prop · GO031D10 · 2001-01-01 00:00:00 — har remitterat en promemoria med motsvarande förslag. Av de sexton remissinstanser som yttrat sig har sju tillstyrkt förslag. De remissinstanser som tillstyrkt förslaget är Hovrätten över och , Riksåklagaren, i , , i , Ystads kommun och . och vid anser att, om en sammanläggning beslutas, all verksamhet skall koncentreras till . anser generellt att en koncentration av tingsrättsverksamheten till ett färre antal tingsrätter är att föredra. De remissinstanser som avstyrkt förslaget är , , vid och för vid . Samtliga dessa remissinstanser anser att det vid bedrivs en verksamhet av god kvalitet och att från ett medborgarperspektiv bör behållas som självständig domstol. Regeringen delar och flertalet remissinstansers bedömning att det från versamhetssynpunkt är bäst att bedriva verksamhet i en domkrets. bör därför läggas samman med för att i den nya tingsrätten ge utrymme för bl.a. en effektiv beredningsorganisation och andra åtgärder i samma riktning för att få en långsiktigt hållbar tingsrätt. Regeringen avser att ge i uppdrag att lägga samman och Ystads tingsrätter. Organisatorisk samverkan mellan överrätterna i har på regeringens uppdrag i samråd med Hovrätten för Nedre , Hovrätten för och Kammarrätten i utrett förutsättningarna för en organisatorisk samverkan mellan överrätterna i m.m. och presidenterna för överrätterna i har övervägt olika samverkansalternativ. Regeringen avser inte med anledning av denna utredning vidta några åtgärder för organisatorisk samverkan mellan överrätterna i . 4:6 Kriminalvården Tabell 4.29 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 3 932 000 2001 Förslag 4 148 078 2002 Beräknat 4 127 855 1 2003 Beräknat 4 218 606 2 1Motsvarar4 043 078 tkr prisnivå. 2Motsvarar 4 043 078 tkr prisnivå. förbrukade kriminalvården mer än vad som anslagits för verksamheten. Detta har lett till att det tidigare, omfattande, anslagssparandet nu förbrukats i sin helhet och att kriminalvården istället behövt utnyttja en del av sin anslagskredit. Vid budgetårets slut hade anslagskrediten utnyttjats med . Enligt gällande prognos kommer kriminalvården under innevarande budgetår att förbruka mer än anvisade anslag. anslag har under varit nedjusterat för att det tidigare omfattande anslagssparandet skulle förbrukas. När nu anslagssparandet är förbrukat i sin helhet finns således skäl att på nytt överväga anslagsnivån. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Kriminalvården disponerar inkomster från arbetsdriften inom kriminalvården. För arbetsdriften gäller inte kravet på full kostnadstäckning. Inkomsterna täcker drygt hälften av kostnaderna för arbetsdriften. Av 5 § lagen (1994:451) om försöksverksamhet med intensivövervakning med elektronisk kontroll framgår att dömda som deltar i försöksverksamheten skall betala en avgift. Avgiften uppgår till per dag, dock högst . Avgiften skall betalas i förskott till för att därefter kvartalsvis tillföras brottsofferfonden. Tabell 4.30 Avgiftsbelagd verksamhet Ej disponibla/intensiv- övervakning Disponibla/arbetsdrift Utfall 1999 2 593 126 065 Prognos 2000 3 150 127 000 Prognos 2001 3 150 125 000 Regeringens överväganden var kriminalvårdens anslagsförbrukning lägre än anvisade medel, vilket innebar att kriminalvården byggde upp ett stort anslagssparande. Orsaken var i första hand att beläggningen vid anstalter och häkten minskade. I det korta perspektivet blev kriminalvårdens häktes- och anstaltsorganisation överdimensionerad. Beläggningen minskade främst på grund av att verkställighetsreformen intensivbevakning med elektronisk kontroll har utvidgats men också på grund av att antalet fängelsedomar minskade. Mot denna bakgrund minskades kriminalvårdens anslagsram i enlighet med budgetpropositionerna för åren 1997 respektive 1998 med fördelat 2000. Av dessa neddragningar har 423 miljoner varit rampåverkande. Vid utgången av hade det tidigare anslagssparandet förbrukats i sin helhet och kriminalvården har även utnyttjat en del av sin anslagskredit. Den