prop · GP038 · 2001-09-20 00:00:00 — Regeringens proposition 2001/02:8 Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att godkänner om ändring av Fördraget om Europeiska unionen, fördragen om upprättandet av Europeiska gemenskaperna och vissa akter som hör samman med dem () samt de protokoll som har förtecknats i slutakten till fördraget. Syftet med fördraget är att inför den förestående utvidgningen effektivisera samarbetet i unionen. innehåller ändringar i de grundläggande fördragen och i vissa protokoll som hör till dem. I propositionen redovisas dessa ändringar. Genom överlåts beslutanderätt i begränsad omfattning till Europeiska gemenskaperna (EG). Ett tillträde till föranleder en ändring av lagen (1994:1500) med anledning av anslutning till Europeiska unionen. I propositionen läggs fram förslag till en sådan lagändring. Lagändringen föreslås träda i kraft den dag regeringen bestämmer. Förslag till riksdagsbeslut .................................................................. Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1500) med anledning av anslutning till Europeiska unionen ..................................... Ärendet och dess beredning .............................................................. De nya bestämmelserna i den första pelaren .................... De nya bestämmelserna i den andra pelaren..................... De nya bestämmelserna i den tredje pelaren .................... Andra ändringar beträffande Unionsfördraget .................. Varför bör tillträda det nya fördraget .................. 6.7Lagen (1994:1500) med anledning av anslutning till Europeiska unionen ................................... Antalet platser i ............... Övriga ändringar som rör Europa- Röstvikten i rådet ............................................ Övriga ändringar som rör rådet ...................... Övriga ändringar som rör kommissionen ....... Övriga institutionella frågor .............................................. Ekonomiska och sociala kommittén (ESK) .... Europeiska investeringsbanken (EIB) ............ Europeiska rådets möten ................................................... Beslut med kvalificerad majoritet m.m. .......................................... Särskilda representanter (artikel 23.2) ............ Internationella avtal (artiklarna 24 och 38) .... Åtgärder mot diskriminering (artikel 13) ....... Unionsmedborgarskap (artikel 18) ................. Visering, asyl, invandring och civilrättsligt samarbete (artikel 67) ..................................... Ekonomisk politik (artikel 100) ...................... Monetär politik (artikel 111.4) ....................... Euro (artikel 123.4) ......................................... (artikel 133) .................................................... Socialpolitik (artiklarna 137 och 144) ............ Industri (artikel 157.3) .................................... Ekonomisk och social sammanhållning (artiklarna 159 och 161) ................................. Miljö (artikel 175.2) ....................................... Biståndssamarbete (artikel 181 a) ................... Stadga för ledamöterna av (artikel 190.5) ................................................. Politiska partier på europeisk nivå (artikel 191) .................................................... generalsekreterare (artikel 207.2) ................... Kommissionen (artiklarna 214.2 och 215) ..... Domstolens rättegångsregler (artiklarna 223, 224 och 225a) ................................................. (artiklarna 247.3 och 248.4) ........................... Ekonomiska och sociala kommittén (artikel 259.1) ................................................. (artikel 263) ...................... Budget (artikel 279) ........................................ 10 Den gemensamma utrikes .........................- och säkerhetspolitiken Säkerhets- ............................och försvarspolitiska frågor Övriga ändringar .................................på GUSP-området 11 Samarbete i rättsliga ...........................................och inrikes frågor 11.1Europeiska enheten för rättsligt samarbete (Eurojust) (artiklarna 29 och 31 i Unionsfördraget) .......................... Övriga ändringar på RIF-området ..................................... Röstviktningen i rådet ..................................... Visering, asyl, invandring och civilrättsligt 12 Protokollet om de ekonomiska följderna av EKSG-fördragets 13 Övriga ändringar genom .......................................... Åtgärder mot en enskild medlemsstat (artikel 7) ........................................................ EGT blir EUT (artikel 254) ............................ Gemenskapens ståndpunkt i organ (artikel 300.2) ................................................. 