prop · GO031D7 · 2001-01-01 00:00:00 — Distributionsstödet infördes och sys- temet omfattade från början alla samdistribue- rade dagstidningar oavsett periodicitet. uteslöts endagstidningarna från rätten att bud- distribueras till s.k. lika pris då de ansågs skapa problem för distributörerna. Endagstidningarna kan fortfarande buddistribueras och uppbära distributionsstöd men då distributionsföretagen ofta begär ett högre pris för dessa tidningar före- drar de flesta att distribuera via posten. Distributionsstöd får lämnas för varje abonne- rat exemplar av en dagstidning som distribueras av ett distributionsföretag eller av ett postbe- fordringsföretag i lantbrevbärarturer eller sär- skilda tidningsutdelningsturer. Minst två tid- ningsföretag måste delta. Distributionsstödet betalas ut till distribu- tions- eller postbefordringsföretaget som sedan tillgodoför tidningsföretaget dess andel av detta belopp. De företag som distribuerar skall för tidningar som kommer ut minst tillämpa en sådan prissättning att stor- leken på den enskilda tidningens abonnerade upplaga inom distributionsområdet inte inverkar på distributionsavgiften per distribuerat exemp- lar. Om det blir väsentliga kostnadsskillnader på grund av att tidningar väger olika mycket per ex- emplar, att någon av tidningarna föranleder mer administrativt arbete än de andra eller att någon av tidningarna föranleder särskilda transport- kostnader får dock prissättningen anpassas till dessa skillnader. En sådan prissättning får där- emot inte innebära att priset för distributionen av ett exemplar av den mest kostnadskrävande tidningen blir högre än priset för distribution av ett exemplar av den minst kostnadskrävande tidningen. Enligt Presstödsnämndens rapport (dnr Ku2000/1412/Me) visar det sig att många företag med endagstidningar vill att tidningarna buddis- tribueras om lika pris tillämpas. Det skäl som framför allt anförs för denna önskan är bättre service till tidningarnas abonnenter. Även fler- talet distributörer accepterar distribution av en- dagstidningar till lika pris om än med vissa reser- vationer. De invändningar som framförts gäller önskemål om möjligheter till ökad prisdifferenti- ering på grund av ökad administration och risken för att budorganisationen måste ändras. Önske- mål har också framkommit om att begränsa rät- ten att ingå i samdistributionen till regionala och lokala endagstidningar. bedömning är att distri- butörerna klarar den ökade arbetsbeslastningen utan att förändra budorganisationen. Enligt rap- porten visar erfarenheter från orter där endags- tidningar har en relativt hög hushållstäckning att samdistribution är möjlig med befintlig organi- sation. Den belastning på administrationen av distributionen som detta medför bör, enligt nämnden, rymmas inom den prisdifferentiering på som är tillåten. Nämnden menar vidare att det kan antas att det främst är lokala och regionala endagstidningar som kom- mer att välja buddistribution då riksspridda en- dagstidningar får tillkommande kostnader för transporter till utlämningsställen som gör bud- distribution dyrare än postdistribution. Enligt regeringens bedömning riskerar en- dagstidningarna med nuvarande system att hamna i ett sämre konkurrensläge än de samdis- tribuerade tidningarna. Om endagstidningarna slås ut innebär det minskad mångfald på dagstid- ningsmarknaden. Möjligheten att ingå i samdistributionen till lika pris förbättrar endagstidningarnas service till sina abonnenter samt bidrar till att öka dessa tid- ningars status. Regeringen föreslår därför att endagstidningarna ges rätt att delta i samdistri- butionen till lika pris. Enligt regeringens uppfattning bör dock rät- ten att ingå i samdistributionen till lika pris begränsas till att framför allt avse endagstid- ningar med lokal och regional spridning. Därför föreslås att endast endagstidningar som har minst en procent hushållstäckning i den block- region där tidningens utgivningsort är belägen skall ha rätt att ingå i samdistributionen till lika