ekonomiska situationen är ansträngd. Regeringen föreslog i budgetpropositionen för att ett antal områden inom kriminalvården skulle prioriteras och ställde sig bakom detta. De områden som då prioriterades överensstämmer väl med de områden regeringen vill lyfta fram i denna budgetproposition och som beskrivs under avsnittet 4.4 Politikens inriktning. Vidare bedömer att en viss volymökning är att vänta och att man därför kommer att behöva utöka antalet anstaltsplaster med omkring 100 och antalet häktesplatser med ca 30. Ett annat viktigt område där kriminalvården behöver intensifiera utvecklingen är kompetensförsörjningen. Detta gäller inte minst kompetensutvecklingen för personal med klientnära arbete. I syfte att ge kriminalvården förutsättningar att upprätthålla en hög kvalitativ nivå inom verksamheten, möta förväntade volymökningar och för att kunna fullfölja arbetet med de prioriteringar statsmakterna tidigare fastslagit för kriminalvården samt för att ge förbättrade möjligheter till kompetensutveckling föreslår regeringen att en ramhöjning om tillförs anslaget. Dessutom föreslår regeringen att anslaget tillförs en engångsvis höjning om för för att ge ytterligare förstärkta möjligheter för kriminalvården att utveckla ovan nämnda områden. Till följd av tidigare beslut läggs för de åter som ramanslaget drogs ned med engångsvis för . Anslaget dras vidare ned med 3 miljoner motsvarande de engångsvisa medel som tillfördes enligt beslut i budgetpropositionen för . Slutligen sänks anslaget med för att delfinansiera arkivhållningen. Vid beräkningen av anslaget för har vissa tekniska justeringar gjorts av anslaget som motsvaras av ändrade utgifter. Som kompensation för beräknade utgiftsökningar för löner, lokaler m.m. räknas anslaget därför upp med . Mot bakgrund av detta föreslår regeringen att kriminalvårdens anslag fastställs till 4 . beräknas anslaget till 4 respektive 4 . Tabell 4.31 Beräkning av anslaget 2001 Tusental kronor Anslag 2000 3 818 717 Ramhöjning 166 000 Engångsvis höjning 8 144 Ändring m.a.a. tidigare beslut -3 000 Pris- och löneomräkning -144 Förslag 2001 4 148 078 4:7 Tabell 4.32 Anslagsutvecklingen Tusental kronor (löpande priser) 59 100 2001 Förslag 42 405 2002 Beräknat 43 2711 2003 Beräknat 44 2072 1Motsvarar 42 405 prisnivå 2Motsvarar 42 405 prisnivå () är ett stabsorgan under regeringen och ett expertorgan inom rättsväsendet. Rådets övergripande mål är att främja brottsförebyggande arbete genom utveckling, utvärdering, tillämpad forskning och information inom det kriminalpolitiska området och därigenom bidra till att minska brottsligheten och öka tryggheten. Viktiga inslag i verksamheten är att ta fram underlag till regeringen och rättsväsendets myndigheter för åtgärder och prioriteringar i det kriminalpolitiska arbetet, utvärdering av vidtagna åtgärder och stöd till lokalt brottsförebyggande arbete. Två rådgivande organ är knutna till myndigheten dels en referensgrupp för rättsväsendet, dels en vetenskaplig nämnd med representanter från olika ämnesområden. Det genomsnittliga antalet anställda hos BRÅ var 58, jämfört med 55 föregående budgetår. BRÅ har gjort relativt omfattande nyrekryteringar . På handläggarnivå är könsfördelningen jämn. Däremot finns vissa tydliga könsskillnader när det gäller disputerade forskare. Vid myndigheten är två av nio forskare kvinnor. Denna situation återspeglar det som i övrigt gäller inom den kriminologiska forskningen. Myndigheten har också ambitionen att öka den etniska och kulturella mångfalden bland personalen. Erfarenheterna är att det är relativt svårt att få personer med invandrarbakgrund som söker kvalificerade forskartjänster. Regeringens överväganden Resultatbedömning BRÅ:s verksamhet kan delas in i verksamhetsområdena stöd till lokalt brottsförebyggande arbete, forsknings- och utvecklingsverksamhet, informations- och förlagsverksamhet samt officiell statistik för rättsväsendet. Lokalt brottsförebyggande arbete BRÅ skall på olika sätt stimulera lokalt brottsförebyggande