prop · GP034 · 2001-09-28 00:00:00 — Det är män- niskor som prioriterar naturnära boende och större livsutrymme. De strukturella förhållandena förklarar dock inte hela utvecklingen. Även lokala arbetsmarknadsregioner med likartade strukturella förutsätt- ningar utvecklas olika. Orsaken till detta är bland annat skillnader i lokal dynamik, det vill säga faktorer som understödjer nyföretagande, innova- tionsförmåga, flexibilitet och ständigt lärande. Antalet små och medelstora företag ökade med mer än en tredjedel under Av det totala antalet företag i är cirka 515 000 kate- goriserade som små och medelstora (färre än 250 anställda) och omkring 1 000 definieras som storföretag. Majoriteten av de sven ska företagen har under 10 anställda. Två tredjedelar av företagen har inga Totalt av alla privat anställda arbetar i små och medelstora företag vilket är nära EU-15 ländernas genomsnitt. Små och medelstora företag har en stor betydelse i den svenska eko- De svarar för omkring två tredjedelar av både den totala omsätt- ningen och de sammanlagda nettoinvesteringarna. viktiga för en långsiktig ekonomisk tillväxt. Småföretag skapar nya pro- dukter oftare än storföretag. Strukturomvandlingen ändrar förutsättningarna för den regio- Många av de tidigare framgångsrika industriregio- nerna präglas av akuta strukturproblem som ett resultat av återkommande neddragningar av antalet anställda i regionens företag. orter i Bergslagen har och har haft stora problem. Vissa orter har genom övergång från produktion av tekniskt mogna produkter till produktion av produkter baserade på snabbt föränderlig teknik lyckats återskapa något av den utveckling som tidigare fanns i regionen. kanske bästa exemplet på detta. I och har det vuxit upp en betydande industri baserad på informationsteknologi. gioner har en tillbakagående industri ersatts med ny offentlig och privat Exempel på detta är , , och Andra exempel på orter som har haft en positiv utveckling i fråga om bl.a. ekonomisk utveckling och sysselsättningsökning är , , , och Endast ett fåtal av landets lokala arbetsmarknadsregioner har haft en positiv sysselsättningsutveckling inom varutillverkning, medan ungefär hälften av de lokala arbetsmarknadsregionerna har haft en positiv syssel- sättningsutveckling inom tjänstesektorn. Alltfler regioner blir därmed för sin tillväxt beroende av tjänstesektorns utveckling. Stora delar av norra har dock haft en minskad sysselsättning även inom tjänstepro- duktion, medan det omvända gäller för i första hand storstadsregionerna och övriga delar av . Var växer och startas nya verksamheter? Under den djupa lågkonjunkturen minskade ny- Utvecklingen var mer positiv för att i slutet av decenniet uppvisa historiskt höga siffror. bättrades än mer då nästan 40 000 nya företag startades. 2001/02:4 Detta innebar en ökning på jämfört med . Det är framför allt tjänstesektorn som har uppvisat en positiv utveck- ling från sysselsättningssynpunkt. Särskilt kunskapsintensiva uppdrags- verksamheter (till exempel inom IT-branschen) har haft en betydande tillväxt av sysselsättning och nyföretagande. Även om uppdragsverk- samheter är överrepresenterade i storstäderna har den procentuellt största tillväxten skett i norra glesbygden och landsbygden. Tillväxten sker dock från en låg utgångsnivå och sektorn är kraftigt underrepresenterad i dessa regioner. Ungefär hälften av de som startar företag har eftergymnasial ut- bildning, återfinns i åldersgruppen och anger förverkligande av sina idéer som huvudskälet till sin företagsetablering. En tredjedel av alla nya företag startades av kvinnor vilket kan jämföras med 1990 då andelen uppgick till . De flesta nya företag som bildades etablerades i de tre stor- stadslänen () och då speciellt i (). Det regionala nyföretagandet kan till stor del förklaras av regionernas strukturella karaktär och befolknings- och näringslivssammansättning men också av närheten till förebilder. I de fall det redan finns en etable- rad tradition av lokalt småföretagande, är