prop · GO031D3 · 2001-01-01 00:00:00 — Bilaga 3 Avstämning av målet om en halverad öppen arbetslöshet Bilaga 3 Avstämning av målet om en halverad öppen arbetslöshet 1 Regeringens mål för öppen arbetslöshet och sysselsättning 5 2 Sysselsättningspolitiken och utvecklingen på arbetsmarknaden 6 2.1 offentliga finanser och stabila priser 6 2.2 Lönebildning 7 2.3 Sysselsättning i näringslivet och företagande 7 2.4 Skola, vård och omsorg 9 2.5 Arbets- och kompetenslinjen 10 2.5.1 Utbildning och kompetensutveckling 10 2.5.2 Arbetsmarknadspolitik 12 2.5.3 Reformerad arbetslöshetsförsäkring 17 2.5.4 Minskade marginaleffekter 17 3 Sysselsättningssamarbetet inom EU 18 4 Regeringens förslag i budgetpropositionen för 19 5 Tillväxt, sysselsättning och arbetslöshet 20 5.1 Den ekonomiska utvecklingen 20 5.2 Arbetsmarknaden 21 1 Regeringens mål för öppen arbetslöshet och sysselsättning Att öka sysselsättningen och minska arbetslösheten utgör regeringens främsta uppgift. I regeringsförklaringen deklarerade regeringen att skall ha halverat den öppna arbetslösheten till och ställde sig bakom detta mål. I budgetpropositionen tillkom ett mål för sysselsättningen. Målet innebär att andelen reguljärt sysselsatta av befolkningen skall öka från . Därigenom minskar också behovet av sociala ersättningar. Antalet personer, omräknat till helårsekvivalenter, vars försörjning utgörs av ersättningar för ohälsa, arbetslöshet, deltagande i arbetsmarknadsprogram och socialbidrag skall minska från drygt 1 miljon helårspersoner 1997 till 0,8 miljoner år 2004. Regeringen har utfäst sig att varje halvår redovisa en avstämning i förhållande till målet om halverad öppen arbetslöshet. I det följande redovisas den åttonde avstämningen av arbetslöshetsmålet, vilken också innehåller en redogörelse för regeringens politik och för utvecklingen på arbetsmarknaden. Vidare presenteras en uppföljning av sysselsättningsmålet. Slutligen redovisas i korthet regeringens prognos för tillväxt, sysselsättning och arbetslöshet fram och en kalkyl för utvecklingen under de därefter följande 2 åren. Diagram 1.1 Öppen arbetslöshet, säsongrensade månadsdata Procent av arbetskraften har arbetslösheten minskat kraftigt bland både män och kvinnor. uppgick den faktiska öppna arbetslösheten till . För kvinnor var den faktiska öppna arbetslösheten nere i . Den senast tillgängliga statistiken avser juli månad, en månad som alltid uppvisar en betydande säsongsmässig arbetslöshet, något som försvårar jämförelser av den faktiska arbetslösheten mellan enskilda månader. Den säsongrensade öppna arbetslösheten uppgick enligt beräkningar till , vilket är en minskning med över en procentenhet . har arbetslösheten minskat med . Arbetslösheten bland kvinnor, som allt sedan krisen varit betydligt lägre än männens, uppgick till (säsongrensat). Detta kan jämföras med en arbetslöshet på bland männen. Skillnaden i arbetslöshet mellan män och kvinnor har minskat . Diagram 1.2 Andelen reguljärt sysselsatta, 20 , säsongrensade månadsdata, 3-mån. Andelen reguljärt sysselsatta bland personer i åldrarna uppgick till . Sysselsättningsandelen sjönk därefter, med undantag av en viss uppgång 1995, kontinuerligt . har sysselsättningsandelen åter stigit och 1999 var andelen reguljärt sysselsatta . har sysselsättningen fortsatt att stiga och andelen reguljärt sysselsatta uppgick till , en ökning med drygt en procentenhet . När sysselsättningsmålet fastställdes beräk- nades att cirka 55 000 nya arbetstillfällen skulle behöva tillkomma . har sysselsättningen ökat med knappt 250 000 personer, vilket motsvarar cirka 80 000 personer . Utvecklingen har således legat klart över den takt som krävs för att uppnå sysselsättningsmålet. 