prop · GP031d22 · 2001-09-20 00:00:00 — Ur fjärrvärmekundens synvinkel är det därför viktigt att värmemarknaden har en fungerande konkurrens och att effektiviteten stimuleras. Arbetet inom naturgasområdet har främst varit inriktat på att vidareutveckla genomförandet av den Europeiska unionens gasmarknadsdirektiv. En viktig roll i detta arbete spelar som är tillsynsmyndighet enligt naturgaslagen och utfärdar föreskrifter och allmänna råd. har utfärdat föreskrifter om; offentliggörande av tariffer, mätning och rapportering av överförd naturgas, redovisning och revision av verksamhet avseende överföring av naturgas och lagring av naturgas för annans räkning, och har även i uppdrag att redovisa fakta och statistik vad gäller strukturförändringar på gasmarknaden och prisutvecklingen på gas- och nättjänster. Syftet med redovisningen är att snabbt identifiera och belysa de problem som finns på marknaden för att på ett tidigt stadium kunna åtgärda dessa. Arbetet inom värmemarknadsområdet har främst varit inriktat på att öka transparensen på värmemarknaden. Som ett led i detta arbete har i uppdrag att redovisa utvecklingen på värmemarknaden med avseende på priser, konkurrensförhållanden, bränsleslag och utsläpp av koldioxid och andra miljöfarliga utsläpp från olika typer av uppvärmning. Med start skall rapportering göras . Fjärrvärmen på värmemarknaderna rapport över uppdrag att följa utvecklingen på fjärrvärmemarknaden remissbehandlats . En remissammanställning har gjorts. Regeringen beslutade om utredningen roll i ett uthålligt energisystem (dir. 2000:110). I uppdraget ingår bl.a. att jämföra torvens samlade miljöeffekter med andra bränslen, översiktligt inventera de geografiska områdena i landet där det kan finnas intresse av att säkerställa fortsatt torvproduktion och klarlägga torvverksamhetens sysselsättnings- och samhällseffekter. (Se även utgiftsområde 20, Myllrande våtmarker.) I uppdraget ingår även att närmare klarlägga konflikter gentemot andra, konkurrerande marknadsanvändare. Utgångspunkten för analysen skall å ena sidan vara målet att ställa om energisystemet och å andra sidan konsekvenserna för konkurrerande markanvändningsintressen såsom naturvård och kulturmiljövård. En stegvis öppning av naturgasmarknaden har inletts med ikraftträdandet av den nya naturgaslagen. Konkurrensen på marknaden har därmed ökat och större kunder har fått en ökad valfrihet när det gäller val av leverantör. Inom Energimyndigheten planeras ett arbete för att ta fram metoder och rutiner för tillsyn av marknaden. På regeringens uppdrag har utrett frågor om uppföljningen av fjärrvärmesektorn i . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 porten Fjärrvärmen på värmemarknaderna rapport över uppdrag att följa utvecklingen på fjärrvärmemarknaden. I rapporten lämnas förslag om: produktivitetsmätningar och nyckeltal, att utreda krav på särredovisning eller juridisk separation av fjärrvärmeföretag, att utreda möjligheterna att införa tredjepartstillträde till fjärrvärmenäten, att utreda möjligheterna för fjärrvärmekunderna att ta upp klagomål mot priser och andra leveransvillkor. Regeringen gör bedömningen att genomförandet av gasmarknadsreformen har fungerat tillfredställande som ett behov av att utveckla tillsynsverksamheten föreligger. När det gäller fjärrvärmemarknaden gör regeringen bedömningen att ytterligare insatser kan komma att krävas för att utveckla marknaden. Regeringen avser att återkomma till med sina ställningstaganden i denna fråga. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 7 Verksamhetsområde Politik för ett uthålligt energisystem Det energipolitiska programmet innehåller ett program för ett ekologiskt och ekonomiskt uthålligt energisystem. De energipolitiska åtgärderna på kort sikt är den del i programmet som avser att kompensera bortfallet av elproduktion från den andra kärnkraftsreaktorn i . De syftar till att minska användningen av el för uppvärmning, utnyttja det befintliga elsystemet effektivare och öka tillförseln av el och värme från förnybara energikällor på ett kostnadseffektivt sätt 2002. Ett långsiktigt uthålligt energisystem är den del i programmet som innebär en kraftfull, långsiktig satsning på forskning, utveckling och demonstration av ny energiteknik 2004. Särskilda insatser görs avseende forskning om energisystemet. Som en del av strategin för minskad klimatpåverkan från energisektorn genomförs även särskilda insatser för utveckling av ny teknik för etanolproduktion från skogsråvara. Energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser är ytterligare en del i programmet. De syftar till att utveckla en handel med utsläppsrätter av klimatpåverkande utsläpp, främst koldioxid, 2004. har ett huvudansvar att genomföra åtgärderna inom verksamhetsområdet för ett uthålligt energisystem. Även , , Verket för innovationssystem (), och för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) samt länsstyrelserna har ett viktigt ansvar för att genomföra vissa åtgärder inom programmet. Målet är att energin skall användas så effektivt som möjligt med hänsyn tagen till alla resurstillgångar. Stränga krav skall ställas på säkerhet och omsorg om hälsa och miljö vid användning och utveckling av all energiteknik. Ett villkor för stängningen av den andra reaktorn i är att bortfallet av elproduktion kan kompenseras genom tillförsel av ny elproduktion och minskad användning av el. Det övergripande målet för energiforskningen är att bygga upp vetenskaplig och teknisk kunskap och kompetens på energiområdet inom universiteten, högskolorna och näringslivet i enlighet med energipolitiska beslut. Målet för satsningen på forskning, utveckling och demonstration av ny energiteknik är att kraftigt öka el- och värmeproduktionen från förnybara energikällor och utveckla kommersiellt lönsam teknik för energieffektivisering. För att följa upp resultatet under verksamhetsområdet, har utarbetat underlaget Plan för uppföljning och utvärdering 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 av energipolitiska program (Ds 2000:14). Enligt planen skall berörda myndigheter redovisa antalet ansökningar om bidrag, liksom sökt och beslutat belopp. Vidare redovisas för programmets olika delar olika resultatindikatorer avpassade till verksamhetens karaktär. Resultatindikatorerna för åtgärderna för att dels minska elanvändningen, dels öka tillförseln av el från förnybara energikällor under Energipolitiska åtgärder på kort sikt redovisas exempelvis utifrån det beräknade effekttillskottet, den årliga reduktionen/produktionen, liksom kostnaden i kronor per kW (effekt) och i kronor per kWh (energimängd). För denna typ av stöd redovisas även miljöindikatorer som visar hur åtgärderna har påverkat utsläppen av svavel, kväveoxider, koldioxid, flyktiga organiska ämnen (VOC) och tjära. För utveckling av teknik för framtidens energisystem under Ett långsiktigt uthålligt energisystem redovisas indikatorer knutna till insatser över tiden och möjliga resultat. För Energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser redovisas indikatorer som exv. projekt- och reduktionskostnader, fördelat på länder och olika typer av projekt. Enligt energipolitiska program ligger tyngdpunkten i energipolitiken på forskning, utveckling och demonstration av ny teknik för en effektivare tillförsel och användning av energi. Programmets inriktning bygger på ett nära samarbete med näringslivet. Syftet är att kraftigt minska kostnaderna för ny miljövänligare och effektivare energiteknik. Programmet löper till och med utgången av 2004 och erfarenheterna skall utvärderas . En fortsatt integrering av energimarknaderna i är av grundläggande betydelse för en hållbar energiförsörjning. När de nationella marknaderna öppnas för konkurrens finns ett stort behov av att utforma likartade villkor mellan länderna. De statliga insatserna för att främja en rationell energianvändning och en ökad användning av förnybara energikällor måste anpassas till de nya förutsättningar som råder på den inre marknaden för energi i . Energipolitiken skall därför inriktas