prop · GO03140 · 2001-01-01 00:00:00 — För makar som lever tillsammans skall beräkning enligt ovan alltid ske för vardera maken även om endast en av dem är kvalificerad för bostadstillägg. Utredningens förslag: Stämmer delvis överens med regeringens förslag. Utredningen föreslog dock att för ålderspensionärer födda eller tidigare skulle tjänstepensioner vid omräkningen läggas in med fullt belopp i reduceringsinkomsten. Vidare föreslogs att inkomst av kapital skulle läggas in i reduceringsinkomsten vid omräkningen. Utredningen lämnade inte något förslag om omräkning av den bidragsgrundande inkomsten för de personer som kommer att få aktivitets- eller sjukersättning. Remissinstanserna: Ett tiotal remissinstanser har särskilt yttrat sig över förslaget. En majoritet av dessa är allmänna försäkringskassor. Flertalet av remissinstanserna riktar kritik mot förslaget att behandla ålderspensionärer födda respektive efter 1937 olika vid omräkningen av årsinkomsten till reduceringsinkomst. Huvuddelen av kritiken går ut på att bestämmelserna blir komplicerade och svåra att förklara för den enskilde och därför efterlyses enklare regler. Skälen för regeringens förslag: I avsnitt 8 har regeringen lämnat förslag om vilka inkomster som skall ingå vid beräkningen av den årsinkomst som föreslås utgöra den bidragsgrundande inkomst som skall påverka storleken på bostadstillägget. De inkomster som tas upp kan grovt delas in i pension från det allmänna pensionssystemet, allmän sjukförsäkringsförmån i form av aktivitetsersättning eller sjukersättning, övriga inkomstskattepliktiga inkomster samt inkomsttillägg för förmögenhet. Effekten av att inkomstrelaterad allmän pension och inkomstrelaterad aktivitetsersättning eller sjukersättning först reducerar garantiförmånerna inom dessa system blir att det endast är en del av förmånen som därefter "går vidare" och reducerar bostadstillägget. Andra typer av inkomster som inte reducerar garantiförmånerna, som t.ex. arbetsinkomster, går direkt in i inkomstberäkningen för reduktionen av bostadstillägget. Detta leder till att olika typer av inkomster får olika marginaleffekt vid bostadstilläggsberäkningen. För att neutralisera dessa skillnader, behöver olika avräkningsprocent användas mot olika inkomstslag. För att lösa detta tekniskt föreslår regeringen att den bidragsgrundande inkomsten räknas om till en särskild reduceringsinkomst, som skall användas vid den direkta beräkningen av bostadstillägget. Enligt regeringens principiella uppfattning bör de delar av den bidragsgrundande inkomsten som reducerar garantiförmånerna samt garantiförmånerna tas upp med hela värdet vid beräkningen av reduceringsinkomsten. De delar av den bidragsgrundande inkomsten som inte påverkar de allmänna pensions- eller sjukförsäkringsförmånerna bör däremot endast tas vid omräkningen till reduceringsinkomsten. Vad avser inkomst av kapital är sådan inkomst inte att likställa med förvärvsinkomst eller inkomst som ersätter förvärvsinkomst. Detsamma kan anföras beträffande inkomsttillägget för förmögenhet. När det gäller inkomsttillägget för förmögenhet kan dessutom anföras att detta är en fiktivt beräknad "inkomst", där viss reduktion av förmögenheten redan skett. Det saknas därför skäl att i ett senare led ytterligare reducera den förmögenhet som skall påverka bostadstillägget. Med hänsyn till det anförda anser således regeringen att såväl inkomst av kapital som inkomsttillägget för förmögenhet skall tas vid omräkningen till reduceringsinkomst. Om beräkning av reduceringsinkomsten inte sker på beskrivet sätt, neutraliseras inte de tidigare nämnda marginaleffekterna mellan de olika typer av förvärvsrelaterade inkomster som skall påverka bostadstillägget. Särskilt om allmänna pensioner och tjänstepensioner Regeringens utgångspunkt är således att den del av den bidragsgrundande inkomst som utgörs av ersättning som reducerar garantipension eller garantiersättning samt garantipensionen eller garantiersättningen skall tas upp vid beräkningen av