prop · GO0335 · 2001-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 2000/01:35 Samverkan mellan civil och militär flygutbildning m.m. Prop. Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionens huvudsakliga innehåll I propositionen redovisar regeringen de frågor om formen för den framtida flygförarutbildningen och exportstöd som fattade beslut om (bet. 1999/2000:FöU2, rskr. 1999/2000:1 68). I propositionen redovisas inriktningen vad gäller integrering av civil och militär pilotutbildning, internationell samverkan kring militär pilotut-bildning samt frågor om utbildningsstöd vid export av Gripensystemet. Regeringen anser att delar av den civila och den militära flygut- bildningen bör kunna samordnas. En samordningsfunktion med representanter för berörda myndigheter bör inrättas för att genomföra och utveckla samordningen. Den grundläggande militära flygutbildningen bör enligt regeringen samlokaliseras med den grundläggande militära taktiska flygutbildningen i . Regeringen bedömer att utbildningsstödet vid export av Gripen- systemet kommer att påverka behovet av verksamhetsställen för den militära flygverksamheten. En internationell samverkan kring den militära flygutbildningen bör för svensk del ha sin grund i de europeiska flygvapenchefernas arbete. Långsiktigt bör samordningen av, och sam- verkan mellan, den militära flygutbildningen och den högkvalitativa statliga civila flygutbildningen utvecklas genom samordningsfunktionen. I propositionen föreslås att Flygvapnets Uppsalaskolor skall läggas ned och att flygflottilj skall läggas ned . Vidare föreslås att en ny organisationsenhet, Flygstridsskolan, skall inrättas i . I Flygstridsskolan kommer den skolverksamhet för flygstridskrafterna som är lokaliserad till att samlas. Bokmärket är inte definierat. 2 Ärendet och dess beredning 4 3 Inledning 5 4 Samverkan mellan civil och militär flygutbildning 6 4.1 Samordning av civil och militär flygutbildning 6 4.2 Formerna för samordning 11 5 Exportstöd och antalet verksamhetsställen för militär flygverksamhet 12 6 Internationell samverkan 15 7 Lokaliseringen av den militära flygutbildningen 18 8 Organisatoriska konsekvenser 24 9 Långsiktig inriktning 26 Bilaga 1 Samrådsinstanser 27 Bilaga 2 Sammanfattning av Försvarsdepartementets promemoria , Vissa frågor om den framtida flygutbildningen 28 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde .34 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. godkänner regeringens förslag att lägga ned Flygvapnets Uppsalaskolor (kapitel 8), 2. godkänner regeringens förslag till lägga ned flygflottilj (kapitel 8), 3. godkänner regeringens förslag att inrätta Flygstridsskolan (kapitel 8). 2 Ärendet och dess beredning fattade beslut om flygutbildningen (bet. 1999/2000:FöU2, rskr. 1999/2000:168). anförde i sitt betänkande att formen för den framtida flygförarutbildningen, såväl den grundläggande taktiska flygutbildningen som den grundläggande flygutbildningen, borde ses över. Syftet skulle vara att uppnå en ökad internationell samverkan kring utbildningen samt, i de delar där det var lämpligt, en integrerad militär och civil flygförarutbildning. Utskottet ansåg vidare att regeringen borde återkomma till rörande exportstöd och utbildning av flygförare. beslutade att som sin mening ge regeringen till känna vad utskottet anfört om exportstöd och utbildning av flygförare. De frågor aktualiserade, har beretts inom . I anslutning till det beredningsarbetet kom det in förslag och synpunkter till från olika intressenter. hade lämnat förslag om en utredning av samarbete kring militär och civil flygutbildning i och inom . I en skrivelse erbjöd kommun sambruk av , Kjula. Kommunen bedömde att flygplatsen borde kunna utvecklas till ett utbildningscentrum för såväl militära som civila behov. redovisade Nordvästra synpunkter i fråga om flygutbildningen i . I en skrivelse begärde landshövdingarna i respektive att regeringen skulle påbörja en översyn av det svenska och europeiska utbildningsbehovet av piloter för såväl militärt som civilt flyg. I ett brevsvar till de två landshövdingarna upplyste näringsministern om det beredningsarbete som pågick inom och om Luftfarts- verkets utredning om behovet av trafikflygare. Utöver detta fanns inget ytterligare utredningsbehov, enligt näringsministerns mening. I en forskningsrapport från Försvarshögskolan redovisade och en utvärdering av flygvapnets urvals- och utbildningssystem 1990. I skrivelser 2000 redovisade förslag om ett europeiskt pilotutbildningscentrum. 