på att förändra de nuvarande stödsystem som gäller fram till utgången av 2002. Regeringen avser att lämna en energipolitisk proposition innehållande sådana förändringar till . Vidare förbereder regeringen samtal mellan staten och näringslivet för att identifiera en möjlig samverkan avseende pilotprojekt för vindkraften. Syftet är att därmed demonstrera ny teknik som fördjupade kunskaper erhålls om vindkraften. Energipolitiska åtgärder på kort sikt Åtgärder för minskad elanvändning Det energipolitiska programmet innefattar åtgärder med syfte att minska elanvändningen i bostäder och lokaler. och ansvarar för att genomföra åtgärderna. Stöden administreras av länsstyrelserna. Insatserna utgörs av stöd till konvertering av fastigheter och anslutning till fjärrvärme, stöd till utbyggnad av fjärrvärmenätet, stöd till konvertering till individuell uppvärmning samt stöd till investeringar i solvärme. Utvärderingen av de stöd för att minska elanvändningen som infördes visade dock tidigt att målen för minskad elanvändning inte skulle uppnås. Regeringen föreslog därför i den ekonomiska vårbudgetpropositionen 1999 (prop. 1998/99:100, bet. 1998/99:FiU27, rskr. 1998/99:262) att bidragen skulle upphöra fr.o.m. utgången av . Därtill genomförde regeringen en översyn av hur bidragen i fortsättningen bör vara utformade. har därefter beslutat att återinföra de delar av bidragen som avser konvertering till fjärrvärme och till individuell uppvärmning från (prop. 2000/01:1, bet. 2000/01:NU3, rskr. 2000/01:111). De förändringar som då aviserades har genomförts. Syftet med förändringen av åtgärderna är att öka förutsättningarna att uppfylla det mål som har beslutat (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272) om en minskad elförbrukning om . De återinförda bidragen för konvertering innebär att förutsättningarna ökar att uppfylla målet. Den främsta förändringen innebär att del- konverteringar, som innebär att hushållet även efter installationen till viss del är beroende av el för sin värmeförsörjning, numera är bidragsberättigade. Bidragsnivån för stöden har också sänkts för att räcka till fler projekt. Vidare infördes ett stöd till utbyggnad av fjärrvärmenätet inom åtgärderna för att minska elanvändningen . Åtgärden ingår energipolitiska program. På grund av den Europeiska kommissionens prövning av stödet försenades införandet. Ett statligt stöd för solvärme infördes . Stödet syftar dels till att främja användningen av solvärmeteknik för uppvärmning av bostäder, dels till att främja utvecklingen av mera kostnadseffektiv solvärmeteknik. var utgifterna för samtliga elminskande åtgärder , vilket kan jämföras med . Åtgärder för att öka tillförseln av förnybar elproduktion De energipolitiska åtgärderna på kort sikt innefattar även åtgärder för att öka tillförseln av el från förnybara energikällor i form av stöd för investeringar i vindkraftverk, småskaliga vattenkraftverk och anläggningar för kraftvärmeproduktion. Kostnaderna för att producera el från förnybara energikällor bedöms kunna minskas genom bl.a. effektivare upphandling av ny teknik. kan därför lämna ett bidrag för upphandling av ny teknik för elproduktion med förnybara energislag. Vid sidan om de olika investeringsbidragen för ökad tillförsel av el från förnybara energikällor finns ett särskilt skydd (stöd) till småskalig elproduktion, den s.k. 9-öringen. Stödet har betalats ut till köpare av el som producerats . Det lämnas under förutsättning att det träffats ett avtal där det framgår att stödet i sin helhet kommer innehavaren av den småskaliga produktionsanläggningen till godo. Utgifterna för samtliga åtgärder för att öka tillförseln av el från förnybara energikällor uppgick till 2000, jämfört med 1999. Initiativ för att främja förnybar elproduktion har också vidtagits inom den Europeiska unionen. Den Europeiska kommissionen har beslutat om ett förslag till direktiv om främjande av el från förnybara energikällor på den inre marknaden för el . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 är att skapa ett ramverk som, på medellång sikt, skall bidra till att öka andelen el som baseras på förnybara energikällor. Direktivet anger bl.a. ett indikativt (vägledande) mål om att andelen el från förnybara energikällor skall uppgå till 2010. Andelen beräknas på den totala användningen av el och varje medlemsland skall från direktivets ikraftträdande presentera ett nationellt indikativt mål. Beslut om direktivet väntas . Regeringen avser att återkomma till med förslag till indikativt mål för andelen el från förnybara energikällor och börja implementera direktivet i samband med en energipolitisk proposition . Åtgärder för en effektivare energianvändning Programmet innehåller också åtgärder för en effektivare energianvändning. För en allsidig och aktuell information om energisystemet och energieffektiv teknik finns statliga resurser avsatta för information, utbildning m.m. Vidare ingår i programmet ett stöd till teknikupphandling för att utveckla och introducera energieffektiv teknik på marknaden. Bidrag kan även lämnas för provning, märkning och testning av energikrävande produkter och system. Kommunerna har möjlighet att söka bidrag för lokal rådgivning inom energiområdet. Samtliga åtgärder administreras av med undantag av märkning, provning och certifiering, som administreras av . Utgifterna för samtliga åtgärder inom en effektivare energianvändning uppgick till 2000, vilket kan jämföras med 1999. Därtill har den Europeiska unionen slutit ett avtal med om ett gemensamt program för energimärkning av kontorsutrustning . verkade aktivt för att programmet skulle kunna genomföras. Vidare beslutade den Europeiska kommissionen om ett förslag till direktiv om byggnaders energiprestanda. Syftet med direktivet är att gynna kostnadseffektiva förbättringar av energiprestanda i byggnader inom EU. Förslaget kommer att diskuteras i det . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Övriga energipolitiska åtgärder på kort sikt Delegationen för el- och värmeförsörjning i För att stärka energisituationen i inrättades Delegationen för Energiförsörjning i . Den har till uppgift att initiera åtgärder som stärker regionens el- och värmeförsörjning. Åtgärderna gäller såväl energihushållning och minskad elanvändning som utbyggnad av el- och värmeproduktion. Delegationen bidrar med planerings- och projekteringsstöd och utreder behovet av investeringar i infrastruktur. Effektivare energianvändning och en ökad användning av förnybara energislag är angelägna mål, liksom ett bättre utnyttjande av det befintliga naturgasnätet. Verksamheten skulle ha pågått , men har ännu inte avslutats. Regeringen beslutade att förlänga delegationens verksamhet som slutredovisas . På så sätt kommer delegationen hinna med att följa upp, utvärdera och avsluta sitt arbete. Utgifterna för delegationens verksamhet uppgick till 2000, vilket kan jämföras med 40 miljoner 1999. Åtgärder med anledning av stängningen av Staten har tecknat ett avtal med och om att ersätta företagen för merkostnader för avställnings- och servicekostnader för första reaktor och för singeldrift av den andra reaktorn (prop. 1999/2000:63, bet. 1999/2000:NU11, rskr. 1999/2000:200). Avtalet tecknades och sträcker sig . Kostnaderna för att uppfylla statens del av avtalet uppgick till , varav huvuddelen finansierades genom utdelningen från . Enligt riktlinjerna för energipolitiken skulle den andra reaktorn i ställas av före . Ett villkor för stängningen är att bortfallet av elproduktion kan kompenseras genom tillförsel av ny elproduktion och minskad användning av el. Enligt regeringens bedömning (skr. 2000/01:15) och beslut (bet. 2000/01:NU3) uppfylldes inte villkoren för en stängning av den andra reaktorn i före . Regeringen och bedömde att villkoren inte var uppfyllda vad avser kraftbortfallet, effektbalansen samt miljö och klimat. Regeringen bedömde dock att en stängning bör kunna ske senast . En förnyad prövning genomförs . EU:s ramprogram för energi Inom EU löper 2002 ett ramprogram för energi och därmed sammanhörande åtgärder. Ramprogrammet