reduceringsinkomst. Det kan dock ifrågasättas om olika regler skall gälla beroende på när ålderspensionären är född. Om samma regler gäller för ålderspensionärer födda eller tidigare som för dem födda eller senare skulle den förstnämnda gruppen i flertalet fall komma att få en något fördelaktigare beräknad reduceringsinkomst än pensionärer födda eller . Detta beror på att ålderspensionärer födda eller tidigare är berättigade till s.k. övergångsvis garantipension. Denna beräknas med utgångspunkt i ett beräkningsunderlag, som fastställs enligt särskilda regler. I detta beräkningsunderlag ingår enligt huvudregeln bl.a. svenska tjänstepensioner. Om beräkningsunderlaget inte överstiger 0,27 prisbasbelopp skall dock beräkningsunderlaget minskas med bl.a. svensk tjänstepension. Detsamma gäller om beräkningsunderlaget överstiger antingen 3,093 prisbasbelopp för den som är ogift eller 2,772 prisbasbelopp för den som är gift. Det är följaktligen endast om beräkningsunderlaget ligger inom intervallet 0,27 - 3,093 prisbasbelopp respektive 0,27 - 2,772 prisbasbelopp som svensk tjänstepension kommer att påverka ålderspensionen. Detta talar för att tjänstepension, i de fall denna påverkar garantipensionen, borde tas upp med fullt belopp, när reduceringsinkomsten bestäms. En sådan regel blir dock tekniskt svår att tillämpa och förstå. I många fall skulle det vara nästintill omöjligt för en pensionär att räkna ut eller kontrollera beräkningen. Därtill är det som angetts ovan olyckligt att vid inkomstberäkningen hantera tjänstepensioner olika beroende på pensionärens födelseår. Av nämnda skäl bör tjänstepensioner viktas på samma sätt, oavsett om de påverkar garantipensionen eller inte. Regeringen föreslår därför att tjänstepension skall tas vid omräkningen till reduceringsinkomsten. För den som får änkepension, eller särskild efterlevandepension eller änkepension tillsammans med antingen omställningspension eller särskild efterlevandepension, finns inte skäl att bestämma reduceringsinkomsten på annat sätt än för ålderspensionärer. Regeringen föreslår därför att motsvarande regler som har föreslagits vid omräkningen av den bidragsgrundande inkomsten till reduceringsinkomst för ålderspensionärer även skall gälla för den som har ovan nämnda efterlevandepensionsförmåner. Särskilt om aktivitetsersättning och sjukersättning En försäkrad som saknar eller har låg inkomstrelaterad sjukersättning har rätt till garantiersättning upp till en garantinivå om 2,4 prisbasbelopp. En försäkrad som saknar eller har låg inkomstrelaterad aktivitetsersättning har rätt till garantiersättning upp till en åldersberoende garantinivå. Om ersättningen understiger garantinivån för respektive förmån, kommer den årliga garantiersättningen att uppgå till ett belopp som motsvarar skillnaden mellan garantinivån och den årliga inkomstrelaterade ersättningen. Invaliditetsförmån som betalas ut enligt utländsk lag likställs med inkomstrelaterad aktivitets- eller sjukersättning. Regeringen anser att det som föreslagits för de allmänna pensionsförmånerna även bör gälla de delar av den bidragsgrundande inkomsten som utgörs av aktivitets- eller sjukersättning. Utländska förmåner Förutom svenska inkomstrelaterade pensionsförmåner respektive aktivitets- och sjukersättningsförmåner påverkas garantipension respektive garantiersättning på visst sätt av motsvarande utländska förmåner. I stort innebär detta att garantiförmånerna reduceras av sådana utländska förmåner som inte är av utfyllnadskaraktär, men att också inkomstrelaterad sjuk- eller aktivitetsersättning påverkas av förekomsten av motsvarande utländska förmåner. Enligt regeringens uppfattning är det inte rimligt att vid bestämmandet av reduceringsinkomsten göra någon åtskillnad mellan de utländska förmånerna utifrån deras eventuella påverkan på den svenska förmånen. De bör därför alltid tas oavsett om de faktiskt har påverkat garantiersättningen eller ej. Det kan i detta sammanhang också noteras att det när det gäller förmåner från