pris. Regeringens instämmer i nämndens slutsatser att den belastning som de föreslagna förändring- arna kan medföra för administrationen av distributionen bör kunna rymmas inom den prisdifferentiering på som är tillåten. Kostnaden för reformen ryms inom ramen för anslaget för presstöd. Regeringen avser att ge i uppdrag att följa upp effekterna av förslaget. Övriga frågor om presstödet presenterade en promemoria (dnr Ku2000/2004/Me) med för- slag om ändringar i presstödsförordningen (1990:524). I promemorian föreslås att en tid- ning som vid samverkan med annan tidning inte uppnår gränsen på eget redak- tionellt innehåll skall ha rätt till avtrappat drifts- stöd . Promemorian har remiss- behandlats. Ett remissmöte hölls . Frågan bereds vidare inom . Regeringen gav i uppdrag att se över fördelningen av det begränsade driftsstödet (dnr Ku1999/3210/Me). Redovisningen av uppdraget skulle innehålla en bedömning av om dagstid- ningsföretag på vissa i presstödsförordningen angivna orter även i fortsättningen skulle ta emot begränsat driftsstöd och om det fanns andra orter som borde tillkomma. lämnade in en rapport till regeringen med anledning av detta uppdrag (dnr Ku2000/782/Me). Av rapporten framgår bl.a. att nämnden anser det vara tveksamt att behålla det begränsade driftsstödet på , medan det finns skäl att ge fortsatt stöd till tidningarna på övriga orter. Rapporten har remissbehandlats. Remissinstanserna har i huvudsak lämnat för- slaget utan erinran. Ett par instanser uttryckte dock tveksamhet inför förslaget att ta bort stödet på . Mot bakgrund av vad som framkommit under beredningen samt att har möjlighet att differentiera det begränsade driftsstödet med hänsyn till vad som i det enskilda fallet är skäligt finner regeringen inte tillräckliga skäl att genomföra några förändringar med anledning av förslagen i rapporten. har gett regeringen tillkänna att regeringen bör uppmärksamma dels ansöknings- proceduren och belopp för det begränsade drifts- stödet, dels vilka förutsättningar som finns att ge lokalt och regionalt spridda lågfrekventa tid- ningar ytterligare möjligheter att marknadsföras genom gratisutdelning (bet. 1997/98:KU1, rskr. 1997/98:94). Bland annat dessa frågor behandlades i en promemoria från (dnr Ku1999/1913/Me). Promemorian har remissbehandlats. I promemorian gjordes bl.a. bedömningen att ett stort antal gratisutdelningar kan leda till att endagstidningarna kan börja närma sig gränsen för att bli annonsblad. Slutsatsen drogs att det inte fanns tillräckliga skäl för en förändring av nuvarande praxis beträffande gratisutdelning. Mot bakgrund härav anser regeringen att det inte finns skäl för att föreslå förändrade regler i detta avseende. I promemorian gjordes också bedömningen att om önskemålet att ge bidrag utan sär- skild ansökan skulle tillmötesgås skulle skälig- hetsbedömningen när det gäller stöd till tid- ningar som ges ut i berörda kommuner avskaffas. Slutsatsen drogs att det därför saknades goda grunder att föreslå ändringar när det gäller det begränsade driftsstödet i aktuellt avseende. Regeringen anser mot denna bakgrund att det inte finns skäl att föreslå några förändringar. Slutsatser Med anledning av ovanstående förslag föreslår regeringen att anslaget för anvisas . minskas anslaget med motsvarande den tillfälliga förstärkning som utgår åren 2000 2002. Tabell 5.4 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 536 579 Nivåhöjning +2 450 Förslag 2001 539 029 5.1.3 27:3 Stöd till radio- och kassettid- ningar Tabell 5.5 Anslagsutveckling Tusental kronor 124 109 2001 Förslag 127 300 2002 Beräknat 127 300 2003 Beräknat 127 300 Från anslaget ges bidrag i enlighet med bestäm- melserna i förordningen (1988:582) om statligt stöd till radio- och kassettidningar. Anslagssparandet för beror delvis på att nya taltidningar ännu inte startat utgivningen i den omfattning som är möjlig inom ramen för anslaget. Regeringen har beslutat om indragning med av anslagssparandet. Regeringens överväganden Det växande antalet taltidningar har medfört en ökad geografisk spridning över landet och en ökad mångfald på taltidnings- marknaden. Fördelningen av ersättningen till tidningsföretag som ger ut taltidningar fungerar väl och det är viktigt att taltidningar kan fortsätta att erbjudas i ytterligare delar av landet. Regeringen föreslår att anslaget för anvisas . 