prop · GP031d2 · 2001-09-20 00:00:00 — Stödets effekter på lördagsdistributionen, stödnivåer m.m. skall följas upp och utvärderas av inför ett eventuellt beslut om fortsättning av stödformen. Övriga frågor om presstödet har två promemorior med förslag till hur presstödsreglerna kan ändras för att underlätta samverkan mellan dagstidningsföretag tagits fram. Den ena promemorian lämnades av Rådet för mångfald inom massmedierna (dnr Ku97/1152/Me). Den andra promemorian utarbetades inom (dnr Ku2000/2004/Me). 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Promemoriorna innehåller likartade förslag till hur en tidning som varit berättigad till driftsstöd skall kunna få fortsatt stöd , om tidningen inleder ett samarbete med en annan tidning. Förslagen skiljer sig emellertid åt när det gäller stödens utformning och varaktighet. Båda promemoriorna har remissbehandlats. Flertalet remissinstanser är positiva till att dagstidningar samverkar i olika former. Många menar dock att ett omfattande redaktionellt samarbete riskerar att hota mångfalden på dagspressmarknaden. Mot bakgrund av vad som framkommit under beredningen av promemoriorna och av de övriga insatser som genomförts och kommer att genomföras på presstödsområdet, anser regeringen att det inte finns skäl att vidta några åtgärder med anledning av förslagen i promemoriorna. Med anledning av ovanstående föreslår regeringen att anslaget anvisas . Tabell 4.4 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 4.1.327:3 Stöd till radio- och kassettidningar Från anslaget ges bidrag i enlighet med bestämmelserna i förordningen (1988:582) om statligt stöd till radio- och kassettidningar. Anslagssparandet beror delvis på att nya taltidningar ännu inte startat utgivningen i den omfattning som är möjlig inom ramen för anslaget. En annan orsak är förändringar på dagstidningsmarknaden. Regeringen har beslutat om indragning av anslagssparandet med . har ökat , vilket har medfört en ökad geografisk spridning över landet. Mångfalden bland taltidningarna är som helhet god. Fördelningen av stöd till taltidningar fungerar väl och det är viktigt att taltidningar kan fortsätta att erbjudas i ytterligare delar av landet. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . 1Varav 104 tkr på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 10 478 tkr prisnivå. Radio- och skall besluta i frågor om tillstånd, avgifter och registrering som rör ljudradio- och TV-sändningar riktade till allmän- heten i de fall uppgifterna inte ligger på regeringen eller någon annan särskilt angiven myndighet. Anslagssparandet beror på att verket på grund av sjukskrivning hade färre anställda i tjänst än beräknat. Sparandet förväntas dock användas för införandet av ett nytt ärendehanteringssystem samt för Statskontorets projekt om den s.k. 24- timmarsmyndigheten. Radio- och beviljade 173 nya sändningstillstånd för närradio . Totalt fanns 1 199 tillståndshavare på 173 sändningsorter . Antalet tillstånd för lokalradio uppgick till 83 stycken fördelade över 38 sändningsområden. Dessa tillstånd har förlängts med ytterligare en tillståndsperiod . Verket meddelade vidare 27 tillfälliga tillstånd för ljudradio- och televisionssändningar. Antalet förordnade lokala kabelsändarföretag uppgick till 29. Ytterligare 76 utgivare för databaser registrerades i enlighet med 1 kap. 9 § yttrandefrihetsgrundlagen. Radio- och visar goda resultat när det gäller att främja möjligheterna till mångfald inom radio och television genom bl.a. tillsyn och bevakning av utvecklingen inom medieområdet. Radio- och svarar för en snabb och rättssäker tillståndsgivning. Arbetet med att följa utvecklingen inom medierna och publicera relevant information om medieområdet är fortsatt angeläget. För arbetsuppgifter som har samband med reformeringen av den kommersiella lokalradion anvisades Radio- och . föreslås att ytterligare anvisas för detta ändamål. Radio- och har fått flera nya uppgifter utan motsvarande medelstillskott. Därför tillfördes verket för arbetet med marksänd digital-TV 2001. föreslås att verket tilldelas för denna uppgift. beräknas dessa arbetsuppgifter kunna finansieras inom anslaget. Regeringen föreslår att Radio- och anvisas . Tabell 4.7 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2En närmare beskrivning finns i tilläggsbudgeten i samband med budgetpropositionen, avsnitt 9.2. 