annat land inom Europeiska unionen (EU) eller Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) finns begränsningar när det gäller möjligheter till avräkning. Makar och personer som likställs med makar I avsnitt 9.2 föreslår regeringen att det är makarnas gemensamma inkomst som skall ha betydelse för inkomstprövningen. Detta betyder att vad som ovan sagts om viktning av inkomst av naturliga skäl kommer att gälla för var och en av makarna, om de båda är kvalificerade för bostadstillägg. För att inte skapa ett alltför komplicerat och svåröverskådligt regelverk anser vi att de föreslagna reglerna om viktning av inkomst skall tillämpas på båda makarna, även om endast en av dem är kvalificerad för bostadstillägg. Regeringen föreslår således att för makar, och personer som är likställda med makar, skall viktning av inkomst alltid ske för vardera maken, oberoende av om båda eller endast en av dem är kvalificerad för bostadstillägg. En förutsättning för en sådan tillämpning är naturligtvis att makarna lever tillsammans. I annat fall skall de behandlas som ogifta bidragsberättigade. 9.3.1 Förbehåll för fribelopp vid omräkning till reduceringsinkomst Regeringens förslag: Vid omräkningen av den bidragsgrundande inkomsten till reduceringsinkomst skall det efter viktning av inkomst göras avdrag med ett fribelopp. För den som kvalificerat sig för bostadstillägg genom pensionsförmån skall fribeloppet motsvara oreducerad basnivå av garantipension för ålderspension för personer födda eller tidigare - 2,17 prisbasbelopp för ogift och 1,935 för gift. För den som kvalificerat sig för bostadstillägg genom aktivitets- eller sjukersättning skall fribeloppet motsvara den oavkortade garantinivå för sådan förmån som gäller för den sökande. Är sökanden berättigad till mer än en pensionsförmån eller aktivitets- eller sjukersättning skall, om förmånerna var för sig berättigar till bostadstillägg, fribeloppet motsvara oreducerad basnivå för den förmån som är mest förmånlig för den sökande. Är den bidragsgrundande förmånen en förmån som betalas ut från annat land inom Europeiska unionen (EU) eller Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) skall fribeloppet alltid bestämmas på samma sätt som för den svenska förmån som EU/EES-förmånen skall motsvara för att kvalificera bidragstagaren för bostadstillägg. För det fall EU/EES-förmånen är en invaliditetsförmån, som motsvarar svensk sjukersättningsförmån, skall dock fribeloppet för sådan förmån motsvara fribeloppet för svensk sjukersättningsförmån längst t.o.m. månaden före den månad förmånstagaren fyller . För makar som lever tillsammans skall, om endast en make är kvalificerad för bostadstillägg, den andre maken få tillgodoräkna sig ett fribelopp som motsvarar 1,935 prisbasbelopp. Sedan vardera maken från sin viktade bidragsgrundande inkomst gjort avdrag med fribelopp, skall inkomsterna läggas samman. Makarnas sammanlagda inkomster skall därefter fördelas med hälften på vardera maken. De erhållna andelarna skall utgöra vardera makens reduceringsinkomst. Utredningens förslag: Utredningen föreslog att i samband med omräkningen av årsinkomsten till reduceringsinkomst skulle den sistnämnda minskas med ett fribelopp som i princip motsvarade nivån på oreducerad garantipension. För ålderspensionärer skulle fribeloppet uppgå till 2,15 prisbasbelopp för ogifta, respektive 1,915 prisbasbelopp för gifta. För änkor med rätt till änkegarantipension skulle fribeloppet uppgå till 2,04 prisbasbelopp och för den som får hustrutillägg skulle fribeloppet uppgå till 1,915 prisbasbelopp. Utredningen lämnade inget förslag om hur fribeloppet skulle bestämmas om den bidragsberättigade var berättigad till mer än en förmån som ger rätt till bostadstillägg, om den bidragsgrundande förmånen är en EU/EES-förmån eller om den bidragsgrundande förmånen utgörs av aktivitets- eller sjukersättning. Remissinstanserna: Många remissinstanser har yttrat sig över utredningens förslag i denna del. En majoritet tillstyrker eller har inget