2 Sysselsättningspolitiken och utvecklingen på arbetsmarknaden I tillväxtpropositionen (prop. 1995/96:25) lade regeringen fram en dagordning för sitt arbete att stärka tillväxten och sysselsättningen. Dagordningen har därefter fått sin konkreta utformning i ett flertal propositioner. Regeringens politik för ökad sysselsättning och minskad arbetslöshet bygger på fem grundstenar: De offentliga finanserna skall vara sunda och priserna stabila. Det krävs en bättre fungerande lönebildning för att arbetslösheten skall kunna halveras. Huvuddelen av sysselsättningsökningen bör ske i den privata sektorn. I den offentliga sektorn skall verksamheter prioriteras framför transfereringar. Skolan, vården och omsorgen utgör kärnan i väl- färden. Arbetslösheten skall minskas huvudsakligen genom att fler människor får arbete eller utbildning som ger ökade möjligheter till arbete. Dessa grundstenar utgör i de följande avsnitten utgångspunkt för redogörelsen för de konkreta åtgärder som vidtagits inom ramen för sysselsättningspolitiken. I avsnitten ges även en bakgrund till de åtgärder som vidtagits samt en beskrivning av utvecklingen på några centrala områden. 2.1 offentliga finanser och stabila priser Den politik som regeringen fört för att stärka de offentliga finanserna och värna prisstabiliteten har förstärkt förtroendet för svensk ekonomi. Saneringen av de offentliga finanserna som inleddes under förra mandatperioden har inneburit att budgetunderskottet vänts till överskott och att har börjat amortera på statsskulden. Inflationsmålet en årlig ökning av konsumentpriserna med ett toleransintervall på +/- är väl förankrat hos ekonomins aktörer, inklusive finansmarknaderna och näringslivet. Det har tillsammans bidragit till väsentligt lägre räntor och små differenser gentemot de tyska lång- räntorna. Från att ha legat på över 4 procent- enheter , har räntedifferensen gentemot den tyska långräntan i stort sett eliminerats. Lägre räntor leder till att de offentliga ränte- utgifterna minskar, vilket i sin tur frigör resurser för förändringar av skatter och av offentliga utgifter. Lägre räntor stimulerar dessutom sysselsättningen inom den privata sektorn via ökade investeringar och ökad privat konsumtion. Inflationen har mot bakgrund av den starka sysselsättningsökningen varit påfallande låg. har den öppna arbetslösheten minskat från drygt 8 ner mot , sam- tidigt som inflationen fortsatt att falla, från ner till 0 , för att sedan återigen öka till . Inflationstrycket i ekonomin är således fortsatt svagt trots den gynnsamma realekonomiska utvecklingen. offentliga finanser bidrar till fler jobb offentliga finanser och stabila priser är en central förutsättning för en uthållig ökning av sysselsättningen. I enlighet med de långsiktiga mål för de offentliga finanserna som antogs av i och med vårproposition, skall överskotten i de offentliga finanserna uppgå till av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. Därigenom lättas skuldbördan på kommande generationer som större finanspolitiskt handlingsutrymme skapas inför kommande lågkonjunkturer. Det senare är motiverat av att det svenska offentliga saldot är internationellt sett konjunkturkänsligt beroende på en stor offentlig sektor. Den ekonomiska politiken är inriktad på att skapa förutsättningar för att den nuvarande konjunkturuppgången skall bli långvarig. Risken för överhettning måste motverkas bland annat genom att mobilisera de lediga resurser som finns i form av öppet arbetslösa, personer i arbetsmarknadspolitiska program samt de som under krisen lämnade arbetskraften. 2.2 Lönebildning För att regeringens mål att halvera den öppna arbetslösheten och att öka den reguljära sysselsättningsgraden för personer i åldrarna 20 till skall kunna uppnås är det av stor vikt att löneökningarna hålls på en nivå som är förenlig med fortsatt prisstabilitet även när arbetslösheten sjunker och sysselsättningen stiger. I och med att penningpolitiken numera är inriktad på prisstabilitet har arbetsgivarna inte längre samma möjligheter att övervältra kostnader för löneökningar på konsumenterna genom höjda priser. Reallöneökningar som överstiger produktivitetstillväxten kommer därför i större utsträckning än tidigare att få direkta konsekvenser för produktion och sysselsättning. Inriktningen