prop · GP0354 · 2001-11-27 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2001/02:54 redogörelse för tillämpningen av lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse för tillämpningen av lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll till och en redogörelse för den internationella terrorismens utveckling . Skrivelsen omfattar därmed inte den period under vilken terroristhandlingarna i inträffade. I skrivelsen konstateras att lagen har tillämpats fyra gånger . Lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll ............................ Den parlamentariska kontrollen ........................................................ Redogörelse för tillämpningen av lagen om särskild Den internationella terrorismens utveckling ..................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ... I samband med införandet av lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll ansågs att den parlamentariska kontrollen av hur regeringen tillämpar terroristbestämmelserna och reglerna om tvångsåtgärder även i fortsättningen skulle ske genom att regeringen lämnar en skrivelse till (prop. 1990/91:118 s. 72, bet. 1990/91:JuU29 s. 32, rskr. 1990/91:298). Den senaste redogörelsen lämnades i regeringens skrivelse 2000/01:51. Regeringen lämnar nu en motsvarande redogörelse för tiden till . har som underlag för redogörelsen i en skrivelse till regeringen daterad redogjort för tillämpningen av lagen om särskild utlänningskontroll . 2Lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll Särskilda bestämmelser med syfte att bekämpa terrorism infördes i svensk lagstiftning genom lagen (1973:162) om särskilda åtgärder till förebyggande av vissa våldsdåd med internationell bakgrund. Reglerna syftade till att göra det möjligt att hindra presumtiva terrorister från att komma in eller stanna kvar i och att skapa utrymme för kontroll i de fall då de av asylrättsliga skäl ändå måste beredas en i landet. Bestämmelserna har ändrats . återfinns de i lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll. Vid den nya lagens tillkomst konstaterades att särskilda bestämmelser alltjämt behövs som ger utrymme för att utvisa sådana utlänningar som bedöms som farliga med hänsyn till risken för terrorhandlingar (prop. 1990/91:118 s. 30). Enligt lagen skall en utlänning kunna utvisas om det av hänsyn till rikets säkerhet eller vad som är känt om hans eller hennes tidigare verksamhet och övriga omständigheter kan befaras att han eller hon kommer att begå eller medverka till en brottslig gärning som innefattar våld, hot eller tvång för politiska syften. Bestämmelserna i utlänningslagen (1989:529) om avvisning och utvisning skall dock tillämpas i första hand. Det krävs inte att personen i fråga tillhör en viss organisation för att lagen skall kunna tillämpas. Utvisning kan tillämpas även vid brottslig gärning i främmande stat. Detta gäller dock inte en gärning som har övervägande karaktär av politiskt brott. Den tidigare möjligheten att föreskriva om s.k. kommunarrest samt byte av bostad och arbete har avskaffats. Om ett utvisningsbeslut inte kan verkställas på grund av att utlänningen t.ex. riskerar dödsstraff eller tortyr i det land till vilket han eller hon skall utvisas, skall regeringen förordna om inhibition av verkställigheten. Regeringen kan i sådant fall meddela bestämmelser om skyldighet för utlänningen att på vissa tider anmäla sig hos en polismyndighet, s.k. anmälningsplikt. Regeringen får även förordna att vissa särskilda bestämmelser om tvångsåtgärder i spaningssyfte får Skr. 2001/02:54 tillämpas, t.ex. husrannsakan och hemlig teleavlyssning. anmälningsplikt eller ett förordnande om befogenhet att tillämpa tvångsmedelsbestämmelserna är giltigt i högst . Efter giltighets- tidens utgång skall frågan prövas av allmän domstol. 3 Den parlamentariska kontrollen Terroristbestämmelserna och reglerna om särskilda tvångsåtgärder fick vid sin tillkomst en begränsad giltighetstid, vilket innebar en möjlighet att kontrollera regeringens och myndigheternas handlande. När terroristbestämmelserna permanentades uttalades att regeringen skulle lämna en skrivelse till med redovisning av terroristbestämmelsernas tillämpning (prop. 1975/76:18 s. 161). En mot- svarande redovisning sker såvitt avser bestämmelserna i om hemlig teleavlyssning och hemlig teleövervakning samt lagen (1995:1506) om hemlig kameraövervakning. I samband med införandet av lagen om särskild utlänningskontroll ansågs att den parlamentariska kontrollen av hur regeringen tillämpar terroristbestämmelserna och reglerna om tvångsåtgärder även i fortsättningen bör ske genom att regeringen lämnar en skrivelse till . Som framgår av betänkandet 1996/97:JuU13 har regeringen fattat beslut om direktiv för en parlamentarisk kommitté med uppgift att utreda frågan om en ny instans- och processordning vid tillämpning av utlännings- och medborgarskapslagstiftningen (dir. 1997:20). I kommitténs uppdrag ingick att utreda om det mot bakgrund av internationella förpliktelser finns behov av att ändra den gällande ordningen med regeringen som första och sista instans i ärenden enligt lagen om särskild utlänningskontroll. Kommittén om ny instans- och processordning i utlänningsärenden (NIPU) överlämnade slutbetänkandet Ökad rättssäkerhet i asylärenden (SOU 1999:16) till . Kommittén föreslår bl.a. ändringar i utlänningslagen och lagen om särskild utlänningskontroll av innebörden att alla utlänningsärenden av betydelse för rikets säkerhet eller annars för allmän säkerhet skall avgöras av , numera , i första instans och kunna överklagas till regeringen. För att tillgodose kravet på prövning av ett oberoende organ föreslås en skyldighet för regeringen att inhämta yttrande från innan regeringen beslutar om utvisning eller avvisning. Frågan bereds inom . 