2000 redovisade en modell för samverkan mellan civil och militär flygutbildning. I arbetet hade deltagit representanter för , i län, kommunförbundet i , och Klippans kommuner, Skånska flygflottiljen och samt och Trafikflygskolan. redovisade Campus , knutet till , en promemoria om hur högskolan skulle kunna förbättra och stärka samarbetet med försvaret och hur försvaret skulle kunna bidra till högre utbildning och forskning. Med en gemensam skrivelse redovisade i län och kommun frågor om lokalisering av den militära grundläggande flygutbildningen till . redovisade skolchefen vid skolan synpunkter på lokaliseringen av den militära flygskolan. (Försvarsdepartementet) upprättades , den preliminära promemorian Vissa frågor om den framtida flygutbildningen. , , sändes promemorian ut på ett samrådsförfarande till berörda myndigheter och intressenter. Samrådsinstanserna anges i bilaga 1. Yttrande har lämnats av samtliga instanser utom , /, , och . Akademikers och Facket för Service och Kommunikation har förklarat att de avstår från att yttra sig. Yttrandena finns tillgängliga i Försvarsdepartementet (dnr Fö2000/762/MIL). Promemorians sammanfattning redovisas i bilaga 2. Härefter har företrädare för , , , liberalerna, och i kommit in med ett pressmeddelande om att förlägga flygvapenutbildningen till . Vidare har i överlämnat en namninsamling för att behålla F 16 i . Regeringen anser att det är angeläget att de samlade statliga resurserna kan utnyttjas på ett effektivt sätt. Detta gäller också i förhållande till Försvarsmakten och dess resurser. Kravet på Försvarsmakten att samverka med andra myndigheter kommer till tydligt uttryck i regleringsbrevet för Försvarsmakten. Av regleringsbrevet för framgår bl.a. att Försvarsmakten i olika sammanhang skall utveckla förmågan att samverka med andra myndigheter. Särskilt gäller det räddningstjänsten, polisen och sjukvården. Inom helikopterområdet är Försvarsmaktens samverkan med andra myndigheter av stor betydelse. När det gäller flygutbildningen anser regeringen att frågan om en integrering av den civila och militära flygutbildningen och frågan om en internationell samverkan om den militära flygutbildningen måste ses i olika tidsperspektiv. har beslutat att Skånska flygflottiljen () i skall läggas ned (prop. 1999/2000:30, bet. 1999/2000:FöU2, rskr. 1999/2000:168). Den militära flygskolan ingår i . Enligt regeringens mening bör principerna för en integrering eller samordning av civil och militär pilotutbildning prövas redan i detta korta perspektiv. Den statliga civila trafikflygarutbildningen bedrivs av Trafikflyg- högskolan (TFHS), som ingår i . Utbildningen är lokaliserad till i Klippans kommun. I fråga om internationell samverkan inom den militära flygutbildningen gör regeringen däremot bedömningen mot bakgrund av de initiativ som har tagits och det arbete som pågår att någon sådan samverkan inte kan komma till stånd . Däremot bör de åtgärder som vidtas i det korta perspektivet utformas så att de inte hindrar en internationell samverkan om en sådan bedöms vara lämplig. Regeringen anser att det är viktigt att de åtgärder som vidtas inom något eller lägger grunden för en långsiktigt hållbar utveckling av svensk militär pilotutbildning i de avseenden behandlat. Regeringen anser att följande inriktning skall gälla för integrering av civil och militär pilotutbildning, internationell samverkan kring militär pilotutbildning samt exportstöd. Delar av den civila och den