prop · GO031D15 · 2001-01-01 00:00:00 — 4.7 Budgetförslag 4.7.1 14:1 Insatser mot aids Tabell 4:2 Anslagsutveckling 14:1 Insatser mot aids Tusental kronor 66 300 2001 Förslag 65 622 2002 Beräknat 58 122 2003 Beräknat 58 122 Anslaget disponeras av (). Medlen skall användas för insatser mot hiv/aids, innefattande information till allmänheten och till särskilda grupper med riskbeteende, samt stöd till psykosocialt arbete och utveckling inom området. FHI skall samverka med andra aktörer och stimulera till regionala och lokala aktiviteter. fördelades av bidraget till kommuner, landsting och organisationer för hiv/aids-preventivt arbete. Från anslaget 99:2 Särskilda insatser i vissa kommuner och landsting under utgiftsområde 25 har tidigare fördelats 2000 för hivpreventivt arbete i storstadsregionerna. Regeringens överväganden Regeringens bedömning är att, tack vare de omfattande insatser som gjorts inom det hivpreventiva området med de medel som tillförts anslaget, har lyckats hålla epidemin på en internationellt sett mycket låg nivå. Hiv/aids-epidemin fortsätter dock att expandera globalt, framför allt i och . lever av de drabbade i utvecklingsländerna. Utvecklandet av ett säkert och effektivt vaccin mot hiv/aids skulle utgöra ett unikt bidrag till att hejda epidemin. De insatser som görs i för att förebygga spridningen av hiv/aids måste därför även innefatta en satsning på att bibehålla den infrastruktur för forskningen som möjliggör fortsatt utvecklingsarbete av ett hiv/aids-vaccin. Den forskning som bedrivs vid djurhuset inom ram har i detta sammanhang en nyckelfunktion. Som framgår av anslag 14:5 kommer byggnation av ett nytt djurhus att inledas . Mot denna bakgrund föreslår regeringen att permanent överföra från hiv/aids- anslaget till anslag 14:5 , som delfinansiering av det nya djurhuset. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 14:1 Insatser mot aids . beräknas anslaget till vardera året. 4.7.2 14:2 Bidrag till WHO Tabell 4.3 Anslagsutveckling 14:2 Bidrag till WHO Tusental kronor 0 2001 Förslag 8 000 2002 Beräknat 34 371 2003 Beräknat 34 371 Utgiften som belastar anslaget är medlemsavgift till (). WHO har som för hälso- och sjukvårdsfrågor en bred normativ verksamhet. ingår i 2003. Medlemsländernas beslutande organ, Världshälsoförsamlingen, antog organisationens budget för perioden 2001. Budgeten består av dels den reguljära budgeten, dels frivilliga bidrag. Avgiften för verksamhetsåret baseras på omfattningen av den reguljära budgeten och uppgår till 4 315 . Avgifterna fastställs först efter det att Världshälsoförsamlingen har fattat beslut om budgeten för tvåårsperioden. Enligt skall medlemsavgiften ha betalats in vid avgiftsårets början. har betalat året före avgiftsåret. Skillnaden mellan budget och utfall berodde huvudsakligen på dollarkursens utveckling. Regeringens överväganden WHO:s generaldirektör har företagit en genomgripande reformering av och verksamhet. har aktivt stött detta förändringsarbete som är ett exempel på att effektivisering inom FN- systemet går att genomföra när organisationens ledning och medlemsländerna lägger fast tydliga prioriteringar och verksamhetsmål. I den strategiska budget som har godkänts för budgetperioden 2001 ingår verksamhetsmål och aktiviteter, vars genomförande skall redovisas inför nästa budgetperiod. Utveckling av indikatorer för mätning av resultat ingår således i den nya budgetprocessen. har genom Sida slutit ett avtal med WHO om frivilliga bidrag med för budgetperioden 2001. Stödet avser huvudsakligen utvecklingsarbete inom prioriterade hälsoområden, som t.ex. reproduktiv hälsa, hälsosystem och barnhälsa. Hälften av dessa medel utgör stöd till forskning. Regeringen avser fortsättningsvis att betala medlemsavgiften till WHO det år avgiften avser. Detta ger en en- gångsvis periodiseringseffekt, vilket innebär att innevarande års medel på anslaget kvarstår till 2001 och anslaget därmed kan reduceras till . Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 14:2 Bidrag till WHO . beräknas anslaget till vardera året. 4.7.3 14:3 Bidrag till Tabell 4.4 Anslagsutveckling 14:3 Bidrag till Tusental kronor 18 400 2001 Förslag 16 896 2002 Beräknat 17 206 1 2003 Beräknat 17 559 1 1 Motsvarar 16 896 tkr prisnivå. () utgör en del av Nordiska ministerrådets organisation. På högskolan bedrivs vidare- och efterutbildning av personal från de nordiska ländernas hälso- och sjukvårdssektorer samt närliggande områden. De utgifter som belastar anslaget är andel av kostnaderna för NHV. fastställer dels en total ekonomisk ram för högskolans verksamhet, dels en garantinivå för finansieringen. Utgifter för verksamheten inom garantinivån fördelas mellan de nordiska länderna efter samma proportioner som gäller för den ordinarie nordiska budgeten. uppgick det totala anslaget till NHV till varav del av anslaget uppgick till . Regeringens överväganden NHV spelar en viktig roll för det stora behov av kvalificerad folkhälsovetenskaplig kompetens som finns i de nordiska länderna. disponerar av utbildningsplatserna vid NHV. I är intresset stort för att erhålla utbildning vid skolan och av de svenskar som söker kan en tredjedel beredas plats. Nordiska ministerrådets budget kommer att fastställas först . I avvaktan på säkrare information beräknas ett totalt anslag till NHV om ca varav andel beräknas uppgå till . Dessutom tillkommer en utgift om som avser avräkning . Medelsbehovet beräknas till ca vilket innebär att anslagskredit också kommer att utnyttjas. Regeringen har genom ett särskilt beslut tagit i anspråk av det ackumulerade anslagssparandet för NHV till annat ändamål. Resterande anslagssparande får tas i anspråk . Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 14:3 Bidrag till . beräknas anslaget till respektive . 4.7.4 14:4 4.5 Anslagsutveckling 14:4 kronor 112 500 2001 Förslag 120 275 2002 Beräknat 116 538 1 2003 Beräknat 119 011 1 1 Motsvarar 114 275 tkr prisnivå. () skall genom hälso- främjande och sjukdomsförebyggande insatser bidra till att folkhälsan förbättras för de grupper i samhället som är mest eftersatta ur folkhälsosynpunkt. Av FHI:s anslag har ca beviljats till olika projekt i kommun, landsting och organisationer. Därutöver har ca betalats ut i organisationsstöd till olika frivillig- organisationer inom folkhälsoområdet. FHI har aktivt deltagit i det internationella folkhälsoarbetet i både EU och WHO. FHI har utvärderats på regeringens uppdrag av en statlig organisationskommitté. Kommittén överlämnade sitt betänkande till regeringen : roll och uppgifter (SOU 2000:57). Kommittén föreslår att FHI skall ha en ny roll och andra uppgifter . En av FHI:s huvuduppgifter föreslås vara att ansvara för att följa upp och utvärdera folkhälsoinsatser med utgångspunkt i de nationella folkhälsomålen som kommer att föreslås av . FHI skall dessutom fungera som ett nationellt kun- skapscentrum för metoder och strategier på området. Den nya organisationen föreslås träda i kraft . Bemyndiganden och ekonomiska förpliktelser FHI finansierar olika forsknings- och samarbetsprojekt. För flera av projekten upprättas fleråriga samarbetsavtal, vilket medför att FHI tar på sig ekonomiska förpliktelser för kommande budgetår. För att möjliggöra för FHI att ikläda sig sådana ekonomiska förpliktelser föreslår regeringen att ger regeringen Tabell 4.6 Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser Tusental kronor 1999 utfall prognos 2001 beräknat 2002 beräknat 2003 beräknat Utestående förpliktelser vid årets början 23 666 43 341 34 841 Nya förpliktelser 39 000 10 000 10 000 Infriade förpliktelser* 19 325 18 500 18 500 13 171 13 170 Utestående förpliktelser 43 341 34 841 26 341 Erhållen/föreslagen bemyndiganderam 108 000 108 000 50 000 * Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. ett för ändamålet anpassat bemyndigande. Det föreslagna bemyndigandet 2003 framgår av ovanstående tabell. Regeringens överväganden Regeringens bedömning är att FHI gjort värdefulla insatser