1Varav 96 tkr på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 8 964 tkr prisnivå. skall genom efterhandsgranskning utöva tillsyn över att programföretagen följer reglerna som rör innehållet i ljudradio- och TV-sändningar till allmänheten. Vidare skall nämnden följa innehållet i utländska ljudradio- och TV-sändningar som riktas till den svenska allmänheten. Nämnden granskar program efter anmälan eller på eget initiativ. An- slagssparandet förväntas bli förbrukat för införandet av ett nytt ärendehanteringssystem samt för en extra informationsinsats om nämndens verksamhet. Nämndens efterhandsgranskning av innehållet i radio- och TV-sändningar riktade till allmän- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 heten överensstämmer med målet om att motverka skadliga inslag i massmedierna. De s.k. utbudsstudierna ger viktig information om mångfalden och tillgången till ett varierat utbud i massmedierna. Nämndens arbete med denna typ av rapporter bör därför fortsätta. För detta ändamål tilldelades engångsvis . Mot bakgrund av att dessa studier nu bör fortsätta på permanent basis föreslås för detta ändamål ett årligt belopp på . Enligt propositionen (prop. 2000/01:94) om radio och TV i allmänhetens tjänst avser regeringen att under kommande tillståndsperiod ge i uppdrag att följa och utvärdera mångfalden i nyhetsutbudet. Därför föreslås att nämnden tilldelas (åren 20022004) för detta ändamål. För arbetsuppgifter i samband med reformeringen av lokalradion föreslås att anvisas för arbetsuppgifter som har samband med lokalradioreformen. Nämndens verksamhet finansieras delvis genom att medel anvisas från rundradiokontot till statsbudgetens inkomstsida. föreslås att () delfinansierar nämndens verksamhet. Regeringen föreslår att och TV tilldelas totalt . Tabell 4.9 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2En närmare beskrivning finns i tilläggsbudgeten i samband med budgetpropositionen, avsnitt 9.2. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 5 Politikområde Samepolitik under utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Anslaget 45:1 redovisas inom utgiftsområde 1 men verksamheten ingår i politikområdet Samepolitik inom Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar. Informationssatsningen om urbefolkning samerna och samernas kultur redovisas under egen rubrik. 1Varav 1 600 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2001 och 1 773 tkr på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 16 692 tkr prisnivå. 3Motsvarar 16 692 tkr prisnivå. är en statlig förvaltningsmyndighet och ett samiskt folkvalt organ. inledde sin verksamhet . De övergripande målen är enligt sametingslagen (1992:1433) att verka för en levande samisk kultur och därvid ta initiativ till verksamheter och föreslå åtgärder som främjar denna kultur. tinget skall bl.a. medverka i samhällsplaneringen och bevaka att samiska behov beaktas. hade inga invändningar med anledning av årsredovisning. Mot bakgrund av att samerna fått egna insatsområden i EU Mål 1 och Södra skogslänen behöver en resursförstärkning för att hantera strukturfondsprogrammen. Det geografiska området är genom denna indelning avsevärt större . Det förväntas således en stor ökning av antalet ansökningar. Mål 6 har handlagts med 1,5 anställda vilket visat sig underbemannat. För att klara tillströmningen av ansökningar inklusive uppföljning och projektbesök har på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen tillförts . Detta tillskott bör behållas även fortsättningsvis. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Tabell 5.2 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och i samband med budgetpropositionen . 2En närmare beskrivning finns i tilläggsbudgeten i samband med budgetpropositionen, avsnitt 9.2. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 6 Anslag som inte ingår i något politikområde Följande anslag inom utgiftsområde 1 ingår inte i något politikområde: 90:1 Kungliga hov- och slottsstaten 90:2 ledamöter och partier m.m. 90:4 ombudsmän, justitieombudsmännen 90:6 Stöd till politiska partier 90:7 Expertgruppen för EU-frågor verksamhet och anslag presenteras samlat. Därefter hanteras övriga anslag separat. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Tabell 6.1 Utgiftsutveckling för anslag som inte ingår i något politikområde 90:2 ledamöter och partier m.m. 90:4 ombudsmän, justitieombudsmännen 90:1 Kungliga hov- och slottsstaten 90:6 Stöd till politiska partier 90:7 Expertgruppen för EU-frågor Totalt för anslag som inte ingår i något politikområde 1Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen . 2Från och med ingår UD:s tidigare anslag 5:1 inom utg.omr.5. 6.3Riksdagen och dess ombudsmän uppfylla sina konstitutionella och demokratiska budget inom utgiftsområde 1 omfattar dels riksdagsledamöternas ersättningar och resor, stödet till partigrupperna samt riksdagsförvaltningen, dels ombudsmän. Utgångspunkter för riksdagsförvaltningens verksamhet har som det främsta demokratiska statsorganet konstitutionellt fastställda uppgifter i det svenska statsskicket. med dess ledamöter har som folkets främsta företrädare en central roll i opinionsbildningen och en skyldighet att verka för att demokratins idéer blir vägledande inom samhällets alla områden. har även uppgifter som följer av internationella åtaganden och av medlemskapet i Europeiska unionen. Övergripande mål för riksdagsförvaltningen Målet för riksdagsförvaltningen är att skapa goda förutsättningar för att skall kunna uppgifter samt sina internationella åtaganden. Beslutsprocess: skall med hög kompetens säkerställa att kan fullgöra sina uppgifter enligt regeringsformen och riksdagsordningen. Service och förvaltning: skall inom givna ramar och bestämmelser tillhandahålla resurser och service av hög kvalitet till ledamöternas, kammarens, utskottens och förvaltningens verksamheter samt till partigrupperna och deras kanslier. Information: skall bidra till att skapa öppenhet och tillgänglighet i riksdagsarbetet och genom aktiv information verka för att intresset för och kunskaperna om och dess arbete ökar. Internationell verksamhet: skall göra det möjligt för att aktivt möta de krav som det internationella samarbetet och internationella åtaganden medför. Ett arbete med att utveckla mål- och resultatstyrningen inom riksdagsförvaltningen pågår. Syftet är att erhålla en effektivare styrning av verksamheten mot fastställda mål och en för- bättrad uppföljning av verksamhetens resultat och kostnader. Med ett sådant underlag som grund kan prioriteringar och avvägningar av verksamhetens inriktning göras med större säkerhet. Arbetet innebär en anpassning till de styrformer som beslutat skall gälla för statsförvaltningen i övrigt. En total kartläggning av samtliga avdelnings- och enhetsmål samt prestationer och aktiviteter inom administrativa kontoret och informationsenheten har genomförts . Det fortsatta arbetet inriktas på att definiera vilka mål och mått som är relevanta för att härleda måluppfyllelse av de övergripande målen. För dessa mål skall uppföljningsmetoder fastställas. Även för utskottskanslierna och kammarkansliet kommer möjligheterna att finna mätbara mål och mått att prövas. Förutsättningarna för att mäta resultat skiljer sig åt mellan olika verksamheter, och utvecklingsarbetet får anpassas efter detta. En ny parlamentarisk ledningsorganisation för infördes . Förvaltningsstyrelsen och talmanskonferensen ersattes av ett nytt parlamentariskt beslutsorgan, riksdagsstyrelsen med talmannen som ordförande. fick riksdagsförvaltningen