militära flygutbildningen samordnas (avsnitt 4.1). En samordningsfunktion med representanter för berörda myndigheter inrättas för att genomföra och utveckla samordningen (avsnitt 4.2). Den grundläggande militära flygutbildningen (GFU) samlokaliseras med den grundläggande militära taktiska flygutbildningen (GTU). Det finns goda förutsättningar för att JAS 39 kommer att kunna exporteras till fler stater än . Ett nödvändigt utbildningsstöd vid export av Gripensystemet kommer att påverka behovet av verksamhetsställen för militär flygverksamhet (kapitel 5). En internationell samverkan kring den militära flygutbildningen bör för svensk del ha sin grund i de europeiska flygvapenchefernas arbete (kapitel 6). Långsiktigt bör samordningen av, och samverkan mellan, den militära flygutbildningen och den hög- kvalitativa statliga civila flygutbildningen utvecklas genom samordnings- funktionen. Denna samordning och sammanslagningen av bör bilda grund för ett önskvärt svenskt engagemang i ett internationellt militär flygutbildningssamarbete (kapitel 9). Med denna inriktning som grund bör Försvarsmaktens grundorga- nisation i vissa delar förändras. Regeringen redovisar förslag till dessa förändringar i kapitel 8. 4 Samverkan mellan civil och militär flygutbildning 4.1 Samordning av civil och militär flygutbildning Regeringens bedömning: Delar av den civila och den militära flygut- bildningen bör samordnas. En samordnad verksamhet bör kunna tillämpas från . Skälen för regeringens bedömning En grundläggande aspekt är att staten har ett ansvar för att samordna sin verksamhet så att statens resurser utnyttjas så effektivt som möjligt. Där samordning och samutnyttjande mellan statliga verksamheter är möjlig och kostnadseffektiv skall sådan också genomföras. Grundprincipen bör i fråga om en samordning av den civila och den militära flygutbildningen vara att så långt det är möjligt åstadkomma en effektiv och rationell samordning av verksamheternas skilda delar. Det finns delar i den civila och den militära flygutbildningen som uppvisar likheter och därmed rent principiellt skulle kunna samordnas. Det gäller den teoretiska delen av utbildningen, flygövningsmomenten i utbildningen och administrationen som sammanhänger med utbildningen. En samordning bör kunna leda till att ekonomiska och personella resurser utnyttjas mer effektivt och att en sammantaget mer bärkraftig svensk högkvalitativ utbildning av piloter uppnås. Det finns enligt regeringen ett antal förhållanden som är av betydelse när man skall pröva en eventuell samordning av den militära och den civila flygutbildningen. Det gäller framförallt syftet med utbildningarna, de grundläggande reglerna för dem, formerna för utbildningarna, lokalisering geografiskt och med hänsyn till miljö och luftrum samt huvudmannaskapet. Även om det finns likheter mellan den civila och den militära flygutbildningen finns det också skillnader. En grundläggande aspekt avseende den militära flygutbildningen är att denna utbildning är en del av den svenska officersutbildningen. Andra skillnader av betydelse är att den militära utbildningen i sin helhet bedrivs på jetflygplan samt utbildningens längd. Den grundläggande militära flygutbildningen (GFU) omfattar och den grundläggande militära taktiska flygutbildningen (GTU) omfattar . Dessa utgör de inledande skedena i den samlade militära flygutbildningen. Den militära flygutbildningen pågår i ungefär och och de olika utbildningsmomenten går slag i slag. redovisade två forskare vid en utvärdering av flygvapnets urvals- och utbildningssystem 1990. Av rapporten framgår att dessa system är mycket effektiva i en internationell jämförelse. Rapportförfattarna menar att den höga effektiviteten till stor del kan tillskrivas den utbildnings-filosofi som genomsyrar den svenska stridsflygutbildningen. Regeringen anser att det är angeläget att kunna bibehålla grunderna i den militära flygutbildningen även efter det att flygskolan har flyttat från och . En eventuell samordning