prop · GP031d23 · 2001-09-20 00:00:00 — Flera operatörer trafikerar spåren. Verksamhets området Järnvägar omfattar också den verk samhet som tidigare bedrevs av affärsverket men som bedrivs i bl.a. bolagsform. Denna verksamhet beskrivs i avsnitt 6.8. är en i huvudsak anslagsfinansierad myndighet med ett helhetsansvar, sektorsansvar, för hela järnvägstransportsystemet i . Verkets huvuduppgifter är att driva och förvalta statens spåranläggningar, handha säkerhetsfrågor för spårtrafik, främja en miljöanpassad järnvägstrafik samt initiera, planera och stödja samhällsmotiverad forskning och utveckling inom sitt område. I uppdraget ingår också att främja järnvägens utveckling. Banhållning innebär förvaltning av statens spåranläggningar, dvs. drift och underhåll samt ombyggnad och nybyggande. Fi- nansiering sker med anslag, lån, trafikavgifter och i vissa fall bidrag. har ett sektorsansvar för att aktivt driva och följa utvecklingen inom hela järnvägssektorn. Inom sektorsuppgiften förekommer bl.a. uppgifter av utrednings- och policykaraktär. organisation bygger på en rollfördelning mellan förvaltande och producerande enheter. Produktions- och uppdragsverksamheten bedrivs i huvudsak av de producerande enheterna , Projektering och Industridivisionen. har de producerande enheterna börjat utsättas för konkurrens. Den förvaltande delen av , som är uppdelad i fem geografiska regioner, ansvarar för bannätet och för kontakterna med järnvägens kunder och intressenter. De förvaltande enheterna beställer arbeten av såväl egna producerande enheter som externa leverantörer. Inom finns två självständiga enheter, och Tågtrafikledningen. beslutar om säkerhetsnormer, utövar tillsyn och utfärdar tillstånd enligt järnvägssäkerhetslagen (1990:1157), m.m. Tågtrafikledningen beslutar i frågor om trafikeringsrätt, banfördelning och tilldelning av tåglägen m.m. Den sammanlagda verksamhetsvolymen inklusive externa intäkter och lånefinansierad verksamhet uppgick till ca för . Bilderna visar gods- och persontransportarbetet på järnväg . Diagram 6.1 Godstransporter på järnväg1 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Diagram 6.2 Persontrafik på järnväg1 förvaltar tillsammans med andra intressenter aktier i tre av staten helägda aktiebolag, (SVE- DAB), (A-Banan) och Tunnelpersonalen i . är också bolagsman i Citytunnelkonsortiet, som är ett enkelt bolag. ägs av staten. Aktierna förvaltas av och vardera. Bolagets uppgift är att förvalta de svenska intressena i det hälftenägda Konsortiet som svarar för kusttill kustförbindelsen samt att förvalta väg- och järnvägsanslutningarna på den svenska sidan av Öresundsförbindelsen. Bolaget skall dessutom bidra till finansieringen av i . Finansieringen av kusttill kustförbindelsen sker med lån som garanteras av både den svenska och danska staten. Finansieringen av anslutningarna sker genom lån i . För byggande av i med tillhörande stationer och anslutande spåranläggningar mot och /har ett konsortium bildats av , , kommun och . planeras att vara klar , varefter den skall ingå i statens spåranläggningar och förvaltas av . Konsortieparterna är också delägare vardera i Tunnelpersonalen i . Bolagets uppgift är att tillhandahålla personal för Citytunnelkonsortiet. Konsortieparterna är också delägare vardera i Tunnelpersonalen i . Bolagets uppgift är att tillhandahålla personal för Citytunnelkonsortiet. En särskild förhandlingsman, utsedd av regeringen, har lämnat ett preliminärt projektavtal tecknat mellan representanter för konsortieparterna. Det preliminära avtalet innebär att övertar hela genomförandeansvaret och att Citytunnelkonsortiet avvecklas samt att de finansiella åtagandena regleras mellan parterna i samband med att övertar hela ansvaret. Regeringen kommer att återkomma till med anledning av organisationsförändringen och kostnadsfördelningen i den kommande infrastrukturpropositionen. är ett helstatligt bolag vars aktier till lika delar förvaltas av och . Bolaget har till uppgift att bevaka statens rättigheter och skyldigheter enligt