14 om unionens framtid Förteckning över remissinstanser ...................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Slutakten med bifogade förklaringar Del 2 finns inte som bilaga här. Den kan beställas hos 1.antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:1500) med anledning av anslutning till Europeiska unionen, 2.godkänner om ändring av Fördraget om Europeiska unionen, fördragen om upprättandet av Europeiska gemenskaperna och vissa akter som hör samman med dem samt de protokoll som har förtecknats i slutakten till fördraget. 2Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1500) med anledning av anslutning till Europeiska unionen Härigenom föreskrivs att 4 § lagen (1994:1500) med anledning av anslutning till Europeiska unionen skall ha följande lydelse. De fördrag och andra instrument som avses i 2 och 3 §§ är: 1.Fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen 2.Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen 3.Fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen 4.Konventionen om ändring av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen i syfte att göra den särskilda ordningen för associering av och territorier som behandlas i fjärde delen av detta fördrag tillämplig med avseende på 5.Protokollet om Europeiska gemenskapernas immunitet och privilegier 6.Fördraget om ändring av vissa budgetbestämmelser i fördragen om upprättandet av Europeiska gemenskaperna och i fördraget om upprättandet av ett gemensamt råd och en gemensam kommission för Europeiska gemenskaperna 7.Fördraget om , , och Förenade och anslutning till Europeiska ekonomiska gemenskapen och Europeiska atomenergigemenskapen 8.Beslutet av Europeiska gemenskapernas råd av om , , och Förenade och anslutning till Europeiska kol- och stålgemenskapen 9.Fördraget om ändring av vissa bestämmelser i protokollet om Europeiska investeringsbankens stadga 10.Fördraget om ändring av vissa finansiella bestämmelser i fördragen om upprättandet av Europeiska gemenskaperna och i fördraget om upprättandet av ett gemensamt råd och en gemensam kommission för Europeiska gemenskaperna 11.Akten om allmänna direkta val av företrädare i församlingen () samt beslutet av Europeiska gemenskapernas råd av om ändring av nämnda akt 12.Fördraget om Hellenska republikens anslutning till Europeiska ekonomiska gemenskapen och Europeiska atomenergi- gemenskapen 13.Beslutet av Europeiska gemenskapernas råd av om Hellenska republikens anslutning till Europeiska kol- och stålgemenskapen 14.Fördraget om ändring av fördragen om upprättandet av Europeiska gemenskaperna i fråga om 15.Fördraget om och Portugisiska republikens anslutning till Europeiska ekonomiska gemenskapen och Europeiska atomenergigemenskapen 16.Beslutet av Europeiska gemenskapernas råd av om och Portugisiska republikens anslutning till Europeiska kol- och stålgemenskapen 18.Fördraget om Europeiska unionen 19.Fördraget om , Republiken , Republiken och anslutning till Europeiska unionen 20.Amsterdamfördraget om ändring av Fördraget om Europeiska unionen, fördragen om upprättandet av Europeiska gemenskaperna och vissa akter som hör samman med dem, med förklaring av enligt artikel K 7.2 och K 7.3 b i Fördraget om Europeiska unionen i deras lydelse enligt Amsterdamfördraget 21.Nicefördraget om ändring av Fördraget om Europeiska unionen, fördragen om upprättandet av Europeiska gemen- skaperna och vissa akter som hör samman med dem Bilagor och protokoll som hör Bilagor och protokoll som hör till de fördrag och andra instrument som anges i 120. till de fördrag och andra instrument Prop. 2001/02:8 som anges i 121. Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. 3 Ärendet och dess beredning Prop. samlades representanter för medlemsstaternas i Europeiska unionen (EU) regeringar för att inleda den regerings- konferens som stats- och regeringscheferna på rådets möte i hade fattat beslut om. De politiska förhandlingarna om ett nytt fördrag avslutades vid i . Efter en juridisk och språklig granskning under- tecknades det nya fördraget och regeringskonferensens slutakt i . Enligt artikel 12.1 i om ändring av Fördraget om Europeiska unionen, fördragen om upprättandet av Europeiska gemenskaperna och vissa akter som hör samman med dem () skall det ratificeras av medlemsstaterna i enlighet med deras konstitutionella bestämmelser. Fördraget träder i enlighet med artikel 12.2 i kraft i efter den månad då det sista ratifikationsinstrumentet har deponerats. Innebörden av och behovet av lagändringar har redovisats i departementspromemorian EU:s regerings- konferens (Ds 2001:29). Promemorians lagförslag finns som bilaga 1 till propositionen. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över de remissinstanser som har avgett svar finns i bilaga 2. Remissammanställning finns tillgänglig i (Dnr UD 2001/794/ERS). En lista över de i propositionen förekommande förkortningarna finns i bilaga 3. i svensk text finns som bilaga 4 till propositionen. De protokoll som antogs av medlemsstaterna i regeringskonferensen finns i bilaga 5 och fördragets slutakt med de förklaringar som antogs respektive beaktades av medlemsstaterna i regeringskonferensen finns i bilaga 6. I artiklarna 3 och 4 i anges de ändringar som görs i Fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen respektive Fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen. De hänvisningar som görs i propositionen till bestämmelser i om upprättandet av Europeiska gemenskapen gäller i tillämpliga delar även motsvarande bestämmelser i de förstnämnda fördragen. Den förra regeringskonferensen (19961997) ledde fram till att ett nytt fördrag, nämligen Amsterdamfördraget om ändring av Fördraget om Europeiska unionen, fördragen om upprättandet av Europeiska gemenskaperna och vissa akter som hör samman med dem (Amsterdam- fördraget), kunde antas (prop. 1997/98:58, bet. 1997/98:UU13, rskr. 1997/98:197, SÖ 1999:4). Ett av huvudsyftena med den förra regeringskonferensen var att effektivisera arbetet i institutionerna inför den kommande utvidgningen Genom Amsterdamfördraget, som trädde i kraft , uppnåddes flera viktiga resultat vad gäller att effektivisera arbetet i institutionerna och bl.a. infördes förenklade beslutsprocedurer och ett ökat inflytande för . På två av de centrala punkterna, nämligen röstreglerna i rådet och kommissionens sammansättning, visade det sig emellertid inte möjligt att nå en av alla parter accepterad Resultatet i denna del blev i stället att den förra regeringskonferensen antog ett protokoll om institutionerna inför en utvidgning av Europeiska unionen (protokoll D.11, se SÖ 1999:4, s. 214). artikel anges att, när den första utvidgningen träder i kraft, kommissionen skall bestå av en medborgare från varje medlemsstat, förutsatt att vägningen av röster i rådet då har ändrats, antingen genom ny vägning av rösterna eller genom dubbel majoritet, på ett sätt som kan godtas av alla Enligt artikel 2 i protokollet skall innan antalet medlemsstater överstiger 20 en regeringskonferens sammankallas för att utföra en grundlig översyn av de bestämmelser i fördragen som rör kommissionens sammansättning och institutionernas funktionssätt. , och framförde i en förklaring om protokollet om institutionerna inför en utvidgning av Europeiska unionen att en påtagligt utvidgad användning av omröstning med kvalificerad majoritet utgjorde en del av de relevanta faktorer som borde beaktas vid avgörandet av frågorna om kommissionens sammansättning och vägningen av röster i ministerrådet (förklaring 6 som har bifogats slutakten, se SÖ 1999:4, s. 304). Frågorna om röstviktningen i rådet, kommissionens storlek och sammansättning samt en utökad tillämpning av kvalificerad majoritet vid beslutsfattandet i rådet brukar allmänt benämnas de s.k. Amsterdam- Vid Europeiska rådets möte i konstaterades på nytt att utvidgningen måste föregås av en förstärkning och förbättring av institutionernas funktion i enlighet med ovan nämnda protokoll D.11 om institutionerna. att man vid det kommande Europeiska rådets möte i skulle fatta beslut om när och hur dessa institutionella frågor skulle lösas före utvidgningen. Vid Europeiska rådets möte i fattades beslut om förberedelser och tidsplan för en kommande regeringskonferens. I korthet innebar beslutet i följande. frågorna om röstviktningen i rådet vid beslutsfattande med kvalificerad majoritet, kommissionens storlek och sammansättning och en eventuell utökad tillämpning av beslut med kvalificerad majoritet i rådet. Konferensen kunde också komma att omfatta andra nödvändiga förändringar av fördragen beträffande EU:s institutioner, som hade ett samband med de tre just nämnda frågorna och Före mötet i fanns det ett förslag om att man skulle tillsätta en grupp av vise män för att förbereda regeringskonferensen. Europeiska rådets möte i blev emellertid att ge ordförandelandet i uppgift att på eget ansvar lägga fram en rapport som förklarade och redovisade olika sätt att lösa de utestående frågorna. På grundval av konsultationer med bl.a. kommissionen och och en teknisk genomgång av de aktuella frågeställningarna överlämnade det finländska ordförandeskapet en rapport till i . Det slogs fast att konferensen skulle behandla röstviktningen i rådet, kommissionens storlek och sammansättning och en eventuell utökad tillämpning av kvalificerad majoritet vid beslutsfattande i rådet samt andra nödvändiga ändringar i fördragen beträffande de europeiska institutionerna som kunde komma upp i samband med ovan nämnda frågor och vid genomförandet av Amsterdamfördraget. beslut