prop · GO03100 · 2001-01-01 00:00:00 — Ökningen förklaras främst av ny pris- och löneomräkning. Regeringen har i budgetpropositionen aviserat att ekonomiska vårproposition återkomma till frågan om en sammanslagning av anslagen 90:5 m.m. under utgiftsområde 1 och anslaget 5:1 utrikesförvaltningen under utgiftsområde 5, som är planerad att äga rum . Regeringen föreslår att anslaget för utrikesförvaltningen flyttas från utgiftsområde 5 till utgiftsområde 1. Detta föranleder ändringar i tilläggsbestämmelserna i riksdagsordningen 4.6.1, 4.6.6 och 5.12.1. Regeringen kommer i samband med budgetpropositionen att återkomma med förslag till ändringar av ramen för utgiftsområdet till följd av den nu föreslagna förändringen. Under förutsättning att godkänner detta förslag innebär det att den beräknade ramen för utgiftsområde 5 minskar med och utgiftsområde 1 ökar med motsvarande belopp. Frågan behandlas under utgiftsområde 1 samt under lagförslag (avsnitt 3.1). Utgiftsområde 6: Totalförsvar Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Beräknat 2000 2001 2001 2002 2003 2004 46 165 46 530 46 003 45 804 44 751 44 764 Utgiftsområdet omfattar verksamheter inom det militära och det civila försvaret, , , , nämnder samt stödverksamhet till det militära och det civila försvaret. I utgiftsområdet ingår även internationell fredsfrämjande verksamhet med svensk trupp utomlands. beslut med anledning av prop. 1999/2000:30 Det nya försvaret innebär att totalförsvaret ominriktas mot ett insatsförsvar. skall statsmakterna fatta det försvarspolitiska beslutet . Detta kommer att göras med utgångspunkt i bl.a. Försvarsberedningens, Sårbarhets- och säkerhetsutredningens samt andra utredningars förslag. Den nationella krishanteringens framtida utformning kommer i huvudsak redovisas i en proposition . skall EU:s krishanteringsförmåga vara fullt utbyggd. har i betänkande 1999/2000:FöU2 utgått från att regeringen återkommer med förslag till efter vilka principer som utlandsinsatser bör finansieras. Regeringen avser i budgetpropositionen föreslå att de nuvarande anslagen 6:1 Förbandsverksamhet och beredskap m.m. och 6:2 Fredsfrämjande truppinsatser slås samman till ett anslag. Härigenom skapas en större flexibilitet i planeringen och användningen av resurserna när avvägningar mellan internationella insatser och förbandsverksamhet skall göras. Utgiftsområde 7: Internationellt bistånd Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Beräknat 2000 2001 2001 2002 2003 2004 15 317 14 966 16 483 15 375 18 Utgiftsområdet omfattar politikområdena Internationellt utvecklingssamarbete samt Samarbete med . Biståndsramen uppgår till av BNI, vilket med nuvarande BNI-prognos beräknas till . Ramen uppgår till av BNI. Regeringen föreslår nu att biståndet 2004 skall höjas till av BNI, därutöver tillförs biståndet . Därmed tas ännu ett betydande steg mot enprocentsmålet. Regeringen har ambitionen att åter skall uppnå enprocentsmålet för biståndet när de statsfinansiella förutsättningarna för detta föreligger. Från biståndsramen avräknas vissa asylkostnader, medel för EU:s gemensamma bistånd, vissa FN-bidrag samt administration. uppgår de totala anslagen enligt statsbudgeten till , varav till Internationellt utvecklingssamarbete och till Samarbete med . minskas beräknade resurser för utgiftsområdet med i jämförelse med den beräknade ramen i budgetpropositionen . Detta beror på att avräkningarna från biståndsramen har ökat med , vilket minskar biståndsanslaget i motsvarande mån. I en proposition om samarbetet med som lämnas till föreslås ett nytt program för . beräknas och beräknas . Därefter övergår programmet i ett permanent anslag på en nivå av . Utgiftsområde 8: Invandrare och flyktingar Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Beräknat 2000 2001 2001 2002 2003 2004 4 472 4 942 4 988 4 827 4 850 4 330 Utgiftsområdet omfattar politikområdena Migrationspolitik, Integrationspolitik, Storstadspolitik och Minoritetspolitik. Beräknade resurser för utgiftsområdet ökar med