lyfta fram miljö- och jämställdhetsfrågor som drivkrafter för utveckling och tillväxt. utsåg regeringen , och som pilotlän för jämställda tillväxtavtal. Under arbetets gång har de flesta län blivit mer medvetna om jämställdhetsfrågornas betydelse. Även om inte jämställdhetsperspektivet präglar alla avtal så har frågorna lyfts högre upp på den regionala agendan. För att utveckla arbetet med ekologisk hållbarhet och lyfta fram miljö som en drivkraft för utveckling och tillväxt har regeringen utsett , och till pilotlän. Arbetet som leds av har bl.a. resulterat i en handbok, som innehåller metoder för och goda exempel på hur miljö kan beaktas och tillvaratas för tillväxt och utveckling. Erfarenheterna från pilotlänsverksamheterna skall spridas till övriga län och beräknas ge effekter i nästa generations tillväxtavtal. Målet är att innan utgången av 2002 skall jämställdheten och ekologisk hållbar utveckling vara inarbetade i alla regionala tillväxtavtal. Arbetet med tillväxtavtalen har bidragit till att en klusterpolitik växer fram på lokal och regional nivå. Klusterpolitiken framstår för många som attraktiv, eftersom den underlättar prioriteringar av insatser. Kunskaperna om klusters effektivitet är begränsade. Staten bör medverka till att analysera och dra slutsatser av de erfarenheter som uppnås runt om i landet och internationellt. De statliga aktörer som finns på regional nivå, och som medverkar aktivt i åtgärder för att stärka geografiskt avgränsade kluster, bör säkerställa ett nationellt perspektiv och beakta riskerna för geografiska inlåsningseffekter. Arbetsformen med regionala tillväxtavtal upplevs av en majoritet som mycket positiv. Samordningen av befintliga regionala resurser för tillväxt har ökat. Arbetsformen har tillfört ett mervärde till de involverade aktörerna. Nya arbetsformer och kontakter har etablerats. Förtroendet och förståelsen för andra organisationers verksamheter och arbete har ökat. Många län har lyckats koordinera pengar från flera olika privata och offentliga verksamheter. En rad olika aktörer och finansiärer står bakom den regionala strategin och de prioriteringar som finns i avtalet. Detta skapar möjligheter för nya idéer och metoder att blomma upp. Tillväxtavtalen har ökat medvetenheten om den regionala och lokala näringsmiljöns betydelse för företagens konkurrenskraft. Detta har inneburit att betydelsen av nätverk och klusterpolitik har fått ökad uppmärksamhet. De regionala tillväxtavtalen är en relativt ny arbetsform som skall vidareutvecklas. () har inte avgivit revisionsberättelse med invändning till någon av myndigheterna inom politikområdet. 3.12.138:1 Verket för näringslivsutveckling: Förvaltningskostnader 1Ingående reservation från äldre anslag. 2Varav 20 000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2001 och 10 300 tkr i samband med tilläggsbudget i budgetpropositionen 2002. 3Motsvarar 188 497 tkr prisnivå. 4Motsvarar 186 497 tkr prisnivå. Anslaget täcker kostnader för Verket för näringslivsutveckling () och (). Anslaget kan användas till eventuella omställningskostnader. Verksamheten skall ha en stark näringslivsförankring och utgöra ett för företagsutveckling, entreprenörskap och företagsfinansiering. Fokus skall vara näringslivets och företagarnas behov utifrån förutsättningarna i landets 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Beställarrollen skall utvecklas. En viktig uppgift är att ansvara för att samordna ett utbyggt informationsystem för företagsrelevant myndighetsinformation. Åtgärderna skall komplettera, inte konkurrera med, marknadens eller andra organisationers insatser. Integrationen av verkets och verksamheter skall fullföljas i enlighet med beslut. Den statliga regionala organisationen för företagsutveckling skall ses över. De åtgärder som kan komma att kräva beslut avser regeringen att återkomma med . har det operativa ansvaret för Baltic 21. Fr.o.m. avses detta arbete inordnas i ordinarie verksamhet och finansieras med medel från verkets anslag för förvaltningskostnader. tillförs anslaget sammanlagt . avser medel för kostnader i samband med omställning. Ytterligare avser finansiering av uppbyggnad av ärendehanteringssystem inom de regionala stöden och avser ett nytt analys och prognossystem. Finansiering sker via UO22 Kommunikationer anslaget 36:6 Från EG-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk och UO19 Regional utjämning och utveckling anslaget 33:1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder. Tabell 3.6 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och i samband med budgetpropositionen . 2Inklusive slutjustering med anledning av de statliga avtalsförsäkringarna. En närmare beskrivning av detta finns i avsnitt 9.2. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 3.12.2 38:2 Näringslivsutveckling m.m. 1Ingående reservation från äldre anslag. 2Varav 3 500 tkr på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen 2002. Anslaget får användas till företagsutveckling och entreprenörsskapsfrämjande åtgärder. Statens stöd till kooperativt företagande ökar med 2002, 2003 och 2004. För att främja kvinnors och invandrares företagande utökas anslaget med 2002, 2003 och 2004. Anslaget tillförs från anslaget 38:14 Rymdverksamhet inom UO 24 och från anslaget 6:3 Material, anläggningar samt FoU inom UO 6 i samband med att statliga lån och garantier lämnas till svensk industri från . Regeringen bedömer att rådgivningsverksamhet till företagare med invandrarbakgrund som ingått i den särskilda satsningen på ökad sysselsättning med kan bedrivas med ordinarie medel . förs därmed till UO13 Arbetsmarknad. Från anslaget har dragits in som anslagssparande . Tabell 3.8 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och i samband med budgetpropositionen . 1Ingående reservation från äldreanslag. 2Varav 20 tkr på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 3Motsvarar 71 182 tkr prisnivå. 4Motsvarar 71 182 tkr prisnivå. () inrättades . Institutets uppgift är att utföra tvärsektoriella analyser och utvärderingar samt omvärldsbevakning med relevans för närings-, innovations- och regionalpolitiken. ITPS skall fortlöpande verka för att metoder och teorier om utvärdering utvecklas och att denna kunskap sprids. Myndigheten skall på Re- geringskansliets uppdrag beställa utvärderingar av olika politiska åtgärder. Omvärldsbevakning av utvecklingen i utlandet inom de områden som berör myndighetens verksamhetsområden är också en viktig uppgift för ITPS. Denna skall till viss del vara utlandsbaserad. Särskilt viktigt är att utveckla metoder och arbetsformer för att ta vara på, lära av och sprida den kunskap som samlas in genom omvärldsbevakningen. ITPS har även ett statistikansvar för delar av den officiella statistiken och skall förutom detta ha en viktig roll i styrningen av den statistik som har koppling till näringslivets och innovationssystemens utveckling. ITPS verksamhet är under uppbyggnad. Regeringen bedömer att arbetet fortskrider tillfredsställande och planenligt. Tabell 3.10 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Överföring till andra anslag m.m.2 Förslag/beräknat anslag 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Inklusive slutjustering med anledning av de statliga avtalsförsäkringarna. En närmare beskrivning av detta finns i avsnitt 9.2. 1Varav 95 tkr på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 91 318 tkr prisnivå. 3Motsvarar 91 318 tkr prisnivå. Turistdelegationen är central förvaltningsmyndighet för turistfrågor. Verksamheten inom turistområdet bedrivs dels i Turistdelegationen, dels i det av staten och turistnäringen gemensamt ägda bolaget . Det av beslutade övergripande målet, att skall ha en hög attraktionskraft som turistland och en långsiktigt konkurrenskraftig turistnäring, bör ligga fast. Det samlade förslag till åtgärder och nationell strategi för den svenska turistnäringen som den s.k. Framtidsgruppen presenterat på grundval av bl.a. det av Turistdelegationen utarbetade handlingsprogrammet , bör utgöra en grund för arbetet med att utveckla den svenska turistnäringen. Den omstrukturering av sin verksamhet som har påbörjat för 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 att få större flexibilitet och lägre fasta kostnader bör fortsätta. Färre fasta kontor utomlands och en mer flexibel organisation genom ett ökat användande av modern informationsteknik gör det bl.a. möjligt att få en bredare och mer kostnadseffektiv representation utomlands och medel frigörs till marknadsföringsaktiviteter. För att bl.a. genomföra de åtgärder som föreslagits av Framtidsgruppen höjs anslaget med . Finansiering sker genom en överföring från UO 19 Regional utjämning och utveckling anslaget 33:1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder. Tabell 3.12 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Överföring från anslag 33:1 m.m.2 Förslag/beräknat anslag 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med budgetproposition . 2Inklusive slutjustering med anledning av de statliga avtalsförsäkringarna. En närmare beskrivning av detta finns i avsnitt 9.2. 3.12.538:5 geologiska undersökning: Geologisk undersökningsverksamhet m.m. 1Varav 4 580 tkr på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen 2002. 2Motsvarar 162 506 tkr prisnivå. 3Motsvarar 162 506 tkr prisnivå. geologiska undersökning (SGU) är central förvaltningsmyndighet för frågor om landets geologiska beskaffenhet och mineralhantering. I detta ingår att vara chefsmyndighet för Bergsstaten, som utfärdar tillstånd och bedriver tillsyn enligt minerallagen (1991:45). SGU har uppdraget att förvalta och miljösäkra anläggningar som tidigare använts för statens civila beredskapslager för olja samt det statliga gruvfältet i . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 3.14 Offentligrättslig verksamhet (Som inte får (varav tjänsteexport) (-25) (varav tjänsteexport) (1 100) (1 100) (varav tjänsteexport) En anslagsminskning med genomförs inom oljelagerdelen. I proposition 2000/2001:130 Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier uttalas att SGU bör ha ansvar för naturresursen grundvatten och att regeringen kommer att utse SGU att vara ansvarig myndighet för miljökvalitetsmålet Grundvatten av god kvalitet. SGU:s verksamhet berörs av åtgärder inom flera andra miljömål bl.a. God bebyggd miljö. Regeringen har för avsikt att tillföra ytterligare resurser för miljömålsarbetet. Anslaget kommer att ökas med . Finansiering sker genom att utgiftsområde 20, anslaget 34:2 Miljöövervakning minskas med , anslaget 34:3 Åtgärder för biologisk mångfald minskas med samt anslaget 34:4 Sanering och återställning av förorenade områden minskas med . Redan under innevarande budgetår kommer åtgärder att krävas i arbetet med miljömålen. Tabell 3.16 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Inklusive slutjustering med anledning av de statliga avtalsförsäkringarna. En närmare beskrivning av detta finns i avsnitt 9.2 3.12.638:6 geologiska undersökning: Geovetenskaplig forskning 1Varav 4 000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2001. 2Motsvarar 9 072 tkr prisnivå. 3Motsvarar 5 072 tkr prisnivå. Anslaget disponeras av SGU för att främja och stödja riktad geovetenskaplig forskning, tillämpad forskning samt kompetensutveckling med anknytning till geovetenskap, malmgeologi och bergteknik. Stödet till geovetenskaplig forskning, vilket inkluderar samarbetet med universitet och högskolor, fortsätter inom oförändrade ramar. med början 2001 har anvisats för att stödja de insatser för hållbar utveckling inom gruvnäringen samt kompetensutveckling med anknytning till geovetenskap. Dessa genomförs i och genom och inom ramen för Georangeprogrammet i . är viktigt för utveckling av kluster inom gruvområdet. Riktlinjer för fördelning av dessa medel beslutas av regeringen. Tabell 3.18 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Överföring andra anslag m.m.2 Förslag/beräknat anslag 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och i samband med budgetpropositionen . 2Inklusive slutjustering med anledning av de statliga avtalsförsäkringarna. En närmare beskrivning av detta finns i avsnitt 9.2 3.12.738:7 geologiska undersökning: Miljösäkring av oljelagringsanläggningar m.m. Anslaget disponeras av SGU och regeringen för att täcka kostnader för efterbehandling av tömda oljelagringsanläggningar och det statliga gruvfältet i , kommun. Anslagssparandet beror på resterande medel för efterbehandling av det statliga gruvfältet i samt på att miljösäkring av vissa oljelager kunnat anstå med hänsyn till att ny kunskap vunnits om användning av enklare miljösäkringsåtgärder än som tidigare planerats. Miljösäkringen av oljelagringsanläggningarna och det statliga gruvfältet i fortsätter. Gruvfältet kommer att med stor sannolikhet få slutgiltigt godkännande från miljödomstolen av efterbehandlingsplanerna. Därmed är miljösäkringen genomförd och endast 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 kontrollprogram för övervakning av efterbehandlingen kvarstår. Avvecklingen av oljelagringsanläggningar närmar sig slutskedet. Totalt 22 anläggningar beräknas vara avvecklade vid utgången av 2001. SGU har i uppdrag att hålla tre anläggningar i funktionsdugligt skick för den civila beredskapens behov i första hand . Re- geringen anser dock att en av anläggningarna inte längre behövs mot bakgrund av de behov som följer av det civila försvarets nya inriktning. En av anläggningarna kommer därför att överföras till kategorin avvecklingsobjekt. Tabell 3.20 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1 Varav 40 tkr på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen 2002. 2Motsvarar 14 189 tkr prisnivå. 3 Motsvarar 14 189 tkr prisnivå. Enligt lagen (1977:729) om patentbesvärsrätten skall patentbesvärsrätten i egenskap av förvaltningsdomstol pröva överklaganden av beslut meddelade av (). Anslaget motsvaras av inbetalningar från PRV till inkomsttitel Avgifter vid . PRV:s verksamhet med patent, varumärken och mönster skall ge ett överskott motsvarande kostnaderna för PBR. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Regeringen bedömer att myndighetens verksamhet under det kommande budgetåret skall bedrivas med samma inriktning som gällt för . Tabell 3.22 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Överföring andra anslag m.m.2 Förslag/beräknat anslag 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Inklusive slutjustering med anledning av de statliga avtalsförsäkringarna. En närmare beskrivning av detta finns i avsnitt 9.2 3.12.938:9 : Finansiering av viss verksamhet (likvidatorer) Anslaget är avsett för finansiering av verksamhet vid () avseende kostnader i samband med likvidation av företag. Från anslaget har dragits in som anslagssparande . Tabell 3.24 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Överföring andra anslag m.m. Förslag/beräknat anslag 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och i samband med budgetpropositionen . 3.12.1038:10 Upprätthållande av nationell metrologi m.m. 1 Varav 2 700 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2001. Anslaget används för bidrag till riksmätplatserna vid SP () och (). Riksmätplatsbidraget används för drift- och underhåll av riksmätplatser, upprätthållande av internationell spårbarhet för mätstorheter samt investeringar i mätteknisk utrustning. Det övergripande målet för riksmätplatsverksamheten är att riksmätplatserna skall upprätthålla en hög standard med normaler av tillräcklig omfattning och relevans. Spårbarhet för mätnormaler skall säkerställas och utvecklas genom internationella jämförelser samt FoU-insatser. Riksmätplatsverksamhet stärks av metrologisk och tillämpad mätteknisk FoU som också bedrivs inom SP och SSI. Denna forskning uppgick till , varav hälften finansierades med statliga medel. Riksmätplatsverksamheten, tillsyn, avgifter till Internationella byrån för mått och vikt (BIMP) och metrologisk/mätteknisk FoU samt tidhållning över Internet finansierades 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 med över statsbudgeten 2000. För att inom anslaget även omfatta de medel som berör metrologisk och mätteknisk FoU föreslår regeringen omföring mellan anslag. Regeringen anser att från anslaget 38:12 Bidrag till standardisering och FoU inom experimentell teknik m.m. i den del detta avsett bidrag för metrologisk och mätteknisk FoU till SP, bör föras till anslaget 38:10 Upprätthållande av nationell metrologi m.m. Dessa medel skall även fortsättningsvis användas för FoU-insatser inom området metrologi och tillämpad mätteknik samt kunskapsspridning till särskilt små och medelstora företag. Regeringen anser att den metrologiska forskningen skall prioriteras. I samband med detta ges anslaget ett nytt namn Upprätthållande av nationell metrologi m.m. Tabell 3.26 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Överföring andra anslag m.m. Förslag/beräknat anslag 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition. 1Varav 144 tkr på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen 2002 2Motsvarar 39 504 tkr prisnivå. 3Motsvarar 39 504 tkr prisnivå. är förvaltningsmyndighet för tekniska säkerhetsfrågor på elområdet. De övergripande målen för verksamheten är att förebygga av elektricitet orsakad skada på person och egendom samt störningar på radiokommunikation och näringsverksamhet inom området elek- tromagnetisk kompatibilitet (EMC). skall därvid svara för statliga insatser för att bygga upp, upprätthålla och utveckla en god säkerhetsnivå för elektriska anläggningar och elektrisk materiel samt medverka till en tillfredsställande elektromagnetisk kompatibilitet. Inkomster hos som myndigheten inte får disponera redovisas på statsbudgetens inkomstsida under inkomsttiteln 2552 Övriga offentligrättsliga avgifter. Från anslaget har dragits in som anslagssparande . Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 3.28 Offentligrättslig verksamhet Regeringens bedömning är att verksamheten inom myndigheten under bör bedrivas enligt den allmänna inriktning som gäller för elsäkerhetsarbetet för . I anslutning till insatserna skall verket följa den internationella utvecklingen samt främja svenskt deltagande i internationellt samarbete inom sitt verksamhetsområde. Regeringen förutsätter att noga följer utvecklingen vad gäller elolycksfall och elbränder för att bl.a. analysera de statliga insatserna och elsäkerhetsnivåns utveckling med särskild uppmärksamhet på elmaterielområdet. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Tabell 3.29 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Överföring andra anslag m.m.2 Förslag/beräknat anslag 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och i samband med budgetpropositionen . 2Inklusive slutjustering med anledning av de statliga avtalsförsäkringarna. En närmare beskrivning av detta finns i avsnitt 9.2. 3.12.1238:12 Bidrag till standardisering och FoU inom experimentell teknik m.m.11 1Varav 1 000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2001. 2Motsvarar 73 808 tkr prisnivå. 3Motsvarar 73 808 tkr prisnivå.