prop · GO031D14 · 2001-01-01 00:00:00 — 1 Förslag till riksdagsbeslut 7 2 Utgiftsområde Invandrare och flyktingar 9 3 Politikområde Integrationspolitik 11 3.1 Omfattning 11 3.2 Utgiftsutveckling 11 3.3 Mål 12 3.4 Politikens inriktning 12 3.5 Insatser 13 3.5.1 Statliga insatser inom politikområdet 13 3.5.2 Insatser inom övriga politikområden 15 3.6 Resultatbedömning 15 3.6.1 Resultat 16 3.6.2 Analys och slutsatser 20 3.7 Revisionens iakttagelser 22 3.8 Budgetförslag 22 3.8.1 10:1 22 3.8.2 10:2 Integrationsåtgärder 23 3.8.3 10:3 Kommunersättningar vid flyktingmottagande 24 3.8.4 10:4 Hemutrustningslån 25 3.8.5 10:5 Ombudsmannen mot etnisk diskriminering 25 4 Politikområde Storstadspolitik 27 4.1 Omfattning 27 4.2 Utgiftsutveckling 27 4.3 Mål 28 4.4 Politikens inriktning 28 4.5 Insatser 28 4.5.1 Statliga insatser inom politikområdet 28 4.5.2 Insatser utanför politikområdet 29 4.6 Resultatbedömning 30 4.6.1 Resultat 30 4.6.2 Analys och slutsatser 31 4.7 Budgetförslag 32 4.7.1 11:1 Utvecklingsinsatser i storstadsregionerna 32 5 Politikområde Migrationspolitik 33 5.1 Omfattning 33 5.2 Utgiftsutveckling 33 5.3 Mål 34 5.4 Politikens inriktning 34 5.5 Insatser 35 5.5.1 Statliga insatser inom politikområdet 35 5.5.2 Insatser utanför politikområdet 38 5.6 Resultatbedömning 38 5.6.1 Resultat 38 5.6.2 Analys och slutsatser 41 5.7 Revisionens iakttagelser 42 5.8 Budgetförslag 42 5.8.1 12:1 42 5.8.2 12:2 Mottagande av asylsökande 43 5.8.3 12:3 Migrationspolitiska åtgärder 44 5.8.4 12:4 44 5.8.5 12:5 Offentligt biträde i utlänningsärenden 45 5.8.6 12:6 Utresor för avvisade och utvisade 45 6 Politikområde Minoritetspolitik 47 6.1 Omfattning 47 6.2 Utgiftsutveckling 47 6.3 Mål 48 6.4 Politikens inriktning 48 6.5 Insatser 48 6.5.1 Statliga insatser inom politikområdet 48 6.5.2 Insatser utanför politikområdet 48 6.6 Resultatbedömning 49 6.7 Budgetförslag 49 6.7.1 47:1 Åtgärder för nationella minoriteter 49 Anslagsbelopp 7 2.1 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet 9 3.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet 11 3.2 Kommunmottagande åren 1991 2003 19 3.1 Anslagsutveckling 22 3.2 Beräkning av anslaget för 23 3.3 Anslagsutveckling 23 3.4 Beräkning av anslaget för 24 3.5 Anslagsutveckling 24 3.6 Beräkning av anslaget för 25 3.7 Anslagsutveckling 25 3.8 Beräkning av anslaget för 25 3.9 Anslagsutveckling 25 3.10 Beräkning av anslaget för 26 4.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet 27 4.2 Anslagsutveckling 32 4.3 Beräkning av anslaget för 32 5.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet 33 5.2 Anslagsutveckling 42 5.3 Beräkning av anslaget för 43 5.4 Anslagsutveckling 43 5.5 Beräkning av anslaget för 44 5.6 Anslagsutveckling 44 5.7 Beräkning av anslaget för 44 5.8 Anslagsutveckling 44 5.9 Beräkning av anslaget för 45 5.10 Anslagsutveckling 45 5.11 Beräkning av anslaget för 45 5.12 Anslagsutveckling 45 5.13 Beräkning av anslaget för 45 6.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet 47 6.2 Anslagsutveckling 49 6.3 Beräkning av anslaget för 49 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. godkänner de föreslagna målen för politikområdena migrationspolitik (avsnitt 5.3), minoritetspolitik (avsnitt 6.3) och kompletteringen av de integrationspolitiska målen (avsnitt 3.3) samt att de godkända målen inom politikområde migrationspolitik upphör att gälla, 2. godkänner att lån tas upp i för det samlade behovet för hemutrustningslån till ett belopp av högst 1 (avsnitt 3.9), 3. för budget anvisar anslagen under utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar enligt följande uppställning: Anslagsbelopp Tusental kronor Anslag Anslagstyp 10:1 ramanslag 83 731 10:2 Integrationsåtgärder ramanslag 50 242 10:3 Kommunersättningar vid flyktingmottagande ramanslag 2 238 565 10:4 Hemutrustningslån ramanslag 21 227 10:5 Ombudsmannen mot etnisk diskriminering ramanslag 12 474 11:1 Utvecklingsinsatser i storstadsregionerna ramanslag 565 000 12:1 ramanslag 446 031 12:2 Mottagande av