och jämfört med de beräknade ramarna i budgetpropositionen . Förändringen förklaras huvudsakligen av att regeringen har beräknat att utgiftsområdet tillförs 2002 och för asylsökande barns tillgång till förskoleverksamhet, skolbarnomsorg och utbildning på i huvudsak samma villkor som gäller för barn som är bosatta i landet. Regeringen beräknar öka utgiftsområdesramen med för europeiska flyktingfonden. Motsvarande belopp redovisas under inkomsttitel. Det är viktigt att stödja grupper, organisationer och institutioner som har en tydlig målsättning att värna det demokratiska samhället mot rasism, främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering. Det antirasistiska arbetet förstärks därför och beräknas . Insatserna ska vara långsiktiga och samordnas med det arbete som bedrivs av frivillig organisationer, myndigheter, arbetsmarknadens parter och forskare. Samordning bör också ske med de arbete som bedrivs av internationella organ och inom EU. Insatserna skall bl.a. inriktas mot att identifiera och kartlägga problemområden och på verksamheter som behövs för att värna det demokratiska samhället. En försöksverksamhet inleds med lokala och regionala diskrimineringsombud. För detta ändamål tillförs . De föreslagna medlen till antirasistiskt arbete och antidiskrimineringsverksamhet finansieras delvis genom att av resurserna för nuvarande verksamhet omfördelas. beräknar regeringen minska ramen för utgiftsområdet med och ytterligare för att finansiera förslag som innebär att ett äldreförsörjningsstöd inrättas för personer som inte uppfyller bosättningskravet i pensionssystemet. Regeringens arbete för att förstärka rättssäkerheten i utlänningsärenden fortsätter. har tillkännagivit för regeringen att regeringen i samband med ekonomiska vårproposition 2001 bör redovisa ett sätt att möjliggöra flexiblare utnyttjande av anslagen på migrationsområdet, då i första hand anslagen 12:1 och 12:2 Mottagande av asylsökande (bet. 2000/01:SfU2). För det första kan konstateras att nuvarande anslagssystem är konstruerat så att flexibilitet finns inbyggd i systemet. I första hand skall flexibilitet finnas inom anslagen genom möjligheten att utnyttja anslagskredit respektive anslagssparande. Om dessa möjligheter inte är tillräckliga kan regeringen i tilläggsbudgeten föreslå omprioriteringar. För det andra är det en viktig princip att förvaltningsanslag och sakanslag skall hållas åtskilda. Syftet med detta är att underlätta styrningen av förvaltningen och att anslagets ändamål skall vara tydliga för såväl riksdag som regering. En strävan bör därmed vara att sakanslag hålls så rena som möjligt och inte belastas med förvaltningskostnader. 2000/01:FiU2, sid. 10) har också uttryckt kritik mot att regeringen inom ett och samma politikområde blandar transfereringsutgifter med förvaltningsutgifter. Utskottet konstaterar att det strider mot intentionerna bakom den nuvarande indelningen i utgiftsområden och hänvisar till att de realekonomiska effekterna av dessa utgifter är väsentligt olika och därför av analysskäl bör hållas åtskilda. Anslagsstrukturen inom migrationsområdet är konstruerad så att myndigheternas förvaltningsutgifter och övriga utgifter hålls isär. Från anslaget 12:1 finansieras centrala administration och prövning av uppehållstillstånd och medborgarskap. Från anslaget 12:2 Mottagande av asylsökande finansieras all den verksamhet som rör mottagandet av asylsökande. Det handlar om bistånd i form av bostadsersättning, dagersättning och särskilt bidrag. Från anslaget finansieras också ersättning till kommuner och landsting för kostnader för skola, hälso- och sjukvård m.m. Anslagsutbetalningarna styrs i stor utsträckning av lagar och förordningar. Därutöver finansieras från anslaget kostnader för anläggningsboende för asylsökande och lokaler samt för personal som arbetar med organiserad verksamhet för asylsökande och vissa andra verksgemensamma kostnader. Mot bakgrund av det anförda anser regeringen att det nu inte finns behov av att lägga fram