prop · GP031d23 · 2001-09-20 00:00:00 — I träffar skyldigheten f.n. endast . () avlämnade en rapport till regeringen om risker för monopolisering av bredbandstjänster till flerfamiljshus. Rapporten har beretts inom i samband med utformandet av EU:s direktiv om elektronisk kommunikation. Den vidare beredningen kommer att ske sedan den särskilde utredare med uppgift att utreda ny lagstiftning och myndighetsorganisation inom området för elek- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 tronisk kommunikation (Dir 2001:32) har avlämnat sitt betänkande. Regeringen uppdrog till PTS att utreda och lämna förslag till utformning av försöksverksamhet avseende funktionshindrades tillgång till produkter och tjänster inom telekommunikationsområdet som kräver hög överföringskapacitet. Förslaget har remissbehandlats och bereds i . Regeringen har i en skrivelse till redovisat sin bedömning av utvecklingen av elektroniska informationstjänster och en strategi för att effektivisera och underlätta tillhandahållandet av den offentliga informationen. () lämnade en publikation av befintlig IT-statistik. har utöver detta bl.a. haft i uppdrag att utreda uppbyggnaden av ett samlat system för statistik om modern informations- och kommunikationsteknik. Uppdraget redovisades och remissbehandlas . I IT-propositionen föreslog regeringen åtgärder för att öka IT-kompetensen. I det följande redovisas de insatser regeringen vidtagit. I budgetpropositionen aviserade regeringen en förlängning av den särskilda satsningen på IT i skolan (ITiS) t.o.m. och att ytterligare ca 13 000 lärare skall kunna delta i programmet för kompetensutveckling. Högskolan byggs (1997-2002) ut med sammanlagt över 89 000 nya permanenta platser. inrättades 20 000 platser och inrättas ytterligare drygt 10 500 nya högskoleplatser . Tyngdpunkten inom utbyggnaden skall ligga inom naturvetenskap och teknik. I budgetpropositionen för avsatte regeringen medel för nya permanenta platser vid () . KTH planerade att avsätta ungefär hälften, motsvarande 1 275 helårsstudenter, för i . Regeringen har fattat beslut om att betala ut till Verket för innovationssystem () för att finansiera uppbyggnaden av ett för Internetteknik inom högskolesektorn som etablerats vid KTH och som ska ta till vara kompetens som är spridd nationellt. Ett viktigt mål för centret är att bli en nationell resurs för utbildning inom Internetområdet i . Regeringen har avsatt för att stödja utbyggnaden av industriforskningsinstitutet verksamhet inom kiselteknik. Regeringen har avsatt för ny forskning inom området . Mot denna bakgrund har de aktuella lärosätena valt att inrätta 100 nya högskoleplatser för utbildning inom kiselteknik. Verket för Näringslivsutveckling () har i samråd med och andra berörda organisationer formulerat ett nationellt program för att höja IT-kompetensen i småföretag. Regeringen har avsatt 2001 och 2002 för satsningen. har på regeringens uppdrag utformat ett förslag till program för att stimulera IT-användning i företag i regionalpolitiskt prioriterade områden. Regeringen avser ta ställning till förslaget. Socialfondens mål 3-program för har IT som ett genomgående tema. Det finns emellertid inga konkreta IT- åtgärder beskrivna, dessa skall utformas regionalt. I programmet ges bl.a. stöd till kompetensutvecklingsanalyser i små och medelstora företag. Företagen skall i sina analyser ta upp i vilken utsträckning IT kan utveckla verksamheten. Rådet för jämställdhetsfrågor som rör transporter och IT-tjänster, , (dir. 1999:83) lämnade ett delbetänkande om jämställdhet och IT och ett slutbetänkande (SOU 2001:44) . Utredningens förslag bereds i . I IT-propositionen föreslog regeringen tre prioriterade områden för informationssäkerhetsarbetet: skydd mot informationsoperationer, ett säkrare Internet samt elektroniska signaturer och annan säkerhetsteknik. I det följande redovisas de insatser regeringen vidtagit. Vad gäller området skydd mot informationsoperationer hänvisas till politikområde försvarspolitik. PTS lämnade rapporten för att