prop · GP0321 · 2001-10-25 00:00:00 — För gäller det således att ombesörja att reglerna om överföringkan tillämpas på avsett sätt för den som var anställd ellersom därefter anställts vid någon av de institutioner som omfattas avtjänsteföreskrifterna. Det finns enligt regeringens uppfattning ingen anledningatt i detta sammanhang möjliggöra för andra som tjänstgör i eller utanförSverige att hävda en motsvarande rätt till överföring av värdet avpensionsrättigheter. Lagstiftningen bör därför inte utvidgas till att gälla förandra än dem som omfattas av gemenskapernas tjänsteföreskrifter. Den bör således inte gälla för motsvarande överföringsregler som kan finnas i andra liknandepensionssystem.EG-rätten innebär att någon svensk författning som motsvarartjänsteföreskrifternas regler om pensionsöverföring inte får utfärdas. För attSverige skall ha uppfyllt sina skyldigheter som medlemsstat kan däremot svensklagstiftning behöva anpassas och kompletteras så att överföringen fungerar påavsett sätt.För att ge en samlad bild av vilka speciella regler som gäller och för attmarkera reglernas begränsade tillämpningsområde föreslås att reglerna samlas ien särskild lag. Lagen skall ses som ett komplement till gemenskapernas reglerom pensionsöverföring. Där skall regleras hur värdet av pensionsrättigheter inom den allmänna försäkringen skall beräknas och överföras och där skall eventuella hinder i den svenska lagstiftningen mot att överföra värdet av tjänstepensioneller motsvarande undanröjas. Lagen behöver också innehålla bestämmelser sommöjliggör överföringar från gemenskaperna till Sverige.5 Överföring från till Europeiska gemenskaperna5.1 Allmän pension5.1.1 Det reformerade ålderspensionssystemetRiksdagen har beslutat om ett nytt system för den allmänna obligatoriskaålderspensionen (prop. 1997/98:151 och prop. 1997/98:152, bet. 1997/98:SfU13 och SfU14, rskr. 1997/98:315 och 320). Det reformerade ålderspensionssystemet ärindelat i två huvuddelar bestående av dels en inkomstgrundad ålderspension, dels ett grundskydd i form av en garantipension. Den inkomstgrundade ålderspensionen består i sin tur av inkomstpension och premiepension samt övergångsvis avtilläggspension. Garantipensionen skall helt finansieras med statsmedel medanden inkomstgrundade ålderspensionen är avgiftsfinansierad.Införandet av det reformerade ålderspensionssystemet skall ske gradvis. Personer som är födda eller tidigare kommer att få tilläggspension och30-delsberäknad folkpension beräknad i förhållande till antalet år medtillgodoräknade poäng för tilläggspension enligt i huvudsak nuvarande regler.Folkpensionen beräknad i förhållande till antalet bosättningsår(40-delsberäknad) skall dock ersättas av en övergångsvis garantipension.Personer som är födda något av kommer att få viss del av sininkomstgrundade ålderspension beräknad enligt nuvarande regler omtilläggspension med ett tillägg för den 30-delsberäknade folkpensionen och vissdel enligt de nya reglerna om inkomstpension och premiepension. Hur stor del som kommer från respektive system beror på vilket år personen i fråga är född. Densom är född kommer att få 16/20 beräknad enligt nuvarande regler omtillläggspension och 4/20 enligt de reformerade reglerna medan den som är född1953 kommer att få 1/20 enligt nuvarande regler och 19/20 enligt reformeraderegler. Därutöver kommer den som har tjänat in låg eller ingen inkomstgrundadålderspension att kunna få garantipension. Personer som är födda ellersenare omfattas fullt ut av de reformerade reglerna säväl när det gäller deninkomstgrundade pensionen i form av inkomstpension och premiepension somgrundskyddet i form av garantipension.Den inkomstgrundade ålderspensionen finansieras, som angetts ovan, fullt utgenom avgifter. Avgiftssatsen är av den pensionsgrundandeinkomsten, vilket också motsvarar pensionsrätten. Inkomster av förvärvsarbete är liksom tidigare pensionsgrundande. Därutöver ger socialförsäkringsersättningar, arbetslöshetsersättning etc. som