består av delprogrammen ALTENER (främjande av förnybara energikällor), SAVE (främjande av energieffektivisering), ETAP (analys och uppföljning inom energisektorn), SYNERGY (samarbete med tredje land), (ny teknik för fastbränsle) och SURE (säkerhetsaspekter inom kärnenergisektorn). För svenskt vidkommande är framför allt insatserna kring förnybara energikällor, energieffektivisering och uppföljning av stort intresse. Ett långsiktigt uthålligt energisystem De långsiktiga åtgärderna inom det energipolitiska programmet syftar till att främja utvecklingen av ny energiteknik som bidrar till utvecklingen av ett ekonomiskt och ekologiskt uthålligt energisystem. De övergripande målen för energiforskningen är att bygga upp vetenskaplig och teknisk kunskap och kompetens inom universiteten, högskolorna och i näringslivet för utveckling och omställning av energisystemet i enlighet med energipolitiska beslut . Energiforskningen skall bidra till att stabila förutsättningar skapas för ett konkurrenskraftigt näringsliv och till en förnyelse och utveckling av den svenska industrin. Energiforskningen skall också bidra till ett breddat energi-, miljö- och klimatsamarbete i . De statliga insatserna skall bidra till uppbyggnad av kunskap inför framtida kommersiella tilllämpningar, effektivisering av den teknik som är kommersiell samt utveckling av ny konkurrenskraftig teknik med högre verkningsgrad och låg miljöpåverkan. Områden som särskilt prioriteras är bl.a. kraftvärme baserad på biobränslen, biobränslebaserad kraftproduktion, biobränsleförsörjning inklusive hantering och nyttiggörande av askor och nya processer för etanolproduktion baserad på cellulosahaltiga råvaror. Vidare skall alternativa drivmedel, ny teknik för storskaligt utnyttjande av vindkraft och havsbaserad vindkraft, solceller samt forsknings- och utvecklingsarbete för energieffektivisering i bebyggelse, industri- och transportsektorn prioriteras. Inom energiforskningen stöder staten forskningsprogram och forskningsprojekt som främst genomförs vid universitet och högskolor. Syftet är att bygga upp kompetens och sammanhållen kunskap till stöd för det långsiktiga arbetet med att skapa ett uthålligt energisystem. Vanligen finansieras dessa forskningsprogram helt med statliga medel, men viss medfinansiering från andra finansiärer eller näringsliv kan förekomma. Utgifterna uppgick till , vilket kan jämföras med . Staten stöder även mera tillämpade forsknings- och utvecklingsinsatser. Energiteknikstöd används för delfinansiering av fristående teknikutvecklingsprojekt, utvecklingsprogram och verksamhet vid industriforskningsinstitut. Stödet lämnas främst i form av bidrag, men det finns även möjlighet att bevilja stöd i form av villkorslån. Stödnivån varierar utifrån de tekniska och även i viss mån ekonomiska risker som bedöms vara förenade med genomförandet av projektet, men kan uppgå till högst av projektkostnaden. En stor andel av energiteknikstödet används för att stödja sammanhållna utvecklingsprogram som finansieras av staten och av branschorgan/företag. Även fem s.k. kompetenscentra finansieras genom energiteknikstödet. Utgifterna uppgick till , vilket kan jämföras med . Introduktion av ny energiteknik Staten kan även stödja introduktion av ny energiteknik genom energiteknikbidrag. Energiteknikbidrag lämnas för att främja utvecklingen av teknik baserad på förnybara energislag och effektiv energianvändning i industriella processer i försöks- eller fullskaleanläggningar. Bidraget syftar till att reducera den ekonomiska risk ett företag tar när tidigare oprövad teknik ska etableras i fullskaleanläggningar. Energiteknikbidrag får lämnas till enskilda projekt samt till svenskt och internationellt forsknings- och utvecklingssamarbete. Energiteknikbidrag får uppgå till högst av kostnaden för projektet. Energiteknikbidraget används dessutom för att fullfölja 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 ekonomiska åtaganden som beslutats inom programmet för främjande av biobränslebaserad elproduktion, FABEL, vilket