5.1.4 27:4 Radio- och Tabell 5.6 Anslagsutveckling Tusental kronor 8 832 2001 Förslag 10 847 2002 Beräknat 11 489 1 2003 Beräknat 10 936 2 2 Motsvarar 11 257 tkr prisnivå. 3 Motsvarar 10 487 tkr prisnivå. Radio- och skall besluta i frågor om tillstånd, avgifter och registrering som rör ljud- radio- och TV-sändningar riktade till allmän- heten i de fall uppgifterna inte ligger på rege- ringen eller någon annan särskilt angiven myndighet. Det anslagssparande som Radio- och TV- verket uppvisar för beror till stor del på att verket har befunnit sig i ett uppbyggnads- skede och inte har kunnat genomföra vissa av sina arbetsuppgifter fullt ut. Anslagssparandet förväntas förbrukas , bl.a. för personalomkostnader i samband med nya arbetsuppgifter som ålagts verket. Regeringens överväganden Radio- och har beviljat 160 nya sändningstillstånd för närradio. Antalet sändningsorter var 168 vid utgången av . Antalet förordnade lokala kabelsändarföretag uppgick till 28, vilket är en ökning med två . Verket har meddelat 19 tillfälliga till- stånd för ljudradio- och televisionssändningar. har verket lagt stora resurser på att handlägga ansökningar om tillstånd att sända marksänd digital TV, som uppgick till 38 stycken. Vidare har verket registrerat 41 utgivare för databaser i enlighet med 1 kap. 9 § yttrande- frihetsgrundlagen. Radio- och visar för goda resultat när det gäller att främja möjligheterna till mångfald inom radio och television genom bl.a. tillsyn och bevakning av utvecklingen inom medieområdet. Radio- och svarar för en snabb och rättssäker tillståndsgivning. Arbetet med att följa utvecklingen inom medierna och publicera relevant information om medieområdet är fortsatt angeläget. I budgetpropositionen 1999/2000:1, utg. omr. 1, angav regeringen att beräknas en ökning av anslagen för Radio- och och och TV under förutsättning att beslutar om en reformering av lagstiftningen för den kommersiella lokalradion. lade regeringen fram en proposition om nya bestämmelser för den kommersiella lokalradion (prop. 1999/2000:55). Med stöd av 2 kap. 12 § regeringsformen beslutade att förslaget om de nya reglerna för den kommersiella lokalradion skall vila . Radio- och beräknas trots detta vara i behov av för arbetsuppgifter som har samband med denna reform. beräknas en ökning av anslaget med ytterligare för sådana arbetsuppgifter. Radio- och har fått flera nya uppgifter utan motsvarande medelstill- skott. Därför föreslås att anslaget tillförs för arbetet med marksänd digital-TV. beräknas för denna uppgift. Anslaget minskas därför med . beräknas dessa arbetsuppgifter kunna finansieras inom anslaget, varför detta beräknas minska med . Anslaget föreslås också höjas med för uppgiften att meddela föreskrifter och utöva tillsyn i frågor som rör användningen av standarder för sändning av TV- signaler. Regeringen föreslår att Radio- och anvisas för . Tabell 5.7 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 8 186 Pris- och löneomräkning +261 TV-standarder +1 000 +1 100 Lokalradioreform +300 Förslag 2001 10 847 5.1.5 27:5 och TV Tabell 5.8 Anslagsutveckling Tusental kronor 8 011 2001 Förslag 8 164 2002 Beräknat 8 942 1 2003 Beräknat 9 142 2 1 Motsvarar 8 754 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 8 754 tkr prisnivå. skall genom efterhands- granskning utöva tillsyn över att programföre- tagen följer reglerna som rör innehållet i ljud- radio- och TV-sändningar till allmänheten. Vidare skall nämnden följa innehållet i utländska ljudradio- och TV-sändningar som riktas till den svenska allmänheten. Nämnden granskar pro- gram efter anmälan eller på eget initiativ. En del av anslagssparandet förväntas förbrukas för