varit pensionsgrundande upphov tillpensionsrätt också i det reformerade pensionssystemet. Även för dessaersättningar betalas avgifter, i detta fall av staten i form av en statligålderspensionsavgift. Utöver de inkomster och ersättningar som varitpensionsgrundande tillgodoräknas den som haft barn på visst sättextra pensionsgrundande belopp . Likaså tillgodoräknas den som görvärnplikt eller studerar under vissa förutsättningar pensionsgrundande beloppför sådan tid. Även för dessa pensionsgrundande belopp erläggs statligålderspensionsavgift.För de pensionsgrundande inkomster och övriga pensionsgrundande belopp som efter avdrag för debiterad allmän pensionsavgift enligt lagen (1994:1744) om allmänpensionsavgift uppgår till högst 7,5 förhöjda prisbasbelopp, tillgodoräknaspensionsrätt . Pensionsrätt tjänas in utannågon övre åldersgräns. Den slutliga pensionen grundas på all pensionsrättintjänad , till skillnad från nuvarande system därunderlaget är de 15 bästa åren av . Detta innebär att varje års inkomster i det reformerade pensionssystemet genererar pension och attpensionen blir högre för varje ytterligare år med pensionsgrundande inkomst. Avden totala pensionsrätten på hänförs tillinkomstpensionen och resterande del, , till premiepensionen.Avgifterna till inkomstpensionen skall användas för att finansiera utgåendeinkomstpensioner . Inkomstpensionssystemet är således ettfördelningssystem av i huvudsak samma karaktär som det nuvarande ATP-systemet.Pensionsrätt fastställs sålunda med motsvarande andel av depensionsgrundande inkomsterna och andra pensionsgrundande belopp som avgift harerlagts med. Den försäkrades ackumulerade pensionsrätt i fördelningssystemetskall sedan räknas upp med ett index som följer den allmänna löneutvecklingen isamhället. De uppräknade pensionsrätterna skall slutligen ligga till grund förberäkningen av den ålderspension som skall utges. Den årliga ålderspensionenberäknas genom att summan av de uppräknade pensionsrätterna divideras med ettdelningstal. Delningstalet skall bestämmas bl.a. med hänsyn till dengenomsnittliga förväntade livslängden för pensionsuttaget.Premiepensionssystemet är utformat som ett fondförsäkringssystem. Det är dennyinrättade () som sköter försäkringsfunktioneninom systemet. Myndigheten skall i princip fungera som ett vanligtlivförsäkringsbolag. För varje pensionssparare skall PPM föra ett individuelltpremiepensionskonto som visar den enskildes tillgodohavande ipremiepensionssystemet. Enligt förarbetena till lagstiftningen om premiepensionär avsikten att fastställd pensionsrätt för premiepension skall varagrundlagsskyddad i och med att egendomsskyddet i 2 kap. 18 § regeringsformenskall vara tillämpligt för rätten till premiepension (prop. 1997/98:151 s. ).Kapitalförvaltningen av premiepensionsmedlen sker i värdepappersfonder som sköts av fristående fondförvaltare. Dessa kan vara svenska eller utländskafondföretag. För samtliga gäller att de skall ha tillstånd att utövafondverksamhet och att de står under tillsyn. Fonderna skall ha anmälts till PPM och fondförvaltarna skall ha avtalat med myndigheten om bl.a. avgifter ochinformation.Förutom hos privata fondförvaltare kan en pensionssparare välja att placeramedlen i en särskild fond, Premievalsfonden, hos den nyinrättade SjundeAP-fonden. Om den enskilde inte gör något aktivt val av förvaltning kommermedlen att placeras i en annan fond hos Sjunde AP-fonden, Premiesparfonden.Att premiepensionssystemet fungerar enligt en fondförsäkringsmodell innebärbl.a. att det är PPM som är andelsägare i de värdepappersfonder där medlenplaceras. Det är emellertid den enskilde som bestämmer i vilken eller vilkavärdepappersfonder medlen skall placeras. Det är också den enskilde som bär denfinansiella risken för placeringen. Marknadsutvecklingen och skickligheten iförvaltningen blir avgörande för värdeutvecklingen i den eller de fonder som den enskilde valt.Pensionsspararen kan när som helst placera om sina fondmedel, dvs. flytta helaeller