av flygutbildning bör enligt regeringen i vart fall i ett inledningsskede avse endast den utbildning som staten ansvarar för. Detta skulle innebära att det är fråga om den utbildning som bedrivs inom Försvarsmakten och trafikflygarutbildningen vid Trafik- flyghögskolan (TFHS). Dessa två utbildningar är av hög kvalitet varför det inte skulle möta kvalitetskravsproblem om en viss samordning genomförs. Regeringen vill också erinra om hur ansvaret för olika utbildningar m.m. är fördelat inom Försvarsmakten. Flygskolan inom i ansvarar för den grundläggande flygutbildningen, GFU. F 16 i ansvarar för den grundläggande taktiska utbildningen, GTU. Den efter GTU följande grundläggande flygslagsutbildningen, GFSU, genomförs på den flottilj och division där piloten är placerad. Ansvaret för utbildningen av transportflygpiloter ligger på Försvarsmaktens högkvarter, med ett visst delansvar på vid i . Försvarsmaktens helikopterflottilj ansvarar för Försvarsmaktens helikopterutbildning. Utbildningen inleds med ett skede på flygplan, som genomförs på TFHS i . Därefter genomförs den grundläggande helikopterutbildningen, GHU, på Malmen i . Efter GHU följer ett skede med grundläggande taktisk utbildning, GTU. Även detta skede genomförs på Malmen. Utbildningsmoment som bör kunna samordnas Regeringen bedömer att det finns samordningsmöjligheter i de mer allmänna teoretiska ämnena i flygutbildningens början såsom aerodynamik, meteorologi och grundläggande navigation. Regeringen avser att uppdra åt Försvarsmakten och att tillsammans redovisa hur en samordning av utbildningen i dessa och andra teoretiska flygämnen bör genomföras. Försvarsmaktens internationalisering ställer ökade krav på svenska militära piloter i fråga om kunskap i civila flygregler. Försvarsmakten och bör ges i uppdrag att pröva om utbildningen av svenska militära piloter i civila flygbestämmelser kan göras mer samordnad än vad som sker . Det gäller utbildning i de svenska civila flygbestämmelserna (Bestämmelser för civil luftfart BCL) och andra civila flygregler som enligt t.ex. de europeiska luftfartsmyndig- heternas gemensamma luftfartsbestämmelser () gäller vid internationell flygverksamhet. I sitt förslag om en samordnad civil och militär flygutbildning redovisade sin syn på hur flygövningsmomenten skulle kunna samordnas. Förslaget innebär att den militära utbildningen delvis skulle genomföras med propellerflygplan. Detta skulle, enligt , innebära besparingar för staten sammantaget. Försvarsmaktens utbildning av militära piloter inleddes tidigare med ett skede på propellerflygplan. Myndigheten fann emellertid att det skedet inte behövdes. Genom förändringen kunde antalet flygtimmar minskas. genomförs hela den militära flygutbildningen på jetflygplan. Försvarsmakten anser att ett propeller- skede inte skall återinföras i utbildningen. Enligt regeringens mening bör Försvarsmakten och ges i uppdrag att pröva effektiviteten och rationaliteten i samt de ekonomiska konsekvenserna av de nuvarande militära respektive civila flygutbildningssystemen. De två instanserna bör därvid bedöma lämpligheten av att låta den militära flygutbildningen innehålla även ett skede med propellerflygplan. Försvarsmakten och bör ges i uppdrag att tillsammans redovisa om och hur även delar av flygövningsmomenten i flygutbildningen kan genomföras gemensamt. En särskild fråga i flygutbildningen är Försvarsmaktens utbildning av transportflygpiloter. Utbildningen av dessa piloter genomförs med stöd av TFHS. Regeringen anser att Försvarsmakten och bör ges i uppdrag att pröva om det vore ändamålsenligt att ytterligare tydliggöra samverkan när det gäller denna utbildning. En delfråga är att pröva lämpligheten i att, med beaktande av att piloterna också skall ges erforderlig officersutbildning, direktutbilda piloter för transportflyg- verksamheten. TFHS genomför civil flyglärareutbildning för egna blivande flyglärare som intern fortbildning eller som uppdragsutbildning. Några privata flygskolor tillhandahåller