asylsökande ramanslag 1 039 335 12:3 Migrationspolitiska åtgärder ramanslag 285 221 12:4 ramanslag 70 483 12:5 Offentligt biträde i utlänningsärenden ramanslag 57 913 12:6 Utresor för avvisade och utvisade ramanslag 63 656 47:1 Åtgärder för nationella minoriteter ramanslag 8 000 Summa 2 Utgiftsområde Invandrare och flyktingar Utgiftsområdet består av politikområdena Integrationspolitik, Storstadspolitik, Migrationspolitik och Minoritetspolitik. Förändringen av utgiftsområdesramen jämfört med ekonomiska vårproposition förklaras i huvudsak av volymförändringar till följd av antagande om ökat antal asylsökande och snabbare ärendehandläggning vid och . Sammantaget leder detta till att utgifterna för mottagande av asylsökande minskar något och att utgifterna för kommunersättningar ökar. Utgiftsområdesramen förändras också till följd av att av de som anvisades i vårpropositionen 2000 för sysselsättningsskapande åtgärder för invandrare, överförs till utgiftsområdena 13, 16 och 24. Tabell 2.1 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet Miljoner kronor Utfall 1999 Anslag 2000 1 Utgifts- prognos 2000 Förslag anslag 2001 Beräknat anslag 2002 Beräknat anslag 2003 Integrationspolitik 2 328 2 468 2 238 2 406 2 567 2 433 Storstadspolitik 121 260 110 565 116 230 Migrationspolitik 1 953 2 165 2 186 1 963 1 992 2 046 Minoritetspolitik - 8 8 8 8 8 Totalt för utgiftsområde 8 4 402 4 901 4 542 4 942 4 683 4 717 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. 3.1 Omfattning Integrationspolitik omfattar frågor om invandrares introduktion i det svenska samhället, ersättning till kommunerna för flyktingmottagande, svenskt medborgarskap, åtgärder för att den etniska och kulturella mångfalden i samhället skall tillvaratas och för att främja lika rättigheter och skyldigheter för alla oavsett kulturell och etnisk bakgrund samt för att förebygga och motverka etnisk diskriminering, främlingsfientlighet och rasism. Inom politikområdet finns myndigheterna , Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO) samt . Politikområdet är tvärsektoriellt och bygger på andra politikområden. Åtgärder som sker inom dessa politikområden är avgörande för att de integrationspolitiska målen skall uppnås. Tabell 3.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet Miljoner kronor Utfall 1999 Anslag 2000 Utgifts- prognos 2000 Förslag anslag 2001 Beräknat anslag 2002 Beräknat anslag 2003 10:1 56,4 82,6 88,7 83,7 85,1 87,2 10:2 Integrationsåtgärder 37,6 37,7 40,5 50,2 50,2 50,2 10:3 Kommunersättningar vid flyktingmottagande 2 193,7 2 301,4 2 080,7 2 238,6 2 399,6 2 263,6 10:4 Hemutrustningslån 32,3 38,0 19,7 21,2 19,5 18,6 10:5 Ombudsmannen mot etnisk diskriminering 7,7 8,3 8,5 12,5 12,7 13,0 Totalt för Integrationspolitik inom utgiftsområde 8 2 327,8 2 468,0 2 238,2 2 406,2 2 567,1 2 432,7 uppvisade anslaget 10:1 ett stort anslagssparande till följd av vissa eftersläpningar av verksamheten. Omfattande ersättningsutbetalningar från anslaget 10:3 Kommunersättningar vid flyktingmottagande hade resulterat i stort utnyttjande av anslagskrediten. kunde krediten börja betalas av och innevarande budgetår vänds kreditutnyttjande till anslagssparande. Vad gäller anslaget 10:4 Hemutrustningslån har låg marknadsränta och minskade låneeftergifter gjort att stora delar av anslaget kunnat dras in som besparing. Regeringens förslag: Integrationspolitikens mål kompletteras med ordet skyldigheter. Integrationspolitikens mål skall vara - lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund, - en samhällsgemenskap med samhällets mångfald som grund, samt - en samhällsutveckling som kännetecknas av ömsesidig respekt och tolerans och som alla oavsett bakgrund skall vara delaktiga i och medansvariga för. har beslutat om mål för integrationspolitiken (prop. 1997/98:16, bet. 1997/98:SfU6, rskr. 1997/98:68). Integrationspolitikens mål enligt detta beslut är - lika rättigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund, - en samhällsgemenskap med samhällets