arbete. I årsredovisningen för konstaterar BRÅ att ett stort antal av landets kommuner har inrättat s.k. lokala brottsförebyggande råd eller motsvarande organisationer. Arbetet med att stimulera lokalt brottsförebyggande arbete har skett dels genom att myndighetens personal deltagit vid ett stort antal konferenser, seminarier och utbildningsdagar på såväl lokal som regional nivå, dels beviljat ekonomiskt stöd till brottsförebyggande projekt och till kommuner för att inrätta ett lokalt råd eller annan samarbetsorganisation. Totalt har 104 projekt erhållit ekonomiskt stöd med sammanlagt . Utöver startbidrag prioriterades ansökningar som avsåg verksamheter inom skolans område, brottsförebyggande åtgärder i storstäder, kartläggning av lokala problem- och resursbilder och utvärdering av konkreta projekt. I avsnitt 4:15 Bidrag till brottsförebyggande arbete redogörs mer utförligt för det ekonomiska stödet till brottsförebyggande arbete och vissa förändringar i detta. Erfarenheterna från lokalt brottsförebyggande arbete har sammanställts i en serie om fyra idé- och tipsböcker. En del av det ekonomiska stödet till brottsförebyggande arbete används för att säkerställa att den kunskap som erhålls i projekten kommer andra till del. Detta görs genom att externa forskare anlitas för dokumentation, uppföljning och utvärdering av de av BRÅ finansierade projekten. Inom myndigheten bedrivs också ett antal forsknings- och utvecklingsprojekt som syftar till att utveckla metoderna i det brottsförebyggande arbetet. Ett sådant projekt är utvecklingen av databaserade beskrivningar av brottslighetens geografiska fördelning, så kallade digitala kartor. I fem kommuner har BRÅ också gjort särskilda satsningar för att utveckla det brottsförebyggande arbetet. Syftet var att skapa förebilder eller i varje fall goda exempel. Insatserna i de fem kommunerna har i stor utsträckning bestått av kartläggning och problemanalys i syfte att stimulera ett problemorienterat brottsförebyggande arbete. Forsknings- och utvecklingsverksamhet BRÅ har drivit sammanlagt 32 projekt av forsknings- och utvecklingskaraktär. Nio projekt har rört utvärderingar och uppföljningar av reformer eller åtgärder inom rättsväsendet bl.a. kriminalisering av bruk av narkotika, närpolisverksamheten, elektronisk övervakning och medling. Åtta projekt har rört statistik och brottsutvecklingen, bl.a. kriminella MC-gäng, IT-relaterad brottslighet och kvinnors brottslighet. Fem projekt har rört brottsförebyggande arbete bl.a. i skolan och i storstädernas ytterområden. Övriga projekt har gällt våldsbrott, brott med rasistiska inslag, brottsoffer och våld mot kvinnor. Informations- och förlagsverksamhet De projekt som BRÅ driver resulterar i rapporter, promemorior och andra skrifter som huvudsakligen sprids genom försäljning, men också kostnadsfritt till en grupp av nyckelpersoner och myndigheter. publicerades 25 rapporter. Försäljningen av tryckta rapporter och antalet fasta prenumeranter ökade respektive . Alla rapporter finns tillgängliga på BRÅ:s webbplats. Nyttan och tillgängligheten m.m. har undersökts genom enkätundersökningar när det gäller tre rapporter. Även om svarsfrekvensen varit låg i två av undersökningarna tyder resultaten enligt BRÅ på att rapporterna varit till nytta i det dagliga arbetet. Innehållet bedöms som bra och lättillgängligt. BRÅ:s tidskrift har spritts i närmare 50 000 exemplar. I en läsarundersökning fick tidskriften enligt BRÅ genomgående högt betyg. Det framkom att den ofta cirkulerar på arbetsplatserna. BRÅ har på försök träffat en överenskommelse med polismyndigheten i om att tidningen skickas hem till alla anställda inom , till ett självkostnadspris för polismyndigheten. Försöket utvidgas nu till andra polismyndigheter. I nyhetsbrevet , som utkommer med en upplaga på 2 700 per nummer, förmedlas information av betydelse för lokala brottsförebyggande aktörer. BRÅ arrangerar konferenser och seminarier och medverkar även i sådana som arrangeras av andra. Man har också utvecklat