prop · GP0350 · 2001-11-12 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2001/02:50 Hållbara uppföljning av åtgärder för en Regeringen överlämnar denna skrivelse till . (Miljöd epartementet) I skrivelsen lämnar regeringen en redovisning av hur arbetet med strategier och åtgärder för en ekologiskt hållbar utveckling fortskrider i , inom EU och internationellt. Skrivelsen är en uppföljning av de åtgärdsprogram som redovisades i regeringens skrivelse Hållbara uppföljning av åtgärder för en ekologiskt hållbar utveckling ( skr. 2000/01:38). För varje departements verksamhetsområde beskrivs vilka åtgärder som är genomförda och vilka aktiviteter som pågår. I skrivelsen lämnas också en lägesredovisning för de lokala investeringspro grammen. Med anledning av ordförandeskap i Europeiska unionen lyfts i årets skrivelse särskilt fram hur arbetet med hållbar utveckling inom EU utvecklats . En hållbar .........................................................................utveckling 2.2Sveriges ordförandeskap i EU Miljö och hållbar Strategier för ....................................en hållbar utveckling Regeringens arbete .................................med ekologisk hållbarhet Utvecklingen ........................inom den offentliga sektorn Näringsliv, .....................arbetsmarknad och konsumtion Miljöskatter ...................................och miljöräkenskaper Samband mellan tillväxt och miljö Kultur, delaktighet .......................................och kunskap Naturresurser ..............................................och naturvård Areella näringar och odlingslandskapet Natur - och kulturvård Miljö och hälsa .................................................................. Miljöorienterad produktpolitik (IPP) Samhällsplanering, ....regional utveckling och byggande Regional utveckling och regionala tillväxtavtal45 Energi och transporter....................................................... 3.11Europeiska unionens arbete för hållbar utveckling och integrering av miljö ........................................................... ordförandeskap i EU ........................ för hållbar utveckling ................ Produkter och avfall inom EU ........................ Sektorsintegrationen (Cardiffprocessen)..... Det sjätte miljöhandlingsprogrammet ............ Åtgärder för en ekologiskt hållbar utveckling inom olika Lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet ................... 5.1Stöd till lokala investeringsprogram åren 1998, 1999, 2000 5.1.1Samlade miljöeffekter av pågående program 168 Fördelning av bidrag på åtgärdstyper ........... Fördelningen av bidrag på huvudmän .......... 5.2.1Lokala investeringsprogram ersätts av Stöd till kommunerna ................................... Uppföljning och utvärdering ........................ Stöd till den europeiska bomässan ........................ Regeringen redovisar för hur arbetet med att nå en ekologiskt hållbar utveckling fortskrider. Därigenom får kontinuerlig information om vad som har hänt inom de olika departementens verksamhetsområden. Redovisningarna innehåller en sammanställning av vidtagna åtgärder och effekter på omställnings- arbetet. Redovisningen innehåller också nya åtgärder som följer av förslag som regeringen presenterat i propositioner som lagts eller i samband med andra beslut. Regeringens utgångspunkt för arbetet med att ställa om till ekologisk hållbarhet har varit det åtgärdsprogram som 1997 redovisades i skrivelsen Ekologisk hållbarhet (skr. 1997/98:13). Detta program innehöll 93 åtgärdspunkter fördelade på de dåvarande tretton departementen inom . skrivelse Hållbara uppföljning och fortsatta åtgärder för en ekologiskt hållbar utveckling (skr. 1998/99:5) gavs en första redovisning av hur långt arbetet hade kommit inom de viktigaste politikområdena och vilka nya politikområden eller förslag som tillkommit. skrivelse ( skr. 1999/2000:13) utvidgades avsnitten om de departementsövergripande frågorna. Med anledning av det svenska ordförandeskapet i Europeiska unionen valde regeringen att skrivelse (skr. 2000/01:38) lyfta fram arbetet inom EU och det internationella miljöarbetet. Årets skrivelse är den sista i sitt slag. Kommande redovisningar görs i anslutning till regeringens årliga redovisning till om hur arbetet med att nå miljökvalitetsmålen fortskrider. Skrivelsen har utformats i samarbete med och vänster- partiet. 2 En hållbar utveckling Målet om en hållbar samhällsutveckling omfattar ekologiska, sociala och ekonomiska aspekter. Dessa tre aspekter är beroende av varandra och måste vägas samman på ett balanserat sätt för att målet om en hållbar utveckling skall uppnås. Miljöpolitiken måste ses som nära samman- kopplad med den ekonomiska och sociala utvecklingen. I begreppet ekologisk hållbarhet betonas den ekologiska dimensionen av hållbar utveckling. Ytterst handlar det om att tillförsäkra nuv arande och kommande generationer goda framtidsutsikter och en god livskvalitet. En förutsättning för att detta arbete skall bli framgångsrikt är ett brett deltagande från samhällets alla aktörer. Kunskap om de ekologiska villkoren för samhällets utveckling blir därmed av stor betydelse. Centrala aspekter för medborgarnas deltagande är möjligheter till insyn, dialog och påverkan. Miljöhänsyn och resurshushållning måste integreras i beslutsfattandet inom alla verksamheter och sektorer i samhället. måste sektorstänkandet begränsas till förmån för en helhetssyn på samhällets utveckling. Detta kräver ett vidgat perspektiv där såväl ekologiska som ekonomiska och sociala aspekter integreras i beslutsprocesser inom myndigheter, företag och organisationer. Amsterdamfördraget, som trädde i kraft , betonar målet om en hållbar utveckling. Begreppet hållbar utveckling har skrivits in i ingressen till Fördraget om Europeiska unionen. Dessutom skall enligt artikel 6 i EG-fördraget miljökraven i ntegreras med och verksamhet. har varit pådrivande i arbetet med att integrera miljöhänsyn och hållbar utveckling i all EU-politik. Nationellt och internationellt arbete med att utveckla strategier för hållbar utveckling pågår. Vid Europeiska rådets möte i antogs en strategi för hållbar utveckling. Strategin syftar till att anpassa EU:s politik till en långsiktigt ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar utveckling. Arbete pågår också med att ta fram en svensk nationell strategi för hållbar utveckling. Denna skall presenteras för och senare till världstoppmötet om hållbar utveckling i . Regeringen har i flera regeringsförklaringar uttalat att arbetet med att ställa om till ekologisk hållbarhet skall fortsätta och påskyndas. skall vara ett föregångsland i denna strävan mot en ekologiskt hållbar utveckling. I regeringsförklaringen slogs fast att miljöfrågorna skulle prioriteras under det kommande svenska ordförandeskapet . Det gällde inte minst klimatfrågorna och kemikaliepolitiken. I årets regeringsförklaring framhålls att skall fortsätta att gå i Skr. 2001/02:50 spetsen för omställningen till en ekonomiskt, ekologiskt och socialt Statsministern understryker att utveckling inte bara skall vara ekonomiskt och socialt hållbar utan att vi måste bygga ett ekologiskt uthålligt samhälle. För att säkerställa framtida generationers möjligheter till en god livsmiljö och välfärd har regeringen ställt upp tre mål för ekologisk hållbarhet: skyddet av miljön, en effektiv användning av resurser och en hållbar försörjning. Dessa övergripande mål var utgångspunkter för det åtgärdsprogram som 1997 redovisades i skrivelsen Ekologisk hållbarhet (skr. 1997/98:13). Skyddet av miljön innebär att utslä ppen av föroreningar inte skall skada människors hälsa eller överskrida naturens förmåga att ta emot eller bryta ner dem. Effektiv användning innebär att utnyttjandet av energi och andra naturresurser skall bli effektivare än och i allt större omfattning vila på förnybara resurser. Hållbar försörjning innebär att ekosystemens långsiktiga produktion sförmåga skall säkras. Dessa övergripande mål