också nyföretagandet högt. Detta mönster för nyföretagandet, tenderar att vara ganska stabilt och konjunktursvängningar. Nyetableringsnivån är hög i storstäder, utbildningsorter och i viss mån i traditionell glesbygd, medan den är låg i bruksorter. ligger i en klass för sig följt av samt län. I gles- bygdsområden finns regioner med såväl högt som lågt nyföretagande. Regioner med högt nyföretagande har ofta en stark besöksnäring och av tradition en större andel småföretag. Nyföretagandet i glesbygd präglas också ofta av att många företag startas, men att många företag läggs ned. En förklaring till detta kan vara att nya företag tränger undan befintliga företag på en liten marknad. Sambandet mellan tillväxt och sysselsättningsutveckling Det finns tydliga samband mellan grundläggande strukturella förhållan- den och regional tillväxt. Men det finns också skillnader mellan regioner med likartad struktur. Faktorer såsom innovationsförmåga, tillgången till humankapital, entreprenörsanda eller företagsklimat kan vara bidragande förklaringar till resterande regionala skillnader i tillväxt. En ökad regio- nal ekonomisk tillväxt, uttryckt som en växande bruttoregionprodukt (BRP), innebär inte nödvändigtvis att sysselsättningen i regionen ökar eller köpkraften förbättras. Av figur 5.1 framgår förändringen av ekono- misk tillväxt och sysselsättning i 81 lokala arbetsmarknadsregioner (se definition i bilaga). Figur 5.1: Ekonomisk tillväxt och sysselsättningsförändring 19931998 (löpande priser) Källa: ()/SCB. De regioner som har en ekonomiskt stark, men sysselsättningsmässigt svag, utveckling karaktäriseras i flera fall av ett näringsliv som domine- ras av stora företag med kapitalintensiv produktion. Inom exempelvis stål- och skogsindustrin har utvecklingen under den senaste trettioårspe- rioden medfört produktionsökning parallellt med påtaglig sysselsätt- ningsminskning. Dessa branscher är konjunkturkänsliga och en stark ekonomisk utveckling i regionen kan därför snabbt avlösas av en period med kraftig tillbakagång. I de regioner där såväl sysselsättning som till- växt utvecklats svagt, präglas näringslivet mer av arbetskraftsintensiv och lönekostnadskonkurrerande verksamhet. Till denna kategori kan också hänföras många mindre regioner som påverkats av en kraftig be- folkningsminskning . Ett antal regioner har lyckats väl med att kombinera en sysselsätt- ningsökning med en stark ekonomisk tillväxt. Här kan man urskilja tre typer av regioner. Storstadsregionerna har goda förutsättningar för dy- namisk tillväxt, bland annat i kraft av sin storlek, sitt differentierade näringsliv, tillgängligt riskkapital, sina omfattande handelsförbindelser och sin tillgång till välutbildad arbetskraft. Detta gäller såväl kunskaps- intensiva näringar som service- och tjänstesektorn i allmänhet. De s.k. småföretagsdistrikten, framför allt representerade av Gnosjö-/Värnamo- /Gislavedsregionen är på många sätt storstadsregionernas motsats. När- marknaden är väsentligt mindre, utbildningsnivån vanligen lägre och tjänstesektorerna väsentligt mindre utvecklade. I stället präglas dessa regioner av en stark företagskultur och entreprenörsanda, stor dynamik (det både startas och läggs ned många företag), välutvecklade företags- och företagarnätverk (såväl inom som utom regionen) och en lång tradi- tion inom ett förhållandevis avgränsat näringsområde. I den tredje re- giontypen, attraktiva landsbygdsområden, är det kanske i första hand boendemiljön som är betydelsefull, tillsammans med närhet till något Dessa områden, t.ex. kring , och Prop. 2001/02:4 , har också haft en omfattande inflyttning , inte minst av välutbildade och väletablerade personer av vilka många är egna företagare. Den svenska bilden i dessa avseenden stämmer väl överens med den internationella. Figur 5.2: Bruttoregionproduktens utveckling (procent, löpande priser). Jämförelser av lokala arbetsmarknadsregioner i sex regionfamiljer. (priv syss) (off syss) Anm.: I figur 5.2 indelas de 81 lokala