en ny instruktion och arbetsordning som innebär att förvaltningen med kammarkansli, utskottskanslier och administrativa kontoret m.m. utgör en myndighet, riksdagsförvaltningen, med riksdagsdirektören som myndighetschef. Riksdagsarbetet följde i stort sett det mönster som utvecklats . Arbetet är ojämnt fördelat över året med en mycket hög arbetsbelastning i kammaren och utskotten under vissa perioder. Under /ökade antalet motioner medan antalet propositioner minskade. En klar ökning kunde också märkas vad gäller antalet skriftliga frågor, interpellationer, aktuella debatter och tillfällen då regeringen lämnat information i kammaren. Även antalet offentliga utfrågningar i utskottens regi har påtagligt ökat. har ett omfattande arbete lagts ned på att bereda plats för och ge service till ett antal 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 politiska sekreterare till ledamöterna. En översyn av administrativa rutiner för riksdagsledamöternas inrikes resor har genomförts. Förberedelser har gjorts inför engagemang under det svenska ordförandeskapet i EU. Efterfrågan på information, särskilt i elektronisk form, om arbete och Europeiska unionen fortsätter att öka. Antalet besök på webbplats har ökat mot föregående år . Ett stort antal åtgärder har genomförts inom IT-området, kunskapsområdet och serviceområdet för att förbättra stödet till ledamöter. Resultatet av en enkät som genomförts bland ledamöter visar att de flesta av dem som svarat var ganska eller mycket nöjda med den service de får. Handikappanpassningen av har förbättrats genom ett stort antal åtgärder . Flera byggprojekt har påbörjats, det mest omfattande avser en stabilisering av grundvattennivån under riksdagshusen. internationella verksamhet har fortsatt att växa. Att stod i tur för ordförandeskapet i från bidrog markant till ett ökat intresse från omvärlden. besöktes därför av ett flertal delegationer från kandidatländerna och från olika utskott. Den verksamhet som finansieras över ramanslagen 90:2 ledamöter och partier m.m. och 90:3 förvaltningskostnader lämnade ett anslagssparande jämfört med budget på ca vilket var ca lägre än föregående år. har en indragning av anslagssparandet på anslaget 90:2 ledamöter och partier m.m. gjorts med samt på anslaget 90:3 förvaltningskostnader med . Vid behandlingen av årsredovisningen för (bet. 2000/01:KU1, rskr 2000/01:6268) konstaterar : Inom riksdagsförvaltningen pågår ett utvecklingsarbete för att vidareutveckla måluppföljningsmetoder och resultatmått samt kostnadsredovisning kopplat till målområden och 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Utskottet förutsätter att även frågan om femårsanalyser behandlas i det kommande utvecklingsarbetet. Den företagna granskningen av förvaltningskontorets redogörelse för sin verksamhet föranledde i övrigt inte något särskilt uttalande. En resultatredovisning med den inriktning som utskottet efterfrågar kommer att presenteras i årsredovisningen . revisorer har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende riksdagsförvaltningen. 6.7.190:2 ledamöter och partier m.m. 1Motsvarar 592 325 tkr prisnivå. 2Motsvarar 592 325 tkr prisnivå. Från anslaget finansieras arvoden, kostnadsersättningar och traktamenten till ledamöter, arvoden till EU-parlamen- tariker, arbetsgivaravgifter samt pensioner och inkomstgarantier åt f.d. riksdagsledamöter m.fl. Vidare finansieras reseersättningar vid resor inom , sjukvårdskostnader och utbildning för ledamöter. Även kostnader för ledamöters deltagande i internationellt parlamentariskt samarbete, såsom och Interparlamentariska unionen (IPU), liksom bidragen till ledamöternas enskilda studieresor finansieras från anslaget. I anslaget ingår även stödet till partigrupperna i . Därutöver ingår kostnader för ledamöters datakommunikation (ISDN). Verksamheten kommer att präglas av riksdagsvalet. En ökning av kostnaderna är beräknade för inkomstgarantier, pensioner, arvode m.m. sedan uppdraget upphört, datakommunikation (ISDN) och resor. En budgetreserv med anledning av svårigheterna att bedöma förändringar efter valet har avsatts. Bidraget för ledamöternas enskilda utrikes studieresor har höjts1 med per ledamot från nästa mandatperiod 20022006 medan utskottens utrikes studieresor ligger på oförändrad nivå. Den internationella verksamheten fortsätter att öka i omfattning. Riksdagsstyrelsens förslag till anslagsnivå är i enlighet med nivån för utgiftstaket som tidigare beslutat. Tabell 6.3 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1Varav 4 727 tkr på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 447 484 tkr prisnivå. 3Motsvarar 447 484 tkr prisnivå. 1 Beslutat av riksdagsstyrelsen Utgifterna inom anslaget avser bl.a. löner, administration, fastighetsförvaltning, intern service, säkerhet, datateknik, förlagsverksamhet, bibliotek och informationsverksamhet. är valår, vilket återspeglar sig i budgetförslaget vad gäller teknikstöd till ledamöter. En prioritering av mobila lösningar för datakommunikation behöver genomföras. Ledamöterna tilldelades befintlig teknik vid valet . Utrustningen och de tekniska lösningarna klarar efter valet inte längre de krav som ställs för att ge ledamöterna bästa tänkbara teknikstöd i sitt arbete. Ledamöterna bör erbjudas ny utrustning och teknik som skall klara nästa mandatperiod 20022006. Projektet för handläggningsstöd i beslutsprocessen () går in i fas II och skall pågå hela 2002. Projektet kräver resurser för utvecklingsarbete samt för drift och underhåll av de delar som redan tagits i bruk. Även det tekniska stödet i kammaren behöver vidareutvecklas, vilket medför fortsatt utökat resursbehov. Av större byggprojekt som avses bli genomförda kan nämnas ombyggnad av 52 s.k. kombirum i ledamotsbyggnaden till övernattningsrum för ledamöter. Härigenom kan flertalet ledamöter som använder kombirum erbjudas ett övernattningsrum och ett separat arbetsrum. Ombyggnaden, som är ett alternativ till att anskaffa övernattningslägenheter utanför , beräknas vara genomförd till valet . För att uppfylla målet att tillgodose behovet av information om arbete och beslut, samt att öka kunskaperna om och intresset för den demokratiska processen, föreslås ett antal aktiviteter med anledning av valet och med förstagångsväljarna i fokus. En ökning av specialanpassad information till grupper i samhället med 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 särskilda behov planeras. Försöksverksamheten med teckentolkade debatter övervägs bli permanentad. Efter riksdagsvalet kommer särskilda insatser att genomföras för att informera den breda allmänheten om den nya samman sättning. Behovet av översättningar ökar som en följd av det intensifierade internationella parlamentariska samarbetet. Det gäller dels översättningar i samband med konferenser och dylikt, dels översättning av valda delar av riksdagstrycket för publicering på hemsida. Inom kunskapsförsörjningsområdet finns bl.a. medel avsatta för nyhetsdatabaser samt en fortsatt utbyggnad av elektroniska . har i sitt huvudbetänkande bedömt att en ökning av utgiftsram är erforderlig för att genomföra kommitténs förslag. Det handlar om resursförstärkningar både i utskottsorganisationen och av vissa gemensamma stödfunktioner inom riksdagsförvaltningen för att utveckla arbete med EU-frågor och med uppföljning och utvärdering. Ett förbättrat stöd föreslås också till oppositionspartierna för bedömningar av makroekonomiska och fördelningsmässiga konsekvenser av partiernas budgetalternativ. Kommittén föreslår att utbyggnaden sker successivt . Riksdagstyrelsen har ställt sig bakom detta förslag och föreslagit att skall godkänna vad kommittén anfört om erforderliga resurser (2000/01:RS1). Nytt kollektivavtal mellan och rörande lönerna för chefsdomare beräknas medföra ökade lönekostnader även för riksdagsförvaltningen. Behov finns vidare av att se över lönestrukturen i syfte att kunna behålla och rekrytera personal med erforderlig kompetens. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Maskiner, inventarier, in- Investeringar beräknas uppgå till , vilket är en ökning jämfört med då de beräknade investeringarna uppgår till . Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Tabell 6.6 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Utestående förpliktelser vid årets början Erhållen/föreslagen bemyndiganderam * Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. utfördes ett fullskaleförsök med s.k. jetpelare på den norra delen av mot . Syftet var att undersöka möjligheten att utforma en tätskärm med jetpelare i befintligt åsmaterial. Försöket visade att detta är fullt möjligt. Arbetet fortsätter nu med en utvärdering av fullskaleförsöket och förberedelser för genomförandet av tätskärmen, bl.a. miljödom. planeras en fortsättning av arbetet i form av projektering, upphandling och produktion med beräknad produktionsstart . Projektet beräknas vara avslutat . Kajen som avgränsar den västra delen av mot har under en följd av år, särskilt i den norra delen, varit utsatt för sättningsrörelser. har sättningarna påtagligt accelererat, och risk för delvis kollaps av kajen kan inte uteslutas om inte åtgärder vidtas. Ett åtgärdspaket planeras för reparation av den norra delen av kajen till en beräknad kostnad av ca . Därefter beräknas projektet pågå till 2004 med en preliminär totalkostnad på ca . Kostnaderna för arbetet med att installera en tätskärm med jetpelare på föreslås att helt finansieras genom upptagande av årliga lån i . Kostnader för amortering och räntor kommer att belasta ramanslag 90:3 förvaltningskostnader och kan komma att föranleda en nivåhöjning av ramen för anslaget . Kostnaderna för bankkajen är av underhållskaraktär och kan därför inte finansieras genom upptagande av lån i . Projektet föreslås finansieras över ramanslag 90:3 förvaltningskostnader. Riksdagsstyrelsen kan ha anledning att på tilläggsbudget återkomma i samband med vårpropositionen 2002 angående finansieringen. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Verksamheten kommer att präglas av riksdagsvalet. kommer att prioritera insatser för att förbereda mottagandet av nya ledamöter och effekter av eventuella förändringar i partigruppernas storlek. Det innebär anspråk på service och stöd i olika former samt på teknik och lokaler vilket avspeglas i riksdagsförvaltningens budgetförslag. Vidare präglas budgetförslaget av ett antal större investeringar och underhållsåtgärder på fastighetsområdet. Riksdagsstyrelsens förslag till anslagsnivå är i enlighet med nivån för utgiftstaket som tidigare beslutat. Riksdagsstyrelsen kan dock konstatera att då budgeten innehåller stora underhållsåtgärder och investeringar på fastighetsområdet och investeringar på IT-området är finansieringsfrågorna svåra att bedöma. Riksdagsstyrelsen kan därför ha anledning att återkomma till i samband med att förslag på tilläggsbudget lämnas i vårpropositionen 2002. Den höjning av avgifter för IT- och telefonibasdrifttjänst som riksdagsförvaltningen aviserat till ombudsmän, på föreslås finansieras genom neddragning av motsvarande belopp på ramanslag 90:3 förvaltningskostnader. Den höjning av avgifter för IT- och telefonibasdrifttjänst som riksdagsförvaltningen aviserat till revisorer på ca föreslås finansieras genom neddragning av motsvarande belopp på ramanslag 90:3 förvaltningskostnader. Tabell 6.7 Låneram för riksdagsförvaltningen 1 Den föreslagna låneramen är högre än den bedömda lånefinansieringen enligt tabell 6.5 Investeringsplan. Detta beror på svårigheterna att definiera vilka fastighetsåtgärder som uppfyller kriterierna för upptagande av lån. Ett visst utrymme är också nödvändigt för att hantera eventuellt ökade kostnader i samband med byggandet av tätskärmen på . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Tabell 6.8 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Överföring till anslag 90:4, JO Överföring till anslag 90:1, RR Förslag/beräknat anslag3