inrätta en särskild funktion för IT-incidenthantering till regeringen. I rapporten föreslår PTS att det inrättas en särskild funktion för IT- incidenthantering för statliga myndigheter. Rapporten har remissbehandlats och överlämnats till Säkerhets- och sårbarhetsutredningen som har lämnat sitt betänkande Sä- kerhet i en ny tid (SOU 2001:41). Regeringen har givit PTS i uppdrag att verka för ett oberoende Internet. PTS skall bl.a. utreda vilka förändringar av organisatorisk och rättslig karaktär som behöver genomföras för att myndigheten skall kunna verifiera eller säkerställa att Internet i kan drivas oberoende av funktioner utomlands. Uppdraget skall redovisas till regeringen . Fr.o.m. är medel avsatta för en säker nationell tidsangivelse på Internet. Tidsservrar har placerats vid tre knutpunkter för Internet i . Med ytterligare två knutpunkter, som planeras tas i drift , beräknas systemet vara utbyggt. Lagen (2000:832) om kvalificerade elektroniska signaturer trädde ikraft . Lagen genomför EG-direktivet 1999/93/EG om ett gemenskapsramverk för elektroniska signaturer. Regeringen har givit i uppdrag åt att under ett inledningsskede ha ett sammanhållande ansvar för administration och certifikat för elektronisk identifiering och elektroniska signaturer inom statsförvaltningen. En utvärdering av verksamheten skall redovisas till regeringen . Statskontoret genomför en upphandling av certifikat och tillhörande tjänster för elektronisk identifiering och elektroniska signaturer. Upphandlingen beräknas vara klar och skall resultera i ramavtal som myndigheterna har möjlighet att använda sig av för att tillgodose sina behov av säkerhetslösningar. Arbetet med översyn av lagstiftningsåtgärder för att undanröja onödiga hinder mot en ökad elektronisk kommunikation har påbörjats. Exempel på områden där översyn har påbörjats är skatte- och socialförsäkringslagstifningen och ytterligare initiativ för att 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 påskynda utvecklingen bereds inom . I IT-propositionen föreslog regeringen åtgärder för att främja användningen av IT. I det följande redovisas de insatser regeringen vidtagit inom de olika områden som ligger inom ansvarsområde. och rådets direktiv /31/EG om vissa rättsliga aspekter på informationssamhällets tjänster, särskilt elektronisk handel på den inre marknaden Direktiv om elektronisk handel, antogs . tillsattes en interdepartemental arbetsgrupp för att förbereda genomförandet av detta direktiv. Arbetsgruppen presenterade en promemoria, E-handelsdirektivet (Ds 2001:13). Promemorian har remissbehandlats och regeringen avser att under riksdagsåret lämna en proposition. har regeringen givit tre myndigheter i uppdrag att följa och främja utvecklingen av den elektroniska handeln. har i sitt regleringsbrev fått till uppgift att rapportera till regeringen angående myndighetens möjligheter att inom sitt sektorsområde stimulera elektronisk handel och rapportera eventuella hinder för en utveckling i riktning mot en ökad elektronisk handel. Verket för näringslivsutveckling har fått i uppgift att följa hur elektronisk handel påverkar små och medelstora företags verksamhet och om det finns hinder för dessas möjlighet att använda sig av elektronisk kommunikation. Slutligen har Statskontoret fått i uppdrag att företräda statens intressen i föreningen för Elektroniska Affärer, . har presenterat broschyren Elektronisk handel och självreglering i . I denna sammanfattas regeringens syn på självreglering och de synpunkter som framfördes vid det rundabordsamtal som hölls . presenterade förslag till nytt regelverk för elektronisk kommunikation. Regelpaketet bestod av fem direktiv och ett beslut om regelverk för radiospektrumpolitik vilka skall ersätta dagens 20-tal direktiv och beslut på området. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Förslag till direktiv redovisas i sin helhet under avsnitt 12.5 Insatser, Tele. I IT-propositionen föreslog regeringen en ändring av lagen (1982:80) om anställningsskydd så att anställningstryggheten blir oberoende av var den distansarbetande arbetstagaren bor i förhållande till huvudarbetsplatsen. Denna ändring trädde i kraft (prop.1999/2000:86, 1999/2000:144, bet. 2000/01:AU4, rskr. 2000/01:3). börsintroducerades varvid statens ägande minskade till av samtliga aktier. beslutade att ge regeringen bemyndigande att minska statens ägande ytterligare och även att helt och hållet avveckla statens ägande. Regeringen följer kontinuerligt utvecklingen på Internetmarknaden. På internationell nivå har detta skett genom deltagande i arbetsgrupper inom EU och genom deltagande i den mellanstatliga rådgivande kommittén (GAC) till for Assigned Names and Numbers (ICANN). ICANN:s uppgift är bl.a. att främja Internets stabilitet och att samordna frågor kring adressering på Internet. På nationell nivå har PTS analyserat utvecklingen på Internetmarknaden. Myndigheten publicerade rapporten ternetmarknaden. Tyngdpunkten i rapporten ligger på konkurrensförutsättningarna för att erbjuda Internetaccess, dvs. tillgång till Internet. uppdrog regeringen åt () att lämna förslag på hur regeringen kan medverka till att ENUM, en funktion för översättning av telefonnummer till Internetadresser, kan genomföras i . Uppdraget redovisades till regeringen och rapporten remissbehandlas . (Dir. 1998:71) lämnade sitt betänkande .se? (SOU 2000:30). Betänkandet har remissbehandlats. De direktiv rörande elektronisk kommunikation som framförhandlas inom EU är tillämpliga även på Internet. Detta gör att det är naturligt att samordna domännamnsfrågor med genomförandet av direktiven. Enligt kommittédirektiven (Dir. 2001:32) om ny lagstiftning och myndighetsorganisation inom området för elektronisk kommunikation skall utredaren även lämna de författningsförslag som anses nödvändiga för att möjliggöra statlig tillsyn av domännamnshanteringen. Betänkandet skall lämnas . Statens ansvar för en grundläggande kassaservice har säkerställts genom ett avtal med (publ) (Posten). Enligt avtalet har Posten förbundit sig att tillhandahålla kassaservice i hela landet. Till den del alternativ saknas och det inte är kommersiellt motiverat att bedriva kassaserviceverksamhet har en ersättning om utgått till Posten . Avtalet löpte till . Något nytt avtal har ännu inte ingåtts mellan staten och Posten men bolaget upprätthåller fortsatt en kassaservice i hela landet. Ett arbete om hur den grundläggande kassaservicen skall regleras närmare framöver pågår inom . Som ett led i detta arbete remitterades en promemoria om grundläggande kassaservice till . I promemorian föreslås att det statliga ansvaret för en grundläggande kassaservice skall kvarstå men att detta skall regleras i en ny särskild lag. Vidare föreslås att det i denna lag också anges att kassaservicen skall tillhandahållas genom Posten. Regeringen kommer att ta ställning till förslagen och bedömer att ändrade villkor för den grundläggande kassaservicen även behöver anmälas till EG- kommissionen i enlighet med statsstödsreglerna innan de kan verkställas. har genom upphandling säkrat äldre och funktionshindrades tillgång till en grundläggande kassaservice via lantbrevbärare. Utvecklingen på den svenska marknaden har både vad gäller antalet postoperatörer och volymen försändelser varit fortsatt stabil . Antalet postoperatörer har minskat något och uppgick /01 till 45 lokalpostföretag. Post- och () bedöm- ning är emellertid att alla nuvarande tillståndshavare, till skillnad mot tidigare, bedriver någon form av verksamhet. har det skett en fortsatt stabilisering av de lokalpostföretag som är väletablerade på marknaden medan ett antal verksamheter har avvecklats under ordnade former. (publ) (Posten) har fortfarande en särställning på den svenska postmarknaden p.g.a. sin dominans samt åläggandet att tillhandahålla en samhällsomfattande posttjänst. Posten har genomfört en mycket genomgripande omorganisation av hela koncernen. , som av de övriga postoperatörerna är det i särklass största företaget, har också genomgått en grundläggande omstrukturering. CityMail Group