prop · GO03100 · 2001-01-01 00:00:00 — 9.4.4 Beräkning av ramen för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner omfattar utgiftsområdet sammanlagt , varav avser generellt statsbidrag till kommuner och landsting, avser bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting och avser utjämningsbidrag till kommuner och landsting. Utjämningsbidraget motsvaras av en lika stor avgift på statsbudgetens inkomstsida. I tabell 9.5 redovisas en preliminär beräkning av utgiftsområdesramen för 2002-2004 med beaktande av tidigare förslag och de förslag som regeringen presenterar i denna proposition. Tabell 9.5 Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner åren 2002 2003 2004 enl. budgetprop. 2001 99 338 92 196 93 476 Tillskott - ökad tillgänglighet i vården - varav finansierat inom UO 25 - kompensation för befolkningsminskning 200 Skatteunderlagsregleringar - garantipension - slopat SGA -100 -2 800 -100 -2 800 Regleringar enligt finansieringsprincipen - förskola för barn till arbetslösa - förskola för barn till föräldralediga - allmän förskola - förstatligande av vårdhögskolorna - förbehållsbelopp - äldreförsörjningsstöd -1 420 650 -1 420 650 -305 -1 420 650 -305 Övrigt - äldreförsörjningsstöd1 - överföring från UO 9 ("") -100 -100 Summa 100 218 90 861 92 951 1Överföring till utgiftsområde 11 för att möjliggöra återsökning av socialbidragskostnader . 2Kommer att justeras i budgetpropositionen . Satsningen att öka tillgängligheten inom sjukvården innebär att ramen för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner höjs med 750 miljoner 2002 och 2003, samt med . Mot bakgrund av de s.k. Dagmaruppgörelsena mellan staten och bl.a. syftat till att öka tillgängligheten bedömer regeringen att anslaget 13:3 Bidrag till hälso- och sjukvård inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg kan minskas med , varav förs till utgiftsområde 25. Medlen tillförs landstingen via det generella statsbidraget. Utgiftsområdet tillförs 2003 och 2004 för att kompensera kommuner och landsting med befolkningsminskning. Skatteunderlagspåverkande regeländringar Reformeringen av det förtidspensionssystemet innebär att det särskilda grundavdraget för folkpensionärer () avskaffas. För att försäkringens nettoersättning skall vara oförändrad höjs bruttobeloppen, vilket ökar det kommunala skatteunderlaget. Den beräknade ökningen av de kommunala skatteintäkterna regleras genom en minskning av det generella statsbidraget med . Dessutom reduceras det generella statsbidraget med till följd av införandet av en garantipension. Minskningen av ramen enligt budgetpropositionen beror på att de kommunala skatteintäkterna beräknas öka med 2003 på grund av reformeringen av det allmänna pensionssystemet. En minskning med samma belopp gjordes av ramen för statsbidragen till kommuner och landsting. Beloppen kan komma att revideras då den slutliga justeringen sker i budgetpropositionen . Regleringar enligt finansieringsprincipen Införandet av en skyldighet för kommunerna att erbjuda plats i förskoleverksamhet för barn till arbetslösa och för barn till föräldralediga föranleder en höjning av det generella statsbidraget till kommunerna med 300 respektive 2002. En höjning görs även på tilläggsbudget med eftersom rätt till förskola för arbetslösa införs . Den allmänna förskolan för barn i åldern föranleder en höjning av det generella statsbidraget till kommunerna med 2003. Den förslagna förändringen av huvudmannaskapet för vårdhögskolorna bör regleras genom en minskning av det generella statsbidraget till landstingen med 2002 (prop. 2000/2001:71). Medel för detta ändamål beräknas under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Införandet av ett förbehållsbelopp inom äldreomsorgen minskar de kommunala avgiftsintäkterna. Det generella statsbidraget till kommunerna bör därför ökas med . Införandet av ett äldreförsörjningsstöd