prop · GO031D20 · 2001-01-01 00:00:00 — Informationsutbytet mellan och har lett till att fått ett förbättrat planeringsunderlag när det gäller urvalet av vilka arbetsställen som skall inspekteras. I de fall då och genomfört gemensamma inspektioner har bättre resultat erhållits i fråga om rehabiliteringsrutiner hos arbetsgivarna jämfört med om genomfört inspektionen ensam. Samtliga Yrkesinspektionsdistrikt har samverkansavtal med och samverkan sker på flera olika sätt, t.ex. genom olika former av informationsaktiviteter, saminspektioner och särskilda projekt. Ökad kunskap om och i arbetslivet har en viktig roll, såväl som utförare av forskning, utveckling och kunskapsspridning samt som samarbetspartner för andra myndigheter och . Även Verket för innovationssystem och för arbetsliv och socialvetenskap kommer att få en viktig roll inom arbetslivssektorn. Verksamheten vid har be-drivits med tillfredsställande måluppfyllelse. Strukturellt kan arbetslivsforskningen delas in i områdena arbetsmarknad, arbetsorganisation och arbetsmiljö. Frågor inom dessa områden går dock ofta in i varandra och problem måste för-stås, förklaras och åtgärdas utifrån ett bredare perspektiv än vad som är möjligt för discipli- nerna var för sig. Fördelningen mellan de olika forsknings- och utvecklingsområdena inom verksamhet framgår av nedanstående tabell. Tabell 3.2 Fördelning av kostnader på områden Arbetsmarknad Arbetsorganisa- tion Arbetsmiljö 1998 58 473 89 816 212 205 1999 100 401 83 597 242 548 Arbetsmiljöområdet dominerar institutets verksamhet, ca. av verksamhetens kostnader kan hänvisas till detta område. Verk-samhetsområdet arbetsmarknad har ökat kraftigt vilket främst beror på en utvidg-ning av programmet Svensk modell i förändring och genom etablering av regionala verksamheter i och . har institutet fortsatt uppbyggna-den av långsiktigt inriktade forsknings- och ut-vecklingsverksamheter i samarbete med regio-nala och lokala aktörer inom arbetslivsområdet. Institutet bygger upp regionala verksamheter i , , och . Här utöver bedriver institutet samarbetsprojekt tillsammans med andra aktörer. Detta för att för-stärka kopplingen mellan teori och praktik. beräknas dock antalet utvecklingsprojekt som bedrivs i institutets regi att minska i antal, till förmån för färre men större regionala program. Genom Arbetslivsinstitutets utbildningsverksamheter och andra former av lärandeaktiviteter och kunskapsspridning har institutet uppnått målet om att medverka till en god kunskaps- och erfarenhetsspridning inom arbetslivsområdet. I enlighet med regeringens uppdrag har institutet lämnat en redovisning om skyddsombudens informations- och kunskapsförsörjning. Enligt redovisningen tyder mycket på att såväl skyddsombuden som andra delar av det lokala arbetsmiljöarbetet fungerar otillfredsställande. Dock kan ombudens funktion endast delvis förbättras genom ökad kunskapsförsörjning, även om denna på flera sätt kan och bör utvecklas. Främst är det möjligheterna att verka som skyddsombud som på alla sätt måste stödjas. Genom bidragen till arbetsmarknadens parter ges förutsättningar för att uppnå och bibehålla en viss kompetensnivå vad gäller arbetsmiljö och arbetsmarknadsfrågor på landets arbetsplatser. Arbetsrätt Arbetsdomstolen har arbetat med att minska handläggningstiden och eftersträvar en låg målbalans. Handläggningstiderna har inte förändrats nämnvärt medan målbalansen har förbättrats. Det bör dock påpekas att domstolen har svårt att själva påverka handläggningstiden då denna styrs av processuella regler och av parterna i målen. Målbalansen har det däremot minskat från föregående år. HomO skall handlägga anmälningar som rör diskriminering på grund av sexuell läggning med hög effektivitet och servicenivå. I och med att myndigheten inrättades först går det inte att göra någon jämförelse med . Att 2/3 av myndighetens inkomna ärenden avgjordes under förra verksamhetsåret är ett gott resultat. 