de s.k. Arlandabaneavtalen som reglerar byggande och drift av järnvägen till . skall vidare övervaka driften av och den del av anläggningen som byggts för intercitytrafik samt följa återbetalningen av det statliga villkorslånet. Ar- landabanan har uppförts av ett konsortium bestående av Alstom, Construction och NCC. Konsortiet har bildat ett särskilt bolag, , för att genomföra och driva anläggningen. Vid färdigställandet överlämnades anläggningen till som i sin tur hyr ut den till . har som ersättning erhållit rätt att bedriva flygpendeltrafik mellan och . kommer att vara spårinnehavare på järnvägssträckan RosersbergArlanda flyg- platsOdensala samt har rätt att bedriva persontrafik på sträckan CRosersberg. bedriver trafiken under namnet Express. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Anslagsförbrukningen 2000 för verksamhets området underskred anslagen med . Det fanns vid årets början ett ingående utnyttjande av anslagskrediten om . Sammantaget underskred an slagsförbrukningen det totala tillgängliga an slagsbeloppet med . Prognosen för verksamhetsområdet är ca vilket är ca högre än anslagen. Prognosen ligger för anslaget 36:3 : Administration på samma nivå som tilldelade anslag. I samband med den ekonomiska vårpropositionen har anslaget minskats med som förts till an- Tabell 6.1 Utgiftsutvecklingen inom verksamhetsområdet Miljoner kronor (löpande priser) slaget 38:1 Myndigheten för företagsutveckling: Förvaltningskostnader. Prognosen är för anslaget 36:4 : Banhållning och sektorsuppgifter högre än tilldelade anslag. Det är framför allt verksamheter avseende drift och underhåll som förväntas få en stor förbrukning av anslagskrediten. Av detta skäl föreslås att anslaget tillförs på tilläggsbudget. För att möjliggöra en tillfredsställande ban hållning föreslås att lånemedel tillförs verk samhetsområdet 2004. föreslås även en höjning av anslagsnivån. 36:4 : Banhållning och sektorsuppgifter 36:5 Ersättning till SJ i samband med utdelning från 36:6 Från EU-budgeten finansierat stöd till transeuro- 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen . 2Avser den del av anslaget som finansierar stöd till järnvägar. Anslaget i sin helhet redovisas i avsnitt 6.9. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 6.2 Anslag och utfall 19982000 Miljoner kronor (löpande priser) 36:5 Ersättning till SJ i Regeringen har brutit ner de transportpolitiska delmålen för verksamhetsområdet i specifika verksamhetsmål. Nedan följer en redovisning av måluppfyllelsen . Uppfyllelsen av tillgänglighetsmålet är svårbedömd. Transportkvalitetsmålet bedöms delvis ha uppfyllts. Förseningarna har ökat bl.a. beroende på att transportarbetet på järnväg har ökat kraftigt vilket har gjort systemet känsligare för störningar. De ökade förseningarna beror till stor del på operatörerna, men även på brister i infrastrukturen (bl.a. översvämningar och brand i ställverk). Etappmålen för förseningar för godstrafiken skall uppnås först . Förseningarna har ökat men har transportarbetet på järnväg ökat. Det är svårt att avgöra om det långsiktiga målet kommer att uppnås. Godssatsningen har inneburit att flera banor fått högre bärighet och utökad lastprofil. Det totala antalet dödade och svårt skadade är i stort oförändrat jämfört med . Antalet dödade och svårt skadade i plankorsningsolyckor har minskat. Trafiksäkerhetsmålet bedöms därför ha uppfyllts. Uppfyllelsen av miljömålet är svårbedömd då nya inventeringar gjort att fler buller- och vibrationsutsatta bostäder identifierats. tionsanalys () har i uppdrag att utveckla mått för målet en positiv regional utveckling. Kortare restider har i vissa fall bidragit till regionförstoring och godssatsningen bidrar till att förbättra företagens konkurrenskraft. Faktorer som påverkar tillgängligheten till järnvägstransportsystemet är bl.a.: restid, turtäthet och antal byten information om priser och betalning samt trafikutbud den fysiska utrustningen, fordonen och den fysiska miljön Målet är att andelen funktionshindrade och andra