finns utförligt redovisade skrivelse till (skr. 1998/99:5). De tre övergripande målen för ekologiskt hållbar utveckling hänger samman och stödjer varandra. Den effektiva användningen ger de grundläggande förutsättningarna för att nå de båda andra målen en miljö som inte skadas av föroreningar och en sparsamhet vad gäller resursanvändningen. Skyddet av miljön och ekosystemen är också en förutsättning för att långsiktigt upprätthålla försörjningen med natur- resurser. De femton miljökvalitetsmålen förtydligar ytterligare den ekologiska dimensionen i begreppet hållbar utveckling (prop. 1997/98:145 och 2000/01:130). Målen är formulerade utifrån den miljöpåverkan naturen tål och definierar det tillstånd för den svenska miljön som regeringen med dagens kunskap menar att miljöarbetet skall sikta mot. Regeringens övergripande miljöpolitiska mål är att till nästa generation kunna lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta. fattade beslut om en ny struktur för arbetet med miljömål och fastställde 15 nationella miljömål (prop. 1997/98:145, bet. 1998/99:MJU6, rskr.1998/99:183). Den nya målstrukturen ersätter de miljömål som tidigare antagit. beslutade regeringen om propositionen Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130). I proposi- tionen föreslår regeringen ungefär 60 delmål för fjorton av de femton miljökvalitetsmålen. Det femtonde, klimatmålet, behandlas i en separat proposition (se avsnitt 3.1.1). För att tydliggöra vilken miljökvalitet som eftersträvas i ett generationsperspektiv återges innebörden av respektive miljökvalitetsmål i ett antal punkter som närmare anger vilken miljö- kvalitet som skall ha nåtts inom en generation. Regeringen föreslår i nämnda proposition att den nya miljömålsstrukturen dvs. miljökvalitetsmålen med tillhörande delmål, skall ersätta de miljömål som antagit inom ramen för miljöpolitiken före beslutet om proposition 1997/98:145 . För att nå målet om ekologiskt hållbarhet krävs en rad olika insatser inom olika sektorer och på olika nivåer i samhället. Sektorsansvaret, dvs. att myndigheter, företag och andra organisationer inom olika samhällssektorer tar ansvar för miljöfrågor inom sina verksamhets- områden, har slagits fast som ett viktigt arbetssätt i svensk miljöpolitik vid olika tillfällen . Varje samhällssektor skall således ta sin del av ansvaret för att genomföra de åtgärder och upprätta de planer som behövs för att miljökvalitetsmålen skall nås. Det innebär att företag och myndigheter måste se miljöhänsyn som en integrerad del av verksamheten. Sektorsansvaret har utgjort en del av grunden för det miljöpolitiska arbetet som bedrivits . Det gäller både för lagstiftningen och för utvecklingen av styrmedel i kretsloppspolitiken, såsom exempelvis producentansvar för varuslag. Genom beslut (prop. 1997/98:145) och förslagen i proposition Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130) kommer det generella sektorsansvaret och de statliga myndigheternas sektorsansvar att ytterligare förstärkas. Sektorsansvaret bör utvecklas och förtydligas. Flera centrala myndigheter hade som uppgift att ta fram förslag på delmål och åtgärder som underlag för den lagda propositionen. Sektorsansvaret måste också kombineras med en helhetssyn på hållbar utveckling samt en förbättrad samordning mellan olika sektorer och politikområden. Vidare har regeringen i samband med förslag till om rikt- linjer för vissa politikområden som är av särskilt stor betydelse för miljön redovisat sin syn på miljöansvar inom respektive område. Så har skett bl.a. i propositionerna 1992/93:226 En ny skogspolitik, 1996/97:84 En uthållig energiförsörjning, 1997/98:56 Transportpolitik för en hållbar utveckling, 1997/98:2 Hållbart fiske och jordbruk, 1997/98:158 Uppföljning av skogspolitiken och 1998/99:114 Kulturarv kulturmiljöer och kulturföremål. Miljöledning är ett hjälpmedel för att skapa ett helhetstänkande kring miljöfrågor i verksamheten. Miljöledning inom statsförvaltningen bygger på samma principer som tillämpas inom näringslivet. Det handlar om att bygga upp ett systematiserat miljöarbete med tydliga riktlinjer och mål, tydliga ansvarsförhållanden samt rutiner för uppföljning och redovisning. På uppdrag av regeringen arbetar nu det stora flertalet statliga myndigheter, 234 totalt, med att införa miljöledningssystem. Även har beslutat att på ett mer genomgripande sätt integrera miljöhänsyn och resurshushållning i sin egen verksamhet genom att införa miljöledningssystem. 