3.6.1.2 Ekonomiskt resultat Arbetsmiljö Under budgetåren 1995/96 1999 har sänkt sina kostnader med . En minskning av antalet årsarbetskrafter har skett med . har nya uppgifter tillkommit och övergången från detaljtillsyn till systemtillsyn medför att varje inspektion tar nu i genomsnitt mer tid. För verksamheten som helhet redovisas ett underskott på varav avser den avgiftsfinansierade delen av den särskilda informationsverksamheten. Ett mål enligt regleringsbrevet är att intäkterna i den avgiftsfinansierade delen av den särskilda informationsverksamheten skall täcka kostnaderna sett över perioden 2000. Här kan konstateras att ett ackumulerat underskott 1998 på täcktes av anslagsmedel 1999 enligt regeringsbeslut. 1999 uppvisar verksamheten ett underskott på . Ett särskilt program för att få ekonomin i balans arbetas fram . Målet är balans vid ingången . Ökad kunskap om och i arbetslivet Anslagsbehållningen på anslag 23:3 Särskilda utbildningsinsatser (tidigare B3 Forskning, utveckling och utbildning m.m.) avser eftersläpningar i faktureringar avseende medel intecknade i avtal mellan och samarbetsparter. Därutöver har ett anslagssparande på sina båda anslag vilket bedöms behövas för att möta det tillfälliga likviditetsbehov som uppstår med anledning av att kostnaderna för de regionala verksamheterna ökar i större takt än vad nedtrappningen av den verksamhet som regionaliseringen skall ersätta. Bedömningen är att genom de regionala satsningar som pågår kommer anslagssparandet att förbrukas . 3.6.2 Analys och slutsatser Arbetsrelaterad ohälsa orsakar stora samhällsekonomiska kostnader. Gemensamma strategier och insatser av arbetsmarknadens parter är vikt-iga för en positiv utveckling. Kraftigt ökade krav ställs på tillsyn och kravställande när det gäller organisatoriska förhållanden med anknytning till belastningsergonomi, arbetsbelastning och sociala frågor. Inriktningen skall vara att motverka utslagningen från arbetslivet med systematiskt förebyggande insatser. Tillsynen bör i första hand inriktas på arbetsgivarnas möjligheter och rutiner att själva lösa denna typ av problem. Fortsatta insatser för att integrera arbetsmiljöarbetet i styrningen och driften av verksamheten på arbetsplatserna för att få till stånd en väl fungerande internkontroll är av stor betydelse för att få sunda och säkra arbetsmiljöer för alla. Det är viktigt att kvinnors och mäns olika villkor i arbetslivet uppmärksammas och att fortsatta insatser görs för att få en ökad jämställdhet mellan kvinnor och män. Utveckling som sker inom arbetslivets område nödvändiggör en viss förskjutning av inriktning och angreppssätt inom den arbetslivsinrik-tade forskningen. Inom Arbetslivsinstitutets verksamhet bör det ske en förskjutning mot en ökad andel forskning och utveckling inom arbetsorganisationsområdet. En närmare beskrivning av arbetslivsforskningens framtida inriktning återfinns i regeringens proposition Forskning och förnyelse (2000/01:3). Det är viktigt att fortsätta vidareutveckla metoder för att säkra kvalitén och relevansen i institutets forskningsarbete. Arbetet med att skapa förutsättningar för mångvetenskapliga möten och långsiktig sam- verkan mellan olika discipliner och aktörer bör fortsätta. Vidare bör utveckling av former och kontaktvägar för kunskapsöverföring till och från ges fortsatt hög priori-tet. 3.7 Revisionens iakttagelser Revisionens iakttagelser har inte givit upphov till några invändningar. På vissa områden har kommentarer givits, se nedan under respektive anslag. 