grupper med särskilda behov som kan nyttja järnvägstransportsystemet skall öka. Resultat: Måluppfyllelse går inte att fastställa. Trafikverken har i uppdrag att utvärdera konsekvenserna av regeringens handlingsplan för handikappolitiken (prop. 1999/2000:79, bet. 1999/2000:SoU14, rskr. 1999/2000:240. En ökad bärighet och utökad lastprofil innebär att varje järnvägsvagn kan innehålla tyngre och större last. De skapar i sin tur förutsättningarna för bättre transportekonomi. Ett av viktigaste bidrag till hög transportkvalitet är att ha en god driftsäkerhet på sina anläggningar. Målet är att tågförseningar på stom- och länsjärnvägsnätet skall minska jämfört med . Resultat: Målet har inte uppnåtts. Tågförseningstimmarna ökade till 82 969 (76 1999). Ökningen beror till stor del på ökad trafik och hänförs främst till brister i fordonen, som använts maximalt, och till brister i infrastrukturen, som bl.a. drabbades av översvämningar och en brand i ett ställverk. I rådde brist på personal. PULS-samarbetet mellan banhållare, operatörer och trafikledning syftar till att minska förseningarna, förslag läggs 2001. Målet är att kostnaden för fjärrtågklarering och tågklarering per tågkilometer skall minska jämfört med kostnaden . Resultat: Målet har uppnåtts. Kostnaden för den operativa trafikledningen var (1999). Trafikvolymen ökade från 106,9 till 118,4 tågkilometer. Produktivitetsförbättringen var därmed . Målet är att skall verka för att förutsättningarna för utnyttjandet av det statliga järnvägsnätet förbättras. Resultat: Målet bedöms ha uppnåtts. Antal spårkilometer, antal kilometer nytt dubbelspår och antal kilometer fjärrblockering har ökat liksom andelen bana som tillåter 25 tons axellast. Antalet tåg som trafikerade det statliga järnvägsnätet ökade från 654 000 tåg till 663 000 tåg. Målet är att antalet störningstillfällen för godstrafik på de mest drabbade järnvägssträckorna skall minst halveras till 2007. Resultat: Måluppfyllelsen till 2007 kan inte bedömas. Tågförseningarna för godstrafiken minskade . På Mittbanan ökade förseningarna på grund av översvämningar. Målet är att till 2007 skall högsta tillåtna axellast ökas från till på järnvägssträckor med omfattande inrikes systemtransporter. Resultat: Andelen järnväg med största tillåtna axellast har ökat till jämfört 1999. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 större lastprofil har ökat till jämfört 1999. Uppgradering till STAX 25 är avslutad eller pågår på sträckorna , KarlstadKil, HyltebrukGöteborg och GällivareLuleå. Målet är att till 2007 skall lastprofilen ökas på de järnvägssträckor som kan komma i fråga för 25 tons axellast. Resultat: Se ovan. Målet är att effektiviteten avseende underhållet av det statliga järnvägsnätet skall öka. Ba- nans tillstånd skall motiveras av aktuell trafik. Resultat: Målet har nåtts. har kostnaderna för drift och underhåll och reinvesteringar minskat som kvaliteten varit ganska . Skälet är främst omfattande spårbyten . kan man dock se en försämring av kvaliteten och en ökning av kostnaderna. Den försämrade kvaliteten kan till stor del bero på otillräckligt förebyggande underhåll. Kostnaderna för avhjälpande underhåll har ökat och kan äventyra uppfyllandet av kraven på järnvägssäkerhet. Järnvägstransportsystemet omfattas av nollvisionen ingen person skall dödas eller skadas allvarligt till följd av trafikolyckor. Omsorgen om människors liv och hälsa är ett grundläggande krav vid järnvägstransportsystemets utformning och funktion. banhåll- nings-, trafik- och elsäkerhetsarbete inriktas därför mot att järnvägssystemet alltid skall vara säkert starkströmsanläggningar inom järnvägssystemet skall vara säkra för personer, djur och egendom el- och järnvägsolyckor skall förhindras konsekvenserna av svåra olyckor skall lindras Målet är att antalet dödade och skadade inom järnvägstransportsystemet skall minska. Resultat: Det totala antalet dödade och svårt skadade är i stort oförändrat jämfört med . Dock har antalet dödade och svårt skadade i plankorsningsolyckor minskat kraftigt från 25 personer 1999 till 16 personer 2000. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Målet är att verka för en trafiksäker spårtrafik där ingen dödas eller skadas allvarligt. Resultat: Spårtrafiken omfattar järnväg, tunnelbana och spårväg. Antalet dödade och allvarligt skadade uppgick till 68 (63 personer 1999, 83 personer 1998). Målet är att antalet olyckor vid plankorsningar mellan järnväg och väg bör halveras till 2007 räknat års nivå. Resultat: Antalet plankorsningsolyckor har minskat från 1999 till 2000. Antalet olyckor beräknat som ett rullande 5- årigt medelvärde har kontinuerligt minskat. Må- let bedöms kunna uppnås. För att nå målet om en god miljö har bulleråtgärder vidtagits som i huvudsak bestått av anläggande av bullerplank, , fönsteråtgärder samt rälsslipning. En liten andel, , av trafikarbetet på järnväg utförs med dieseldrivna fordon. Dessa svarar för av järnvägstransportsystemets utsläpp av koldioxid. Målet är att järnvägens andel av det totala transportarbetet skall öka jämfört med . Resultat: Målet har uppnåtts. marknadsandel uttryckt i tonkilometer ökade med en procentenhet till . transportarbete ökade efter att har legat stilla . Målet är att energianvändningen per utfört transportarbete på statens spåranläggningar skall minska. Resultat: Målet har uppnåtts. Energianvändningen mätt som kWh/tågkilometer minskade med . En energisparplan har lämnats till regeringen. Ett energisparråd med företrädare för järnvägssektorn har inrättats. Målet är att negativ miljöpåverkan av banhållning skall minska jämfört med . Resultat: Måluppfyllelsen kan inte bedömas. Antalet konfliktpunkter med vattentäkter och antalet bostäder med vibrationer /s har ökat jämfört med . Ökningen beror bl.a. på att nya inventeringar gjorts varvid nya konfliktpunkter m.m. identifierats. Målet är att 2004 skall inga bostadslägenheter utsättas för buller orsakade av järnvägstrafik på över (A) vid fler än fem tillfällen per natt. Nivån avser maximalt värde i sovrum . Resultat: Måluppfyllelsen kan inte bedömas. Drygt 1 900 lägenheter har åtgärdats . Vid inventeringar har ytterligare 2 400 lägenheter identifierats. En positiv regional utveckling Järnvägstransportsystemet kan ge positiva regionala effekter, bl.a. genom att bidra till att skapa större geografiska arbetsmarknader. Stråk för tung godstrafik på järnväg kan också medverka till att industrier som ligger perifert kan få de fördelar i transportkostnader som är nödvändig för att behålla konkurrenskraften. För målet en positiv regional utveckling saknas mått. , och arbetar med att utarbeta sådana. Dock kan sägas att restiderna minskat vilket i vissa fall (t.ex. ) bidragit till regionförstoring. Godssatsningen bidrar till sänkta transportkostnader och förbättrar företagens konkurrenskraft (exempelvis ). Nedan redovisas vilka åtgärder som genomförts på det statliga järnvägsnätet i enlighet med stomnätsplanen och länsplanerna. Verksamhetsmål för genomförande av planer Målet är att , inom ramen för anvisade medel, skall genomföra åtgärder på det statliga järnvägsnätet i enlighet med stomnätsplanen och länsplanen för regional transportinfrastruktur. genomförande av länsplanerna för regional transportinfrastruktur skall ske på ett sådant sätt att en lika stor andel av respektive länsplan är genomförd efter en fyraårsperiod (vid utgången av 2001). Resultat: Inom ramen för anvisade medel har målet dock nåtts. Målet rörande stomnätsplanen har nåtts. Av investeringarna i stomnätsplanen har genomförts vid utgången av 2000. Länsplanerna har genomförts till . In- vesteringarna är ojämnt fördelade mellan länen. Målet uppnås därmed inte. Tabell 6.3 Uppföljning av åtgärder i nationell stomnätsplan 199820001 nan, SalaOxelösund och 1Ufall är redovisat efter externa bidrag till finansieringen utom för vilken är bruttoredovisad i stomnätsplanen 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 6.4 Uppföljning av åtgärder i nationell stomnätsplan 20001 nan, SalaOxelösund och 1Utfall är redovisat efter