det fortsatta arbetet med utbudsstudier. Regeringens överväganden Nämndens efterhandsgranskning av innehållet i radio- och TV-sändningar riktade till allmän- heten överensstämmer med målet om att mot- verka skadliga inslag i massmedierna. De s.k. utbudsstudierna utgör ett viktigt led för att få fram information om mångfalden och tillgången till ett varierat utbud i massmedierna. Nämndens arbete med denna typ av rapporter bör därför fortsätta . Gransk- ningsnämndens anslag för föreslås öka med för detta ändamål. Nämndens verksamhet finansieras delvis genom att medel anvisas från rundradiokontot till statsbudgetens inkomstsida (se utg. omr. föreslås att () delfinansierar nämndens verksamhet. I budgetpropositionen 1999/2000:1, utg. omr. 1, angav regeringen att beräknas en ökning av anslagen för Radio- och och och TV under förutsättning att beslutar om en reformering av lagstiftningen för den kommersiella lokalradion. lade regeringen fram en proposition om nya bestämmelser för den kommersiella lokalradion (prop. 1999/2000:55). Med stöd av 2 kap. 12 § regeringsformen beslutade att för- slaget om de nya reglerna för den kommersiella lokalradion skall vila . föreslås därför ingen höjning av nämndens anslag i detta avseende. beräknas en ökning av anslaget med för arbetsuppgifter i samband med detta förslag. Regeringen föreslår att och TV tilldelas totalt för . Tabell 5.9 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 7 421 Pris- och löneomräkning +293 Utbudsstudier +450 Förslag 2001 8 164 6 Politikområde Samepolitik under utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar 6.1 Ändringar i sametingslagen (1992:1433) Regeringens förslag: Sametingslagen (1992:1433) ändras så att inslaget av personval vid val till i stort ansluter till vad som gäller enligt vallagen (1997:157) för val till , landstings- och kommunfullmäktige samt . Vidare föreslås vissa språkliga ändringar i bestämmelserna om valkuverten, också det som en anpassning till vad som gäller enligt vallagen. Ärendet och dess beredning En promemoria med förslag, som i huvudsak överensstämmer med regeringens förslag, har upprättats inom . , Statskontoret, Ekonomi- styrningsverket, , och har beretts tillfälle att lämna synpunkter på promemorian. Samtliga remissinstanser har tillstyrkt förslagen eller lämnat dem utan erinran. Skälen för regeringens förslag Personvalsinslaget Det valsystem som gäller för överensstämmer i stort med det system som gällde för val till och till landstings- och kommunfullmäktige enligt den tidigare gällande vallagen (1972:620). Det kan karakteriseras som ett partival. Inslaget av personval är obetydligt. Det får i allmänhet anses vara en ganska låg grad av sannolikhet för att möjligheten att skriva till eller stryka en kandidat på valsedeln skall ha någon effekt på den slutliga namnordningen. Frågorna om ett ökat inslag av personval i valen till och till landstings- och kommunfullmäktige var föremål för ett flertal olika utredningar under senare hälften av . De överväganden som då gjordes ledde till att det i 3 kap. 1 § första stycket regeringsformen infördes en bestämmelse, enligt vilken röstning vid val till sker på parti med möjlighet för väljarna att avge särskild personröst. Ändringen trädde i kraft . Sedan det fastlagts i grundlag att det svenska valsystemet utgår från ett partival, men att det skall finnas en möjlighet för väljarna att avge en särskild personröst, antog 1997 den nu gällande vallagen (1997:157). Bestämmelserna i den nya vallagen bygger till stora delar på den tidigare lagstiftningen, men väsentliga nyheter infördes också. Det gäller bl.a. möjligheten för väljarna att avge en särskild personröst genom att göra en markering på valsedeln för den kandidat som de helst vill se vald. Det är i första hand de särskilda personrösterna som avgör vilken kandidat som blir vald. Dock gäller att en kandidat måste ha fått en viss andel av partiets röstetal i valkretsen för att de särskilda personrösterna skall beaktas. För riksdagsval är denna