att invända mot förslaget. allmänna försäkringskassa delar emellertid inte utredningens uppfattning att det skall vara olika fribelopp för olika pensionsförmåner. föreslår ett krontalsbelopp, lika för alla förmåner, som fribelopp. () påtalar att förslaget om att andelsberäknade förmåner skall ge rätt till helt fribelopp bör samordnas med kommande förslag från förslag om hur den ekonomiska tryggheten för vissa äldre invandrare skall utformas. Skälen för regeringens förslag: I det nuvarande bostadstilläggssystemet räknas folkpension, pensionstillskott (PTS) samt den del av tilläggspensionen som reducerar PTS inte med i den inkomst som reducerar bostadstillägget. Enligt regeringens uppfattning är det viktigt att även det nya systemet för bostadstillägg i stort sett är neutralt i förhållande till det nuvarande systemet. För att uppnå neutralitet bör därför ett fribelopp som motsvarar garantiersättning för respektive förmån som grundar rätt till bostadstillägg räknas av från den bidragsgrundande inkomsten, när reduceringsinkomsten beräknas. Det är också rimligt att bidragstagaren får tillgodoräkna sig ett belopp för grundläggande konsumtionsbehov, innan bostadstillägget börjar reduceras. I annat fall skulle den som är kvalificerad för bostadstillägg, och som har enbart garantipension eller garantiersättning, få ett reducerat bostadstillägg. I praktiken skulle ingen bidragstagare kunna få fullt bostadstillägg. Fråga är dock hur nivån på fribeloppet skall bestämmas. Avkortad pensions- eller sjukförsäkringsförmån gäller att för rätt till oavkortad folkpension krävs antingen att pensionären varit bosatt i eller tillgodoräknats pensionspoäng . Om antalet bosättningsår eller år med intjänad pensionspoäng är färre, avkortas folkpensionen i förhållande till de år som saknas. Detsamma gäller vid utbetalande av folkpension inom efterlevandepensioneringen, där bidragstagarens rätt grundar sig på den avlidnes på beskrivet sätt beräknade folkpension. Då det gäller beräkningen av fribeloppet för den som har en på sådant sätt avkortad pension kan även konstateras att vissa pensionärer endast har denna låga pension att leva på, och blir därför ofta beroende av socialbidrag. Det kan i detta sammanhang nämnas att regeringen i lagrådsremissen I stället för socialbidrag - äldreförsörjningsstöd och introduktionsersättning lämnat förslag till hur problemet med socialbidragsberoende för personer skall lösas. Regeringen avser att till lämna förslag till hur det nämnda problemet skall lösas. För andra pensionärer kan gälla att de, utöver den avkortade svenska pensionen, har en utländsk pension av sådan storlek att den sammanlagda pensionen i praktiken motsvarar oavkortad eller högre svensk folkpension. Regeringen har i avsnitt 8 och 9.2 föreslagit att det reformerade bostadstillägget skall baseras på bidragstagarens totala ekonomi och utgå från hans eller hennes bidragsgrundande inkomst, oberoende av vilka omständigheter som bidragit till den. Detta ställningstagande innebär att för den som har avkortad pension, bör avdrag göras med ett helt fribelopp på de inkomster som påverkar bostadstilläggets storlek. Vad som anförts bör gälla även för den som har avkortad aktivitets- eller sjukersättning. Fribeloppsnivå, m.m. För den som kvalificerar sig för bostadstillägg genom aktivitets- eller sjukersättning, är den oavkortade garantinivån konstruerad på sådant sätt att respektive förmån som huvudsaklig inkomst skall kunna försörja bidragstagaren. Sistnämnda under förutsättning av att bidragstagaren får hel aktivitets- eller sjukersättning. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att för dessa bidragstagare skall fribeloppet motsvara oavkortad garantinivå för hel förmån i form av sjukersättning eller aktivitetsersättning. Beträffande pensionsförmånerna är det, inte minst med hänsyn till systemens komplexitet, lämpligt att bestämma fribeloppet på samma sätt för samtliga förmåner. Fribeloppet bör därför bestämmas på samma sätt som för ålderspensionen. Garantipensionens basnivå för ålderspensionärer är konstruerad på så sätt att en pensionär som helt saknar inkomstgrundad ålderspension skall kunna klara sitt uppehälle, exklusive boende, på en oavkortad sådan förmån. Dock är inte garantipensionen konstruerad på samma sätt för alla och den utgår inte från samma basnivå för samtliga ålderspensionärer som är berättigade till oavkortad garantipension. Som framgår av bestämmelserna i lagen (1998:702) om garantipension uppgår de oavkortade basnivåerna av garantipensionen för ogift respektive gift ålderspensionär inte till samma belopp för personer födda respektive efter 1937. Enligt regeringens uppfattning motiverar inte den ringa skillnaden skilda fribelopp i bostadstilläggssammanhang för dessa båda kategorier pensionärer. Med hänsyn härtill, och för att undvika komplicerade särbestämmelser, anser regeringen att samma fribelopp bör gälla för ogift respektive gift ålderspensionär oberoende av när han eller hon är född. Eftersom det är förmånligast för den enskilde bör fribeloppet bestämmas till de nivåer som gäller för ålderspensionärer födda eller tidigare. Regeringen föreslår således att om den förmån som grundar rätt till det reformerade bostadstillägget utgörs av allmän pension, skall fribeloppet för ogift respektive gift pensionär bestämmas till 2,17 respektive 1,935 prisbasbelopp. När fribeloppet skall bestämmas anser regeringen, som ovan framgått, att det är den enskildes grundläggande konsumtionsbehov som bör vara avgörande. Därför bör det vara den oavkortade garantipensionen eller garantiersättningen som skall utgöra fribelopp. Härigenom kommer förändringarna i förhållande till det nuvarande systemet att bli små och endast de inkomster som överstiger en miniminivå kommer att minska bostadstillägget. Genom att konstruera regelverket på detta sätt kan detta hållas mindre komplext, som de grundläggande principerna för det nya bostadstilläggssystemet upprätthålls. Samma resonemang har bärighet även för den som erhåller partiell aktivitets- eller sjukersättningsförmån. Med andra ord skall även i dessa fall helt fribelopp utges. Genom att fribeloppet alltid bestäms efter hel förmån, förenklas handläggningen på så sätt att den beräkning av ett så kallat mellanskillnadsbelopp - som finns i det nuvarande bostadstilläggssystemet - inte behövs i det reformerade systemet. Det kan hända att bidragstagaren är berättigad till mer än en förmån som grundar rätt till bostadstillägg. Under sådana förhållanden föreslår regeringen att fribeloppet skall bestämmas till en nivå som motsvarar den som är mest förmånlig för den bidragsberättigade. Nämnda fribelopp kommer således att användas vid beräkning av bostadstillägg för alla bidragstagare med någon form av pensions- respektive aktivitets- eller sjukersättningsförmån som berättigar till bostadstillägg . Detta innebär att även de personer som får förmåner som endast under en övergångstid kommer att kvalificera bidragstagaren för bostadstillägg, under vissa förhållanden, kan komma i åtnjutande av fribeloppskonstruktionerna. Regeringen återkommer i avsnitt 12 om vad som särskilt skall gälla om bostadstillägg under en övergångstid. Fribeloppet vid förmån från annat land inom EU/EES Är den bidragsgrundande förmånen en EU/EES-förmån kan denna förmån antingen vara högre eller lägre än motsvarande svensk förmån. Det nya bostadstillägget skall vara en förmån som avser att bidra till bidragstagarens boendekostnader för en bostad i . Systemet är således konstruerat med utgångspunkt i bl.a. det svenska kostnadsläget både vad gäller skälig levnadsnivå och boendestandard. Med hänsyn till detta, anser regeringen, att fribeloppet alltid måste beräknas utifrån svenska förhållanden. Regeringen föreslår därför att om den bidragsgrundande förmånen är en EU/EES-förmån skall fribeloppet bestämmas på samma sätt som för den svenska förmån som EU/EES-förmånen skall motsvara för att kvalificera bidragstagaren för bostadstillägget. För det fall EU/EES-förmånen är en