externa bidrag till finansieringen utom för vilken är bruttoredovisad i stomnätsplanen Kommentar till genomförandet av stomnätsplanen Stomnätsplanen för perioden 19982007 omfattar investeringar om totalt . Stomnätsplanen är framtung, dvs. investeringarna är ojämnt fördelade i tiden så att en större andel av investeringarna ligger i början av planperioden. Enligt stomnätsplanen skulle av investeringarna ha varit genomförda vid utgången av 2000. Som framgår av budgetpropositionerna har dock regeringens ambition varit att genomföra stomnätsplanen i en jämn takt, dvs. med en tiondel av planen . Vid utgången av 2000 skulle alltså av stomnätsplanen vara genomförd. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Investeringarna uppgick till . Det innebär att av stomnätsplanen genomförts vid utgången av 2000. Utfallet 2000 blev . I tabell 6.3 redovisas investeringar på stomjärnvägarna per stråk. I tabellen jämförs utfallet med den beräknade kostnaden enligt stomnätsplanen. I det följande redovisas de viktigare åtgärder som genomförts på olika stråk. I har åtgärder för att förbättra tillgängligheten och säkerheten för resenärer genomförts. Satsningen på ökad plankorsningssäkerhet har fortsatt. För att underlätta arbetet med ombyggnaden av hamn/station har signalombyggnad skett vid Östertälje. Den planerade linjerätningen i samt bangårdsombyggnaden i och har senarelagts. Kapacitetsförstärkningar på sträckan Katrine- holmMjölby har genomförts. Bangårdsombyggnaden i och kapacitetsförstärkning mellan och har senarelagts. Stråket är föremål för omfattande investeringsarbeten. dubbelspår har färdigställts mellan och via och på sträckan Löfta Nordvära. Utbyggnaden av dubbelspår på sträckan FrillesåsLöfta påbörjades . Arbetet med tunnlar genom har koncentrerats till att färdigställa lining samt att lösa kvarstående vattenförsörjningsproblem. Ett flertal dubbelspårsetapper är försenade. Utbyggnaden på sträckan LekarekulleFrillesås och Bre- åsHeberg har senarelagts. Till följd av en överklagad detaljplan i är den andra etappen av KävlingeLund inte påbörjad. Även utbyggnaden av resterande del av FörslövÄngelholm är beroende av beslut om detaljplaner. Utbyggnaden av fjärrblockering har fortsatt. I Rödberg, mellan och , har arbetet med en ny tågmötesplats påbörjats. In- vesteringarna kommer att ge möjlighet till effektivare tidtabellsläggning, kortare restider och tätare trafik. Åtgärderna har i huvudsak bestått av efterarbeten av tidigare större investeringar. Bangårdsombyggnaden i och dubbelspårsutbyggnaden mellan och är senarelagda. Satsningen på ökad plankorsningssäkerhet har fortsatt. Stambanan genom övre : I har bangården utrustats för samtidig infart. Bangårdsombyggnader mellan och är senarelagda. har snabbtågsanpassningen mellan och påbörjats och arbetet för ökad plankorsningssäkerhet pågår. På sträckan DegerönStenstorp, norr om , har dubbelspår färdigställts. Samtliga plankorsningar har byggts bort och hastigheten har höjts /timme. För att nå tillräcklig kapacitet måste ytterligare delar av sträckan HallsbergMjölby byggas ut till dubbelspår. Bangårdsombyggnaden i och dubbelspår MjölbyMotala har senarelagts. På sträckan LudvikaFrövi byts samtliga ställverk. förbättras kapaciteten och plankorsningssäkerheten ökas. Arbeten pågår med signal- och plankorsningsåtgärder. I byts broarna över och för att klara tyngre godstransporter byggs en ny svängbro över i . Dubbelspår TrollhättanÖxnered och bangårdsombyggnaden i har senarelagts. Värmlandsbanan, Jönköpingsbanan och Älvsborgsbanan Arbeten för att möjliggöra transport av tyngre godstrafik på Värmlandsbanan har genomförts. Skånebanan och Godsstråket genom Satsningen på ökad plankorsningssäkerhet har fortsatt. , , SalaOxelösund och Nynäsbanan utbyggnad till dubbelspår mellan och har färdigställts, vilket ger bland annat möjlighet till bättre punktlighet och ökad turtäthet. De genomförda bullerskyddsåtgärderna på sträckan GrillbyEnköping och dubbelspårsutbyggnad på sträckan har slutförts. Detta innebär att hastigheten