arbetsmarknadsregionerna i sex grupper. Varje grupp innehåller de lokala arbetsmarknadsregioner som har förhållandevis likartade strukturella förutsättningar vad gäller storlek, tillgång till högskoleutbildning, m.m. I riket som helhet växte bruttonationalprodukten nominellt under den studerade femårsperio- den. Källa: ()/ SCB. Det finns ett tydligt samband mellan till exempel arbetsmarknadens storlek och ekonomisk tillväxttakt men en betydande spridning. I samtliga sex regionfamiljer finns enskilda lokala arbetsmarknadsregio- ner där BRP växte snabbare än i riket, såväl som regioner med långsam- mare tillväxttakt. Två orter med likartade strukturella förutsättningar kan med andra ord utvecklas olika. Det kan också noteras att vissa mindre regioner har haft en mycket god ekonomisk utveckling utifrån en relativt låg utgångsnivå, mätt som BRP per sysselsatt. Exempel på detta för- hållande finner vi bl.a. i Strömstads- och Tranåsregionerna. Vilka faktorer skapar konkurrenskraftiga företag? Dagens syn på vilka faktorer som skapar konkurrens- och utvecklings- kraftiga företag, och vilken roll geografisk lokalisering spelar i samman- hanget, kan sammanfattas i nedanstående punkter: · Innovationsförmåga, kompetens och flexibilitet är viktiga vid Prop. 2001/02:4 sidan om kostnadseffektivitet. ·Innovationer och lärande uppstår i samspel inom industriella system. ·Lokala kunskaper är viktiga. ·Humankapital och socialt kapital är betydande resurser vid sidan av finansiellt kapital. ·Entreprenörer spelar en viktig roll. ·Geografisk närhet är viktig, men också öppenhet och ett rikt kon- taktnät utanför den nära omgivningen. Kunskap har betraktats som nyckeln för tillväxt och stigande välstånd. Humankapital är ett flerdimensionellt begrepp, som inkluderar allt från utbildning och individens förmåga att tillgodo- göra sig ny kunskap till insatser för forskning, kvalitet på företagsledare samt företags och organisationers kompetens. En del av humankapitalet är osynligt Det finns bundet hos individer, i sättet att organisera arbetet eller i informella kontakter och nätverk. Arbetskraftens kompetens är en strategisk produktionsfaktor. Till- gången på kompetens, inte tillgången på fysiskt kapital och arbetskraft, bestämmer i allt större utsträckning tillväxten. är konkurrensen om humankapitalet i ökande grad internationell. Saknas en bra miljö för humankapitalet kan det riskera att gå förlorat till andra företag, regioner eller länder. För företags utveckling är det inte tillräckligt att de enskilda indivi- derna besitter viss kunskap utan denna måste spridas på ett effektivt sätt i organisationen. Men det är också i allt större utsträckning viktigt att fö- retagen tar del av den kunskap som finns i omgivningen. Även om kun- skap i högre utsträckning än tidigare kan överföras mellan organisatio- ner, mycket tack vara utvecklingen inom IT, är fortfarande mycket kun- skap s.k. tyst kunskap. Med tyst kunskap avses erfarenhetsbaserad kun- skap som det inte går att läsa sig till utan som bara kan läras praktiskt, oftast genom att arbeta nära tillsammans med någon som redan kan. Tyst kunskap är således integrerad i människors kompetens, erfarenheter och utbildning. Lokala tillgångar och socialt kapital Lokala tillgångar i form av socialt kapital, kultur och företagsklimat är viktiga för företagens överlevnad, konkurrenskraft och utvecklingsför- måga. Även om de traditionella förklaringsfaktorerna tillgång på ar- betskraft, kapital, råvaror och infrastruktur är viktiga, har deras betydelse minskat. Lokal förnyelse i samhälle och näringsliv har ofta sin grund i kreativa, dynamiska och kaosartade miljöer. Givet en viss miniminivå på de traditionella produktionsfaktorerna, är det andra fakto- rer som förklarar skillnader i tillväxt mellan regioner. Dessa är relaterade till företagens organisation av arbetet, kompetens, förmåga till lärande och innovationsförmåga, samverkan och socialt kapital. kapitalet kan bland annat bidra till goda förutsättningar för