3.8 Budgetförslag 3.8.1 23:1 Tabell 3.3 Anslagsutveckling Tusental kronor 394 556 2001 Förslag 550 413 2002 Beräknat 559 531 1 2003 Beräknat 572 080 1 1 Motsvarar 547 672 tkr prisnivå. Ändamålet med anslaget avser kostnaderna för personal och lokaler samt övriga förvaltningskostnader vid . Under anslaget redovisas även den avgiftsfinansierade informationsverksamheten. Anslaget disponeras av Arbetar-skyddsstyrelsen. har till främsta uppgift att se till att arbetsmiljö- och arbetstidslagstiftningen efterlevs. Verket skall vidare utarbeta och sprida information i syfte att förbättra arbetsmiljön. Arbetarskyddsstyrelsen meddelar bland annat föreskrifter på arbetsmiljöområdet är chefsmyndighet för . är regional tillsynsmyndighet på arbetsmiljö- och arbetstidsområdet och är uppdelad på tio distrikt. Regeringen har överlämnat en proposition till med förslag om att myndigheterna skall ombildas till en myndighet för att effektivisera verksamheten. Namnet på den nya myndigheten föreslås bli . Som en följd härav avvecklas . Tabell 3.4 Avgiftsfinansierad verksamhet Tusental kronor Uppdragsverksamhet Intäkter Kostnader Resultat (Intäkt -kostnad) Utfall 1999 68 436 69 327 -891 Prognos 2000 63 400 61 300 +2 100 Budget 2001 67 000 67 000 0 Revisionens iakttagelser () har i sin revisionsberättelse påtalat att årsberättelsen inte avlämnats inom föreskriven tid. RRV har i övrigt inte funnit anledning att rikta anmärkning mot årsredovisning. Enligt RRV har resultatredovisningsdelen i jämförelse blivit bättre. Regeringens överväganden Regeringen bedömer att uppnått de mål som angivits i regleringsbrevet. Med hänsyn till de kostnader som arbetsbetingad ohälsa medför för individer och samhälle och till arbetsmiljöns betydelse för ett utvecklande arbetsliv anser regeringen att stor vikt bör läggas vid tillsynen av arbetsmiljön. Detta gäller inte minst mot bakgrund av den alarmerande ökningen av främst arbetssjukdomar som lett till sjukskrivning på grund av besvär i rörelseorganen och psykiska belastningar. har en central roll i arbetsmiljöarbetet. Detta gäller även i fråga om deltagande i utvecklingen på arbetsmiljöområdet inom EU. Regeringen anser det vä-sentligt att denna roll kan bibehållas. Motsvarande gäller deltagandet i internationellt och europeiskt standardiseringsarbete. har bedrivit ett samarbete med främst de baltiska staterna för att stödja deras utveckling på arbetsmiljöområdet. Arbete pågår med att utvidga detta sam-arbete till andra öst- och centraleuropeiska länder. Regeringen anser att det är viktigt att fortsätter detta arbete. Regeringen föreslår att skall ta över ansvaret för administration av delar av de partsmedel som ansvarar för. Till följd härav överförs från anslaget 14:2 . Regeringen föreslår en förstärkning av anslaget med varav finansieras genom omprioritering från utgiftsområde 24 Näringsliv. Denna satsning syftar till personalförstärkning inom tillsynsverksamhet samt metod- och kompetensutveckling, främst med inriktning mot organisatoriska frågor. Tabell 3.5 Anslagsberäkning Tusental kronor Anslag 2000 392 685 Pris- och löneomräkning Ökat resursbehov Överföring från anslaget 23:3 4 528 70 000 83 200 Förslag 2001 550 413 3.8.2 23:2 3.6 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 160 000 2001 Förslag 321 318 1 2002 Beräknat 333 854 2 2003 Beräknat 340 899 2 1 Fr om 2001 föreslås en förändring av anslaget som innebär att förvaltningsmedel på anslaget 23:3 Särskilda utbildningsinsatser m.m. förs över till an- slaget 23:2 . 2Motsvarar 327 437 tkr prisnivå. För omfattar anslaget förvaltningskostnader. har till uppgift att bedriva och främja forskning, utveckling och utbildning som rör arbetsliv, arbetsmiljö och relationer på arbetsmarknaden. Institutet skall därvid sam-verka med näringsliv, fackliga organisationer, myndigheter, vetenskapliga institutioner, universitet och högskolor i och utanför . skall också bedriva och främja en långsiktig kunskaps- och kompetens-uppbyggnad samt bidra till informations- och kunskapsöverföring inom arbetslivsområdet. Den forskning som institutet bedriver skall vara mångvetenskaplig och äga relevans för problem och utvecklingstendenser i arbetslivet. Institutet skall bedriva och i sin forskning främja lokala utvecklingsprojekt samt inom sitt område verka för en ökad jämställdhet mellan kvinnor och män. Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser har bemyndigats att besluta om medel för bidrag och uppdrag som medför utgifter för budgetåren 2001 2004 inom en ram som tillsammans med tidigare fattade beslut får uppgå till högst . Med anledning av minskade behov av bemyndigande om ekonomiska förpliktelser bör bemyndiganderamen för uppgå till högst för budgetåren 2002-2005. Regeringens överväganden Den för gällande fördelningen av kostnader mellan två anslag innebär att förvaltningskostnader återfinns under båda anslagen. Det är regeringens bedömning att en tydligare fördelning mellan institutets förvaltningskostnader och kostnader för bidrag till arbetsmarknadens parter skulle underlätta styrning och uppföljning av förvaltningen. En sådan förändring bör också leda till ett förtydligande av institutets roll som forskningsutförande myndighet. Regeringen föreslår därför att anslaget 23:2 fortsättningsvis skall avse institutets samtliga förvaltningskostnader såsom administration, lokaler och kapitalkostnader samt forsknings-, utvecklings- och utbildningsstödjande verksamhet. Utvecklingen på arbetsmarknaden och arbets-livet har blivit alltmer sammansatt och komplex. Arbetsmiljö- och arbetsorganisationsarbetet har fått en allt vidare innebörd. Detta ställer ökade krav på helhetssyn och därmed på ett ökat sam-arbete mellan olika forskningsdiscipliner och verksamhetsfält inom arbetslivsforskningen. pågår med anledning av bland annat dessa omständigheter en analys och omprövning av arbetslivsforskningens inriktning samt institutets roll i ett femårsperspektiv. Regeringen avser följa resultatet av detta arbete, men gör den bedömningen att det redan nu bör ske en tydlig förskjutning av inriktning och angreppssätt inom den arbetslivsinriktade forskningen mot ett ökat fokus mot arbetsorganisationsområdet. Erfarenhetsutbytet mellan arbetslivets aktörer samt kunskapsöverföringen mellan forskning och arbetsliv är av väsentlig betydelse för både arbetslivets utveckling och för relevansen i den forskning som utförs. Arbetet med samarbetsprogram och samarbetsprojekt samt de regionala verksamheterna bör ges en fortsatt hög prioritet. Regeringen föreslår att anvisar för . För budgetåren 2002 och 2003 beräknas utgifterna till respektive . Tabell 3.8 Anslagsberäkning Tusental kronor Anslag 2000 155 396 Pris- och löneomräkning Överföring från anslaget 23:3. Överföring till anslaget 38:2 inom utg.omr. 24 1 537 169 385 -5 000 Förslag 2001 321 318 Tabell 3.7 Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser Tusental kronor 1999 utfall prognos 2001 beräknat 2002 beräknat 2003- beräknat Utestående förpliktelser vid årets början 102 099 128 095 167 600 Nya förpliktelser 261 876 180 251 160 400 Infriade förpliktelser* -235 880 -140 746 -150 000 -80 000 -100 000 Utestående förpliktelser 128 095 167 600 178 000 Erhållen/föreslagen bemyndiganderam 250 000 250 000 180 000 * Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. * Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. 3.8.3 23:3 Särskilda utbildningsinsatser m.m. Tabell 3.9 Anslagsutveckling Tusental kronor 392 000 2001 Förslag 46 000 1 2002 Beräknat 46 000 2003 Beräknat 46 000 1 föreslås en förändring av anslaget som innebär att förvaltningsmedel på anslaget 23:3 Särskilda utbildningsinsatser m.m. förs över till an-slaget 23:2 samt att delar av bidragen till arbetsmarknadens parter förs över till anslaget 23:1 . För disponeras anslaget av och avser medel för forskning, utveckling och utbildning, m.m. Av an-slaget får använda till arbetsmarknadens parter. Dessa bidrag går främst till verksamhet med regionala skyddsombud, arbetsmarknadens parter för vissa typer av utbildningar, EU-bevakning samt till för informationsinsatser riktade mot skyddsombuden. Regeringens överväganden Med anledning av förändringen mellan två anslag byter anslaget namn till 23:3 Särskilda utbildningsinsatser m.m.. Under anslaget 23:3 Särskilda utbildningsinsatser m.m. bör institutets kostnader för bidrag till arbetsmarknadens parter avseende vissa utbild-ningsinsatser samt till viss EU- bevakning m.m. kvarstå. Bidrag för regionala skyddsombud, in-formationsinsatser samt standardiseringsverk-samhet förs över till som är sektorns