avgiftsfinansierad flyglärareutbildning. Det finns däremot inte någon högskoleutbildning för flyglärare enligt de krav BCL ställer. bedrevs statlig flyglärareutbildning vid för lärarutbildning i . Inom Försvarsmakten utbildas flyglärare för GFU genom flygskolan och flyginstruktörer för GTU genom flygenheten vid F 16. I den rapport från Försvarshögskolan som refereras ovan framhålls de militära flyglärarnas betydelse. Regeringen tar inte i denna proposition ställning till frågan om en statlig civil flyglärareutbildning. Regeringen bedömer emellertid att det kan finnas fördelar med ett samarbete mellan den militära flyglärare- och flyginstruktörsutbildningen och den fortutbildning till flyglärare som bedrivs vid TFHS. Försvarsmakten och bör därför ges i uppdrag att tillsammans överväga i vilken utsträckning ett tydligare samarbete än det hittillsvarande skulle kunna utformas. Administrativ ledning, m.m. Försvarsmakten och , som inrymmer TFHS, ansvarar för den militära flygutbildningen respektive den statliga utbildningen av civila trafikflygare. Sedan TFHS inrättades 1984 och var TFHS en egen organisatorisk enhet inom Försvarsmakten. Försvarsmakten var huvudman för TFHS var samordningen mellan den militära och civila utbildningen begränsad. Enligt regeringens mening finns det administrativa processer i anslutning till flygutbildningen som bör kunna samordnas bättre . En sådan är uttagningen av militära och civila pilotelever. Den nordiska arbetsgruppen om pilotfrågor inom de nordiska försvarsmakterna berörde denna fråga i sin rapport till de nordiska försvarsdepartementen , Frågor om piloter inom de nordiska försvarsmakterna. Arbets-gruppen ansåg att ett bättre samordnat och högkvalitativt uttagnings-förfarande skulle tjäna såväl försvarsmakterna (som därmed i mindre grad riskerar att förlora militära piloter till civil tjänst) som flygbolagen (som därmed får kontinuerlig tillgång till civila elever med erforderliga kvalifikationer och en lämplighet för yrket). I träffades ett avtal mellan och som bl.a. innebär att det danska försvaret skall svara för uttagningen även av elever för civil pilotutbildning. Uttagningen skall grundas på såväl försvarets krav som de krav SAS ställer. I är en liknande ordning på gång. Det finns enligt regeringens mening anledning att pröva hur uttagningen av civila och militära pilotelever i kan samordnas. I ett sådant arbete bör också flygbolagens uppfattningar ägnas uppmärksamhet. Regeringen vill också erinra om att regeringen medgivit att Försvarsmakten genom Flygmedicincentrum som ett får utföra flygmedicinska uppgifter för civil luftfart. I detta ligger en möjlighet att ytterligare samordna och utveckla den militära och civila flygmedicinska verksamheten. Försvarsmakten bedriver såväl flygplans- som helikopterutbildning. Regeringen bedömer att det finns likheter mellan dessa utbildningar. Utbildningarna bedrivs i respektive Malmen, . Den militära helikopterutbildningen inleds med ett skede flygplans- utbildning som genomförs av TFHS på . I sammanhanget kan noteras att Försvarsmakten även utnyttjar TFHS för utbildning av transportflygpiloter. Regeringen anser att Försvarsmakten, utan att förändra samarbetet med TFHS, bör pröva om de två utbildningarna skulle kunna samordnas tydligare inom den egna myndigheten. T.ex. bör prövas om ledningen för utbildningarna kan samordnas. Slutsatser om vad som kan samordnas Som redovisats i de föregående avsnitten menar regeringen att en närmare samverkan mellan den militära och den statliga civila pilotutbildningen eller en samordning av vissa moment inom dem kan leda till en för staten sammantaget effektivare verksamhet. Regeringen avser att uppdra åt Försvarsmakten och att pröva de samordningsfrågor som belysts. En samordning bör enligt regeringens mening leda till fördelar för såväl den civila som den militära pilotutbildningen. På ett naturligt sätt kan de två utbildningarna tillgodogöra sig varandras erfarenheter. Detta bör vara betydelsefullt