minskar de kommunala socialbidragsutgifterna. Det generella statsbidraget till kommunerna bör därför minskas med . Övrigt För att göra det möjligt för kommuner att återsöka socialbidragskostnader avseende 2002 för vissa äldre flyktingar m.m., bör föras från utgiftsområde 25, anslaget 91:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting, till utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom. 9.5 Övrigt Det kommunala utjämningssystemet Det kommunala utjämningssystemet är en viktig förutsättning för att kommuner och landsting skall erhålla likvärdiga ekonomiska förutsättningar att bedriva sina verksamheter. En långtgående inkomstutjämning medför att tillväxten i skatteunderlaget kommer hela landet till del. Vissa kommuner har tidigare, efter inkomstutjämning, kunnat få en sämre inkomstutveckling än riksgenomsnittet, trots att de har haft en kraftigare tillväxt i skatteunderlaget än genomsnittet. I syfte att eliminera dessa marginaleffekter, med bibehållen långtgående utjämning, har förändringar gjorts i den del av utjämningssystemet som utjämnar för skillnader i skattekraft (inkomstutjämning). införs ett omställningsbidrag, vid sidan av utjämningssystemet, till landsting med stor befolkningsminskning. Det ändrade huvudmannaskapet för vårdhögskolorna leder till att högskoleutbildning lyfts ut ur den del av det kommunala utjämningssystemet som avser kostnadsutjämning för landsting (prop. 2000/01:71). Två betänkanden rörande utjämningssystemet lämnades till regeringen /2001. I betänkandet Förenklad utjämning (SOU 2000:120) redovisas förslag rörande kostnadsutjämningen samt införandereglerna och inkomstutjämningen. Vissa delmodeller föreslås utgå ur kostnadsutjämningen. De s.k. fasta införandetilläggen föreslås ersättas med ett nytt regionalpolitiskt statsbidrag och förändringar i inkomstutjämningen. Regeringen avser att hålla ett remissmöte om förslagen i betänkandet. I betänkandet Rättvis utjämning (SOU 2000:127) redovisas förslag rörande effekter av befolkningsförändringar och den del av kostnadsutjämningen (landsting) som avser hälso- och sjukvård. Betänkandet har remitterats. Utjämning av LSS-kostnader Regeringen har tillsatt en parlamentarisk kommitté (dir. 2000:99) som skall lämna förslag till en permanent nationell utjämning av verksamhetskostnader för verksamhet enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) som kan träda i kraft . I avvaktan på kommitténs förslag utgår två olika bidrag 2001 och 2002 till kommuner med höga LSS-kostnader. Det ena statsbidraget () fördelas av regeringen. har 53 kommuner med höga LSS-kostnader fått del av detta bidrag. Det andra statsbidraget () skall fördelas av efter ansökan från kommuner med höga kostnader för vissa funktionshindrade personer med särskilt stora behov av vård och omsorg (prop. 1999/2000:115, bet. 2000/01:FiU9, rskr. 2000/01:26). Balanskravet och god ekonomisk hushållning är med preciserat krav på en ekonomi i årlig balans i kommuner och landsting. Om utfallet ändå visar ett negativt resultat skall det egna kapitalet återställas . Det är därmed först efter utgången av 2002 som efterlevandet av balanskravet kan utläsas. Balanskravet skall ses som ett minimikrav för resultatet. I kommunallagen ställs även krav på god ekonomisk hushållning i kommuner och landsting. En särskild utredare har tillkallats för att bl.a. göra en översyn av bestämmelserna om god ekonomisk hushållning och dess tillämpning samt vid behov föreslå förändringar för att öka långsiktigheten i den ekonomiska och verksamhetsmässiga planeringen (dir. 2000:30). I uppdraget ingår även att utreda hur balanskravet kan förtydligas och modifieras. Uppdraget skall redovisas . Fortsatt arbete med en databas har i olika sammanhang framhållit behovet av ett förbättrat kunskapsunderlag om den offentliga sektorn. Såväl stat som kommuner behöver på ett bättre sätt kunna följa hur