delar av sitt sparande mellan olika fonder. När PPM tagit emot en begäranom att byta fond, skall myndigheten sälja andelar i den fond som skall lämnasoch köpa andelar i den nya fonden.När den enskilde börjar ta ut premiepension skall pensionsförmånerna beräknasmed utgångspunkt i tillgodohavandet på spararens individuellapremiepensionskonto. Grundalternativet skall vara att tillgodohavandet på kontot förblir placerat i värdepappersfonder även . Eftersom denenskildes kontotillgodohavande är beroende av värdeutvecklingen i den eller devärdepappersfonder som denne valt, kommer pensionsutbetalningarna att kunnavariera i storlek med förändringarna i fondandelarnas värde. Som ett alternativhar pensionsspararen emellertid rätt att få ut sin premiepension i form av entraditionell livränteförsäkring som garanterar spararen livslång utbetalning avett fast månadsbelopp.Många av de grundläggande principer för premiepensionssystemet som beskrivits samt de inom socialförsäkringsrätten grundläggande principerna om att denenskildes rätt till försäkringsersättning inte får utmätas och att den enskildeheller inte får överlåta sin rätt till sådan ersättning - vilka således ävengäller för rätten till premiepension - markerar att systemet är ett slutetekonomiskt system. Med detta avses att det inte kan skjutas till ytterligarepremiemedel till systemet eller användas medel från detta för andra ändamål änsådana som slutligt syftar till pensionsutbetalningar. Attpremiepensionssystemet är uppbyggt på detta sätt framgår också på andra sätt.Det skall t.ex. inte vara möjligt för den enskilde att göra någon extrainsättning på sitt premiepensionskonto. PPM:s verksamhet skall finansieras genom avgifter från den enskilde och därför inte redovisas i statsbudgeten.För den som inte har tjänat in rätt till inkomstgrundad ålderspension ellerendast låg sådan pension skall det finnas en garantipension. Garantipensionensstorlek påverkas av storleken av den inkomstgrundade pensionen genom attgarantipensionen reduceras med hänsyn till storleken på den inkomstgrundadepensionen. Den totala pensionens nivå varierar beroende på storleken av deninkomstgrundade ålderspensionen såtillvida att den totala nivån är högre juhögre den inkomstgrundade ålderspensionen är. Detta gäller dock inte vid mycketlåga belopp där nivån är densamma som för dem som inte har tjänat in någoninkomstgrundad ålderspension alls. Den sistnämnda nivån som utgör basnivån förgarantipensionen är 2,13 prisbasbelopp för den som är ogift och 1,9prisbasbelopp för den som är gift. Den svenska inkomstgrundade ålderspensionenberäknas i detta sammanhang som om all pension hade tillgodoräknats inomfördelningssystemet. Garantipensionen avräknas härutöver även mot utländskålderspension, förtidspension och efterlevandepension samt mot ATP-pension iform av änkepension.Garantipensionen är beroende av tillgodoräknande av försäkringstid på så sättatt det för rätt till garantipension krävs tillgodoräknande av minst tre årsförsäkringstid och att det för rätt till oavkortad garantipension krävstillgodoräknande av 40 försäkringsår. Som försäkringstid räknas tid när personen i fråga har varit folkbokförd i men även viss annan tid. Som huvudregel kan försäkringstid tillgodoräknas fr.o.m. det år personen fyller t.o.m.det år han eller hon fyller . I vissa fall kan dock även åren tillgodoräknas som försäkringstid.Garantipension får tas ut tidigast från och med den månad då denpensionsberättigade fyller . För att inte ett uttag av inkomstgrundadålderspension före eller efter denna tidpunkt skall kompenseras genom högregarantipension respektive leda till en lägre garantipension finns regler sominnebär att garantipensionen i ett sådant fall skall beräknas som om uttag avinkomstgrundad ålderspension gjorts vid ålder.Garantipensionen skall i princip endast utges till den som är bosatt i följd av reglerna i rådsförordningen (EEG) nr 1408/71 om tillämpningen avsystemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller derasfamiljemedlemmar flyttar inom Europeiska unionen kommer emellertidgarantipensionen att få betalas ut även utanför till personer somomfattas av förordningens regler.Reglerna avseende intjänande av pensionsrätt har trätt i kraft den 1 januari1999. Utbetalning av pension enligt de nya reglerna påbörjas först år 2001.Detta gäller emellertid inte garantipensionen. Den utbetalas från och med år2003. Detta innebär att den bosättningsbaserade folkpensionen övergångsviskommer att betalas ut år 2001 och 2002.5.1.2 Värdet av intjänad ålderspension får föras överRegeringens förslag: Den som påbörjar en anställning i Europeiska gemenskapernaskall till EG:s pensionssystem kunna överföra värdet av ålderspensionsrättintjänad i det lagstadgade allmänna pensionssystemet. Sådan överföring skallomfatta värdet av all intjänad ålderspensionsrätt.Om den enskilde har överfört värdet av intjänade pensionsrättigheter i detlagstadgade allmänna ålderspensionssystemet och någon återföring till Sverigedärefter inte har ägt rum, skall garantipensionen beräknas som om någonöverföring till EU inte hade skett.Regeringens bedömning: Värdet av garantipension bör inte kunna överföras tillEG:s pensionssystem.Promemoriornas förslag och bedömning: Förslaget i promemorian stämmer inteöverens med regeringens förslag såtillvida att det i promemorian föreslogs attpersoner födda eller senare skulle kunna överföra värdet avålderspensionsrätt intjänad inom premiepensionssystemet men inte i övrigt värdet av några andra intjänade pensionsrättigheter från det allmänna systemet.Förslaget i tilläggspromemorian stämmer överens med regeringens förslag.Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna tillstyrker förslagen.Premiepensionsmyndigheten () är tveksam till om överhuvudtaget någon del avden allmänna pensionen skall kunna överföras. PPM framhåller också att det inteär motiverat att behandla skilda delar i det inkomstrelaterade pensionssystemetpå olika sätt. läns allmänna försäkringskassa har framförtliknande synpunkter. Hovrätten över och avstyrker förslaget omöverföring av allmän ålderspension. Under alla förhållanden, menar hovrätten,kan det inte komma i fråga att överföra värdet av rätten till inkomstpension och tilläggspension eftersom det är fråga om fördelningspensioner. Bedömningen närdet gäller inkomstpension och tilläggspension delas av bl.a. () och akademikerscentralorganisation framhåller, beträffande det argumentet som förs fram ipromemorian, att inkomstpension och tilläggspension inte skulle få överförasdärför att dessa pensioner utgör fördelningspensioner, bl.a. att även statligoch tjänstepension finansieras enligt fördelningsprincipen och attdessa pensioner föreslås få överföras. Beträffande den omständigheten att vissapensionsgrundande ersättningar inte har tjänats in genom verksamhet som anställd eller egenföretagare påpekar bl.a. SPV att även tjänstepensioner i många fallgrundas inte bara på löneinkomster utan även på tid med ledighet utan lön pågrund av sjukdom, vård av barn och studier. Om andra pensionsgrundande belopp än pensionsgrundande inkomst anses vara ett problem, får man söka hitta ett sättatt avskilja pensionsrätt som beräknats på sådana belopp. Även framhåller att tekniska problem inte är något godtagbart skäl för ettmedlemsland att inte fullgöra sina skyldigheter enligt tjänsteföreskrifterna.Skåne läns allmänna försäkringskassa och läns allmännaförsäkringskassa har inget att invända mot förslagen om garantipension, menönskar lyfta fram frågan om pension från EG kan betraktas som utländsk pension med hänsyn till att är medlem i Europeiska unionen. Hovrättenöver och tillstyrker förslagen om behandlingen av garantipension.Skälen för regeringens förslag och bedömning: Enligt artikel 11 i bilaga 8 tillEG:s tjänsteföreskrifter skall en tjänsteman som tillträder en anställning igemenskaperna efter att ha lämnat sin tjänst i statlig förvaltning eller ennationell eller internationell organisation, eller