om dagordningens omfattning fattades dock inte i . Det slutliga politiska ansvaret för regeringskonferensen hade stats- och regeringscheferna i , som också gav de övergripande politiska riktlinjerna för arbetet. Vid Europeiska rådets möte i enades man dock om att ge utrikesministrarna i rådet för allmänna frågor (det s.k. allmänna rådet) det övergripande politiska ansvaret för konferensen. Arbetet skulle förberedas av en arbetsgrupp bestående av företrädare för varje medlemsstats regering. Kommissionens företrädare skulle delta på såväl politisk som fick ha två observatörer vid den förberedande arbetsgruppens möten och varje möte på ministernivå skulle föregås av en diskussion med talman. inleddes formellt av ministrarna i allmänna rådet under portugisiskt ordförandeskap. första halva av konferensen behandlades samtliga frågor, men fokus kom att ligga på frågan om en eventuell utökad tillämpning av kvalificerad majoritet vid beslutsfattande i rådet, domstolsreformer och dag- ordningens slutliga utformning. För att förbereda frågan om domstols- reformerna upprättades under den förberedande gruppen en grupp bestående av experter från samtliga medlemsstater, parlamentet och kommissionen, det s.k. ordförandeskapets vänner. Inte heller vid i den 19 fastställdes dagordningen slutgiltigt. som ordförandeskapet rekommenderade att man skulle ta upp vid konferensen var frågan om närmare samarbete. rapport, som noterades av , sades uttryckligen att frågorna om en stadga för de grundläggande rättigheterna och utformningen av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken var att se som parallella processer. Den senare frågan återkom i det absoluta slutskedet av konferensen och ledde till vissa fördragsändringar (se avsnitt 10), medan stadgan förblev en politisk förklaring. intensifierades arbetet i regerings- Prop. 2001/02:8 konferensen. De intensiva slutförhandlingarna inleddes vid Europeiska rådets möte i . En politisk slutuppgörelse nåddes . Det övergripande svenska målet för regeringskonferensen var att säkerställa en väl fungerande utvidgad union. En mycket omfattande dagordning för konferensen skulle kunna dra ut och medföra en risk för att skulle skjutas . Regeringen förespråkade därför en begränsad dagordning. En viktig generell svensk utgångspunkt var att värna de mindre medlemsstaternas möjlighet till inflytande i EU. De mindre staterna i unionen har, såvitt gäller det överstatliga samarbetet inom EU, relativt sett en i förhållande till befolkningsmängden starkare ställning än de större staterna i unionen. En prioriterad fråga för var att säkerställa relativa inflytande i EU, med bibehållande och stärkande av unionens effektivitet och legitimitet. Det var regeringens ambition att se till att inte hamnade i ett sämre läge, i fråga om inflytande, än andra i storlek jämförbara medlemsstater. Förslag som i grunden skulle ändra den balans som råder mellan större och mindre medlemsländer avvisades. Det ligger inte minst i de små medlemsstaternas intresse att EU verkligen fungerar effektivt. måste också de större medlemsstaterna uppfatta systemet som trovärdigt. I fråga om röstviktningen i rådet ansåg regeringen att en uppgörelse borde grundas på en kompromiss mellan å ena sidan det förhållandet att medlemsstaterna är suveräna stater och å andra sidan medlemsstaternas folkmängd, eller med andra ord mellan principerna om en stat en röst och en medborgare en röst. Regeringens ambition var att bibehålla relativa styrka i rådet och, om möjligt, rätta till den sned- fördelning som reglerna innebar för del. har nämligen, i motsats till den allmänna principen, en något mindre röstvikt även per capita än närmast större medlemsstater. Förändringen borde dessutom ske en gång för alla, så att inte omförhandling behövde ske så snart ett nytt land skulle anslutas till unionen. Lösningen på frågan om röstviktningen borde enligt regeringen också bygga på klara och objektiva kriterier och inte grundas på godtyckliga ändringar av dagens fördelning. Regeringen ansåg att det ligger i intresse att kommissionen även i fortsättningen har en stark och självständig ställning. Kommissionen måste också vara en drivkraft för samarbetet i EU och vaka över fördragens tillämpning. Liksom under den förra regeringskonferensen (19961997) var den svenska positionen att varje medlemsstat även i fortsättningen borde ha rätt att nominera en ledamot av kommissionen med full rösträtt och ett eget ansvarsområde. Även principen om nationell likabehandling var central. Den var styrande för regeringens inställning till alla förslag om hierarkier eller rotation av ledamöter. Regeringen förespråkade att reformer beträffande tillämpningen av Prop. 2001/02:8 omröstningsregler med kvalificerad majoritet i rådet