prop · GP0338 · 2001-11-06 00:00:00 — det familjemedicinska institutet i båda dessa angivna associations- formerna och att de praktiska skillnaderna är små. vidare att verksamheten och syftet med det familjemedicinska institutet kommer att ha en ideell karaktär och att aktiebolagsformen även om den kan användas för icke vinstdrivande verksamhet främst är anpassad för Detta talar mot aktiebolagsformen, som inte heller för övrigt har bedömts ha sådana fördelar som skulle uppväga den Utredaren finner därför att ideell förening är att föredra för Prop. 2001/02:38 det familjemedicinska institutet. Regeringen delar utredningens bedöm- ning och ansluter sig till förslaget om ideell förening som form för det familjemedicinska institutet. Utredningen konstaterar att huvudmannaskapet för det familje- medicinska institutet bör spegla de ansvarförhållanden som gäller för institutets verksamhetsområde. Man konstaterar att landstingen och kommunerna har det grundläggande ansvaret för de frågor som institutet skall arbeta med. Även i de fall då privata vårdgivare driver primärvård på entreprenad ligger det yttersta ansvaret för verksamheten kvar på respektive kommunen. Det är således inte utförarna av den direkta vården utan de som har det grundläggande ansvaret som bör vara huvudmän. Regeringen delar denna uppfattning. Utredningen har föreslagit att bestämmelserna om handlingsoffentlighet och sekretess skall göras tillämpliga på institutet. Vad som föreskrivs i tryckfrihetsförordningen om rätt att ta del av handlingar hos en myndig- het skall enligt 1 kap. 8 § sekretesslagen (1980:100) i tillämpliga delar gälla också handlingar hos de organ som anges i bilagan till sekretesslag- en i den mån handlingarna hör till den verksamhet som nämns där. De i bilagan angivna organen skall enligt samma lagrum vid tillämpningen av sekretesslagen jämställas med myndighet. Enligt utredningen är den verksamhet som kommer att bedrivas av institutet av sådan karaktär att offentlighetsprincipen bör tillämpas. Utredningen har vidare anfört att verksamheten är finansierad av offentliga medel och att många av institu- tets kontakter kommer att gälla organ som i sin verksamhetsutövning har att tillämpa offentlighetsreglerna. Ingen av remissinstanserna har haft något att invända mot denna bedömning. Vid införandet av 1 kap. 8 § sekretesslagen anfördes att en utvidgning av offentlighetsprincipens tillämpning utanför myndighetsområdet bör inriktas på de organ som det framstår som mest angeläget att reglera från offentlighetssynpunkt, nämligen sådana som handhar myndighetsutöv- ning mot enskilda (prop. 1986/87:151 s 150). De flesta organ som anges i bilagan till sekretesslagen har också fått sig åtminstone vissa uppgifter anförtrodda som innefattar myndighetsutövning. Det finns dock vissa organ som har införts i bilagan, trots att de inte utövar myndighetsutöv- ning, t.ex. vissa stiftelser som har bildats med de tidigare löntagarfonds- medlen som kapital. I propositionen Handlingsoffentlighet vid vissa stif- telser (prop. 1996/97:142) anfördes skäl till varför dessa stiftelser borde införas i bilagan (s 16 ff). De skäl som utredningen har anfört till varför det familjemedicinska institutet bör införas i bilagan överensstämmer också med de skäl som regeringen anförde till varför bestämmelserna om offentlighet och sekretess borde göras tillämpligt på hela verksamhet och inte bara på verksamheten till den del den avser myndighetsutövning (prop. 1997/98:57 s 16 ff). Mot bakgrund av det som anförts ovan anser regeringen att övervägan- de skäl talar för att bestämmelserna om handlingsoffentlighet och sekre- tess bör göras tillämpliga på institutet genom att institutet införs i bilagan Prop. 2001/02:38 till sekretesslagen. Detta innebär också att bl.a. vissa av bestämmelserna i arkivlagen (1990:782) blir tillämpliga. I samband med att dåvarande ombildades till den ideella föreningen , med samma medlemmar som det familjemedicinska institutet föreslås få, diskuterades formerna för handikapporganisationernas inflytande. Man bedömde att en modell med ett brukarråd som rådgivande organ till styrelsen var en ändamålsenlig ordning. Enligt vad regeringen erfarit har denna form för inflytande från parter som är nära berörda av verksamheten visat sig fungera väl. Regeringen gör därför bedömningen att ett intressentråd med representanter från olika yrkesgrupper och andra driftsformer än offentlig kommer att ge berörda organisationer det inflytande över verksamheten som det är motiverat att de har. En förutsättning för att primärvården skall utvecklas till att bli basen i hälso- och sjukvården är att dess roll och funktion i förhållande till övriga verksamhetsområden i hälso- och sjukvården kan tydliggöras. Ett expertråd bestående av ledamöter som representerar andra medicinska verksamhetsområden än primärvård bör därför inrättas som rådgivande organ till styrelsen i sådana frågor. Det är viktigt att institutets verksamhet är baserad på och förankrad i primärvården. Detta bör uppnås genom att på olika sätt knyta personer inom de olika yrkeskategorierna till institutet. Sådana ämnessakkunniga som knyts till institutet bör rekryteras med förutsättningen att de kan behålla sin förankring inom vårdarbete eller inom högskolan eller där de annars har sin huvudsakliga kontakt med sjukvårdsfrågorna. Eftersom det är en viktig uppgift för institutet att sprida kunskap till primärvården i hela landet bör därutöver också lokala företrädare för primärvården knytas till vara kontaktlänkar för kunskaps- och informationsutbyte mellan institutet och de lokala verksamheterna. Den särskilde utredaren konstaterar att det familjemedicinska institutet kommer att vara en mötesplats för den svenska primärvården. Samverkan med andra