spärr medan en spärr på gäller för val till landstings- och kommunfullmäktige samt till . Vidare gäller för val till landstings- och kommunfullmäktige att en kandidat måste ha fått lägst 100 respektive 50 särskilda personröster för att dessa skall beaktas. Tillskrivna namn beaktas inte längre på valsedlar för partier som registrerat beteckning och anmält kandidater. Inte heller beaktas längre strykningar av kandidatnamn på valsedlar. Direktiven till de olika utredningar och kommittéer som föregick vallagsreform omfattade inte frågan om utformningen av valsystemet för . Inte heller den proposition med förslag till den nya vallagen som regeringen förelade innehöll någon analys av eller förslag till förändringar av valsystem. De ändringar i sametingslagen som ändå gjordes i samband med antagandet av den nya vallagen var följdändringar beträffande hänvisningar till bestämmelser i den äldre vallagen. De reformer som den nya vallagen innebar kom alltså inte att omfatta val till . Ledamöterna i utses av samerna själva i direkta val i ett proportionellt valsystem. Enligt regeringens mening bör den närmare utformningen av valsystemet för grundas på samma överväganden som varit bestämmande vid utformningen av valen till , landstings- och kommunfullmäktige samt . En för del avvikande utformning av valbestämmelserna i förhållande till vad som gäller för de allmänna valen enligt vallagen bör komma i fråga endast om särskilda skäl talar för detta. När det gäller frågan om ett ökat inslag av personröstning anser regeringen att de överväganden som låg till grund för personvalsreformen för de allmänna valen har samma bärkraft för val till . Enligt regeringens mening finns det inte några särskilda skäl som bör föranleda en annan ordning för val till . Regelverket för val till bör därför ändras på så sätt att en möjlighet att avge en särskild personröst införs med bestämmelserna i vallagen som förebild. Utseende av ledamöter och ersättare skall i första hand ske på grundval av kandidaternas personliga röstetal. För att inte denna regel skall få alltför stort genomslag i förhållande till rangordningen av kandidaterna i nomineringsprocessen bör regeln kompletteras med en procentspärr. I likhet med vad som gäller för val till bör denna spärr ligga på av partiets röstetal. För att förhindra att mycket små grupper avgör namnordningen bör det i enlighet med vad har anfört i sitt remissvar också finnas en spärr i absoluta tal. Regeringen delar tingets uppfattning att denna spärr bör sättas till 25 särskilda personröster. En del av personvalsreformen i de allmänna valen utgjordes av en begränsning av den fria nomineringsrätten. Detta innebar att bestämmelser infördes om att tillskrivna namn på valsedlar inte skall beaktas för de partier som registrerat partibeteckning och anmält kandidater. För val till gäller att kandidater liksom grupper, partier eller liknande sammanslutningar skall registreras av valnämnden. Andra kandidater än dessa är inte valbara. Vidare gäller att ett tillskrivet namn inte beaktas om kandidaten inte är valbar. Denna regel bör enligt regeringens mening kompletteras med en generell bestämmelse om att ett tillskrivet namn på en valsedel inte skall beaktas. Införandet av ovan beskrivna inslag av personval medför att behovet av att göra strykningar på valsedlarna bortfaller. Strykningar bör därför, i likhet med vad som gäller i de allmänna valen, inte längre beaktas. De nu föreslagna förändringarna av valsystemet för innebär att regelverket i högre grad än vad nu är fallet kommer att överensstämma med de bestämmelser som gäller för valen till , landstings- och kommunfullmäktige samt . Detta gör att väljarna får lättare att förstå hur valet skall gå till och på vilket sätt ledamöterna utses. När väljarna skall ta ställning till vilken kandidat som skall tilldelas en personröst är det viktigt att de har god kunskap om vilka kandidater som en grupp, ett parti eller en liknande sammanslutning har nominerat. En viktig informationskälla är