mot en högre grad av koordi- nering av avtalsförhandlingarna, samordning av lönekraven på branschnivå och friare lönesättning på lokal nivå har fortsatt på den svenska arbetsmarknaden. Inom flera avtalsområden har samarbetsavtal tecknats där parterna kommit överens om nya förhandlingsregler. Flertalet löneavtal löper fram till och med . har den nominella löneökningstakten sjunkit som real- löneutvecklingen har varit fortsatt god. Denna utveckling har varit gynnsam för sysselsätt- ningen. De nominella löneökningarna uppgick till . Den preli- minära lönestatistik som inkommit ger inget stöd för att löneökningstakten eller löneglidningen är stigande sett över hela ekonomin. I det nuvarande ekonomiska läget kan det dock finnas risk för att lönerna för de mest eftertraktade grupperna på arbetsmarknaden och i de snabbast växande regionerna stiger i en allt snabbare takt. Arbetsmarknadens parter måste kunna hantera de problem som kan uppkomma i ett sådant läge, annars finns risk för att möjligheterna att uppnå regeringens sysselsättningsmål undergrävs. beslutade om proposi- tionen Lönebildning för full sysselsättning (prop. 1999/2000:32). I enlighet med förslagen i propositionen har en ny myndighet, , bildats. uppgift är att medla i arbetstvister och kalla parter till överläggningar eller på annat sätt informera sig om kommande eller pågående avtalsförhandlingar. Dessutom är statistikansvarig myndighet för den officiella lönestatistiken från . har därutöver beslutat om vissa förändringar av det regelverk inom vilket avtalsförhandlingarna bedrivs. 2.3 Sysselsättning i näringslivet och företagande Expansion av befintliga företag samt etablering av nya, både utländska och inhemska, är grunden för att uppnå ett mer dynamiskt och flexibelt näringsliv som har möjlighet att konkurrera med varor och tjänster på världsmarknaden. En hög sysselsättning i näringslivet bidrar även till att stärka de offentliga finanserna och är därför en grundförutsättning för att bibehålla ett väl utbyggt välfärdssystem. Diagram 2.1 Sysselsättningsförändring i näringslivet och offentliga myndigheter, , basperiod Tusental personer (säsongrensade 3 mån. Sysselsättningen i näringslivet minskade kraftigt , framför allt inom tillverkningsindustrin och byggsektorn. har dock sysselsättningen i näringslivet återigen ökat (diagram 2.1), framför allt inom tjänstesektorn. Den största ökningen har skett inom privata företagsinriktade tjänster. Det finns vissa tecken på att det blivit svårare för företagen att hitta den arbetskraft de söker. Exempelvis har ökningen i antalet kvarstående platser på arbetsförmedlingen varit större än tillkomsten av nya platser. har antalet egenföretagare, exklusive jord- och skogsbruk, ökat med . startades 35 000 genuint nya företag i . I de nya företagen skapades drygt 65 000 nya jobb, varav hälften var heltidsjobb. Nyföretagandet ökade jämfört med . av de nya företagen startades inom tjänstesektorn. Inom den tidigare hårt drabbade byggsektorn ökade nyföretagandet med . Det arbetslöshetsdrivna nyföretagandet fortsätter att minska. har andelen som startat eget, med arbetslöshet eller risk för arbetslöshet som främsta motiv, mer än halverats. Andelen kvinnliga nyföretagare är närmast oförändrad och uppgår till . Vart femte företag startades av personer med invandrarbakgrund, vilket är en oförändrad andel jämfört med . minskade antalet konkurser med jämfört med året innan, motsvarande en minskning till 5 400 stycken. januari juli ökade antalet företagskonkurser marginellt jämfört med och resulterade i 3 250 konkurser. Den positiva utvecklingen inom näringslivet har även lett till att svenska aktiebolags kreditvärdighet ligger mycket högt. Enligt Upp- lysningscentralens prognos beräknas av företagen hamna på obestånd . En politik för företagande har på regeringens förslag genomfört ett stort antal åtgärder för att förbättra förutsättningarna för entreprenörskap och företagande, varav några presenteras i det följande. Genom