både i ett nationellt och i ett internationellt perspektiv. Vidare bör de sammantagna utbildningskostnaderna kunna minskas om en viss samordning genomförs. Försvarsmakten och bör tillsammans redovisa mer i detalj vilka effektivitetsvinster som kan uppnås genom en samverkan och samordning. Regeringen vill understryka att en samordning av vissa verksamheter inte innebär att verksamheterna måste samlokaliseras för att den eftersträvade effektiviteten skall uppnås. Enligt regeringens mening är det väsentliga i sammanhanget att samordna verksamheter mellan civila och militära utövare för att åstadkomma en för såväl staten sammantaget som de enskilda verksamhetsutövarna, effektiv och rationell flygut- bildning. Utgångspunkten skall därför vara att skapa ett system där dessa effekter uppnås. Regeringen bedömer att en samordnad verksamhet bör kunna tillämpas från 4.2 Formerna för samordning Regeringens bedömning: En samordningsfunktion för militär och högkvalitativ statlig civil flygutbildning tillskapas. Samordnings- funktionen bör bestå av representanter för främst Försvarsmakten och Trafikflyghögskolan. Funktionen bör kunna verka från . Samordningsfunktionen bör svara för frågor om uttagning av pilotelever, gemensam civil-militär teoriutbildning, sådan flygplans- utbildning som kan genomföras gemensamt civilt och militärt, fortbildning till flyglärare samt flygmedicinfrågor. Samordnings- funktionen bör vidare svara för att samordna uppdragsutbildning, t.ex. pilotutbildning för övrig statlig verksamhet. Skälen för regeringens bedömning Regeringen anser att en samordning inte behöver innebära att den ena myndigheten/institutionen formellt inordnas i eller underställs den andra. I stället bör en gemensam samordningsfunktion inrättas där Försvarsmakten och Trafikflyghögskolan (TFHS) ingår på lika basis. Samordningsfunktionen bör svara för frågor om uttagning av pilotelever, övergripande svara för frågor om lämplig gemensam civil-militär teoriutbildning, sådan flygplansutbildning som kan genomföras gemensamt civilt och militärt, fortbildning till flyglärare samt flygmedicinfrågor. Samordningsfunktionen bör vidare svara för att samordna den uppdragsutbildning som är aktuell inom skilda områden, t.ex. pilotutbildning för övrig statlig verksamhet och vidareutbildning av civila helikopterpiloter. Inom ramen för samordningsfunktionen bör också en vidareutveckling av samordningen prövas, t.ex. om vissa delar av flygövningsmomenten i den civila och militära flygutbildningen kan samordnas. Samordningsfunktionen bör bestå av representanter för främst Försvarsmakten och TFHS. Det skulle även kunna övervägas att låta representanter för utbildning av t.ex. flygtekniker knytas till samord- ningsfunktionen. Funktionen bör kunna verka från . Regeringen bedömer att kostnaderna för samordningsfunktionen blir måttliga och anser att de skall täckas inom respektive myndighets nuvarande budget. Regeringen avser att uppdra åt Försvarsmakten och att med utgångspunkt i den här angivna inriktningen utarbeta ett detaljerat underlag om samordningsfunktionen, dess organisatoriska hemvist och lokalisering, struktur, uppgifter, befogenheter, ansvar och verksamhetseffektivitet. Även kostnaderna för samordningsfunktionens verksamhet skall belysas. 5 Exportstöd och antalet verksamhetsställen för militär flygverksamhet Regeringens bedömning: Det finns goda förutsättningar för att JAS 39 kommer att kunna exporteras till även andra stater än . En omfattande exportfrämjande verksamhet pågår i ett flertal stater. JAS 39 är ett av alternativen för dessa staters framtida flygplansanskaffning inom de närmaste ungefär fem åren. Därutöver bedöms att ytterligare marknader kan tillkomma . För att skall kunna genomföra önskvärd export av JAS Gripen t.o.m. ca 2010 krävs utbildningsfaciliteter från Försvarsmakten mot- svarande två tre stridsflygdivisioner JAS 39 inklusive stödverksamhet. Det ställs vidare krav på den flygplats som skall användas vid exportstödsutbildning.