invaliditetsförmån som motsvaras av svensk sjukersättningsförmån, föreslår vi dock att fribeloppet skall motsvara fribeloppet för svensk sjukersättningsförmån längst t.o.m. månaden före den månad förmånstagaren fyller . Makar har ovan föreslagit att den som kvalificerat sig för bostadstillägg skall vara berättigad till ett fribelopp, som i princip motsvarar ett förbehållsbelopp för egen försörjning. När två makar lever tillsammans har den andre maken, även om denne inte skulle vara kvalificerad för bostadstillägg, ett behov av medel för sin egen försörjning som bör beaktas vid beräkningen av bostadstillägget. För att inte komplicera regelverket bör förbehållsbeloppet för make, om denne inte är kvalificerad för bostadstillägg, bestämmas på samma sätt oberoende av vilken förmån den bidragsberättigade maken har rätt till. Regeringen föreslår därför att då endast en make är kvalificerad för bostadstillägg, skall den andre maken få tillgodoräkna sig ett fribelopp som motsvarar 1,935 prisbasbelopp. Efter det att fribelopp räknats från den viktade inkomsten, skall en sammanläggning av makarnas inkomster ske. Därefter skall den sammanlagda inkomsten delas med hälften på vardera maken. De erhållna andelarna föreslås utgöra vardera makens reduceringsinkomst. Sammanfattning Genom den föreslagna fribeloppskonstruktionen blir bostadstilläggssystemet mer lättadministrerat. Konstruktionen medför bl.a. att någon motsvarighet till den nuvarande administrativt tunga bestämmelsen i 5a § i lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer inte behöver tas in i den nya lagen. Vidare finns behov av en särskild regel om viss reducering av den yrkesskadelivränta som skall ingå i beräkningen av den bidragsgrundande inkomsten. En annan konsekvens är att fribeloppet, till skillnad mot i det nuvarande systemet, är lika stort för alla som kvalificerat sig för bostadstillägg. Det reformerade systemet framstår därmed som rättvisare i den bemärkelsen att lika inkomst ger ett lika stort bostadstillägg. 9.4 Avräkningsprocent Regeringens förslag: Det bostadstillägg som följer av den bidragsgrundande bostadskostnaden skall räknas av av reduceringsinkomsten upp till ett prisbasbelopp och av den reduceringsinkomst som överstiger denna nivå. Utredningens förslag: Utredningen föreslog att det bostadstillägg som följer av den bidragsgrundande bostadskostnaden skulle avräknas av reduceringsinkomsten upp till ett prisbasbelopp och av reduceringsinkomsten som översteg den nivån. Remissinstanserna: Ett par remissinstanser har särskilt yttrat sig över förslaget. allmänna försäkringskassa anser att det ur informationssynpunkt aldrig är bra med olika nivåer, även om det är nödvändigt ur rättvisesynpunkt. Vidare anför att det är svårt för den bidragsberättigade att räkna ut bostadstillägget, eftersom han eller hon måste veta var brytpunkten i inkomst finns för att kunna räkna ut bidraget. allmänna försäkringskassa tillstyrker förslaget. Skälen för regeringens förslag: Enligt nuvarande regler minskas bostadstillägget till pensionärer av inkomsten - exklusive folkpension och pensionstillskott samt den del av tilläggspensionen som reducerar pensionstillskottet - upp till ett och ett halvt prisbasbelopp. För inkomster över ett och ett halvt prisbasbelopp minskas bostadstillägget . införs nya pensionsbestämmelser och nya sjukförsäkringsförmåner i form av aktivitets- och sjukersättning. Dessutom avskaffas det särskilda grundavdraget för folkpensionärer (). Dessa förändringar medför att pensioner och aktivitets- eller sjukersättning kommer att utbetalas med högre bruttobelopp än motsvarade förmåner i det nuvarande pensionssystemen. Detta betyder i sin tur att den bruttoinkomst som skall ligga till grund för det nya bostadstillägget är högre än den bruttoinkomst som ligger till grund för det nuvarande bostadstillägget. Med oförändrade avräkningsregler skulle detta leda till att många skulle ha rätt till ett högre bostadstillägg. Även antalet bidragsberättigade skulle kunna öka.