och ökat sina ansträngningar för att via medierna sprida kunskap om brott och brottsförebyggande arbetet till målgrupperna. Detta sker bl.a. genom ett mera strukturerat pressarbete med fler pressmeddelanden. Officiell statistik för rättsväsendet BRÅ skall sörja för att den officiella rättsstatistiken är av god kvalitet, tillförlitlig, relevant och lättillgänglig. Den officiella rättsstatistikens består av uppgifter om bl.a. antalet anmälda brott, uppklarade brott, personer misstänkta och lagförda för brott. BRÅ arbetar kontinuerligt för att förbättra den officiella rättsstatistikens kvalitet. har BRÅ bl.a. definierat konkreta mål för arbetet med statistikens kvalitet till och med . För att arbetet skall vara framgångsrikt är BRÅ beroende av att de underlag som kommer in är tillförlitliga och levereras . Omfattande kontroller har genomförts av BRÅ både av det inmaterial som utgör grunden för statistiken och den färdiga statistiken. BRÅ arbetar med att anpassa statistikens innehåll efter användarnas behov och önskemål. har BRÅ infört nya brottskoder för att förbättra redovisningen av olika brottstyper bl.a. för redovisningen av miljöbrott, barnpornografibrott, brott mot alkohollagen och brott mot personuppgiftslagen. Internationella jämförelser av kriminalstatistiken är ett område som särskilt studerats och redovisats till . BRÅ har även överlämnat en delredovisning av arbetet med att ta fram statistik över flödet inom rättsväsendet till . En stor informationsmängd finns numera i den databas som byggts upp för framställning av kriminalstatistik men endast en mindre del utnyttjas vid redovisningen. BRÅ har därför börjat planera ett projekt som skall förbättra statistikens tillgänglighet för forskare och lokala brottsförebyggande aktörer, journalister m.fl. Kriminalstatistiken har i stort publicerats enligt den tidsplan som satts upp. Den publiceras bl.a. på BRÅ:s webbplats i form av tabeller och en sammanfattning. har BRÅ börjat publicera statistik över anmälda brott enligt önskemål bland annat från polismyndigheterna. Analys och slutsatser BRÅ har i allt väsentligt uppfyllt de mål för verksamheten som uppställts . Myndigheten fortsätter att utvecklas positivt. Revisionens iakttagelser har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen för avseende BRÅ. Verksamhetens inriktning BRÅ har bedrivit ett omfattande arbete för att stimulera lokalt brottsförebyggande arbete bl.a. genom att bevilja startbidrag till sådan verksamhet och stödja olika brottsförebyggande projekt. Regeringen anser att det lokala brottsförebyggande arbetet utvecklas positivt. När det gäller BRÅ:s forsknings- och utvecklingsverksamhet konstaterar regeringen att den ligger väl i linje med vad som prioriteras i kriminalpolitiken i stort. BRÅ har också ökat ansträngningarna för att sprida information om resultaten av verksamheten. Genom sin nya webbplats har BRÅ ökat tillgängligheten av sin offentliga information och förstärkt servicen till målgrupperna. Ett utvecklingsarbete pågår för att ytterligare kunna målgruppsanpassa informationen. Vad avser statistikens publicering är BRÅ på god väg att uppfylla verksamhetsmålet. Lokalt brottsförebyggande arbete fortfarande prioriterat BRÅ skall prioritera stöd till lokalt brottsförebyggande arbete. Av särskilt intresse är brottsförebyggande projekt i storstadsregionerna. Det blir allt viktigare att följa upp gjorda stödinsatser och att utvärdera de olika projekten. BRÅ har också börjat ställa högre krav på dokumentation och uppföljning av projektmedel. Delar av det ekonomiska stödet används även för att anlita externa forskare för att dokumentera, följa upp och utvärdera de av BRÅ finansierade projekten. Det är viktigt att BRÅ utvecklar arbetsmetoder för att så långt möjligt främja vetenskapliga utvärderingar av kvalificerade brottsförebyggande verksamheter. Behovet av kunskap måste tillgodoses Åtgärder som vidtas inom rättsväsendet måste bygga på kunskaper om brottsligheten och dess orsaker. Det är viktigt att BRÅ fungerar som