AB:s tidigare kärnverksamhet CityMail , med den svenska utdelningsverksamheten, har sålts till ett nytt bolag, . Det nya bolaget ägs till av det brittiska postverket, Consignia, och till av . Med bl.a. ekonomiskt stöd av den nye huvudägaren har expanderat sin verksamhet i västra och . Utvecklingen visar att av Posten distribuerade volymer brev har ökat med jämfört med . har däremot minskat sin volym. Minskningen är troligtvis en följd av att CityMail verksamhet i och var nedlagd under i mitten innan verksamheten övergick till . Posten har fortfarande av brevmarknaden och CityMail medan övriga tillståndshavare tillsammans har mindre än en halv procent av den totala brevmarknaden. Brevmarknaden indelas traditionellt i enstaka brev och sändningar. Enstaka brev är styckförsändelser med olika format och vikt medan sändningar består av minst 500 - 1 000 försändelser av samma format och vikt. Sändningar är i de flesta fall sorterade i postnummerordning och avser dessutom utskick till mottagarkategorier som t.ex. TV-innehavare eller kontohavare i en bank. Av den totala brevmarknaden utgörs av enstaka brev medan består av sändningar. Andelen privatbrev av den totala brevmarknaden är . Det torde innebära att av de enstaka breven utgörs av företagspost. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 utgör i praktiken den enda konkurrenten till Posten på delmarknaden för sändningar. Även om Posten och konkurrerar om sändningar från hela landet är konkurrensen i utdelningsledet geografiskt begränsad till , med sex kringliggande kommuner, med 11 kringliggande kommuner samt , genom anlitande av en entreprenör. Detta innebär att av landets mottagare omfattas. I övriga delar av landet är Posten i princip den enda aktören. De lokalt och regionalt verksamma postoperatörerna konkurrerar i viss omfattning med Posten när det gäller lokala och regionala sändningar. Enligt PTS bedömning hade av marknaden för stora sändningar i storstadsområdena . Överfört till hela marknaden för sändningar skulle CityMail Sweden AB:s andel vara . Posten är den enda aktören på marknaden som har ett rikstäckande distributionsnät och som därmed erbjuder postservice i hela landet. Avseende riksdistribution av enstaka brev föreligger i princip ingen konkurrens. Däremot råder en viss konkurrens avseende lokalbreven, vilka utgör av all post. Konkurrensen kommer dels från ett flertal förhållandevis små postföretag som endast erbjuder lokal service, dels från ett antal större lokalpostföretag som bedriver verksamhet inom flera angränsande orter. Det finns inga säkra uppgifter på hur stor del av respektive lokal marknad som dessa företag har. På några orter torde de emellertid ha varit relativt framgångsrika och ha tillskansat sig en betydande del av lokalposten inom sitt verksamhetsområde. Eftersom lokalposten svarar för av det totala antalet brev och det endast är på ett mindre antal orter i landet som Posten har konkurrens om lokalposten torde Posten totalt sett ha förlorat av lokalpostmarknaden till konkurrenterna. Posten har inte genomfört några höjningar av portot för enstaka brev med undantag för tjänsten VÄRDE. Prisökningen uppgår till jämfört med föregående år. Enligt Posten har höjningen skett till följd av att kostnaderna för distributionen av denna typ av försändelser har ökat kraftigt. Kostnadsökningen beror på ett ökat krav på säkerhet till följd av att 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 antalet brottsliga tillgrepp mot värdetransporter har ökat . ökade priserna på Postens osorterade och sorterade sändningstjänster med någon procent. Även de prisjusteringar som genomfört har medfört prisökningar för den sorterade sändningstjänsten. Enligt tillståndsvillkoren skall Posten tillhandahålla postservice till alla hushåll, företag och organisationer . Ett antal avlägset belägna hushåll har inte daglig postutdelning utan får sin post två till med postväska. Antalet hushåll med begränsad postservice uppgick till 1 153 /2000 och har inte förändrats . Enligt kvalitetskravet på