har kunnat höjas . Mittbanan, och Haparandabanan På Mittbanan pågår spårbyte och utbyggnad av fjärrblockering mellan och . När projektet är klart kommer restiden mellan Ös- tersund och att kunna minska . Upprustning till 30 tons axellast av pågår. Installationen av spårviddsväxlare vid har senarelagts i avvaktan på beslut om tekniskt system. Utbyggnaden av nya spår inklusive Utbyggnaden möjliggör en fortsatt utveckling av regiontrafiken i . Risker för störningar minskar och punktligheten ökar i trafiken som bron ger en bilfri gång- och cykelväg mellan och sta. I har ombyggnad av påbörjats. Ombyggnaden ger effektivare tågtrafik till bl.a. /Vänernbanan och Bo- husbanan. I pågår ombyggnad av rangerbangården för att skapa effektivare och säkrare rangering. Delar av den ombyggda bangården har tagits i bruk . Ombyggnaden av bangården i har senarelagts. I stomnätsplanen avsattes medel för uppgradering till 25 tons axellast och utökad lastprofil. Utöver dessa satsningar har en mängd smärre åtgärder utförts. Kommentar till genomförandet av länsplanerna Investeringarna i länsjärnvägarna omfattar i huvudsak åtgärder för att åstadkomma förbättringar för godstrafiken och för den regionala persontrafiken. Bullerskyddsåtgärder är också prioriterade. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Målet att en lika stor andel av länsplanerna skall vara genomförd vid utgången av 2001 kommer inte att uppfyllas. Förbrukade medel inom planperioden uppgår till , vilket motsvarar av planerna. De investeringar som genomförts är ojämnt fördelade mellan länen i förhållande till planen. Skälet är bl.a. att vissa investeringar senarelagts eftersom de kräver samordning med objekt i stomnätsplanen, ett exempel är kapacitetshöjande åtgärder i . Av årets investeringar har gällt åtgärder för att minska bullerstörningar. Satsningen på plankorsningssäkerhet har fortsatt, bl.a. har sju plankorsningar på sträckan YstadSimrishamn byggts bort. Upprustningen av Blekinge kustbana har fortsatt och omfattar bättre signalsystem och mötesplatser samt plankorsningsåtgärder. Även banan mellan och har rustats upp. I tabellen nedan redovisas genomförandet av länsplanerna. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 6.5 Uppföljning av länsfördelning i regional plan Belopp i plan, fall/plan % Efterkalkyler för banhållningsåtgärder utförs när samhällsekonomiska kalkyler har använts som beslutsunderlag. Efterkalkyler redovisas för åtgärder som avslutats respektive 1995. För de åtgärder som avslutats redovisas beräknad och uppföljd anläggningskostnad och beräknad och reviderad lönsamhet. För de åtgärder som avslutades görs dessutom en uppföljning av relevanta effekter, såsom turtäthet, restidsvinst och godsmängd. I efterkalkylerna har den verkliga anläggningskostnaden räknats om till den prisnivå som gällde då den ursprungliga kalkylen utfördes. Tabell 6.6 Efterkalkyl för objekt färdigställda 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 6.7 Efterkalkyl för objekt färdigställda Tabell 6.8 Efterkalkyler för investeringar större än färdigställda 0,70/-0,16 0,23/0,24 0,23/0,24 1,5/1,5 0,12/-0,7 0,3/-0,5 För flera av de färdigställda objekten har den samhällsekonomiska lönsamheten blivit lägre än den som ursprungligen beräknades. Så är till exempel fallet med dubbelspårsutbyggnaden mellan och , trots att den blev avsevärt billigare än beräknat. Orsaken till den lägre lönsamheten är i detta fall att andra objekt på inte blivit färdigställda i den takt som förutsattes när den samhällsekonomiska kalkylen först gjordes. Trafik, resande och godsvolymer har därmed inte utvecklats i enlighet med antagandena i den samhällsekonomiska kalkylen, vilket påverkat objektets lönsamhet. Detta förhållande gäller delvis även för Eriksstadssvängen på /Vänernbanan. Även andra förutsättningar kan förändras, som i fallet med linjerätningen mellan Högbränna och Hörnsjö, där det förutsattes att gods- och persontrafiken mot övre skulle fortsätta att gå på I efterkalkylen förutsätts i stället trafiken gå på .