inom viktiga folkhälsoområden. FHI har dessutom bistått ett flertal av kommittéer med underlagsmaterial. För att stärka det tobakspreventiva arbetet i landet föreslår regeringen att överförs engångsvis från anslag 13:7 . respektive 2002 har anslaget minskats med på grund av finansiering av åtgärder på handikappområdet. Vidare har återförts till anslaget med anledning av den engångsvisa överföringen till . Tabell 4.7 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 110 999 Pris- och löneomräkning 1 476 Justering för engångsvis överföring 3 800 Omprioriteringar inom utgiftsområdet 4 000 Förslag 2001 120 275 Mot bakgrund av ovanstående föreslår rege- ringen att anvisas under anslaget 14:4 . beräknas anslaget till respektive . 4.7.5 14:5 4.8 Anslagsutveckling 14:5 kronor 142 224 2001 Förslag 152 869 2002 Beräknat 162 180 2 2003 Beräknat 176 066 3 1 Varav 10 000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2000. 2 Motsvarar 158 998 tkr prisnivå. 3 Motsvarar 168 998 tkr prisnivå. () skall medverka till att skyddet mot smittsamma sjukdomar upprätthålls och förstärks. En jämförelse mellan budget och utfall för visar att det ekonomiska läget för försämrades . Trots extra resurstillskott om gick verksamheten med i underskott, vilket medförde att myndigheten fick ta av anslagskrediten i anspråk. har ett viktigt inslag i verksam- heten varit anpassning till de nya lokalerna på område. Flytten har medfört vissa störningar i den operativa verk- samheten. Planering och byggande av det nya säkerhetslaboratoriet har fortsatt med engage- mang från SMI vid sidan av det arbete som projektledning och byggherre har utfört. Byggstarten för det nya huset för försöks- djursverksamhet (djurhuset) har försenats. Förseningen beror på att byggprojektet inrymmer svåra avvägningar som skall samrådas med . har dock SMI gjort stora insatser för planeringen av det nya djurhuset. Ett begränsat och villkorat förhandsgodkännande för det nya djurhuset har lämnats av Jord- bruksverket. Enligt nuvarande planer beräknas det nya djurhuset vara klart för inflyttning . I ett samarbete mellan , (), (), Försvarsmakten och SMI pågår utarbetande av ett program för beredskap mot allvarlig smitta med utgångspunkt i bl.a. de möjligheter som kommer att finnas i det nya säkerhetslaboratoriet att hantera smittämnen som kräver högsta säkerhetsnivå. Verksamheten som varit i en uppbygg- nadsfas kommer att startas när det nya säker- hetslaboratoriet har tagits i bruk . SMI kommer genom det nya säkerhets- laboratoriet att få en komplett diagnostisk beredskap för allvarlig smitta. har SMI i samråd med och FoA på regeringens uppdrag redovisat en plan för utvecklingen av det s.k. BSL4-programmet. Forskningsinsatser, bl.a. inom områden som hiv, malaria och antibiotikaresistens, har väckt internationell uppmärksamhet och forskare vid SMI har nämnts bland de mest framgångsrika i världen. Den största delen av forsknings- och utvecklingsprojekten vid SMI finansieras helt eller delvis med externa anslag. I betonas särskilt behovet av utbildning och kompetensutveckling inom de mikrobiologiska och infektionsepide- miologiska områdena. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.9 Uppdragsverksamhet Tusental kronor Uppdragsverksamhet Intäkter Kostnader Resultat (Intäkt- kostnad) Utfall 1999 16 500 19 200 2 700 (varav tjänsteexport) () Prognos 2000 17 800 19 800 2 000 (varav tjänsteexport) () Budget 2001 16 800 18 800 2 000 (varav tjänsteexport) () SMI bedriver uppdragsverksamhet inom för- söksdjursverksamheten och den speciella diagnostiken. Den speciella diagnostiken skall finansieras med avgifter som ger full kostnadstäckning. Försöksdjursverksamheten har medgivits undantag från 5 § avgifts- förordningen (1992:191). Inkomsterna disponeras av SMI. Försöksdjurverksamheten redovisade ett underskott på ca och prognosen pekar på ett underskott om . Underskotten beror på ökade kostnader för drift och underhåll och inköp av djur som intäkterna är låga. I förhållande