centrala förvaltningsmyndighet. Regeringen föreslår att anvisar för . För budgetåren 2002 och 2003 beräknas utgifterna till respektive . Tabell 3.10 Anslagsberäkning Tusental kronor Anslag 2000 308 585 Överföring till anslag 23:2 Överföring till anslag 23:1 Överföring till anslag 38:2 inom utg.omr. 24 -169 385 -83 200 -10 000 Förslag 2001 46 000 3.8.4 23:4 3.11 Anslagsutveckling Tusental kronor 17 816 2001 Förslag 18 158 2002 Beräknat 18 554 1 2003 Beräknat 18 971 1 1 Motsvarar 18 158 tkr prisnivå. Från anslaget utbetalas kostnader för personal, lokaler och andra förvaltningskostnader. Arbetsdomstolen är en specialdomstol som prövar arbetsrättsliga tvister, dvs. tvister som rör förhållandet mellan arbetsgivare och arbets- tagare. Vid domstolen avgörs A- och B-mål. A-mål är de arbetsrättsliga tvister där domstolen är första och sista instans och B- mål sådana mål som avser överklagande av arbetstvister som prövats i tingsrätt. Arbetsdomstolen prövar mål enligt lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister. För domstolen gäller förordningen (1988:1137) med instruktion för Arbetsdomstolen. En jämförelse mellan budget och utfall visar att Arbetsdomstolen förbrukade hela anslaget samt hälften av anslagssparandet. I syfte att minska målbalansen har domstolen arbetat med en något större organisation än vad tilldelade medel i princip medgivit, vilket medfört att anslagssparandet minskats under till . Delårsrapporten för visar att förbrukats och beräknas utgifterna uppgå till . Arbetsdomstolen har kommit in till regeringen med en rapport om sin kompetensförsörjning. Regeringens överväganden De övergripande målen för Arbetsdomstolen är att snabbt och effektivt, samt med iakttagande av höga krav på rättssäkerhet, avgöra arbetstvister som förs till domstolen samt leda rättsutvecklingen och främja en enhetlig rättstillämpning. Regeringen har i regleringsbrevet för reviderat myndighetens verksamhetsmål i ett försök att hitta lämpliga mätbara mål. Arbetsdomstolens verksamhetsmål för var att minska genomströmnings-tiderna i förhållande till föregående år samt att fastställa riktmärken för målbalansen. Årsredovisningen visar att de genomsnittliga genomströmningstiderna inte har förändrats nämnvärt jämfört med föregående år. Det bör poängteras att handläggningen inte helt kan påverkas av myndigheten utan styrs i hög grad av yttre omständigheter. Vad gäller mål-balansen har det däremot skett en förbättring gentemot föregående år. Balansen har minskats med 69 mål och slutade på 172 inneliggande mål. Detta har kunnat möjliggöras genom att domstolen utnyttjat anslagsbehållning och under drygt halva 1999 haft en något större bemanning än vad tilldelade medel i princip medger. Antalet inkomna mål minskade jämfört med och totalt inkom 363 mål. Regeringen föreslår att anvisar för . För budgetåren 2002 och 2003 beräknas utgifterna till respektive . Tabell 3.12 Anslagsberäkning Tusental kronor Anslag 2000 17 920 Pris- och löneomräkning 238 Förslag 2001 18 158 3.8.5 23:6 för arbetstagares uppfinningar Tabell 3.13 Anslagsutveckling Tusental kronor 54 2001 Förslag 58 2002 Beräknat 59 1 2003 Beräknat 61 1 1 Motsvarar 58 tkr prisnivå. Anslaget finansierar nämndens verksamhet. Utöver arvodes- och ersättningskostnader till nämndens ledamöter har nämnden endast små kostnader i form av reseersättning, brevporto m.m.. för arbetstagares uppfinningar (SNAU) avger utlåtanden i frågor som avser tillämpningen av lagen (1949:345) om rätten till arbetstagares uppfinningar. I tvist mellan arbetstagare och arbetsgivare kan någon av parterna inhämta utlåtande från nämnden. Nämnden sammanträder endast då den skall lämna utlåtande i ett ärende. har nämnden sammanträtt . Ordförande och sekreterare erhåller fast arvode. Övriga sex ledamöter får ersättning per sammanträdesdag. Förordningen (1988:1140) med instruktion för för arbetstagares uppfinningar reglerar ärendenas handläggning. Kammarkollegiet disponerar anslaget till SNAU och upprättar årsredovisning åt