valsedlarna. Erfarenheter från tidigare val till visar att antalet valsedlar med olika namnlistor varit stort. Antalet valsedlar måste därför begränsas för att personvalsinslaget skall kunna få någon reell betydelse för valutgången. En begränsning är också nödvändig för att den förenkling av röstsammanräkningen och mandatfördelningen som de föreslagna förändringarna bör innebära, inte skall utebli. Ansvaret för detta ligger, liksom vid val till , landstings- och kommunfullmäktige samt , på de grupper, partier och liknande sammanslutningar som ställer upp i valet. Regeringen anser inte att det finns några särskilda skäl att reglera denna fråga för val till . Det kuvert som en väljare vid röstningen lägger sin valsedel i betecknas i sametingslagen innerkuvert. Motsvarande kuvert betecknas i vallagen valkuvert. Olika beteckningar på kuvert med samma funktion kan vara förvirrande för väljarna. Några särskilda skäl att ha en annan beteckning i sametingslagen på detta kuvert än vad som gäller enligt vallagen finns inte. Härtill kommer att kostnaderna för att tillhandahålla kuverten kan minska något om samma beteckning används. Regeringen föreslår därför att beteckningen innerkuvert ersätts med beteckningen valkuvert. I samband med följdändringar i sametingslagen uppstod en brist i regelverket. Denna brist består i att hänvisningen till bestämmelserna i vallagen om hur ledamöterna skall utses har fallit bort. Skrivfel uppstod dessutom i 2 kap. 2 § samt i 3 kap. 3 och 32 a §§. Dessa fel och brister bör nu rättas till. Kostnader och ikraftträdande Med undantag för det ökade inslaget av personval innebär de föreslagna ändringarna en betydande förenkling av sammanräkningen i och med att tillskrivna namn och strykningar inte behöver beaktas. Mindre arbete krävs därmed för bedömning av valsedlar och säkerheten vid sammanräkningen ökar. Detta innebär starkare garantier för ett snabbt och säkert valresultat. Ändringen av beteckningen på valkuverten innebär en mindre besparing i tryckkostnader. Eftersom ändringarna ansluter till vad som gäller för övriga val i landet förutses inte några ökade kostnader för information om de nya bestämmelserna. De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft . Det innebär att de nya bestämmelserna kommer att gälla vid det val till som skall hållas . 6.2 Budgetförslag Anslaget D3 redovisas inom utgiftsområde 1 men verksamheten ingår i politikområdet Samepolitik inom utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar. 6.2.1 45:1 Tabell 6.1 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 16 315 2001 Förslag 14 703 2002 Beräknat 15 010 1 2003 Beräknat 15 340 2 1 Motsvarar 14 703 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 13 703 tkr prisnivå. är en statlig förvaltningsmyndighet och ett samiskt folkvalt organ. inledde sin verksamhet . De övergripande målen är enligt sametingslagen (1992:1433) att verka för en levande samisk kultur och därvid ta initiativ till verksamheter och föreslå åtgärder som främjar denna kultur. skall bl.a. medverka i samhällsplaneringen och bevaka att samiska behov beaktas. Revisionens iakttagelser Enligt revisionsberättelse fick en invändning eftersom årsredovisningen inte hade beslutats av . Årsredovisningen skall enligt förordningen (1993:327) med instruktion för fattas av och inte av dess styrelse. Regeringens överväganden Regeringen har sedermera ändrat förordningen med innebörd att det ansvar för myndighetens verksamhet och de uppgifter som tidigare låg på plenum, bland annat undertecknande av årsredovisningen, nu överförts till tingets styrelse. Tabell 6.2 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 15 309 Pris och löneomräkning 194 Förslag 2001 14 703 7 Anslag som inte ingår i något politikområde 7.1 Omfattning Följande anslag inom utgiftsområde 1 ingår inte i något politikområde: 90:1 Kungliga hov- och slottsstaten 90:2 ledamöter och partier m.m. 90:3 förvaltningskostnader 90:4 ombudsmän, justitieombudsmännen 90:5 m.m. 90:6 Stöd till politiska partier