avslutades . Utgifterna uppgick till , vilket kan jämföras med . Samverkansprogram för utveckling av mer miljöanpassade fordon Inom insatserna för ett långsiktigt uthålligt energisystem finansieras även delar av det särskilda samverkansprogram för utveckling av mer miljöanpassade fordon som initierades genom ett avtal mellan svenska staten och fordonstillverkarna. ansvarar tillsammans med Programrådet för Fordonsteknisk Forskning (PFF) för att genomföra samverkansprogrammet. Långsiktiga avtal inom industrin För att uppnå en balans mellan miljöhänsyn och hänsyn till industrins konkurrenskraft behöver nya styrmedel utvecklas som komplement till lagstiftning, skatter och subventioner. Regeringen undersöker möjligheterna att istället för höjd koldioxidskatt använda långsiktiga avtal med den energiintensiva industrin för att nå utsläppsminskningar. Regeringen beslutade därför att utse en förhandlare med uppgift att ta fram underlag och förslag till långsiktiga avtal för en effektiv energianvändning i den energiintensiva industrin och för minskade utsläpp av växthusgaser. Målet är att genom avtalen stimulera industrin till att genomföra kostnadseffektiva åtgärder som leder till minskade utsläpp av växthusgaser. Förhandlaren skall rapportera till regeringen . EU:s ramprogram för forskning och utveckling Den Europeiska unionens femte ramprogram för forskning och utveckling har som mål att förbättra industriella konkurrenskraft, exploatera den inre marknadens fördelar samt att tillfredsställa samhällets behov av en hållbar utveckling och förbättrad livskvalitet. Inom femte ramprogrammet genomförs inom delprogrammet Energi insatser kring renare energisystem, inbegripet förnybara energikällor, samt ekonomisk och effektiv energi för ett konkurrenskraftigt . Arbete pågår för att beslut ska kunna fattas om ett sjätte ramprogram för forskning och utveckling för perioden 2006. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Enligt den redovisningsmodell som utvecklat och använt baseras redovisning och analys av insatserna på en indelning i sexton utvecklingsområden, organiserade inom fem tematiska områden. Med utvecklingsområde avses ett väl avgränsat område med gemensamt mål och med en någorlunda likartad bedömd tid till kommersialisering. Nedan följer en kort beskrivning av verksamheten inom de fem olika temaområdena. Om- fattningen av insatserna inom de olika områdena framgår under avsnitt 7.5.1. Bränslebaserade energisystem är det temaområde inom vilket de största insatserna görs. Området innehåller bl.a. insatser för att främja en uthållig produktion och användning av biobränslen och av avfallsbränslen. Verksamheten inom området bidrar såväl till ökad kunskap om effekterna av ett ökat bränsleuttag, samt om skogens möjliga roll i klimatarbetet. Verksamheten bidrar också till att ny kostnadseffektiv teknik kan introduceras för uttag av bränslen och för återföring av aska från biobränslen. Kraftvärme och storskalig värmeproduktion är utvecklingsområden där teknik finns etablerad på marknaden. Insatserna fokuseras mot verksamhet för att effektivisera dagens teknik och för att utveckla ny konkurrenskraftig kraftvärmeteknik med högre verkningsgrad och lägre påverkan på miljön. Inom utvecklingsområdet Vätgasbaserade energisystem genomförs insatser som skall bidra till att bygga upp kunskap om inför framtida kommersiell användning av bränsleceller inom kraftindustrin. Dessutom genomförs vissa forskningsinsatser kring artificiell fotosyntes, eller teknik för att producera vätgas från vatten med hjälp av solljus i en process motsvarande den som sker i gröna växter. De senare insatserna är långsiktiga till sin karaktär. Transportsektorn är en viktig del av energisystemet. Framförallt vägtrafiken ger upphov till en väsentlig del av klimatpåverkande utsläpp. Ett viktigt utvecklingsområde inom temaområdet gäller Produktion av biodrivmedel. Verksamheten är inriktad mot att utveckla teknik för att producera alternativa drivmedel och mot att sänka produktionskostnaderna.