nämnden. Revisionens iakttagelser RRV bedömer att årsredovisningen i allt väsentligt är rättvisande. RRV hade föregående år en invändning mot redovisningen av utbetalning av arvoden. Redovisningsrutinerna har ändrats och därför kom anslag att belastas med arvoden samt 1999. Regeringens överväganden Regeringen föreslår att anvisar för . För budgetåren 2002 och 2003 beräknas utgifterna till respektive . Tabell 3.14 Anslagsberäkning Tusental kronor Anslag 2000 57 Pris- och löneomräkning 1 Förslag 2001 58 3.8.6 23:7 Internationella arbetsorganisationen () Tabell 3.15 Anslagsutveckling Tusental kronor 24 195 2001 Förslag 22 195 2002 Beräknat 22 195 2003 Beräknat 22 195 Från anslaget betalas medlemsavgift till Internationella arbetsorganisationen () samt övriga kostnader för deltagande i verksamhet. beslutande församling, Internationella arbetskonferensen, antog arbetsprogram och budget för perioden , omfattande totalt . verksamhet inriktas främst på fyra strategiska mål: främjandet och genomförandet av grundläggande principer och rättig-heter i arbetslivet, ökade möjligheter för såväl kvinnor som män att finna en god sysselsättning och tryggad försörjning, ett mer omfattande och effektivt socialt trygghetssystem för alla samt främjande av trepartism och social dialog. Över reguljära budget finansieras mötes-, norm-, utrednings-, forsknings- och publikationsverksamhet, i (), de regionala och lokala kontoren och ett antal s.k. multidisciplinära team runt om i världen. tekniska biståndsverksamhet finansieras till över den reguljära budgeten, i övrigt genom frivilliga bidrag från medlemsländerna. På dagordningen för Internationella arbetskonferensen står två nya ämnen, dels främjande av kooperativ, i syfte att anta ett nytt instrument i form av en rekommendation, dels social trygghet för s.k. allmän diskussion. sker även slutbehandling av en ny konvention med kompletterande rekommendation om säkerhet och hälsa inom jordbruket. Ärenden som rör förhållandet till handläggs inom . För beredning av vissa ärenden som rör samarbetet med finns den trepartiskt sammansatta . Regeringens överväganden Regeringen avser att senare i särskild skrivelse redovisa beslut som antagits av vad gäller konventionen (nr 181) och rekommendationen (nr 188) om privat arbetsförmedling, inkl. personaluthyrning, som antogs 1997 och ersätter konvention om avgiftskrävande arbetsförmedlingsbyråer, uppsagd av ; rekommendationen (nr 189) om nya arbetstillfällen i små och medelstora företag som antogs 1998; konventionen (nr 182) och rekommendationen (nr 190) om förbud mot och omedelbara åtgärder för att avskaffa de värsta formerna av barnarbete som antogs 1999 samt konventionen (nr 183) och rekommendationen (nr 191) om skydd vid havandeskap och barnsbörd som antogs av arbetskonferensen . Slutsatser andel utgör av budget . Länder som betalar sin avgift tidigt under budgetåret får avdrag. Efter avdrag är medlemsavgift för , motsvarande och för . Beloppet i kronor beror på rådande valutakurs vid betalningstillfället. Regeringen föreslår att anvisar för . För budgetåren 2002 och 2003 beräknas utgifterna under anslaget till samma belopp. Tabell 3.16 Anslagsberäkning Tusental kronor Anslag 2000 24 195 Överföring till anlaget 38:8 inom utg.omr 24 -2 000 Förslag 2001 22 195 3.8.7 23:8 Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO) Tabell 3.17 Anslagsutveckling Tusental kronor 2 997 2001 Förslag 3 816 2002 Beräknat 3 898 2 2003 Beräknat 3 986 2 1 Varav 80 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2000. 2 Motsvarar 3 816 tkr prisnivå. Från anslaget utbetalas kostnader för personal, projekt, lokaler och andra förvaltningskostnader. Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO) inrättades efter att antagit lagen (1999:133) om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning och myndigheten startade sin verksamhet . Ombudsmannens huvuduppgift är att se till att lagen (1999:133) om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning efterföljs.