2.2Sveriges ordförandeskap i EU Miljö och hållbar utveckling De högst prioriterade frågorna under ordförandeskap i EU var utvidgningen av EU, sysselsättningen och miljön. Ambitionen under ordförandeskapet var att fördjupa EU-samarbetet på Skr. 2001/02:50 området miljö och hållbar utveckling. Vid Europeiska rådets möte i antogs en strategi för hållbar utveckling, en strategi som syftar till att anpassa EU:s politik till en långsiktig ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar utveckling. Strategin kommer att följas upp vid kommande vårtoppmöten, första gången i . Till toppmötet i presenterades också arbetet med att integrera miljöhänsyn inom alla , den s.k. Cardiff- processen. Det beslöts att strategier för integration av miljö och hållbar utveckling skall färdigställas och utvecklas ytterligare inom alla relevanta områden så att de kan genomföras möjligt. Resultatet skall redovisas vid toppmötet i . Klimatfrågan stod i fokus under ordförandeskapet, inte minst i ljuset av att avvisade Kyoto-protokollet. Under ordförandeskapet lyckades hålla samman EU och agera konstruktivt mot andra parter i förhandlingarna, i synnerhet , samt driva på det interna klimatarbetet i EU. En prioriterad fråga inom miljöområdet var behandlingen av det sjätte miljöhandlingsprogrammet som anger riktlinjerna för EU:s miljöpolitik . Programmet avses bli vägledande för den ekologiska delen i arbetet med hållbar utveckling. Miljömålen i programmet skall vara uppnådda och konkreta åtgärdsförslag skall läggas fram Under ordförandeskapet beslutades även om riktlinjer för en ny framtida kemikaliestrategi för EU. Den nya strategin innebär ett betydande framsteg. Målsättningen är att inom en generation, dvs. , skall kemikalier bara produceras och användas på ett sätt som inte leder till betydande negativ påverkan på miljön eller människors hälsa. En näraliggande fråga är de slutsatser som togs i rådet om en politik för miljövänliga produkter, s.k. integrerad produktpolitik ( IPP). EU är en viktig partner i det globala miljösamarbetet. Under det svenska ordförandeskapet var centrala frågor förberedelserna inför världstoppmötet om hållbar utveckling i , inklusive frågan om global miljöförvaltning, och beslut om att undersöka behovet av en global kemikaliestrategi samt undertecknandet av Stockholms- konventionen om långlivade organiska föroreningar ( POP:s). Samarbetet inom EU behandlas även i avsnitt 3.11. 2.3Strategier för en hållbar utveckling Arbetet med att utveckla mer konkreta internationella och nationella strategier för hållbar utvec kling pågår på såväl regional, nationell som internationell nivå. I det följande ges en kortfattad översikt av några aktuella strategier och program inom området miljö och hållbar utveck- ling. Arbetet med hållbarhetsstrategier är nära kopplat till uppföljnings- mötet i . Världstoppmötet i Skr. 2001/02:50 FN:s generalförsamlings möte i är en tioårsuppföljning av vad som åstadkommits i fråga om miljö och utveckling efter konferensen i . beslutade att tioårsuppföljningen skall hållas i form av ett toppmöte för stats- och regeringschefer. Mötet skall utvärdera genomförandet av resultaten från samt identifiera och bemöta nya utmaningar. Beslutet innebär vidare att förberedelserna bedrivs med utgångspunkt i lokala, nationella och regionala erfarenheter och prioriteringar. har valts in i konferensens byrå. Förberedelsearbetet intensifieras nu i . Bl.a. har ett mellan och gemensamt sekretariat upprättats inom . för och Habitat förbereder en