bedrivit verksamhet somanställd eller egenföretagare, ha rätt att till EG:s pensionssystem överföravärdet av den ålderspension han eller hon är berättigad till på grundval avsådan tjänstgöring eller verksamhet.Inkomstgrundad ålderspensionUnder beredningsarbetet har det gjorts delvis skilda tolkningar avtjänsteföreskrifterna i fråga om vilka pensionsrättigheter den enskilde har rätt att överföra till Europeiska gemenskapernas pensionssystem.I SOU 1996:57 gjordes den bedömningen att rätten att överföra värdet avpensionsrätt till gemenskaperna omfattar all intjänad ålderspensionsrätt i detallmänna pensionssystemet. I promemorian Ds 1999:6 gjordes bedömningen att detär möjligt att såvitt gäller allmän pension föra över värdet avålderspensionsrättigheter intjänade inom premiepensionssystemet men interättigheter inom systemen för inkomstpension och tilläggspension. Itilläggspromemorian gjordes slutligen den bedömningen att en person somtillträder en anställning vid någon av EU:s institutioner har rätt att överföravärdet av all intjänad ålderspensionsrätt. Detta betyder att inte bara värdet av premiepension utan även inkomstpension och tilläggspension skall kunnaöverföras till EG:s pensionssystem.I promemorian gjordes, beträffande villkoret att pensionsrätten skall varagrundad på tjänstgöring eller verksamhet, bedömningen att det i fråga om rättentill överföring skall göras åtskillnad mellan å ena sidan värdet avpensionsrätt för premiepension och å andra sidan värdet av pensionsrätt förinkomstpension och rätt till tilläggspension. I promemorian framhölls när detgäller pensionsrätt för inkomstpension och tilläggspension bland annat att dessa pensionsformer utgör fördelningspensioner och att det därför inte finns någramedel tillgängliga för att lyfta dessa förrän vid pensionstidpunkten. De skulledå inte heller kunna bedömas som pensioner som omfattas avtjänsteföreskrifterna.Flera remissinstanser har emellertid framfört att detta synsätt beträffandeöverföring av värdet av ålderspension är alltför snävt och att all pensionsrättborde omfattas av reglerna om överföring av pensionsmedel till EU. och akademikers centralorganisation har också påpekat attinslag av fördelningssystem även finns såväl i de kommunala och statligatjänstepensionsavtalen i som i andra medlemsstaters lagstadgadepensionssystem.Förhållandet är således inte unikt för det allmänna pensionssystemet i Sverige.Finansiering av pensionsintjänande genom fördelningssystem har av EG-domstolenbedömts inte vara något skäl för att pensionsrättigheten skulle kunna anses vara undantagen från tjänsteföreskrifternas regler om överföring. Regeringen kandärför inte finna att det förhållandet att pensionsrättigheter i systemen förinkomstpension och tilläggspension är finansierade genom fördelningssystem ärnågot skäl för att de inte skall anses vara omfattade av rätten att överföra.Regeringen delar uppfattningen som flera remissinstanser fört fram att det är en fördel om det allmänna pensionssystemet behandlas som en helhet. Med en sådanutgångspunkt finns endast två alternativ. Antingen anses ingen eller så ansesall inkomstgrundad ålderspensionsrätt omfattas av tjänsteföreskrifternas reglerom överföring. Enligt regeringens mening kan det vara tveksamt om sådanpensionsrätt som baseras på olika socialförsäkringsersättningar överhuvudtagetomfattas av bestämmelserna om rätten till överföring till EU. Detta torde ocksågälla pensionsrätt för barnår, plikttjänstgöring och studier. Eftersom denallmänna pensionen innehåller delar där det är tveksamt om de omfattas avtjänsteföreskrifterna och rätten till överföring skulle härvid ett alternativkunna vara att ingen överföring alls skall kunna ske från det allmännaålderspensionssystemet. För den huvudsakliga del som avser arbetsinkomster, ochsom när det gäller premiepensionen och inkomstpensionen har en klar karaktär aven sådan individuell rättighet som omfattas av tjänsteföreskrifterna, tordeemellertid en sådan slutsats inte