förslag till särskilda åtgärder med anledning av initiativ. Utgiftsområde 9: Hälsovård, sjukvård och social omsorg Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Beräknat 2000 2001 2001 2002 2003 2004 28 573 29 374 29 850 31 793 34 285 35 907 Utgiftsområdet omfattar politikområdena Hälso- och sjukvårdspolitik, Folkhälsopolitik, Barnpolitik, Handikappolitik, Äldrepolitik, Socialtjänstpolitik och Forskningspolitik. ökas beräknade resurser för utgiftsområdet med i jämförelse med den beräknade ramen i budgetpropositionen . Statens utgifter för Hälso- och sjukvårdspolitik, Folkhälsopolitik, Barnpolitik, Handikappolitik, Äldrepolitik och Socialtjänstpolitik utgör en mindre del av de samlade resurserna för dessa politikområden. Huvudmannaskapet för dessa verksamheter ligger huvudsakligen hos kommuner och landsting. Statens stöd till den kommunala sektorn utgår till största delen från utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. I syfte att likställa läkemedelsbehandling med andra behandlingsmetoder inom hälso- och sjukvården samt få kontroll över kostnadsutvecklingen i läkemedelsförmånen träffade staten 1996 en överenskommelse med om villkoren för det särskilda statsbidraget till landstingen för läkemedelsförmånens kostnader. Staten och är nu överens om en ny modell för statens ersättning till landstingen. Modellen innebär att landstingens incitament att arbeta med kostnadsutvecklingen i läkemedelsförmånen förbättras avsevärt. åtar sig staten att ge landstingen ett större inflytande över läkemedelsförmånen så att de har möjlighet att påverka kostnadsutvecklingen. Överenskommelsen innebär en årlig kostnadsökning i läkemedelsförmånen på , vilket skall jämföras med den historiska ökningen som uppgår till . Till följd av överenskommelsen utökas ramarna under utgiftsområdet med 2002, 2003 och 2004. Regeringen anser att väntetiderna till vissa behandlingar är oacceptabelt långa, vilket gör att det inte är möjligt att säga att hälso- och sjukvården har en acceptabel tillgänglighet. Åtgärder krävs inom detta område. Staten och landstingen är överens om att tillskjuta resurser i syfte att förbättra tillgängligheten till behandlingar. För att nå detta tillförs landstingen från ett resurstillskott om under utgiftsområdet 25 Allmänna bidrag till kommuner. En förutsättning för resurstillskottet är att detta regleras i ett avtal mellan staten och . Mot bakgrund av att Dagmaruppgörelserna bland annat syftat till att öka tillgängligheten bedömer regeringen att anslaget Bidrag till hälso- och sjukvård kan minskas med . Medlen används främst för att förstärka det generella statsbidraget till landstingen. I syfte att ytterligare förbättra den ekonomiska situationen för äldre- och funktionshindrade inom vård och omsorg föreslår regeringen att ett förbehållsbelopp i äldre- och handikappomsorgen införs . För att kompensera kommunsektorn tillförs under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. Regeringen avser att i en särskild proposition återkomma med förslag som innebär att ett äldreförsörjningsstöd inrättas för personer som inte uppfyller bosättningskravet i pensionssystemet. Medel för ändamålet tillförs utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom. Till följd av att äldreförsörjningsstödet avlastar socialbidragskostnaderna i kommunerna omfördelas vissa medel från utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner samt utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar till utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom. Utöver dessa medel föreslår regeringen att utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom tillförs ytterligare för detta ändamål. För att administrera äldreförsörjningsstödet tillförs Allmänna försäkringskassorna under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp 2003 och . Regeringen avser att tillföra tandvården ytterligare . Detta tillskott läggs till de stora satsningar som har gjorts. Mot bakgrund av den svåra ekonomiska situation som befinner sig