organisationer och myndigheter, t.ex. , och professionella utveckling, kommer att vara en viktig del av arbetet. Utredaren konstaterar att flertalet av de myndigheter och organisationer som är av störst betydelse i detta avseende är placerade i . Detta gäller även flertalet av de berörda yrkesorganisationerna. En central del av institutets uppdrag är att ha en sammanhållande funktion för familjemedicin och utveckling av primärvården och det är viktigt att denna funktion inte enbart gäller över yrkes- och organisationsgränser utan också geografiskt så att verksamheten fungerar som hela landets familjemedicinska institut. Utredaren konstaterar vidare att institutet skall vara en arena där olika aktörer träffas vid seminarier, konferenser och möten av olika slag och Prop. 2001/02:38 att institutet därför bör lokaliseras nära ett väl utbyggt kommunika- tionscentrum som har goda förbindelser med hela landet. Mot denna bakgrund föreslår utredningen att grundorganisationen för det familje- medicinska institutet lokaliseras till . Regeringen, som konstaterar att detta är en fråga för föreningens medlemmar att ta ställning till gemensamt, vill dock understryka vikten av att institutet fungerar som hela landets institut och beaktar de olika förutsättningar som råder i olika delar av landet när det gäller hur man organiserar sin primärvårdsverksamhet. Här har det föreslagna nätverket av lokala företrädare för primärvården en viktig uppgift att fylla. I den särskilde utredarens uppdrag ingick att föreslå hur och av vem institutets verksamhet skall utvärderas. Utredningen ansåg att med de medlemmar som föreslagits i den ideella föreningen är det dess styrelse som bör avgöra detaljerna om hur institutet utvärderas . Flera remissinstanser har i sina yttranden framfört synpunkter om att det på ett tidigt stadium bör läggas fast hur institutet skall utvärderas. Regeringen delar denna uppfattning. För att göra det möjligt att bedöma hur effektivt institutets arbete varit, bl.a. för att kunna ta ställning till den fortsatta verksamheten, bör därför institutet utvärderas löpande som den nuvarande finansieringen avser. I budgetpropositionen för har regeringen föreslagit att avsätts för och att ytterligare skall avsättas för ett familjemedicinskt institut (prop. 2001/2002:1, utgiftsområde 9 s.39). Medlen blir tillgängliga under förutsättning av godkännande av budgetpropositionen . För tiden skall medlemmarna överlägga om den fortsatta verksamheten samt om inriktning och finansiering av denna. 5 Bildandet av institutet etc Staten, och har utarbetat utkast till avtal, ett s.k. konsortialavtal, om bildande av institutet som en ideell förening samt förslag till stadgar för föreningen. Staten, och har träffat avtal om bildandet av det familjemedicinska institutet. inträder också som medlemmar i föreningen. Avtalet är för sin giltighet beroende av att regeringen under förutsättning att fattar de beslut som behövs slutligt godkänner det. Föreningen bildas så snart som möjligt där efter. Avtalet innebär att staten åren 20022004 förutsättning att ställer erforderliga medel till förfogande. 2001/02:38 Vidare regleras att institutets verksamhet skall utvärderas löpande. tiden skall parterna, , överlägga om den fortsatta verksamheten samt om inriktning och finansiering av denna. I avtalet anges också att parterna skall ha ett gemensamt uppträdande i frågor rörande föreningen. Förslag till stadgar för det familjemedicinska institutet har utarbetats av de blivande medlemmarna. Den ideella föreningens ändamål skall vara att genom kunskaps- utveckling och kunskapsspridning bidra till att utveckla den primärvård som finansieras av landstingen och kommunerna för att därigenom stärka och tydliggöra den svenska familjemedicinen. Den verksamhet som föreningen skall bedriva beskrivs i stadgarna i enlighet med de förslag som lämnats i avsnitt 4. Föreningsstämman, där medlemmarna möts, är föreningens högsta beslutande organ. Föreningens verksamhet och förvaltning leds, på uppdrag av föreningsstämman, av en styrelse som skall bestå av en ordförande samt sex andra ledamöter. Vid institutet skall finnas en direktör, som leder det löpande arbetet inom ramen för de befogenheter som styrelsen fastställer. Formerna för redovisning och revision regleras i stadgarna. Till styrelsen knyts ett intressentråd bestående av representanter för olika yrkesgrupper och olika verksamhetsformer inom primärvården samt ett expertråd bestående av representanter för andra medicinska verksamhetsområden än primärvården. Råden är rådgivande organ till styrelsen. I stadgarna regleras att styrelsen skall samråda med och lämna information till råden. 6.1Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Som framgår av avsnitt 2.1 och 4.2 föreslås att verksamheten hos i , ideell förening, skall föras in i bilagan till sekretesslagen. I enlighet med vad som föreskrivs i 1 kap. 8 § sekretesslagen innebär detta att vad som föreskrivs i tryckfri- hetsförordningen om rätt att ta del av allmänna handlingar hos myndighet i tillämpliga delar också skall gälla handlingar hos det familjemedicinska institutet samt att institutet vid tillämpning av sekretesslagens bestäm- melser skall jämställas med myndighet. Remissinstanser betänkandet (SOU 2001:49) Tillskapande av ett familjemedicinskt institut Följande remissinstanser har svarat: Kammarrätten i , , av medicinsk metodik (SBU), , , , , (), , , , , kommun, , Falu kommun, Härnö- sands kommun, kommun, i , Lands- tinget i län, i , i Norr- bottens län, i , , , Privatvårdens arbetsgivarorganisation, , , medicin (SFAM), , , , , Förbundet , , , län, , för Distriktssköterskor, . Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition 2001/02:38 Bildande av ett familjemedi- cinskt institut