övernattbefordrade brev inom ramen för den samhällsomfattande posttjänsten skall av de brev som lämnats in för befordran över natt komma fram och skall komma fram . Mätningar utförda av visar att av de försändelser som lämnats in för övernattbefordran kom fram över natt och . Motsvarande siffror för var respektive . I övrigt är PTS bedömning att Posten inte har vidtagit några åtgärder beträffande brevdistributionen som har gett generella effekter på servicenivån, utan den anses vara minst lika hög som . De till PTS insända klagomålen har varit mycket få . De emottagna klagomål där den missnöjda kunden inte har kontaktat operatören i första hand har vidarebefordrats till respektive operatör för åtgärd. De återstående klagomålen har oftast berört frågor av principiell art vilka föranleder en fördjupad utredning från PTS sida. Postoperatörerna skall enligt sina tillståndsvillkor utforma rutiner för klagomålshanteringen. Antalet klagomål och hur de har hanterats skall redovisas till PTS. Postoperatörernas klagomålshantering skiljer sig åt från operatör till operatör i förhållande till verksamhetens omfattning och utdelningsområdets storlek. De privata postoperatörernas kla- gomålsvolymer har varit mycket små. Posten har infört ett system för reklamationshantering som innebär att kunderna kan vända sig till en brevbärare eller ett postkontor eller ringa kundtjänst, som är öppet dygnet runt, för att framföra sina klagomål. Posten har redovisat gentemot PTS genom att använda den standard som utarbetats av det europeiska standardiseringsorganet . En sammanställning finns redovisad i PTS rapport och konkurrens 2001. Den svenska telemarknaden fortsätter att utvecklas positivt. Sammantaget omsatte fast telefoni och mobila teletjänster , vilket motsvarar en tillväxt på jämfört med föregående år. har marknadens värde vuxit . De mobila teletjänsternas andel av marknaden har ökat från . är fortfarande den största operatören men bolagets andel av den totala marknaden för fast telefoni och mobila teletjänster har sjunkit från 2000. Allt tyder på att konkurrensen kommer att hårdna ytterligare. Diagram 12.1 Intäkter (mkr) för fast telefoni och mobila teletjänster från slutkund Bilden visar en kraftig marknadstillväxt där mobila teletjänster utgör en allt större andel av den totala marknaden. sedan () 1994 inledde årliga analyser av telemark- naden, minskar värdet av marknaden för fast telefoni. uppgick värdet till vilket är en minskning . Även antalet abonnemang minskade med ca 106 000 till ca 5 786 000. En trolig orsak till denna minskning är att fler väljer att använda ISDN. En annan är att vissa väljer att inte ha något fast abonnemang utan endast ett mobilabonnemang. Förvalsreformen som genomfördes har givit mycket gott resultat och möjligheten att välja ett bolag är väl känd bland hushållen. hade ungefär en fjärdedel av alla privata direktanslutna abonnenter valt en annan operatör än . Av de ca 125 företag som är anmälda eller som har tillstånd att tillhandahålla fast telefoni är det ca ett trettiotal som aktivt tillhandahåller tjänster. är fortfarande den helt dominerande operatören men fortsätter att förlora marknadsandelar . hade bolaget av marknadsvärdet. Om man räknar bort intäkter på abonnemang, där konkurrensen i princip är obefintlig, har Te- lia en marknadsandel på . Vad gäller prisutvecklingen på fast telefoni kan man konstatera att de geografiska avstånden får allt mindre betydelse. Detta är en trend också internationellt. införde flertalet operatörer enhetlig taxa inom . var det endast tre operatörer som hade skilda priser mellan lokalsamtal och Sverigesamtal. Diagram 12.2 Prisutveckling (kr/min) fast telefoni enl. Telias prislista, 1994 - 2000 Fjärr//Nationella Bilden visar att priserna på nationella och internationella samtal har sjunkit kraftigt medan priset för lokalsamtal stigit. De svenska hushållens kostnad för telefoni är bland de absolut lägsta i . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Priset för samtal från fasta nät till mobilnät har börjat sjunka något. Den främsta orsaken till detta är att PTS ålagt att sänka sina s.k. samtrafikavgifter för samtal till mobilnätet. Vidare har vissa operatörer skickat samtal via utlandet och på så sätt kunnat utnyttja prisskillnader mellan nationella samtrafikavgifter och internationella avräkningstaxor (s.k hubbing eller tromboning). Denna möjlighet har dock minskat . Fram till utgången av 2000 fanns ett pristak på abonnemangsavgifter och kringtjänster som är förknippade med abonnemang t.ex. flyttning. Endast berördes av pristaket som hade varit i kraft och som reglerades i regeringens förordning (1997:400) om taxor för telefonitjänst mellan fasta nätanslutningspunkter. Av förordningen framgick att avgifterna för tjänster som ingår i pristaket i genomsnitt per kalenderår inte fick överstiga förändringen i nettoprisindex, NPI, under närmast föregående år. PTS konstaterar att uppfyllde förordningen . Pristaket upphörde dock gälla och höjde abonnemangsavgiften från . Från höjer abonnemangsavgiften för privatkunder med och för företag . trädde och rådets förordning om tillträde till accessnät i kraft. Denna innebär en skyldighet för operatörer i det fasta allmänt tillgängliga telefonnätet som har ett betydande inflytande på marknaden för fasta telefonnät och tjänster, att tillhandahålla tillträde till sitt accessnät (Local loop unbundling, LLUB). Skyldigheten träffar i f.n. endast . har dock antalet fall där tillträde lämnats till Telias nät för annan operatör varit begränsat. hade enligt Post- och uppgifter 416 fall noterats. fanns 1 080 anslutningar där annan operatör erhållit tillträde till Telias accessnät. har det i Telias tillståndsvillkor angivits vissa krav om kvalitet vad avser ett antal områden men från har dessa utgått. skall i enlighet med ett kommissionsbeslut från (2001/22/EG) i stället sammanställa information om bolagets prestationer på grundval av andra parametrar m.m. (specificeras i det s.k. taltelefonidirektivet, 98/10/EG). Denna information skall på begäran sändas till PTS. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 lertid börjat mäta enligt den nya metoden först och rapporteringen följer därför de tidigare gällande villkoren. PTS konstaterar att inte lever upp till målen vad gäller leveranstid för abonnemang (får inte överstiga utom i särskilda fall). Re- sultatet är sämre i tätort än i glesbygd. Som förklaring anges bl.a. väderförhållandena som har medfört en överföring av resurser från installations- till driftsverksamhet. Vad gäller felavhjälpning så uppfyller målet att av felen skall vara åtgärdade . Övriga fel ska vara åtgärdade och detta krav uppfyllde inte bolaget, vare sig i tätort eller glesbygd. En orsak var återigen, enligt , vädersituationen. uppfyller målen avseende framkomlighet (antal lyckade uppkopplingsförsök för nationella samtal får endast i undantagsfall underskrida ). Slutligen vad gäller driftssäkerhet så är målet att antalet kundanmälda fel utanför bostaden inte skall överstiga 160 per 1 000 terminalpunkter och år. når detta mål i både tätort och glesbygd med undantag av då gränsen inte nåddes i glesbygd. Vidare är målet att enskilda stationsområden ska ha högst 600 kundanmälda fel per 1 000 terminalpunkter och år. når inte upp till detta mål. En möjlig orsak är det ökade antalet kabelavgrävningar . PTS konstaterar att förvisso inte fullt ut uppfyller de angivna målsättningarna men att bristerna inte varit av den digniteten att PTS funnit skäl att vidta särskilda tillsynsåtgärder. Mobilmarknaden fortsätter att utvecklas starkt. Om man ser till omsättningen för mobila teletjänster så växte marknaden från till , en ökning med . är bland de länder som har den högsta penetrationen av mobiltelefoner i . Un- der ökade antalet mobilabonnemang till 6 338 000 stycken. Av dessa är privata abonnemang. Eftersom många har dubbla abonnemang så är det svårt att korrekt mäta penetrationen. Med måttet antal abonnemang som andel av hela befolkningen blir dock siffran vid slutet av 2000, en ökning på sedan föregående år.