i avser regeringen att tillföra myndigheten 2002 och . Regeringen avser att tillföra för att förstärka arbetet med tobaksprevention. Försöksverksamheten med insatser för hemlösa förlängs till 2004. Totalt avsätts för detta ändamål. Vidare avser regeringen att stödja alternativ medicin med fram . Utgiftsområde 10: Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Beräknat 2000 2001 2001 2002 2003 2004 97 937 101 950 106 744 110 711 117 738 120 821 Utgiftsområdet omfattar politikområdet Ersättning vid arbetsoförmåga. ökas beräknade resurser för utgiftsområdet med och i jämförelse med de beräknade ramarna i budgetpropositionen . visar prognosen att utgifterna inom utgiftsområdet ökar med , varav merparten av ökningen härrör från anslaget för sjukpenning och rehabilitering m.m. Ökningarna beror huvudsakligen på att antagandena om antalet sjukskrivna och antalet förtidspensionärer har höjts. Prognosen för antalet nettodagar med sjukpenning har ökat med jämfört med bedömningen som gjordes i budgetpropositionen . förklaras av ökningen sedan budgetpropositionen av att det särskilda grundavdraget för folkpensionärer () slopas. Regeringen avser att föreslå att arbetsskadeförsäkringen reformeras vilket beräknas medföra utgiftsökningar med högst 2002 och en varaktig årlig utgiftsökning på högst . Regeringen har också för avsikt att föreslå att tillförs utgiftsområdet för försöksverksamhet för att motverka långtidssjukskrivingar. Sjukförsäkringssystemet ersätter av den sjukpenninggrundande inkomsten upp till ett inkomsttak om 7,5 prisbasbelopp. Allt fler förvärvsarbetande har inkomster över inkomsttaket. Det är angeläget att bevara och utveckla den generella välfärden. Regeringen avser därför att se över ersättningsnivåerna i socialförsäkringssystemen och återkomma till frågan i budgetpropositionen . Regeringen överlämnade propositionen 2000/01:96 Sjukersättningen och aktivitetsersättning istället för förtidspension till . I propositionen redovisar regeringen förslag till ett reformerat förtidspensionssystem, vilket till stor del är en konsekvens av att ett nytt ålderspensionssystem har införts. Det är i huvudsak fråga om nya beräkningsregler. Ändringarna avses träda i kraft . Ett viktigt inslag i reformeringen av förtidspensionssystemet är att det särskilda grundavdraget (SGA) avskaffas. För att försäkringens nettoersättningar skall vara oförändrade måste bruttobeloppen höjas. Bruttoutgifterna för anslaget Förtidspensioner har således ökats med ca . Härigenom ökar det kommunala skatteunderlaget. Kommunsektorns ökade skatteinkomster innebär att det generella statsbidraget till kommuner och landsting inom utgiftsområde 25 reduceras med ca . Beloppet kan komma att revideras då den slutliga justeringen sker i budgetpropositionen . Utgiftsområde 11: Ekonomisk trygghet vid ålderdom Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Beräknat 2000 2001 2001 2002 2003 2004 33 538 33 780 33 774 33 241 51 615 51 201 Utgiftsområdet omfattar politikområdet Ekonomisk äldrepolitik. ökas beräknade resurser för utgiftsområdet med i jämförelse med den beräknade ramen i budgetpropositionen . Ökningen beror i huvudsak på att föreslås tillskjutas utgiftsområdet med anledning av nedanstående förslag om en höjning av bostadstillägget till pensionärer. Denna utgiftsökning motverkas dock till viss del av nedreviderade prognoser varför nettoeffekten blir . Den kraftiga utgiftsökningen beror dels på att utgifterna för den bosättningsbaserade folkpensionen till pensionärer som även uppbär ATP flyttas från ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten till utgiftsområde 11, dels på att det särskilda grundavdraget (SGA) avskaffas 2003. Då SGA avskaffas omvandlas denna skatteförmån tillsammans med nuvarande bosättningsbaserade folkpension samt pensionstillskott till en beskattad garantipension på budgetens utgiftssida. I och med att SGA höjdes beräknas kostnaderna för garantipensionen bli högre och framöver, jämfört med vad som beräknades i budgetpropositionen . Regeringen avser vidare föreslå förbättringar inom bostadstillägget till pensionärer (). ersätter BTP boendekostnader av kostnaden. Regeringen avser att i budgetpropositionen föreslå att ersättningsnivån höjs till . Förändringen innebär en förbättring för pensionärer med BTP på i genomsnitt ca och som mest med . Äldre invandrare som inte uppfyller bosättningskravet för svensk folkpension är hänvisade till socialbidrag för sin försörjning. Regeringen avser att i en särskild proposition ändra på detta förhållande genom att föreslå att ett äldreförsörjningsstöd (ÄFS) riktat till dessa personer införs 2003. Utgiftsområdet tillförs för att finansiera denna reform. En stor del av dessa ökade kostnader på utgiftsområde 11 motsvaras dock av minskade kostnader för socialbidrag till gruppen äldre invandrare. Därmed kan neddragningar ske i enlighet med den kommunala finansieringsprincipen. Neddragningar har gjorts med sammantaget inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner samt utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar. Det belopp som kommer de äldre invandrarna tillgodo som en standardförbättring är således ca . I budgetpropositionen avser regeringen föreslå att ett nytt anslag anvisas för äldreförsörjningsstödet. Utgiftsområde 12: Ekonomisk trygghet för familjer och barn Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Beräknat 2000 2001 2001 2002 2003 2004 44 596 47 747 47 986 49 645 51 619 52 529 Utgiftsområdet omfattar politikområdet Ekonomisk familjepolitik. Beräknade resurser för utgiftsområdet ökar med och i jämförelse med de beräknade ramarna i budgetpropositionen . Ökningarna förklaras till större delen av högre utgifter för föräldraförsäkringen, vilket framför allt beror på ett högre antagande om antalet födda barn och den höjning av garantiersättningen som regeringen föreslår i denna proposition. Föräldrapenning enligt garantinivå utges till föräldrar som saknar inkomst, har låg inkomst eller inte uppfyller kvalifikationskraven inom föräldraförsäkringen. Garantiersättningen har varit oförändrad och uppgår till per dag. Om hänsyn tas till inflation skulle garantinivån uppgå till ca . Regeringen avser att höja garantinivån i föräldraförsäkringen med till per dag fr.o.m. . Vidare avser regeringen att höja garantinivån till 2003 och till per dag . Höjningen avser den del av försäkringen som utger ersättning motsvarande förälderns sjukpenninggrundande inkomst, dvs. I ramen för utgiftsområdet har utgiftsökningar i föräldraförsäkringen med anledningen av höjningen av garantiersättningen beaktats med 2002, 2003 och 2004. uppgår inkomsttaket i föräldraförsäkringen till 7,5 prisbasbelopp vilket motsvarar en månadslön på . Allt fler förvärvsarbetande har inkomster över inkomsttaket. Det är angeläget att bevara och utveckla den generella välfärden. Regeringen avser därför att se över ersättningsnivåerna i socialförsäkringssystemet och återkomma till frågan i budgetpropositionen . Utgiftsområde 13: Arbetsmarknad Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Beräknat 2000 2001 2001 2002 2003 2004 33 224 63 Utgiftsområdet omfattar politikområdet Arbetsmarknadspolitik. minskas ramen för utgiftsområdet med och med i jämförelse med de beräknade ramarna i budgetpropositionen . Förändringarna i förhållande till budgetpropositionen förklaras främst av lägre volymer i arbetsmarknadspolitiska program. För att de lediga platserna snabbt skall kunna tillsättas och säkerställa kvaliteten i insatserna inom aktivitetsgarantin bedömer regeringen att behovet av personalresurser vid arbetsförmedlingen kommer att vara oförändrat . Framför allt handlar det om att förstärka det företagsinriktade arbetssättet och utveckla arbetet med de individuella handlingsplanerna. Det ger även arbetsförmedlingen möjligheter att i ökad utsträckning arbeta med aktivitetsgarantin och bl.a. äldre arbetslösa vilkas situation på arbetsmarknaden inte förbättrats i samma utsträckning som för andra grupper. Regeringen avser att i budgetpropositionen