samverkan Prop. 2001/02:4 och kunskapsspridning. Det sociala kapitalet byggs upp lokalt och kan därmed inte köpas eller flyttas. Det bygger också på regionens unika historiska erfarenheter och förutsättningar vilket gör det svårt att imitera och skapa utifrån. Socialt kapital, som har anpassats efter en viss produktion i en region, har stor betydelse för den regionens tillväxt. Men det kan också motverka nya entreprenörer, som tillhör en annan typ av produktion och har andra nätverk. Det finns många exempel på regioner som varit framgångsrika och sedan inte lyckats följa med i ekonomins förändringar. Storskaliga industriregioner är ett sådant exempel. Dessa regioner har ett överskott på gammalt och improduktivt socialt kapital och underskott på nytt och produktivt. Det inaktuella sociala kapitalet består av normer, värderingar, kunskap och preferenser som stödde den gamla industripro- duktionen, men som kommer i konflikt med de produktionsstrukturer som finns och växer i andra mer framgångsrika regioner. Socialt kapital, som uppmuntrar entreprenörsanda och ny typ av pro- duktion, kännetecknas av diversifiering, kombinerat med en förmåga att ombildas och rekonstrueras. Det är sannolikt de regioner som har ett mer diversifierat socialt kapital, där individuella nätverk skapas och förstörs kontinuerligt, som bäst lyckas omforma produktionen i takt med ekono- miska förändringar. Detta förutsätter att det sociala kapitalet är tämligen heterogent, men att det har tillräckliga länkar mellan olika ak- törer för att konkurrenskraftiga nätverk skall kunna byggas upp. I goda tillväxtmiljöer främjas entreprenörskap och nyföretagande Vissa regioner i har en miljö präglad av entreprenörsanda medan andra är företagarsvaga. En lokal kultur av entreprenörsanda skapas där synergier utvecklas mellan olika kompetenser och med en rörlighet av arbetskraft både mellan regioner och företag, samt till nyföretagande. Det finns ett antal faktorer som inverkar på människors beslut att starta eget företag. Det kan vara önskan om större självständighet, osäkerhet kring den ekonomiska utvecklingen, möjligheten att förbättra sin inkomst eller flykt från arbetslöshet. Men skillnaderna i företagsbestånden mellan regioner är så stora att de inte bara kan förklaras av dessa faktorer. Före- tagarbygder har ofta också en lång historia av företagande, de har infor- mella nätverk samt medborgaranda och attityder som främjar företagan- det. Det finns ett starkt positivt samband mellan andelen företagare och både inkomstnivåer och tillväxt i en region. har före- tagartäta regioner varit vinnarna, även de som inte har högteknologiska företag. Både stora etablerade företag och nya företag kan bidra till ökad sys- selsättning. Men regioner med en hög frekvens av nystartade företag har en långsiktigt bättre sysselsättningsutveckling. De regioner som hade hög sysselsättningstillväxt fick ett stort antal nya företag . Även om nystartade företag inte är nödvändiga för sys- selsättningstillväxt på kort sikt, är de ofta grunden för framtida syssel- sättning och är därmed centrala för långsiktig ekonomisk utveckling. utvecklas i dynamiska klustermiljöer Innovationer utvecklas i samspel mellan olika aktörer. Näringslivets om- vandling och konkurrenskraft kan därmed bäst förstås utifrån ett synsätt där enskilda företag betraktas som en del av ett system, ett kluster. Kluster är ett perspektiv på konkurrenskraft som fokuserar på olika relationer. Det handlar om relationer mellan relaterade företag och deras kunder, men också om relationer mellan företag och forskningsinstitut, branschorganisationer, offentliga aktörer etc. Kluster är också ett per- spektiv som utgår ifrån att den lokala produktionsmiljön, eller hemma- basen, är avgörande för ett företags konkurrenskraft, inte minst eftersom innovationer ofta skapas av specifik lokal kompetens. Kluster ersätter delvis de gamla begreppen sektor (t.ex. tillverknings- sektorn och transport- och kommunikationssektorn) och bransch (t.ex. grafisk industri och sjötransport). Sektorn är som begrepp för brett och branschindelning för smalt. Ett kluster är per definition branschöver- gripande. Mycket förenklat utgår klustertanken utifrån en kärnprodukt (t.ex. tunga fordon) och vad som krävs för att producera denna kärnpro- dukt. Förutom kärnproducenterna till exempel ingår också de aktörer som finns runt omkring, t.ex. olika utbildare och branschorgan. I någon mening är alla företag en del av ett eller flera kluster. Detta betyder inte att det finns kluster överallt. Att det finns en ensam under- leverantör till exempelvis på en ort betyder inte att det automatiskt finns ett möbelindustriellt kluster i denna ort. Däremot så är denna underleverantör en del av det svenska möbelindustriella klustret i vilket bl.a. företag som är kärnproducenter som , utbildningsinstitutioner, branschorganisationer och ett antal underleverantörer inom flera olika branscher ingår. Drivkrafter i ett kluster Dynamiken i klustermiljöer skapas av fyra nära relaterade drivkrafter. Desto mer täthet och samspel det är mellan dessa drivkrafter desto större omvandlingstryck, utvecklingskraft och innovationsförmåga. Det handlar för det första om grad av investeringsvilja, förekomst av konkurrens och förmåga bland företagen att utveckla sin verksamhet (såväl produkter som produktionsprocesser och organisation). Det handlar för det andra om närvaron av krävande, trogna och trendkänsliga kunder. Den tredje drivkraften är täta kopplingar till specialiserade under- leverantörer, angränsande branscher, kompetenta branschorganisationer och stödjande kunskapsnoder (alltifrån universitet och högskolor till In- dustriella Utvecklingscentra och branschforskningsinstitut). Slutligen handlar det om att rätt ta tillvara strategiska produktionsfaktorer, till exempel lokal spetskompetens. Det finns därmed ett starkt samband mellan hur väl lokala arbetsmark- nadsregioner fungerar och utvecklingskraften i regionala kluster. Arbets- kraften är till stor del en regional resurs. Företagens utvecklingsförmåga påverkas därför av det kompetensutbud som finns i regionen. Att skapa flexibla och fungerande arbetsmarknadsregioner genom regionförstoring underlättar företagens möjligheter att hitta kompetent arbetskraft. Även utbildningssystemet, t.ex. gymnasieskola samt universitet och högskolor, spelar en central roll för företagens möjligheter att rekrytera personal. 2001/02:4 Men utbildningssystemet kan också påverka den regionala utvecklingen genom att fungera som en magnet som attraherar företag och människor från andra regioner. Att invånare i en region både har möjlighet och vilja att utbilda sig påverkar därmed den regionala utvecklingen både när det gäller näringslivets utveckling och individernas tillfredsställelse. På ett antal områden inom industri- och tjänstesektorn har en internationellt ledande ställning. har starka kluster inom t.ex. läkemedelsindustri, medicinsk teknik, fordonsindustri, prospektering, telekommunikationer och informationsteknik samt massa- och pappers- industrin. De svenska multinationella företagen, som utifrån sin svenska bas lyckats växa till koncerner med framskjutna marknadspositioner inom sina respektive nischer, är de kanske mest framträdande bevisen på dessa klusters konkurrenskraft. Men kluster handlar inte bara om stora företag och högteknologi. Ett ungt, framväxande och internationellt kon- kurrenskraftig kluster som den svenska musikindustrin består i princip enbart av små företag. Den kännetecknas vidare av en relativt låg formell utbildningsnivå. Många kluster är sammanvävda med varandra. Inte minst de stora företagen kan ingå i flera kluster . Ett sådant exempel är det s.k. Time-klustret i , inom vilket nya affärsidéer och produkter skapats i gränssnittet mellan Telekom, IT, Media och Entertainment. Ett tydligt exempel på att stora företag ingår i olika kluster märks i fram- växten av olika i gränssnittet mellan det svenska musikklustret och IT-/Telekomklustret. Figur 5.3: Exempel på existerande och potentiella nationella kluster Barns lek, lärande och livsmiljö Källa: , Regionala vinnarkluster. Vissa av de svenska klustren är nationella och det är svårt att peka ut någon direkt enskild regional tyngdpunkt. Exempel på ett svenskt natio- nellt kluster är fordonsindustrin. Detta omfattar både de sluttillverkande företagen (främst och /produktion av bilar, lastbilar och bussar) och relaterade företag både bakåt och framåt i värdekedjan. Bakåt finner vi företag som tillverkar material, komponenter och maskiner för i första hand fordonsindustrin. Framåt ser vi företag inom Prop. 2001/02:4 distribution, transporter och handel. Till detta kluster förs också relate- rade verksamheter, vilka i detta fall omfattar bland annat produktion av traktorer, gaffeltruckar samt flygindustrin. Fordonsföretagens konkur- renskraft är till stor del ett resultat av hela klustrets styrka. I det svenska pappers- och massaindustriklustret ingår exempelvis, förutom tillverkare av massa och papper, också tillverkare av kemikalier, pappersmaskiner och annan utrustning liksom tekniska och andra konsulter samt självfallet de stora kundbranscherna. Det finns många exempel på kluster som är tydligt regionalt för- ankrade. Många av dessa är emellertid delar av eller utsnitt ur större nationella kluster. Ett sådant exempel är till exempel Aluminiumriket, det vill säga det kluster i som omfattar merparten av med produktion relaterad till aluminium. Detta kluster är tydligt geografiskt förankrat. är Aluminiumriket, i ett natio- nellt perspektiv, ett utsnitt ur det större svenska stål- och materialklustret, som består av gruvnäringen, maskinindustrin, stålindustrin och andra metallindustrier (framför allt aluminium och koppar). Figur 5.4: Exempel på existerande och potentiella regionala kluster Källa: , Regionala vinnarkluster. Det finns många andra exempel på framgångsrika regionala utsnitt ur nationella kluster i . Inom exempelvis det nationella fordonklust- ret har flera sådana klusterbildningar vuxit fram på olika platser i inom området bilsäkerhet. Ett sådant kluster är Autolivkoncernens till- verkning av bland annat säkerhetsbälten och krockkuddar i . Ett annat är bil- och komponenttestklustret i inland. är detta ett av världens ledande centrum för biltester. Test- verksamheten är etablerad i , , , Ett annat tydligt exempel på ett regionalt kluster, som är ett utsnitt ur Prop. 2001/02:4 ett nationellt kluster, i det här fallet det svenska möbelindustriella klustret Ett mikrokluster av underleverantörer som etable- rats runt i . Hedlunda Snickeri arbetar för . Möbelindustrin är också ett exempel på hur flera regionala kluster tillsammans utgör ett nationellt kluster. Orter som och är framträdande noder i det möbelindustriella klust- ret. Regional befolkningsutveckling och lokala arbetsmarknadsregioner Den lokala arbetsmarknadsregionens folkmängd är av betydelse för en regions utveckling bl.a. därför att näringslivets utveckling ställer allt högre krav på nya kompetenser. Den regionala befolkningsstrukturen och befolkningsutvecklingen påverkar därmed förmågan att klara match- ningen mellan arbetskraftsutbud och arbetskraftsefterfrågan i olika lokala arbetsmarknadsregioner. I befolkningsmässigt små regioner är utmaning- arna att klara näringslivets omvandling och anpassning stora. Den regionala befolkningsutvecklingen följer stabila utvecklings- mönster . Det är i huvudsak i samma delar av landet som befolkningen växer respektive minskar nu som då, även om förändringstakten varierar mellan olika år. Den regionala befolkningsutvecklingens komponenter Förändringar i en regions befolkningsstorlek bestäms av flera olika kom- ponenter. Den naturliga befolkningstillväxten bestäms av skillnaden mellan antal födda och antal döda . Till detta kommer flyttningsnettot, dvs. skillnaden mellan in- och utflyttning. Flyttnings- strömmarna kan i sin tur delas in i inrikes och utrikes omflyttning. Figur 5.5: Födelse- respektive invandringsöverskott i