nationalrapport till världstoppmötet i . Till mötet skall nationella och regionala strategier för hållbar utveckling tas fram. Flertalet EU-länder anger att de har utarbetat eller arbetar med nationella hållbarhetsstrategier. nationella strategi presenteras . På den regionala (dvs. flernationella) nivån har hållbarhetsstrategier arbetats fram och antagits bl.a. för EU, , och (Baltic 21). En svensk nationell strategi för hållbar utveckling Till i skall alla länder, inklusive , presentera nationella strategier för hållbar utveckling. har regeringen rapporterat om åtgärder för en ekologiskt hållbar utveckling Skrivelsen Hållbara . Hållbar utveckling innefattar, som tidigare framhållits, inte enbart ekologiska aspekter utan även ekonomiska och sociala perspektiv. Erfarenheterna från åtgärdsprogra mmet och de årliga redovisningarna visar tydligt att de ekologiska, ekonomiska och sociala frågorna är tätt sammanvävda. Arbetet med regeringens åtgärder för en ekologiskt hållbar utveckling, erfarenheterna från nationellt och lokalt Agenda 21-arbete samt erfarenheterna från Habitat och hållbar bebyggelseplanering utgör en god grund för arbetet med att utveckla en mer långsiktig strategi för hållbar utveckling. I arbetet med den nationella strategin identifieras bl.a. behovet av indikatorer som ett hjälpmedel för framtida bedömning av framstegen mot ett mer hållbart samhälle. En första uppsättning indikatorer för hållbar utveckling (Sustainable Development Indicators for a first set 2001) har på uppdrag av tagits fram av () i samarbete med . En lägesrapport över det svenska arbetet med och hållbar utveckling har lämnats till FN/DESA . Vid Europeiska rådets möte i beslutades att en EU- strategi för hållbar utveckling, omfattande ekonomi ska, sociala och miljömässiga aspekter, skulle tas fram till toppmötet i . Vid rådets möte i antogs en strategi för Skr. 2001/02:50 hållbar utveckling. Strategin syftar till att anpassa EU:s politik till en långsiktig ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar utveckling. Fyra områden valdes ut i ett första steg, nämligen bekämpandet av klimat- förändringar, säkerställande av hållbara transporter, hoten mot folkhälsan samt att förvalta naturresurser på ett mer ansvarsfullt sätt. Strategin kommer, som nämnts, att följas upp vid kommande vårtoppmöten, första gången i . för hållbar utveckling avses bli en del av unionens bidrag till den internationella översynen av Agenda 21-arbetet vid världstoppmötet i . Till rådets möte i presenterades också arbetet med att integrera miljöhänsyn inom alla , den s.k. Cardiff- processen. Det beslutades att strategier för integration av miljö och hållbar utveckling skall färdigställas och ytterligare utvecklas inom alla relevanta områden så att de kan genomföras möjligt och resultatet läggas fram till toppmötet i . Samarbetet inom EU behandlas närmare i avsnitt 3.11. Nordiska ministerrådets strategi för hållbar utveckling har antagit en nordisk strategi för hållbar utveck- ling: Bæredygtig udvikling en ny kurs for (Nord 2001:3). Strategin trädde i kraft . Den nordiska strategin omfattar även de självstyra nde områdena , och . Strategin omfattar områden där har gemensamma intressen och särskilt goda förutsättningar att bidra till en hållbar utveckling och där det nordiska samarbetet skapar ett särskilt mervärde. Centrala frågor i hållbarhetsstrategin är klimatförändringar, biologisk mångfald, skydd av den miljö, kemikalier, livsmedelssäkerhet, energieffektivitet och förnybar energi, hållbara transportsystem samt en hållbar utveckling i sektorerna lantbruk, fiske och skogsbruk samt i industrin och näringslivet. I strategin behandlas också särskilt relevanta styrmedel för genomförandet av en hållbar utveckling, såsom allmänhetens deltagande, det lokala arbetet, kunskaps- underlag och resurseffektivitet. Strategin identifierar även behovet av att utveckla indikatorer i syfte att värdera genomförandet av strategins mål och insatser. I rapporten framhålls att den presenterade strategin är ett första steg där det ekologiska perspektivet dominerar. De ekonomiska och social aspekterna skall utvecklas i det fortsatta arbetet med den nordiska strategin för hållbar utveckling. Den nordiska hållbarhetsstrategin innehåller mål och åtgärder för perioden 20012004 samt långsiktiga mål . Huvudansvaret för uppföljningen kommer att åvila de nordiska länderna, men strategin innebär också nya uppgifter och utmaningar för . Det nationella genomförandet planeras . Erfarenheter från arbetet med Baltic 21 kommer att tas till vara. Det nya nordiska miljöhandlingsprogrammet omfattar centrala miljöområden bl.a. klimat, luftföroreningar, skydd av den miljön, biologisk mångfald, kemikalier och avfall samt ett antal tvärsektoriella samarbetsområden, t.ex. jord- och skogsbruk, fiske, transporter, energi Skr. 2001/02:50 och hälsa. Hållbar utveckling har drivits som ett sektorsövergripande projekt i . Projektet, som har fått stöd av , rapporterades i samband med . På ett gemensamt möte mellan miljö- och finansministrar antogs en rapport om policy för hållbar utveckling. Policyrapporten ger förslag till ett ramverk för att förbättra integreringen av de ekonomiska, miljömässiga och sociala målen samt hur miljöförstöring kan frikopplas från ekonomisk tillväxt. De sex policyrekommendationerna behandlar hur man skall skapa effektiva och fungerande marknader, hanteringen av klimatförändringarna, skötsel av naturresurser, användande av vetenskap och teknologi, stärkande av system för beslutsfattande och information samt sambanden med den globala ekonomin. skall fortsätta stödja medlemsländerna genom att utveckla överenskomna indikatorer som mäter framsteg över alla tre dimensioner av hållbar utveckling, inklusive frikoppling av ekonomisk tillväxt från miljöförstöring. skall rapportera framstegen, särskilt användning- en av hållbarhetsindikatorer, i syfte att bidra till toppmötet om hållbar utveckling i . Vid miljöministrarnas möte inom beslutades även om en miljöstrategi för de kommande tio åren och en miljörapport i ett 20-årsperspektiv för att uppnå hållbar utveckling. Strategin anger fem mål och ett antal prioriterade områden. Målen avser effektiv hushållning med naturresurserna, att bryta sambandet mellan ekonomisk tillväxt och sociala risker och användning av naturresurser och annan belastning på miljön, förbättrad information för beslutsfattande och bättre miljö- indikatorer samt att integrera miljö, ekonomi och sociala frågor. Särskilt framhålls behovet att utveckla skärningspunkterna mellan miljöfrågor och sociala frågor: miljö och hälsa, miljö och sysselsättning samt miljö och demokrati, dvs. allmänhetens deltagande i beslutsprocessen och tillgång till kunskap och information. De globala miljöfrågorna och det ömsesidiga beroendet länderna emellan samt behovet av bättre information för politikens utformning ingår också i strategin. FN:s generalförsamlings extra möte om uppföljningen av världskonferensen om en hållbar stads- och bebyggelseutveckling, den s.k. Habitatagendan som antogs i , ägde rum i 6 . Med anledning av uppföljningen av åtagandena enligt Habitatagendan lade inför mötet fram sin nationalrapport som bland annat visar på de många beröringspunkter och Habitatagendan har med det gemensamma målet att bidra till ett hållbart samhälle. I förhandlingsarbetet inför uppföljningsmötet drev /EU hårt vikten av en integrering av Habitat och , vilket i deklarationen uppmärksammas genom bl.a. olika sätt att integrera stadsmiljöfrågorna i Habitatarbetet. Generellt kan genomförandet av Habitatagendan ses som en del av kampen för att utrota fattigdom och främja hållbar utveckling, som är central även i den s.k. Rioprocessen. 2001/02:50 Information om utfallet av generalförsamlingen i är under utarbetande. Denna information vänder sig till svenska aktörer på alla nivåer, nationellt, regionalt och lokalt. Målsättningen är att nå ut till kommuner, ideella organisationer, näringslivet och inte minst medborgarna själva.