skedde på grundval av en genomgång från fall till fall där de sakliga förutsättningarna i varje enskilt fall fick ligga till grund för inställning. Detta blev också den metod som tillämpades, trots motstånd från ett antal medlemsstater som ansåg att frågan snarare borde diskuteras utifrån en generell princip om kvalificerad majoritet som huvudregel med endast ett fåtal undantag. Regeringen förespråkade en övergång till beslut med kvalificerad majoritet i rådet i en rad fall på socialpolitikens område, på de områden av den inre marknaden som alltjämt krävde enhällighet samt på asyl- och migrationsområdet. För familjerättens del var den svenska positionen att så långt möjligt söka behålla beslutsfattande med enhällighet. Bakgrunden till denna position var att inte skulle tvingas acceptera bestämmelser som inte går ihop med grundläggande svenska värderingar. De familjerättsliga reglerna är mycket starkt knutna till ett lands kulturella, ekonomiska och sociala särart. Familjerätten skiljer sig i detta avseende markant från civilrätten i övrigt. Regeringen motsatte sig, förutom den grupp bestämmelser med EU- konstitutionell anknytning och bestämmelser om organens samman- sättning som tidigt undantogs, även en övergång till beslutsfattande med kvalificerad majoritet på skatteområdet, som ligger nära kärnan i den nationella suveräniteten. Regeringen motsatte sig också en övergång till beslutsfattande med kvalificerad majoritet på områden där sådana förändringar skulle kunna leda till att beslut, som strider mot svensk grundlag, skulle kunna fattas mot vår vilja. För att rusta domstolen att möta det ökande antalet mål och förkorta de redan alltför långa handläggningstiderna verkade regeringen aktivt för reformer och effektiviseringar av såväl domstolsstrukturen som arbets- formerna. Ambitionen var att öka effektiviteten och flexibiliteten i systemet samt att underlätta för senare reformer. Löpande samråd med ägde rum inför och under hela regeringskonferensen. Detta skedde i samband med ministerrådsmöten i allmänna rådet. Därtill hölls under hela förhandlingsarbetet regelbundna möten mellan förhandlingsledningen och en beredningsgrupp inom med representanter för samtliga riksdagspartier för närmare information om förhandlingsläget. Även under själva slutförhandlingen i skedde löpande samråd. fick också skriftliga promemorior i vilka regeringen redogjorde för de aktuella frågorna, förhandlingsförloppet samt regeringens position. Föredragningar och samråd ägde även rum med och utrikesutskottet. Ansvariga statsråd lämnade vidare informa tion i kammaren . Den nära och kontinuerliga dialogen med bidrog till att kunde framföra de svenska positionerna i förhandlingen med kraft och på ett konstruktivt sätt. består av två delar som innehåller dels materiella ändringar bl.a. i de grundläggande fördragen, dels övergångs- och slut- bestämmelser. Fördraget inleds med en kort ingress. Den första delen i fördraget (artiklarna 16) innehåller materiella ändringar i ·Fördraget om Europeiska unionen (Unionsfördraget) ·Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (EG-för- draget) ·Fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen (Euratomfördraget) ·Fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen (Kol- och stålfördraget eller EKSG-fördraget) ·Protokollet om stadgan för Europeiska centralbankssystemet och ·Protokollet om Europeiska gemenskapernas immunitet och pri- Den andra delen i fördraget (artiklarna 713) innehåller övergångs- och slutbestämmelser. Vid regeringskonferensen antogs 4 protokoll. Dessa har samma rättsliga status som de fördrag till vilka de fogas. Vid regerings- konferensen antogs även 24 gemensamma förklaringar och beaktades 3 ensidiga förklaringar av en eller flera medlemsstater. slutakt innehåller en förteckning över de texter som medlemsstaterna i konferensen antog eller beaktade, nämligen , de 4 protokollen och samtliga förklaringar. Förklaringarna bifogas slutakten. Till skillnad från fördraget och protokollen utgör slutakten inte en del av gemenskapsrätten. Den rättsliga statusen av de förklaringar som har fogats till slutakten bör ses mot bakgrund av de tolkningsbestämmelser, vilka finns Wienkonvention om traktaträtten och som kodifierar den allmänna folkrättens regler om tolkning av internationella överenskommelser. Det är emellertid ytterst som avgör vilken rättsverkan som förklaringarna skall tillerkännas. För att åskådliggöra samarbetet inom EU brukar man beskriva detta som ett samarbete inom tre pelare. Det traditionella gemenskapssamarbetet återfinns i den första pelaren och grundar sig på EG-fördraget. I denna pelare finns även samarbetet inom de övriga gemenskaperna, dvs. det samarbete som grundas på Kol- och stålfördraget samt Euratomfördraget.