lättnader i ägarbeskattningen och möjligheter att kvitta underskott i nystartad näringsverksamhet mot inkomst av tjänst har förutsättningarna för nyetablering och tillväxt bland småföretagen förbättrats. Den anställde har fått rätt till tjänstledighet för att starta eget företag och det har blivit möjligt att beräkna arbetslöshetsersättning på en bakomliggande inkomst från anställning i stället för företagsverksamhet. har möjligheterna till avsättning till periodiseringsfonder förstärks genom att avsättningstaket höjts från till av inkomsten. För enskilda näringsidkare och handelsbolag höjs taket från . Förutsättningarna för små och medelstora företag har också förbättrats genom att flertalet s.k. stoppregler har slopats. Regeringen har dessutom tillsatt en utredning för att se över de s.k. fåmansbolagsreglerna som reglerar beskatt- ningen av utdelningar och reavinster i mindre företag. Syftet är att förbättra incitamenten till risktagande och entreprenörskap. /2000 har även fattat beslut om att tillåta redovisning av före- tagen i euro, samt regler som under vissa förutsättningar tillåter återköp av egna aktier. Regeringen har även presen- terat ett antal åtgärder som syftar till att förenkla för småföretagen. arbetar för att företagen skall kunna lämna i stort sett alla sina uppgifter till dem i elektronisk form 2003. Vidare har regeringen givit medel att samordna och utveckla ett internetbaserat informationssystem, en s.k. portal, med företagsrelevant myndighetsinformation för att underlätta företagens myndighetskontakter. För att främja kvinnligt företagande har regeringen infört särskilda åtgärder, t.ex. möjlighet till förlängt starta eget-bidrag och särskilda lånemöjligheter för kvinnor. Regeringen har avsatt särskilda medel till metodutveckling av rådgivningsverksamhet riktad mot invandrar- företagare. IT-satsningar för hela En framskjuten ställning i utvecklingen av den nya IT-ekonomin och en hög IT-nivå bland företag, myndigheter och individer kan bidra till att angelägna politiska mål uppnås. Regeringen föreslog i sin IT-proposition att statens insatser koncentreras till tre områden i syfte att skapa ett informationssamhälle för alla; IT-tillgänglighet, IT-tillit och IT-kompetens. De sammanlagda satsningarna på bredband kommer att uppgå till . I detta ingår ett skatteavdrag för att stimulera anslutning till bredbandsnät. Statligt stöd skall också kunna utgå till regionala nät och anslutning till bredbandsnät i glesbygd. Därutöver bygger ut ett stomnät på marknadsmässiga villkor. Omorganiserad näringspolitik Näringspolitiken håller på att omorganiseras. Regeringen har föreslagit att tre nya myndig- heter bildas. En ny nationell myndighet för företagsutveckling bildas, liksom en ny myndighet för analyser, omvärldsbevakning och utvärdering i syfte att förstärka kunskapsunder- laget för innovations-, närings- och regional- politiken. Slutligen skapas en myndighet för forskning och utveckling, samt en ny organisation för forskningsfinansiering. Sammantaget innebär förändringarna en tydligare och effek- tivare central myndighetsstruktur som bl.a. underlättar för de regionala aktörerna att vidareutveckla processen och föra dialogen om de regionala tillväxtavtalen. Lägre skatt för utländska experter För att underlätta för företagen att anställa utländsk spetskompetens överlämnade regeringen en lagrådsremiss som innebär betydande skattelättnader för sådana experter. Förslaget innebär att av lönen undantas från beskattning och från sociala avgifter som inte får vara längre än . Även kostnader i samband med flytt, utgifter för familjen resor till hemlandet och avgifter för barnens skola är undantagna från beskattning . Om de nya bestämmelserna antas av kommer de att träda i kraft fr.o.m. . Fortsatta förbättringar på konkurrensområdet Fungerande marknader släpper fram nya idéer, nya företag och nya aktörer, som i sin tur leder till högre tillväxt. Staten har det övergripande ansvaret för att det finns verkningsfulla instrument för att motverka skadliga begränsningar i konkurrensen mellan företag. För att ytterligare främja konkurrensen lade regeringen fram en konkurrenspolitisk proposition ( Konkurrenspolitik för förnyelse och mångfald , prop. 1999/2000:140). Förslagen möjliggör bättre instrument mot kartellbekämpning, vilket aviserats genom den tillsatta kartellutredningen. 