ett centrum för forsknings- och utvecklingsverksamheten inom hela rättsväsendet och att arbetet bedrivs i nära samverkan med rättsväsendets övriga myndigheter. Ett exempel på detta är att BRÅ, som ett led i kampen mot brott med rasistiska, främlingsfientliga eller homofobiska inslag, i regleringsbrevet för fick i uppdrag att upprätta en strategi för att medverka till att säkerställa att rättsväsendets personal har god kunskap om såväl grunden för dessa brott som situationen för dem som utsätts för sådana brott. BRÅ har i samarbete med övriga myndigheter inom rättsväsendet utvecklat en gemensam utbildningsstrategi. För det fortsatta arbetet har en gemensam arbetsgrupp bildats med representanter från BRÅ, Riksåklagaren, , , , , och inklusive för utbyte av erfarenheter och för att planera gemensamma aktiviteter. Att utvärdera reformer inom rättsväsendet är en fortsatt angelägen uppgift. Det är viktigt att BRÅ har beredskap för att med relativt kort varsel ta hand om uppdrag som regeringen har behov av att få utförda. En annan huvuduppgift är att sprida kunskap om resultaten av verksamheten så att denna kan komma målgrupper och användare till nytta. Förbättrad rättsstatistik BRÅ kommer att på olika sätt arbeta vidare för att förbättra den officiella rättsstatistikens kvalitet. Flera åtgärder har också vidtagits för att öka statistikens tillförlitlighet, relevans och lättillgänglighet. Detta arbete måste fortsätta innan verksamhetsmålet kan uppnås. Det är viktigt att BRÅ fortsätter arbetet med att målgruppsanpassa statistikens innehåll bl.a. genom att modernisera olika statistik begrepp och få fram statistik över flödet inom rättsväsendet. Brottsstatistiken på lokal nivå skall också förbättras och kunna publiceras i större utsträckning på internet. Detta är något som efterfrågas av bl.a. lokala brottsförebyggande aktörer och forskare. Ett utvecklat internationellt samarbete BRÅ framhåller att det internationella deltagandet har ökat . Men konstaterar att det internationella nätverket måste förbättras för att få en bättre bild av den forskning och utveckling som sker i andra länder. Enligt BRÅ bör man ha ett mer direkt samarbete med internationella forskare i enskilda projekt. Regeringen anser att det är viktigt att BRÅ ytterligare utvecklar sitt internationella samarbete. Särskild vikt bör läggas på arbetet inom EU och myndighetens insatser i samband med regeringens satsning på rättsbistånd inom Östersjösamarbetet. Anslag BRÅ:s ramanslag för var . I detta belopp ingick engångsvis för forskning om ekonomisk brottslighet. Vid budgetårets slut fanns ett anslagssparande på . Anslaget för är . I detta belopp ingår engångsvis för forskning om ekonomisk brottslighet. För att kunna fullfölja påbörjade projekt tillförs BRÅ över tilläggsbudget. Regeringen föreslår att BRÅ tilldelas ett anslag på för . För budgetåren 2002 och 2003 beräknas anslaget till resp. 44 207 000kronor. I beräkningen av anslaget för har kompenserats för beräknade utgiftsökningar för löner, lokaler och övriga förvaltningskostnader. Beloppet uppgår till . Tabell 4.33 Beräkning av anslaget Anslag 2000 50 005 Ändring med anledning av tidigare beslut -8 1441 Pris- och löneomräkning 544 Förslag 2001 42 405 1 Beloppet avser de engångsvisa medlen för ekonomisk forskning 1999 4:8 Tabell 4.34 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 188 000 2001 Förslag 189 386 2002 Beräknat 193 381 1 2003 Beräknat 197 649 2 1 Motsvarar 189 386 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 189 386 tkr prisnivå. ansvarar för genomförandet av rättspsykiatrisk, rättsmedicinsk, rättskemisk och rättsgenetisk verksamhet i den utsträckning sådana frågor inte handläggs av någon annan statlig myndighet. del av effektmålet för utgiftsområdet är att genom sin verksamhet medverka till att skapa goda förutsättningar för rättssäkerhet och effektivitet inom rättsväsendet. Verket skall också bidra till att förbättra samhällets brottsförebyggande arbete genom att informera om de erfarenheter som vunnits inom verkets verksamhetsområden. skall vidare bedriva utvecklingsarbete och ge stöd åt forskning av betydelse för verksamheten. Personalen skall ha hög kompetens. Verksamheten skall präglas av hög kvalitet, bedrivas kostnadseffektivt och med korta handläggningstider. skall vinnlägga sig om att tillämpa ett genderperspektiv på verksamheten. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.35 Offentligrättslig verksamhet, myndigheten disponerar avgiftsintäkter. Tusental kronor Offentlig- rättslig verksamhet Intäkter till inkomsttitel (Som inte får disponeras) Intäkter som får disponeras Kostnader Resultat (intäkt - kostnad) Utfall 1999 - 15 270 15 936 -666 Prognos 2000 - 16 600 17 120 -520 Budget 2001 - 16 500 16 000 500 bedriver avgiftsfinansierad verksamhet inom den rättsgenetiska avdelningen. Tabell 4.36 Uppdragsbelagd. Tusental kronor Uppdragsverksamhet Intäkter Kostnader Resultat (Intäkt - kostnad) Utfall 1999 (varav tjänsteexport) -844 Prognos 2000 (varav tjänsteexport 330 Budget 2001 (varav tjänsteexport) bedriver uppdragsverksamhet inom den rättskemiska avdelningen. Regeringens överväganden Resultatbedömning Resultat I så gott som samtliga ärenden, oavsett verksamhetsområde, har uppfyllt de krav som ställts på undersöknings- och handläggningstider. En kraftig ökning av antalet rättspsykiatriska undersökningar (RPU) har dock lett till att väntetiderna ökat. Även inom rättsmedicinen har handläggningstiderna ökat något bl.a. till följd av bristen på rättsläkare. Verket har satsat aktivt på forskning och utveckling inom de olika verksamhetsgrenarna. Detta arbete har bl.a. resulterat i ett stort antal publicerade vetenskapliga artiklar och att ett antal anställda disputerat i olika ämnen. Verket har fortsatt arbetet med kvalitetssäkring och system för resultatanalys samt med metod- och kvalitetsutveckling. Ett utvecklingsprogram, RMV-PLUSS, har påbörjats för att bland annat förstärka medborgarperspektivet. Syftet är också att utveckla ledarskapet för att på så sätt bättre ta tillvara personalens kapacitet och därmed minska personalomsättningen och trycket på bristgrupperna. Rättspsykiatri har domstolarnas efterfrågan på RPU fortsatt att öka. 657 RPU har utförts, vilket är fler än . Detta har lett till att väntetiden i häkte ökat. Antalet s.k. §7-intyg som utfärdat var totalt 1 837, vilket motsvarar nivån . Denna nivå bedöms kvarstå och de närmast följande åren. arbetar aktivt med att vidareutveckla kvaliteten inom den rättspsykiatriska verksamheten genom bl.a. kvalitetssäkring och kompetensutveckling. Domstolarna har även i mycket hög grad () följt de förslag till påföljd som förordats i verkets utlåtanden. Metoder och tekniker när det gäller olika former av risk- och farlighetsbedömningar samt riskhantering har också utvecklats positivt. Rättsmedicin Antalet rättsmedicinska förrättningar har legat på en stabil nivå . Antalet förrättningar har minskat med cirka 200 (2,) och ligger på i stort sett samma nivå som . Totalt har 7 638 förrättningar gjorts . De rättsmedicinska obduktionerna är den numerärt dominerande förrättningen med 5 387 förrättningar utförda . Handläggningstiderna inom rättsmedicinen har ökat något. Den främsta orsaken till detta är den fortsatta bristen på utbildade rättsläkare. arbetar dock aktivt med denna fråga och har också fått ett tillskott till anslaget för detta ändamål. Insatserna har i viss mån förbättrat rekryteringsläget. Det interna kvalitetsarbetet har utvecklats bl.a. genom arbete i en särskild kvalitetsutvecklingsgrupp. Rättskemi Rättskemiska analyser utförs i av alla rättsmedicinska dödsfallsundersökningar. Antalet analyser har legat tämligen på knappt 5 000 ärenden . Trenden med ett minskat antal trafikärenden för att undersöka alkoholhalt i blod bröts som en följd av att alkoholbestämning även utförs på dem som misstänks för drograttfylleri. Antalet drograttfylleriärenden har dessutom ökat dramatiskt till följd av ny lagstiftning och ligger nu på en nivå som motsvarar 2 700 analyser på årsbasis.