de verksamheter som finansieras med offentliga medel utvecklas. Regeringen har därför beslutat om direktiv (dir. 2000:69) för fortsatt utveckling av en databas samt tvärsektoriell utvärdering av verksamhet. En särskild utredare har tillkallats för att genomföra och utvärdera en utvidgad försöksverksamhet. Omkring 60 kommuner har valt att delta i försöksverksamheten. Utredaren skall även genomföra en förstudie och upphandling avseende den tekniska utvecklingen av databasen. Utredaren skall i samverkan med statistikansvariga myndigheter vidareutveckla de kvalitetsmått som det föregående projektet lämnade förslag på i sin , snabbt och riktigt (Ds 2000:48). Inriktningen på arbetet är att kunna presentera mått och nyckeltal i en databas. Arbetet skall enligt tilläggsdirektiv (dir. 2001:26) slutredovisas . Samverkan mellan kommuner Många kommuner har en liten folkmängd och befolkningen fortsätter i stor utsträckning att minska i dessa. Det finns sannolikt en nedre gräns för hur liten en kommun kan vara för att det skall finnas förutsättningar för att bedriva verksamhet till en standard och en kostnad som är rimlig i ett nationellt perspektiv. kommer främst demografiska förändringar i form av ökande andel äldre leda till ökande behov av service. Därtill kommer ökande pensionsutbetalningar i och med att det förhållandevis stora antalet anställda som är födda uppnår pensionsålder. För att främst små kommuner även fortsättningsvis skall kunna erbjuda en fullgod service som balanskravet efterlevs torde de effektivitetsvinster som t.ex. samverkan kan erbjuda vara av stor vikt. Regeringen beslutade att tillsätta en arbetsgrupp som skall främja samverkan mellan kommuner. Arbetsgruppen skall föra ut kunskap om de former som kommuner kan samverka inom samt sprida information och erfarenhet från samverkan som bedrivs. Man skall även initiera och stödja samverkansprojekt samt vid behov rapportera rättsliga hinder som framkommer under arbetets gång. Det åldersbaserade bidraget till kommunerna Enligt gällande lagstiftning upphör vid utgången av 2001 en del av det generella bidraget till kommunerna att fördelas efter ålderskriterier. Regeringen återkommer i budgetpropositionen angående den åldersrelaterade delen av det generella statsbidraget till kommunerna. Värdering av kommunala bostadsfastigheter har beslutat om en rekommendation som för de kommunala bostadsföretagen innebär att de från och med skall värdera sina fastigheter utifrån samma avkastningskrav som gäller i börsnoterade företag. Många kommunala bostadsföretag kommer som en följd av detta att behöva skriva ner det bokförda värdet på sina fastighetsinnehav. Det sammantagna värdet av nedskrivningarna uppgår sannolikt till stora belopp. En promemoria har utarbetats inom (dnr. Fi2001/228) med förslag till hur detta skall hanteras. Promemorian har remissbehandlats och regeringen avser att senare lämna en proposition. 1 Riksdagsordningen omtryckt 1995:272. 2 Senaste lydelse 1996:158. 3 Senaste lydelse 1996:158. 4 Senaste lyselse 1996:158. 5 Senaste lyselse 1996:158. 6 Senaste lydelse 1996:158. 7 Senaste lydelse 1996:158. 8 Senaste lydelse 1998:734. 9 Senaste lydelse 2000:1062. 10 Senaste lydelse 2000:1062. 11 Skillnaden mellan förväntade förbrukade medel och anvisade medel återspeglas i det budgeterade beloppet för minskning av anslagsbehållningar. En utförligare redovisning av minskning av anslagsbehållningar återfinns under avsnitt 6.2.1 12 Pris- och löneomräkning (PLO) sker framför allt för s.k. förvaltningsanslag, dvs anslag som finansierar myndigheters förvaltningsomkostnader, och för anslag avseende investeringar i infrastruktur. 13 Skatt på den realisationsvinst som uppkom vid det statliga bolagets försäljning av aktieinnehavet i & . 14 I redovisningen av utfallet ingår däremot förändringen av anslagsbehållningar i utgifterna för respektive anslag och utgiftsområde.