2.4 Skola, vård och omsorg Regeringen har konsekvent prioriterat vård, skola och omsorg, först genom sanerings- programmens inriktning och sedan genom att resurser tillförts kommuner och landsting i takt med att ekonomin förbättrats. Jämfört med har statsbidragen till kommuner och landsting ökat med totalt . beslutade dessutom att den statliga skatten på för skattskyldiga med förvärvsinkomster skall utgöra inkomstskatt. Därmed tillfördes kommunsektorn ytterligare . har regeringen aviserat att ytterligare kommer att tillföras kommuner och landsting varav särskilt skall gå till vård- och omsorgssektorn som ett led i regeringens satsning på vården och den nationella handlingsplanen för utveckling av hälso- och sjukvård och skall användas för särskilda insatser. Omföringen av den statliga inkomstskatten om har förlängts så att även 2001 tillförs den kommunala sektorn. Sammantaget avser regeringen att höja stats- biragen med till 2002. Vidare har det i det kommunala moms- systemet uppkommit ett underskott till följd av att kommunernas och landstingens avgifter har varit för låga i förhållande till den ersättning som har betalats ut från systemet. Sammantaget beräknas underskottet uppgå till under innevarande år. Regeringen anser det vara av stor vikt att kommunsektorn priori- terar skola, vård och omsorg som balanskravet uppfylls. Regeringen föreslår därför att staten tar över detta underskott som annars skulle ha fått betalats via en högre momsavgift. Kommunernas och landstingens ekonomiska situation förbättras också genom det ökade skatteunderlaget som den snabba sysselsätt- ningsökningen givit upphov till. De höjda statsbidragen har tillsammans med det förbättrade ekonomiska läget medfört att en sysselsättningsökning kunnat komma till stånd inom kommuner och landsting . Höjda statsbidrag underlättar dessutom förutsättningarna för höjd kvalitet inom skola, vård och omsorg. Till följd av den försvarsuppgörelse som träffats mellan regeringen och kommer ytterligare att till- föras vården och omsorgen 2004. innebär detta att det generella statsbidraget tillförs 1 respektive . Sysselsättning i offentlig sektor Antalet sysselsatta inom den offentliga sektorn ökade med cirka 37 000 personer . Ökningen har varit störst bland kvinnor och i första hand kommit till stånd inom kommunerna. har antalet sysselsatta inom offentliga myndigheter ökat, både för kvinnor och för män. Inom kommunerna ökade antalet sysselsatta kvinnor medan antalet sysselsatta män minskade något. Rekryteringsbehoven av personal inom skola, vård och omsorg är stora. Enligt beräkningar från behöver mellan 15 000 och 20 000 personer anställas under den kommande tioårs- perioden. enades regeringen tillsammans med , , , och om att deltidsarbetslösheten inom vård och omsorg skallhalveras . Det handlar om att minska deltidsarbetslösheten från 30 000 per- soner till högst 15 000 . Överenskommelsen är ett led i att motverka framtida brist på vård- och omsorgspersonal och ett steg på vägen att minska deltidsarbetslösheten inom vård och omsorg. 2.5 Arbets- och kompetenslinjen En väl fungerande arbetsmarknad och en effektiv arbetsmarknads- och utbildningspolitik är vik- tiga förutsättningar för att öka sysselsättningen och minska arbetslösheten. Regeringen genomför insatser för att rusta de arbetssökande för att möta arbetsmarknadens behov och för att underlätta arbetskraftens rörlighet. Regeringens långsiktiga arbete med att ta bort fattigdoms- fällor, minska marginaleffekter och för att stimulera arbetskraftsdeltagande fortsätter. 