till föregående år minskade underskottet, vilket är en följd av att ett ökat antal djurhållningsdagar lett till ökade in- täkter. Målet full kostnadstäckning har inte kunnat uppfyllas för uppdragsverksamheten inom den speciella diagnostiken. Den speciella diagnostiken redovisade ett underskott på ca 1999 och prognosen visar på ett nollresultat. Underskotten i verksamheten beror bl.a. på ökade kostnader till följd av ackreditering av verksamheten. För att förbättra utfallet har en avgiftshöjning genomförts . SMI har på regeringens uppdrag inkommit med en översyn av de avgiftsfinansierade verksamheter. I skrivelsen gör SMI en genomgång av de avgiftsfinansierade verksamheterna samt lämnar vissa förslag till hur hanteringen och styrningen bör utformas. Avseende den speciella diagnostiken föreslås bl.a. att kravet på full kostnadstäckning skall upphöra för att bättre kunna anpassa avgiftssättningen till behovet av speciell diagnostik och till syftet med undersök- ningen. Beträffande försöksdjursverksamheten konstateras bl.a. att inriktning, omfattning och former för verksamheten kommer att preciseras i samband med den fortsatta planeringen och projekteringen av det nya djurhuset. Skrivelsen bereds inom . Regeringens överväganden SMI har kunnat uppfylla uppställda mål för verksamheten relativt väl trots störningar, främst i form av flytten till nya lokaler och myndighetens ekonomiska situation. SMI har aktivt medverkat till att skyddet mot smittsamma sjukdomar har upprätthållits och förstärkts och i dessa frågor samverkat med berörda myndigheter och organisationer. Samarbetet och kontakterna inom smittskyddsområdet har utvecklats väl såväl nationellt som internationellt. SMI har bl.a. ett väl fungerande kontaktnät och samarbete med smittskyddsläkarna och de mikro- biologiska laboratorierna. På tilläggsbudgeten för tillfördes SMI , i första hand för att förbättra den ekonomiadministrativa styrningen av verksamheten. Regeringen har dessutom givit SMI i uppdrag att i samverkan med Ekonomi- styrningsverket genomföra ett långsiktigt pro- gram för verksamhetsutveckling i linje med det förslag som redovisats till regeringen . Programmet skall leda till att den ekonomiadministrativa styrningen av verksamheten förbättras och att kontrollen över myndighetens ekonomi långsiktigt säkerställs. Vidare har regeringen givit SMI i uppdrag att redovisa ett underlag för fördjupad prövning. SMI har inkommit med en skrivelse med redovisning av projektet att bygga ett nytt djurhus på område samt hemställt om regeringens medgivande att få teckna ett hyreskontrakt för det nya djurhuset. Skrivelsen bereds inom . Regeringen har i tidigare budgetpropositioner angivit att ett nytt djurhus bör byggas. Medel tillförs nu för detta ändamål. Byggstarten har försenats på grund av att byggprojektet inrymmer svåra avvägningar som skall samrådas med bl.a. de myndigheter som utövar djurskyddstillsyn. SMI flyttar enligt nuvarande planer in i den nya säkerhetslaboratoriebyggnaden samt i det nya djurhuset . Med anledning av detta kommer hyreskostnaderna att öka . Regeringen anser att SMI:s anslag bör höjas med till följd av ökade hyreskostnader och kostnader som uppkommer i samband med byggnationen av ett nytt djurhus. En bedömning av myndighetens totala resursbehov bör enligt regeringen göras med utgångspunkt i det underlag för fördjupad prövning som SMI har fått i uppdrag att redovisa till . Tabell 4.10 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 131 224 1 Pris- och löneomräkning 3 142 Justering för premie 668 Ökat resursbehov 19 171 Förslag 2001 152 869 1 Exklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget . Mot bakgrund av ovanstående föreslår rege- ringen att anvisas under anslaget 14:5 . beräknas anslaget till respektive . 4.8 14:6 Tabell 4.11 Anslagsutveckling 14:6 social medicin Tusental kronor 12 900 2001 Förslag 13 249 2002 Beräknat 13 518 1 2003 Beräknat 13 810 1 1 Motsvarar 13 249 tkr prisnivå. Institutets för psykosocial medicin (IPM) insatser syftar till att bidra till att minska de psykosociala risksituationer i samhället som t.ex. arbetslöshet och omstrukturering på arbetsmarknaden ger upphov till och därmed bidra till att folkhälsan förbättras för de grupper i samhället som är mest eftersatta ur folkhälsosynpunkt. Regeringens överväganden Regeringen gör bedömningen att IPM på ett tillfredsställande sätt uppfyllt sina verksamhetsmål. Särskilt angelägen anses IPM:s arbete med stressforskning. IPM har genomfört ett arbete som syftar till att stärka ekonomiadministrationen. Regeringen har i samband med detta gjort en översyn av IPM:s regleringsbrev i syfte att förbättra kraven på återrapportering i regleringsbrevet. Tabell 4.12 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 13 059 Pris-och löneomräkning 190 Förslag 2001 13 249 Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 14:6 . beräknas anslaget till respektive . 4.8.1 14:7 Folkhälsopolitiska åtgärder Tabell 4.13 Anslagsutveckling 14:7 Folkhälsopolitiska åt- gärder Tusental kronor 2001 Förslag 53 554 2002 Beräknat 53 554 2003 Beräknat 53 554 Detta anslag är utbrutet från tidigare anslag B10 som då omfattade bidrag till olika frivilliga organisationer inom det sociala området. Bidrag från detta anslag lämnas till länkorganisationer och andra organisationer som arbetar med att stödja och hjälpa f.d. missbrukare och som arbetar med alkoholskadeförebyggande verksamhet. Nykterhetsorganisationer och () erhåller statsbidrag från detta anslag. Från anslaget disponerar för insatser i syfte att öka kunskapen om spelberoende och för att initiera aktiviteter för att förebygga spelberoende. tillfördes i vårens tilläggs- budget ytterligare för detta ändamål. har genomfört en kartläggning av omfattningen av problemet. Man har även öppnat ett 020- nummer dit personer eller anhöriga till personer med spelberoendeproblem kan vända sig för att få hjälp. Regeringens överväganden har i en rapport redovisat de första erfarenheterna av det nya systemet för administration av bidragen. Utvecklingen be- döms i denna rapport som positiv. Organisa- tionerna har inom ramen för det brukarråd som i enlighet med regeringens förslag inrättades i samband med övergången till ett nytt system aktivt deltagit när det gäller att utforma former och regler för bidragsgivningen. Avsikten är också att i brukarrådet diskutera inriktningen på bidragsgivningen och former för uppföljning och utvärdering. Ett av syftena med detta arbete är att öka organisationernas kompetens i dessa frågor. Regeringen bedömer det som angeläget att även i fortsättningen arbetar i nära samarbete med organisationerna och ut- vecklar brukarrådet till ett forum för samver- kan mellan organisationerna och staten. Detta är viktigt bl.a. när det gäller att ge regeringen beslutsunderlag för sin politik inom berörda områden. Regeringens bedömning är dessutom att även fortsättningsvis skall arbeta för att ta fram underlag i syfte att öka kunskapen om spelberoende och genom riktade insatser förebygga spelberoende. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 14:7 Folkhälsopolitiska åtgärder . beräknas anslaget till vardera året. 4.8.2 14:8 Alkohol- och narkotika- politiska åtgärder Tabell 4.14 Anslagsutveckling 14:8 Alkohol- och narkotikapolitiska åtgärder Tusental kronor 43 650 2001 Förslag 77 500 2002 Beräknat 102 500 2003 Beräknat 127 500 Internationaliseringen och det svenska EU- inträdet har ändrat förutsättningarna att bedriva en traditionell svensk alkoholpolitik. Exempel på sådana förändringar är ändrade regler för införsel av alkohol och avskaffandet av monopolen för tillverkning, import och partihandel av alkoholdrycker, ändrade partihandelsregler, utökad service och ändrade öppettider på Systembolaget, försöksverksamhet med lördagsöppet m.m. Den illegala hanteringen av alkohol har också ökat. Ytterligare förändringar av införselreglerna kommer fortlöpande att ske och kommer att gälla i fullt ut . Detta kommer att öka gränshandeln och också påverka alkoholskatterna i framöver. Dessa förändringar kan kraftigt påverka alkoholkonsumtionen och alkoholens tillgäng- lighet i som måste motverkas på andra sätt . Även det narkotikapolitiska arbetet påverkas av den ökade internationalisering och vårt EU-inträde. I syfte att motverka en konsumtions- och skadeökning till följd av regelförändringarna har detta anslag inrättats för att intensifiera det alkohol- och narkotikaförebyggande arbetet. Regeringens överväganden De förebyggande insatserna blir av avgörande betydelse när det gäller att motverka alkohol- och narkotikamissbrukets utbredning. Information, opinionsbildning och andra alkohol- och narkotikaförebyggande insatser, framför allt på lokal och regional nivå, får därför en ökad betydelse i ansträngningarna att påverka attityder och beteenden. Erfarenheterna från de projekt på nationell nivå som den nationella ledningsgruppen för alkoholförebyggande insatser har initierat är mycket goda. Ledningsgruppen kommer därför att fortsätta att utveckla och pröva metoder och modeller för förstärkta förebyggande insatser samt att utvidga ansvaret till att också omfatta frågor som har att göra med vård och behandling på missbruksområdet. En nationell handlingsplan för alkoholskadeförebyggande insatser håller på att utarbetas och en proposition kommer att överlämnas till . Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 14:8 Alkohol- och narkotikapolitiska åtgärder . beräknas anslaget till respektive . 4.8.3 14:9 Alkoholinspektionen Tabell 4.15 Anslagsutveckling 14:9 Alkoholinspektionen Tusental kronor 11 835 2001 Förslag 7 650 2002 Beräknat 7 808 1 2003 Beräknat 7 979 1 1 Motsvarar 7 650 tkr prisnivå. Alkoholinspektionen skall övervaka efterlevnaden av alkohollagen, dvs. tillse att bestämmelser avseende hanteringen av alkoholdrycker efterlevs. Alkoholinspektionen startade sin verksamhet med anledning av bl.a. EU-medlemskapet och att beslutat att avskaffa de tidigare import, export, tillverknings- och partihandelsmonopolen när det gäller alko- holdrycker. Dessa har ersatts av ett nytt alkoholpolitiskt motiverat tillstånds- och tillsynssystem som hanteras av Alkoholinspektionen. Detta system har dock i vissa delar kritiserats av och . Med anledning av denna kritik har beslutat att från ta bort kravet på parti- handelstillstånd och ersatt detta med det god- kännande som skattemyndigheten ger för att man som partihandlare skall få importera punktskattepliktiga alkoholvaror. Det betyder för Alkoholinspektionens del att deras verksamhet när det gäller tillståndsgivning och tillsyn av partihandeln kraftigt har reducerats . På grund av övergångsregler finns viss tillsyns- och tillståndsverksamhet kvar . har dessutom i sitt betänkande Bestämmelser om teknisk sprit m.m. (SOU 2000:60) föreslagit att även tillverkningstillstånden avskaffas och tillsynen över alkoholtillverkarna på samma sätt som med partihandeln skall utövas endast av skattemyndigheten. för har i sitt slutbetänkande roll och uppgifter (SOU 2000:57) behandlat konsekvenserna av att Alkoholinspektionens kvarvarande uppgifter övertas av det ombildade . beräknas Alkoholinspektionen få in avgifter motsvarande som inlevereras på inkomsttitel och således ej får disponeras av myndigheten. Regeringens överväganden har behandlat Alkohol- inspektionens framtida uppgifter och därvid föreslagit att vissa uppgifter inte längre skall utföras av inspektionen. Organisationskom- mittén för har behandlat frågan om att inspektionens kvarvarande upp- gifter överförs till det ombildade från . Dessa betänk- anden remissbehandlas och slutligt ställningstagande kommer att ske då en proposition kommer att överlämnas till . Tabell 4.16 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 6 984 Pris- och löneomräkning 666 Förslag 2001 7 650 Mot bakgrund av ovanstående föreslår rege- ringen att anvisas under an- slaget 14:9 Alkoholinspektionen . beräknas anslaget till respektive 7 979 000 kro- nor.