stå i överensstämmelse med . Denna del kan därför enligt regeringens uppfattning inteundantas från bestämmelserna om överföring. Om pension som har tjänats in påannat sätt än genom arbete skall undantas från överföring, måste det ske enuppdelning mellan sådan pension vars värde får respektive inte får överföras. En sådan ordning skulle medföra betydande administrativa svårigheter. Alternativet blir då i stället att låta överföringen omfatta värdet av all pension oavsettom den har intjänats genom arbete eller inte.Vid en samlad bedömning anser regeringen att tjänsteföreskrifterna bör tolkas så att all ålderspension, med undantag av garantipension, skall omfattas avöverföringen. Härvid väger argumentet att behandla det allmänna pensionssystemet som en helhet mycket tungt. Det är enligt regeringens uppfattningändamålsenligt att systemets olika beståndsdelar så långt som möjligt behandlaslika. Regeringen föreslår mot den bakgrunden således att den som påbörjar enanställning i Europeiska gemenskaperna skall kunna överföra värdet av allinkomstgrundad ålderspension i det lagstadgade allmänna pensionssystemet, ävensådan som inte är grundad på arbete.En särskild fråga är om en person som tillträder en tjänst vid någon av EU:sinstitutioner, och som önskar överföra värdet av intjänad pension till EG:spensionssystem, skall ha möjligheten att efter eget val föra över endast en delav detta värde, till exempel endast föra över inkomstpensionsrätten men intevärdet av rätt för premiepension eller att föra över endast delar av värdet avrätt för premiepension såsom sparande i vissa fonder.Såsom regeringen tidigare pekat på bör det allmänna ålderspensionssystemet sessom ett sammanhållet system. Regeringen gör vidare den tolkningen avtjänsteföreskrifterna att de inte ger den enskilde rätt att efter eget val föraöver enbart en del av den ålderspension som omfattas av tjänsteföreskrifterna.Regeringen föreslår därför att en överföring skall omfatta värdet av allintjänad allmän ålderspension.GarantipensionNär det gäller garantipension bör ställningstagandet i fråga om rätten attöverföra bli ett annat än det som redovisats ovan beträffande deninkomstrelaterade ålderspensionen. Garantipension är en skattefinansieradutfyllnadspension som endast utges till den som inte har tjänat in någoninkomstgrundad ålderspension eller endast liten sådan pension. Garantipensionhar således inte tjänats in genom verksamhet som anställd eller egenföretagare.Med hänsyn till dess karaktär av utfyllnadspension går det inte heller attfastställa storleken på pensionen förrän det är aktuellt att lyfta den. Dettorde sammanfattningsvis inte råda någon tvekan om att garantipensionen inteomfattas av tjänsteföreskrifternas regler om överföring. Regeringens bedömningär sålunda att värdet av någon garantipension inte skall kunna föras över tillgemenskaperna.Garantipensionen är till sin storlek beroende av den inkomstgrundadeålderspension som den enskilde har rätt till. Med svensk inkomstgrundadålderspension likställs viss allmän, obligatorisk ålderspension enligt utländsklagstiftning. För att inte EG:s system med pensionsöverföringar skall fåoönskade resultat för svenska förhållanden föreslår regeringen dock ett tilläggtill de nationella bestämmelserna om garantipension. Såsom närmare beskrivs iavsnitt 7 skall det enligt regeringens förslag vara möjligt att återförapensionsmedel från EG till . Om en sådan återföring genererarpensionsutbetalningar i , kommer dessa utbetalningar att beaktas vidberäkningen av garantipensionens storlek.I avsnitt 4.1.2 beskrivs vidare att en anställd i EU:s institutioner i en visssituation kan ha rätt till avgångsvederlag. Det finns för dessa situa-tioner inte några regler som föreskriver att sådant vederlag skall beaktas vidberäkning av garantipensionens storlek. Detta gäller även för den situationenatt en anställd i någon av EU:s institutioner får rätt till pension frångemenskaperna, men väljer att inte göra någon återföring till .