2.5.1 Utbildning och kompetensutveckling En flerårig satsning på utbildning och kompetensutveckling på alla nivåer i samhället är en viktig i regeringens sysselsättningsstrategi. Utbildning är av stor vikt för att förbättra möjligheterna till arbete för de arbetslösa och därmed varaktigt höja sysselsättningen. Detta gäller särskilt om utbildningsinsatserna riktas till de personer som har lägre utbildning samt till de kompetensområden där efterfrågan finns. har beslutat om en kraftfull satsning på kompetensutveckling i arbetslivet. Inom ramen för Europeiska socialfondens nya mål 3 satsas totalt under 2000-2002 på kompetensutveckling för anställda. Som ett ytterligare led i att stimulera kompetensutveckling i arbetslivet har beslutat om särskilda medel för ett individuellt system för kompetenssparande. Syftet är att stimulera kontinuerlig kompetensutveckling, vilket höjer individens möjligheter att välja och byta arbete. Därmed ökar anställbarheten och tryggheten i arbetslivet. En utredning med uppdrag att ge förslag på utformningen av ett system för kompetensutveckling tillsattes . En delredovisning av uppdraget lämnades med ett förslag till en framtida modell för hur det indi-viduella kompetenssparandet kan utformas. Förslaget innebär att det för varje individ skall finnas en möjlighet att med skattesubvention avsätta medel till ett individuellt kompetenssparande som kan användas till individuell kompetens- utveckling. Slutredovisning av utrednings- uppdraget sker . De senaste årens förbättrade konjunkturläge har medfört att arbetslösheten sjunkit för alla utbildningsgrupper. Som framgår av tabell 2.1 ligger arbetslösheten emellertid fortfarande på en hög nivå för personer med kortare utbildning än gymnasienivå. Arbetslöshetsnivån för hög- utbildade har däremot sjunkit till en förhållandevis låg nivå, även om en viss ökning av arbetslösheten för forskarutbildade skett . En bidragande orsak till nedgången i arbetslöshet bland personer med högst gym- nasieutbildning är att många personer med denna utbildningsnivå deltar i . har också genererat en högre utbildningsnivå. Av en rapport från framgår att av de studerande vid komvux /98 och som saknade en treårig gymnasieutbildning vid läsårets början höjde sin utbildningsnivå. Den högre utbildningsnivån har också bidragit till nedgången i arbetslöshet för denna grupp. Tabell 2.1 Arbetslöshet för olika utbildningsgrupper Procent 1996 1997 1998 1999 Förgymnasial utbildning < 9 år 7,2 Förgymnasial utbildning 9 (10) år 9,1 Gymnasieutbildning £ 8,9 8,3 6,6 5,5 Gymnasieutbildning > 9,1 9,2 7,6 6,2 Eftergymnasial utbildning < 3 år 3,6 Eftergymnasial utbildning minst 3 år 2,5 Forskarutbildning 2,9 1,9 2,1 2,7 Samtliga 8,1 8,0 6,5 5,6 Anm.: Arbetslöshet definieras här som antal arbetslösa som andel av antal personer i arbetskraften inom respektive utbildningsgrupp. Källa: () Vuxenutbildning Till det offentliga skolväsendet för vuxna hör vuxenutbildning (komvux), påbyggnadsutbildning, vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux) och svenskundervisning för invandrare (sfi). Sedan startade har deltagandet i vuxenutbildningen ökat kraftigt. Enligt uppgick det totala antalet studerande i gymnasial vuxen- utbildning till drygt 208 000 personer vilket är en ökning . bedömer kommunerna att anordnad utbildning kommer att ligga i nivå med planerad volym. Av dem som deltog i gymnasial vuxenutbildning var män. Andelen kursdeltagare uppgick till . Elever som var födda utomlands utgjorde av det totala antalet studerande. Personer med högst tvåårig gymnasieutbildning svarade för av de studerande . Regeringen har tagit initiativ till fristående utvärderingar av , bl.a. vad gäller hur påverkat deltagarnas möjligheter att få arbete eller gå vidare till högre studier. De resultat som finns att rapportera från utvärderingarna av är uppföljningar av dem som började studera respektive . Uppföljningarna visar bl.a. att av deltagarna i har fått arbete eller gått vidare med fortsatta studier. De visar också att påtagligt påverkat chanserna att fortsätta med studier.