återkomma med ett förslag att de som AMV fått använda för tillfälliga personalförstärkningar permanent överförs för personalresurser vid arbetsförmedlingen, varav 165 miljoner för att särskilt stärka ställningen på arbetsmarknaden för personer med utländsk bakgrund. Försöksverksamheten Kulturarvs IT pågår . Verksamheten har utvärderats och regeringen avser att i budgetpropositionen föreslå en förlängning av verksamheten till utgången av 2002. Regeringen avser att ändra sysselsättningskravet för innevarande år. Detta mot bakgrund av försämrade marknadsförutsättningar. Antalet arbetade timmar som skall uppnå sänks därför från 31,9 miljoner till 31 miljoner. Regeringen beräknar 2002-2004 för insatser för att minska deltidsarbetslösheten. Regeringen återkommer i budgetpropositionen med utformning av satsningen. Regeringen avser att höja de lägsta och högsta nivåerna i arbetslöshetsersättningen fr.o.m. . Den högsta ersättningen av en ersättningsperiod höjs från per dag till per dag. höjs grundbeloppet från per dag till per dag under hela ersättningsperioden. Motsvarande höjning kommer att ske av aktivitetsstödet. Finansieringen sker i huvudsak genom de regelförändringar som föreslogs i prop. (1999/2000:139) En rättvisare och tydligare arbetslöshetsförsäkring. har tillförts utgiftsområdet för att delvis finansiera dessa höjningar. skall ersättningen i a-kassan höjas ytterligare, under förutsättning att det statsfinansiella läget så tillåter. Regeringen avser att följa upp och utvärdera effekterna av förslagen i prop. (1999/2000:139) inför en eventuell förändring. Utgiftsområde 14: Arbetsliv Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Beräknat 2000 2001 2001 2002 2003 2004 41 067 8 542 8 735 8 456 8 425 8 445 Utgiftsområdet omfattar politikområdena arbetsliv, jämställdhet och effektiv statsförvaltning. minskas beräknade resurser för utgiftsområdet med i jämförelse med den beräknade ramen i budgetpropositionen . För att politikområdet effektiv statsförvaltning skall kunna utgöra en helhet föreslår regeringen att ansvaret för anslagen 1:1 Stabsuppgifter vid och 1:2 Statliga tjänstepensioner m.m. med tillhörande frågor flyttas till utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning. Under förutsättning att godkänner ett sådant beslut innebär detta att den beräknade ramen för utgiftsområde 14 minskar med får 2002, utgiftsområde 2 ökar med motsvarande belopp. Frågan behandlas under utgiftsområde 2 samt föranleder ändringar i riksdagsordningen (se avsnitt 3.1). Utgiftsområde 15: Studiestöd Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Beräknat 2000 2001 2001 2002 2003 2004 19 681 21 622 19 572 22 493 23 387 24 092 Samtliga anslag under utgiftsområdet tillhör politikområdet Utbildningspolitik som redovisas under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. minskas ramen för utgiftsområdet med och med i jämförelse med de beräknade ramarna i budgetpropositionen . Förändringarna av utgiftsområdesramarna i förhållande till budgetpropositionen förklaras främst av lägre studerandevolymer inom vuxenutbildning och eftergymnasial utbildning. Jämfört med budgetpropositionen görs även ett lägre antagande om ränta och prisbasbelopp vilket medför lägre utgifter för studiemedelsräntor respektive studiemedel. beräknas ökade utgifter med till följd av att studiebidraget till gymnasiestuderande i denna proposition föreslås utgå mot nuvarande . beräknas även resurser inom utgiftsområdet för ett nytt, obeskattat vuxenstudiestöd. Det särskilda utbildningsbidraget (UBS ) avvecklas. Utgiftsområde 16: Utbildning och universitetsforskning Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Beräknat 2000 2001 2001 2002 2003 2004 31 363 34 846 34 215 41 739 42 970 44 743 Utgiftsområdet omfattar politikområdena Utbildningspolitik, Forskningspolitik samt del av politikområdet Storstadspolitik. ökas beräknade resurser för utgiftsområdet med och minskas beräknade resurser med i jämförelse med den beräknade ramen i budgetpropositionen .