mångfald som grund, samt - en samhällsutveckling som kännetecknas av ömsesidig respekt och tolerans och som alla oavsett bakgrund skall vara delaktiga i och medansvariga för. I samband med att antog dessa mål för integrationspolitiken underströk både regeringen och att målet om allas lika rättigheter och möjligheter även innebär att alla har lika skyldigheter oavsett etnisk och kulturell bakgrund. har senare i bet. 1999/2000:SfU10, rskr. 1999/2000:188 givit regeringen tillkänna att detta bör tydliggöras genom en komplettering av målen för integrationspolitiken. Ordet skyldigheter skall därför fogas till det integrationspolitiska målet om lika rättigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund. 3.4 Politikens inriktning är ett land präglat av etnisk och kulturell mångfald. Mer än 900 000 invånare är födda utomlands. Ytterligare närmare 800 000 personer är födda i men har minst en förälder som är född i ett annat land. Denna mångfald är en viktig kraft för utvecklingen av det svenska samhället. Det finns stora skillnader i makt och levnadsvillkor mellan människor som lever i . Främst beror dessa skillnader på klasstillhörighet och kön, men många invandrare diskrimineras också på grund av sin etniska bakgrund. Detta gäller inte minst på arbetsmarknaden, där situationen är särskilt besvärlig för invandrare som är födda i . Även i andra avseenden finns skillnader i levnadsvillkor och levnadsförhållanden mellan personer med invandrarbakgrund och befolkningen i övrigt. Betydligt fler bland dem med invandrarbakgrund har låga inkomster och andelen socialbidragstagare är högre. Vidare tyder flera undersökningar på att invandrare i genomsnitt mår sämre än personer födda i och att de lider av andra typer av ohälsa. Andelen ungdomar som går vidare till högre studier är lägre bland dem som har utländsk bakgrund än bland befolkningen i övrigt. Till detta skall läggas en betydande boendesegregation i kommuner, där majoriteten av de utlandsfödda och deras barn bor. Integrationspolitiken syftar till att bryta denna negativa utveckling genom åtgärder som gör att samhället tar tillvara befolkningens kompetens, oavsett kön, etnicitet och kulturell bakgrund. Utgångspunkten för integrationspolitiken är att låta den mångfald som finns i samhället vara grunden för den generella politikens utformning, och insatser för att stärka integrationen sker därför inom de flesta politikområden. Av särskild betydelse för att bryta segregationen är arbetsmarknads- och utbildningspolitiken. En central aspekt är att även anlägga ett könsperspektiv på integrationspolitiken. Inom arbetsmarknadspolitiken är de som är födda utomlands en prioriterad grupp och flera åtgärder för att öka deras sysselsättningsgrad har vidtagits. Ytterligare förslag lämnades i den ekonomiska vårpropositionen. Inom ramen för den nationella storstadspolitiken träffar staten avtal med ett antal storstadskommuner i syfte att öka jämlikheten och bryta den sociala och etniska segregationen i storstadsregionerna. Inom utbildningspolitiken är bl.a. insatser inom skolan, svenskundervisning för vuxna och viktiga. Vidare planeras konkreta åtgärder för att bredda rekryteringen till högskolan och därmed öka den etniska och sociala mångfalden. Hälsopolitiken inriktas på att folkhälsan skall förbättras och skillnaderna i ohälsa minska. Inom demokratipolitiken vidtas åtgärder som ökar möjligheterna för personer med invandrarbakgrund att delta i den demokratiska processen. Kulturpolitiken skall verka för allas möjlighet till kulturupplevelser och eget skapande samt för möten mellan olika kulturer inom landet. 3.5 Insatser 3.5.1 Statliga insatser inom politikområdet Integration på nationell, regional och lokal nivå Statens insatser följer den integrationspolitiska propositionens inriktning. Ett samlat åtgärdsprogram genomförs för att få integrationsperspektivet att genomsyra alla politikområden. Utbildning om integration pågår inom och för myndighetschefer. Verksförordningen har ändrats så att myndigheterna skall ta hänsyn till integrationspolitikens krav på verksamheten. I en särskild förordning regleras myndigheternas ansvar för att genomföra politiken. Flera statliga myndigheter har i sina regleringsbrev fått i uppdrag att vidta särskilda insatser så att de integrationspolitiska målen får genomslag i deras verksamhet. Myndigheterna skall sedan rapportera resultatet av insatserna till regeringen. har på nationell nivå ansvar för att följa och utvärdera samhällsutvecklingen ur ett integrationspolitiskt perspektiv. Integrationen stimuleras också genom insatser på regional och lokal nivå. Länsstyrelserna har fått i uppdrag att, utifrån sina olika förutsättningar, utveckla det integrationspolitiska arbetet. Länsstyrelserna i , och har särskilda medel för att i samråd med bedriva ett aktivt integrationsbefrämjande arbete. Enligt om länsstyrelsernas integrationspolitiska arbete har präglats av omställning och byte av tankemönster från invandrarpolitik till integrationspolitik. Ett förankringsarbete pågår inom flera länsstyrelser för att införliva de integrationspolitiska målen i den ordinarie verksamheten. har också en viktigt uppgift när det gäller att uppmärksamma och stimulera kommunernas integrationsarbete. anordnar i samverkan med en nationell konferens om integration för att bidra till att kommunernas arbete med integration utvecklas. Kommunernas integrationsarbete, oftast i samverkan med det lokala organisationslivet, kan också i vissa fall få projektstöd från . Etnisk mångfald Myndigheternas uppgift att fortlöpande beakta samhällets etniska och kulturella mångfald när verksamheten utformas och bedrivs innebär också att den etniska och kulturella mångfalden bland de anställda är ett viktigt inslag. Enligt lagen (1999:130) om åtgärder mot etnisk diskriminering i arbetslivet skall arbetsgivare bedriva ett målinriktat arbete för att aktivt främja etnisk mångfald i arbetslivet. DO har utarbetat en handbok med råd för sådana aktiva åtgärder. Regeringen har uppdragit åt samtliga myndigheter som lyder under regeringen att upprätta handlingsplaner för att främja etnisk mångfald bland de anställda. En sådan handlingsplan har också tagits fram inom . har som prioriterad uppgift att stimulera kommunerna att öka den etniska mångfalden i arbetslivet. Verket har fått ett särskilt uppdrag att aktivt bidra till att främja den etniska mångfalden inom den kommunala sektorn. Bland annat skall verket stimulera kommunerna att utveckla sitt mångfaldsarbete genom utmärkelsen . beslutar i samråd med DO och vilken kommun som skall få utmärkelsen. Främjande av integration kan bevilja stöd till projekt som syftar till att stimulera integrationsprocesserna i samhället eller till att förebygga och motverka, främlingsfientlighet, rasism, och etnisk diskriminering. Invandrarnas riksorganisationer får statsbidrag till sin verksamhet och nya organisationer etableringsbidrag för att kunna bygga upp en riksorganisation. Ett nytt statsbidragssystem för organisationer som främjar integration genomförs stegvis med början inom ramen för befintliga resurser. Detta system är mer inriktat på organisationernas verksamhet och bidragets användning kommer också att kunna följas upp. Enligt regeringens bedömning ger det nya bidragssystemet organisationerna ökade möjligheter att arbeta integrationsbefrämjande. har hjälpt invandrarnas riksorganisationer att utveckla sina verksamheter efter de nya bidragsreglerna. har också fått i uppdrag att under innevarande år utveckla en ändamålsenlig samrådsform med organisationerna. Rasism, främlingsfientlighet och etnisk diskriminering DO har enligt lagen (1999:131) om Ombudsmannen mot etnisk diskriminering som uppgift att motverka etnisk diskriminering i arbetslivet och på andra samhällsområden. Lagen (1999:130) om åtgärder mot etnisk diskriminering i arbetslivet trädde i kraft . Den nya lagens tillämpning är vidare än den tidigare och ställer krav på arbetsgivaren att vidta aktiva åtgärder. har till uppgift att förebygga och motverka rasism, främlingsfientlighet och även etnisk diskriminering som inte direkt faller under DO:s ansvar. Regeringen har tagit ett samlat grepp om arbetet mot rasism, främlingsfientlighet och etnisk diskriminering för att ge det en mera strukturerad form och därmed en långsiktighet och kontinuitet som saknas . utarbetas en nationell handlingsplan mot rasism, främlingsfientlighet och etnisk diskriminering. Arbetet med en sådan plan är en process i flera steg. Det första steget i arbetet togs när regeringen presenterade tio initiativ i kampen mot rasism, främlingsfientlighet och diskriminering och gav ett antal uppdrag till . Uppdragen berör även DO och de bägge myndigheterna skall i samråd fördela olika delar av uppdragen mellan sig. Ett av uppdragen är att bygga upp en nationell kunskapsbank om arbetet mot rasism, främlingsfientlighet och etnisk diskriminering samt att utveckla en rådgivande och stödjande verksamhet för kommuner och andra som har behov av stöd i arbetet med att bekämpa rasistiska och främlingsfientliga tendenser på det lokala planet. Ett annat uppdrag innebär att m.fl. skall föra en dialog med organisationer, kommuner, engagerade personer och andra inom området. Syftet med dialogen är att skapa en bred uppslutning kring arbetet med den nationella handlingsplanen och att hämta in förslag på åtgärder som kan behövas liksom synpunkter på uppläggningen och inriktningen på planen. Det är regeringens uppfattning att det opinionsbildande arbetet mot rasism och främlingsfientlighet bedrivs bäst av organisationer, föreningar och partier. skall också i samverkan med DO genomföra informations- och utbildningsinsatser så att kunskapen om såväl mekanismer bakom etnisk diskriminering som de gällande reglerna på området ökar. skall vidare tillsammans med stimulera till åtgärder för att öka kunskapen bland personer som kommer i kontakt med offer för brott med rasistiska och främlingsfientliga inslag. Arbetet kommer också att ske i samverkan med . Handlingsplanen mot rasism, främlingsfientlighet och etnisk diskriminering innehåller också en satsning på från Allmänna arvsfonden på ungdomsföreningar som själva eller i samverkan med andra utvecklar nya verksamheter och metoder i arbetet mot rasism, främlingsfientlighet och diskriminering. Även inom EU har den etniska diskrimineringen uppmärksammats. lade kommissionen fram ett "diskrimineringspaket" med bl.a. förslag till direktiv mot etnisk diskriminering. Det omfattar, förutom arbetslivet, även bl.a. socialförsäkringsområdet och utbildning samt tillgången till varor och tjänster. Direktivet antogs av ministerrådet och kan komma att skärpa kraven på lagstiftningen mot etnisk diskriminering framför allt inom andra områden än inom arbetslivet. Introduktion av nyanlända har en viktigt uppgift att stödja och följa kommunernas introduktion och även uppmärksamma övriga nyanlända invandrares behov. Staten ger ersättning till kommunerna när de tar emot flyktingar och vissa av deras anhöriga enligt förordningen (1990:927) om statlig ersättning till kommunerna för flyktingmottagande m.m. Målet är att individen skall kunna försörja sig själv och ta del i samhällslivet. Normalt bör en bas för det fortsatta livet i kunna skapas om introduktionen sker på heltid. En särskild schablonersättning skall täcka kommunens kostnader för den enskildes försörjning och för undervisning i svenska från det år flyktingen tas emot och . Ersättningen innefattar också vissa andra kostnader som följer av flyktingmottagandet. Hemutrustningslån När flyktingar och deras anhörig bosätter sig i en kommun kan de också få statliga lån till hemutrustning. Dessa administreras av (). Svenskt medborgarskap Möjligheten att få svenskt medborgarskap har stor betydelse för integrationen i det svenska samhället. Regeringen har lämnat ett förslag till ny lag om svenskt medborgarskap till genom propositionen 1999/2000:147 Lag om svenskt medborgarskap. Förslaget innebär bl.a. att det skall bli fullt ut möjligt att ha dubbelt medborgarskap samt att det underlättas för barn och ungdomar att bli svenska medborgare. Den nya lagen föreslås träda i kraft . 3.5.2 Insatser inom övriga politikområden Målen för integrationspolitiken uppnås endast i begränsad omfattning genom insatser inom integrationspolitiken. Av stor betydelse för hur de integrationspolitiska målen uppnås är de insatser som sker genom den generella politiken. Dessa insatser redovisas närmare inom respektive politik- och utgiftsområde. 3.6 Resultatbedömning Integrationspolitikens mål för är - lika rättigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund, - en samhällsgemenskap med samhällets mångfald som grund, samt - en samhällsutveckling som kännetecknas av ömsesidig respekt och tolerans och som alla oavsett bakgrund skall vara delaktiga i och medansvariga för. Tillståndet inom politikområdet Situationen för invandrare på arbetsmarknaden har förbättrats jämfört med föregående år. är dock deras situation sämre än för befolkningen som helhet. Den öppna arbetslösheten bland hela befolkningen var , en knapp minskning med en procentenhet jämfört med . Arbetslösheten bland dem som är födda utomlands har minskat från år . Speciellt stor har minskningen varit för invandrare från Bosnien, från till . För utomeuropeiska medborgare var den registrerade arbetslösheten jämfört . En stor del av de utomeuropeiska medborgarna står alltså utanför arbetsmarknaden. Men även bland dessa har sysselsättningen ökat , från till . Denna siffra är dock långt under sysselsättningsgraden för personer födda i som är . har således invandrare i en allt större utsträckning fått arbete. Arbetsgivare har också i ökad utsträckning fått en insikt om vikten av etnisk och kulturell mångfald i arbetslivet. Kommuner och landsting har särskilt uppmärksammat behovet av etnisk mångfald när de rekryterar personal till vård och omsorg. Även de statliga myndigheterna har i sina kompetensförsörjningsplaner visat en ökad medvetenhet om behovet av etnisk och kulturell mångfald. Av de utländska medborgare som har kommit till är det en avsevärt större andel som har låga inkomster, än infödda svenskar. när arbetslösheten började minska markant bland dem som är födda utomlands, sjönk också antalet socialbidragstagare. Sannolikt innebär detta att ekonomin har förbättrats för många grupper av utrikes födda. Någon säker inkomsstatistik finns ännu inte. Att de utrikes föddas hälsa är sämre än jämförbara svenskföddas beror på flera olika faktorer bl.a. sämre levnadsförhållanden och sämre utbyggnad av hälsovård i hemlandet. har uppmärksammat kommuner och landsting på behovet av att ta hänsyn till nyanlända flyktingars hälsa vid introduktionen. Regeringen har också redovisat en nationell handlingsplan för utveckling av svensk hälso- och sjukvård till . I planen framhålls att för att den framtida hälso- och sjukvården skall kunna möta den ökande etniska och kulturella mångfalden i patientgruppen måste detta beaktas i medborgarorienteringen av hälso- och sjukvården. I genomsnitt har utrikes födda samma utbildningsnivå som personer födda i , men spridningen är större. Nyanlända behandlas ofta som en homogen grupp med samma slags behov av initialt stöd i . Av de som kommer är många akademiker med mycket lång utbildning. Andra har ingen utbildning alls och är nästan analfabeter. har arbetat tillsammans med kommuner och landsting för att utveckla introduktionen så att den skall utgå från individens bakgrund och förutsättningar. Tillgången på komplettering av utländsk utbildning motsvarar fortfarande inte efterfrågan och många kompletteringar tar . Trots stora ansträngningar finns det fortfarande en social och etnisk snedrekrytering till högskoleutbildningar. har förskolans träning i modersmål minskat och det finns brister även i undervisningen i svenska som andraspråk. framhåller denna utveckling som allvarlig och befarar framtida hinder för tvåspråkiga elevers vidareutbildning och möjligheter till försörjning.