4Redogörelse för tillämpningen av lagen om särskild utlänningskontroll Lagen har tillämpats vid fyra tillfällen . Samtliga fall avser omprövningar av tidigare meddelade utvisningsbeslut. fall har regeringen avslagit ansökan om upphävande av utvisningsbeslut Skr. 2001/02:54 enligt lagen om särskild utlänningskontroll. Som en jämförelse redovisas antalet fall där lagen har tillämpats. 1991/1992 lagen tillämpades 1992/1993 lagen tillämpades 1993/1994 lagen tillämpades inte 1994/1995 lagen tillämpades vid fem tillfällen 1995/1996 lagen tillämpades vid fyra tillfällen 1996/1997 lagen tillämpades inte 1997/1998 lagen tillämpades 1998/1999 lagen tillämpades inte 1999/2000 lagen tillämpades Det kan därmed konstateras att lagen totalt har tillämpats vid tjugotre tillfällen den varit i kraft. I redovisningen ingår också de ärenden där omprövning begärts av tidigare beslut. 5 Den internationella terrorismens utveckling Den redovisade perioden omfattar tiden till . Redogörelsen omfattar således inte terroristhandlingarna i . Till följd av dessa handlingar har därefter både det nationella och det internationella arbetet mot terrorismen prioriterats och intensifierats. Hotbilder och analyser har förändrats på ett mycket påtagligt sätt. Dessa senare förändringar redovisas dock inte i denna skrivelse. har varit förskonat från att drabbas av terrorism; detsamma gäller svenska medborgare. Fallet med de två svenskar som bortfördes i gränsområdet mellan , och är dock alltjämt olöst. fortsätter att försöka få klarhet i vad som hänt dem. Antalet dödade i terroristdåd har hållit sig på en relativt nivå. Huvuddelen av det politiskt motiverade våldet, har ägt rum i etablerade konfliktområden. Som exempel kan nämnas , , , attentat orsakade av och konflikt om Kashmir och naturligtvis . Tagande av gisslan i syfte att pressa fram pengar till verksamheten har fortsatt på flera håll. Redan innan terroristhandlingarna i ägde rum Skr. 2001/02:54 utgjorde den av i understödda verksamheten till förmån för olika militanta rörelser med religiös extremistisk inriktning en källa till ökande oro. Den f.d. saudiske medborgaren , gäst hos , framträdde som inspiratör och möjlig anstiftare till politiskt/ideologiskt våld med internationell räckvidd i en allt högre grad även utanför den egna regionen. Som verktyg fungerar nätverket (basen), med spridning i ett flertal stater. utfördes ett sprängattentat mot ett amerikanskt örlogsfartyg i Adens hamn varvid 17 besättningsmedlemmar dödades. förknippade händelsen med bin Laden. Situationen i mellan och palestinierna, har - sedan den palestinska folkliga resningen på nytt blossade upp - successivt förvärrats . En radikalisering har gett ökat utrymme åt extrema krafter på bägge sidor, som försvårat ansträngningarna att få ett hållbart vapenstillestånd. I har yttringar av inhemsk terrorism fortsatt främst i . Sedan den av separatiströrelsen ensidigt förklarade vapenvilan bröts ökade våldet igen och kunde fortsätta även efter gripandet av personer i organisationens ledning, vilket visar på förmåga att reorganisera verksamheten. ETA:s måltavlor har traditionellt varit företrädare för den spanska staten, men efterhand har kretsen vidgats till journalister, intellektuella, lärare och andra, som varit kritiska till ETA. har även turistnäringen drabbats. Parlamentsvalen i uppvisade en polarisering mellan unionister och nationalister. vägrade fortfarande att börja lämna in vapen. Real har återupptagit viss våldsverksamhet och spänningen har igen varit hög. De internationella ansträngningarna mot terrorism har varit koncentrerade till FN, där förhandlingar, inom ramen för generalförsamlingens sjätte (juridiska) utskott, påbörjades om en allmän konvention mot internationell terrorism på grundval av ett förslag från . Konventionen är avsedd att komplettera de tolv tidigare globala specialkonventionerna mot terrorism, varav den senaste - för bekämpande av finansiering av terrorism - antogs av generalförsamlingen med konsensus . Det nya konventionsförslaget är avsett att fylla luckor i förhållande till de tidigare specialkonventionerna men även att erbjuda en vidareutveckling på områden där så är möjligt. Som en uppföljning av resolution (1999) i , i vilken konstateras att är åtalad i för medverkan i bombattentaten mot beskickningar i och , upprepade säkerhetsrådet i resolution (2000) kravet att i utlämnar bin Laden i första hand till en stat där han åtalats. krävde även att stänger träningslägren för terrorister och beslutade om utökade sanktioner utöver dem som beslutades i resolution . En särskild sanktionskommitté under , som består av representanter för dess medlemmar, övervakar tillämpningen av Inom EU har säkerhetsrådets resolutioner och 1333 genomförts i ministerrådets förordning (EG) 467/2001 av Skr. 2001/02:54 2001 om bl.a. spärrande av vissa finansiella tillgångar i enlighet med vad sanktionskommittén angivit. Rådsförordningen, liksom ändringar och tillägg är bindande och direkt tillämplig även i . Inom EU har fortsatt att aktivt medverka i det arbete som där bedrivs regionalt för att motverka terrorismen, dels inom samverkan om utrikes- och säkerhetspolitiken, dels inom ramen för arbetet på de rättsliga och polisiära områdena. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse 2001/2002:54 med redogörelse för tillämpningen av lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll.