prop · GP031 · 2001-09-20 00:00:00 — Under det svenska ordförandeskapet i EU drevs arbetet i förhandlingarna med kandidat- länderna framåt. Vid toppmötet i fast- ställdes att de första kandidatländerna skall kun- na vara medlemmar i unionen 2004. Den ekonomiska politiken i EU måste fort- satt inriktas mot målet på medellång sikt om ba- lans eller överskott i de offentliga finanserna. Härigenom möjliggörs en penningpolitik som främjar hög tillväxt och sysselsättning. På kort sikt bör de s.k. automatiska stabilisatorerna tillå- tas verka. EU måste hålla en hög takt i arbetet med eko- nomiska reformer. Det gäller både på produkt- marknaden och på finansmarknaden. Det gäller också arbetet med att nå bättre fungerande ar- betsmarknader som möjliggör full sysselsättning. Satsningar i utbildningssystemet är centrala för att underlätta steget mot en mer kunskapsbase- rad ekonomi i unionen. 1.5En politik för full sysselsättning Den bästa politiken för en ökad välfärd går ge- nom ökad sysselsättning. Den ekonomiska poli- tiken är fortsatt inriktad mot full sysselsättning. De statliga utgifterna ökar med ca , varav ca utgörs av reformer. sänks skatterna med ca . Därmed ökar köp- kraften betydligt . Detta förstärks av re- formernas rättviseprofil. Skattesänkningar riktade mot låg- och medel- inkomsttagare i kombination med maxtaxere- formen inom barnomsorgen innebär kraftigt sänkta marginaleffekter och stimulerar arbets- kraftsutbudet. Parallellt sker stora satsningar på utbildning och arbetsmarknadspolitik i syfte att förbättra kompetensen och öka utbudet av kvali- ficerad arbetskraft. Möjligheten att fortsätta ar- beta kan också öka sysselsätt- ningen. För att minska diskrimineringen i arbetslivet har regeringen ambitionen att i den kommande upphandlingspropositionen föreslå att antidis- krimineringsklausuler införs från . Fortsatt låga prisökningar ökar köpkraften hos konsumenterna som de möjliggör en låg ränta vilket bidrar till en god ekonomisk utveckling. En ökad inhemsk och internationell konkurrens på såväl produktmarknaden som fi- nansmarknaden kan bidra till ännu lägre priser. Därmed kan tillväxten stimuleras ytterligare som kan ta ytterligare steg mot full sysselsättning. Utgångspunkter för regeringens arbete i ar- betstidsfrågan är att det är angeläget att korta ar- betstiderna och att öka individernas inflytande över arbetstidens förläggning. Frågan är för när- varande föremål för en parlamentarisk utredning. Regeringen avser att återkomma med ett för- slag angående en försöksverksamhet med ett s.k. friår . att friåret skall införas från i tio kommuner. Kunskap är ett kraftfullt och nödvändigt verktyg för tillväxt och rättvisa. Kunskapssamhället skall stå öppet för alla. Utbildning är ett nödvändigt verktyg för jämlikhet och utveckling. Införandet av maxtaxa, rätten till förskoleplats för barn till arbetslösa eller föräldralediga och allmän förskola för 4- och 5-åringar ökar rättvi- san och ger fler tillgång till förskolan. De kom- muner som ansluter sig till maxtaxan ges också extra medel för att säkra kvaliteten i verksamhe- ten och vidareutbilda personalen. Svensk skola uppvisar goda resultat i interna- jämförelser. står skolan inför svårigheter och utmaningar. Mer än var tionde elev som slutar är inte behörig till gymnasieskolan. Ojämlikhet i skolan leder till ett ojämlikt samhälle. Detta är inte acceptabelt. Alla elever måste få goda grundläggande kunskaper, dvs. lära sig läsa, skriva och räkna. Det behövs mer personal i skolan. tas ett nytt steg i den mångmiljardsatsning på skolan som inletts . Tilldelningen ökar fram till dess att nivån är nådd 2006. Det riktade bidraget ger möjlighet att an- ställa ca 15 000 fler lärare eller annan personal i skolan och på fritids. Regeringens satsning på IT i skolan har bidragit till att snart 60 000 lärare har kompetensutvecklats. är en unik satsning som gett många vuxna chansen till fortsatt lärande. Sats- ningen på vuxnas lärande fortsätter efter Kun- skapslyftet. För att stödja vuxnas lärande kom- mer ett nytt studiebidrag att införas. höjdes studiebidragets andel av studiemedlen. Dessutom höjdes fribeloppet och studiemedlen har gjorts pensionsgrundande. Högskolan expanderar med 100 000 platser vilket skapar starka hög- skolor som fungerar som kraftcentra för utveck- lingen i hela . är att av en årskull skall ha börjat på högskolan senast . Utbyggnaden har inriktats mot naturveten- skap och teknik, med en fördubbling av exami- nationen inom teknikområdet . kommer även behovet av välutbildad perso- nal inom vård, utbildning och andra områden att komma i förgrunden. Universitet och högskolor ges därför möjlighet att omfördela resurser. Re- surser motsvarande ca 4 000 platser används för satsningar på lärarutbildning samt distansutbild- ning. är det land i världen som satsar störst andel av BNP på forskning och utveckling. Sta- ten har ett särskilt ansvar för att garantera forsk- ningens frihet samt för att stödja forskarutbild- ning och den vitala grundforskning som styrs av forskarna själva. De statliga anslagen till forsk- ning ökar med . Forskarutbildningen är strategiskt viktig i ett långsiktigt tillväxtperspektiv. För att öka mångfalden och minska snedre- kryteringen krävs en mer aktiv rekrytering från universitet och högskolor. Distansutbildningen byggs ut och ett nätuniversitet bildas. En rekry- teringsdelegation inrättas. Universitet och högskolor måste erbjuda bättre möjligheter för invandrade akademiker att kom- plettera utbildningen så att den blir gångbar i . Diskriminering av studenter förbjuds. Som en del av den gröna skatteväxlingen har resurser avsatts för kompetensutveckling i ar- betslivet. Regeringen kommer att presentera ett förslag med ikraftträdande . 1.5.2En konkurrenspolitik för lägre priser och ökad tillväxt Ekonomiska reformer på produkt- och kapital- marknaderna i syfte att stärka konkurrensen är en del av regeringens politik för tillväxt och rätt- visa. Bättre fungerande marknader gynnar kon- sumenterna genom lägre priser, bättre kvalitet och ett ökat utbud av varor och tjänster. Reformerna bidrar också till att minska infla- tionstrycket i ekonomin, vilket skapar utrymme för högre tillväxt. Den strä- var efter att fortsätta förstärka konkurrensen så att konsumentpriserna i kan sjunka till den genomsnittliga prisnivån i EU. har en rad åtgärder genomförts för att öka konkurrensen och för- bättra marknadernas funktionssätt. Reformer för att öka konkurrensen måste dock ses som en på- gående process där en viktig fas i reformarbetet är att utvärdera och åtgärda eventuella negativa effekter som kan förekomma, till exempel i form av otydliga spelregler. presenterade regeringen proposi- tionen Konkurrenspolitik för förnyelse och mångfald. Regeringen anser det mycket angelä- get att konkurrenslagstiftningen blir så effektiv som möjligt för att värna konkurrensen på marknaderna och därmed bidra till ökad konsu- mentnytta i form av lägre priser och ett större utbud. Konkurrenspolitiken skärps löpande för att öka konkurrensen och ge lägre priser för konsumenterna. -Med utgångspunkt från Kartellbekämp- ningsutredningens förslag återkommer reger- ingen med förslag i syfte att skärpa konkur- renslagen ytterligare när det gäller kartellbekämpning. -undersöker för närva- rande om det finns etableringshinder i de- taljhandeln och om det finns regionala skillnader i pris och service. Regeringen kommer att överväga vilka initiativ som är påkallade. -Regeringen kommer att vidta åtgärder mot den bristande konkurrens som råder på in- rikesflygets område. En utredning om marknadssituationen för inrikesflyget är tillsatt. kommer att aktivt verka i EU för att reglerna för slotsfördelning blir mer flexibla och öppnar för ökad konkur- rens. -Regeringen gör en genomgripande översyn av organisationen och lagstiftningen på järnvägsområdet mot bakgrund av utveck- lingen mot en ökad konkurrens och en ökad internationalisering av järnvägstrafi- ken. -Regeringen avser att uppdra åt att särskilt följa tillämpningen av och rådets förord- ning om tillträde till accessnät och att före- slå åtgärder i syfte att ge förordningen största möjliga genomslagskraft. -Regeringen avser återkomma med förslag för att öka konkurrensen på elmarknads- området. -Regeringens kommer att öppna hela gas- marknaden för konkurrens med hänsyn tagen till ingångna avtal och Energi- myndighetens analyser. -Regeringen kommer att vidta åtgärder för att förbättra konkurrensen på fjärrvärme- området. Regeringen anser det vara av vikt att prisinformation är transparent och lätt- tillgänglig, t.ex. på fjärrvärmeområdet. -Konkurrensen inom byggsektorn är för svag. Regeringen undersöker behovet av yt- terligare åtgärder för att öka konkurrensen. -Bankernas ensamrätt att ta emot inlåning bör avskaffas eller begränsas. -Tidsåtgången för överföring av pengar mel- lan banker bör minskas ytterligare. Reger- ingen följer utvecklingen och avser att åter- komma med lagförslag om detta bedöms som nödvändigt. -Genomförandet av all inre marknadslag- stiftning skall ske utan dröjsmål. skall även fortsättningsvis klara målet från toppmötet i om att genomföra av lagstiftningen inom över- enskommen tid. -Regeringen inleder ett arbete för att främja importen, ett arbete som också medverkar till att öka konkurrenstrycket och sänka den svenska prisnivån. -Regeringen kommer med oförminskad kraft att driva frihandelsprinciperna inom såväl EU som internationellt. Att än mer öppna upp EU:s marknad för import, inte minst från tredje världen, är inte bara en viktig del i regeringens utvecklingspolitik utan också av väsentlig betydelse för ökad konkurrens och lägre priser i Hela skall växa. Det är viktigt att ta till- vara den potential och utvecklingskraft som finns hos människor och företag i hela landet. har skillnaderna mellan olika de- lar av landet ökat. Storstäderna har haft en stark ekonomisk och befolkningsmässig tillväxt sam- tidigt som befolkningen stagnerar eller minskar i En minskande befolkning i delar av landet innebär att solidariteten och tilltron till välfärdssamhället utsätts för ett starkt tryck. Den ekonomiska politiken inriktas på att ta tillvara hela landets resurser. De lokala arbets- marknadsregionerna måste fungera väl i hela lan- det. Människor och företag måste ha tillgång till kommersiell och offentlig service i tillräcklig omfattning för att kunna leva ett gott liv. För att stimulera småföretagandet samt främja utvecklingen av lokal service i de delar av landet som har de största geografiska lägesnackdelarna föreslår regeringen att det införs en lättnad i so- cialavgifterna för vissa företag inom stödområde A. Regeringen kommer dessutom att i en sär- skild proposition presentera ytterligare åtgärder för tillväxt och livskraft i hela landet. En god infrastruktur är av stor betydelse för tillväxtförutsättningar. Regeringen avser att lägga fram en inriktnings- proposition för infrastrukturen för . För att påbörja angelägna infrastrukturinve- steringar föreslår regeringen att nya resurser om 2002, 2003 och ytterligare 2004 skall till- föras. Då dessa investeringar är tidigareläggning- ar bör resurser för detta tillföras genom lån i . tillförs därutöver ytterligare anslagsmedel om 2,8 miljarder kro- nor. nomiska utvecklingen är god undviks besparing- ar när konjunkturen försvagas. Regeringen kan trots den ekonomiska av- mattningen genomföra de reformer som utlo- vats. Skolan, vården och omsorgen stärks, max- taxereformen genomförs, föräldraförsäkringen byggs ut. ATP-pensionerna höjs, biståndet lika- så. Nästa steg i den särskilda skolsatsningen tas. Utbyggnaden av högskolan fortsätter. Rätts- väsendet tillförs nya resurser. tillförs ökade resurser för att korta handläggningstider och därmed minska väntetiderna i asylmottagningen. tillförs kultursektorn, bl.a. till kulturmil- jövård och regionala museer. Dessutom föreslås ytterligare resurser till Rikskvinnocentrum, till konsumentområdet och ekologiskt lantbruk. Momsen på böcker och tidskrifter sänks för att öka läsandet. I den ekonomiska vårpropositionen föreslog regeringen ett rättvisemål, att halvera antalet so- cialbidragsberoende . På samma sätt som konvergensprogrammet och ar- betslösheten har stämts av kommer re- geringen att stämma av utvecklingen inom socialbidragsområdet. I bilaga 3 görs en första sådan avstämning. Genom en ökad syssel- sättning och en politik för rättvisa och trygghet kommer antalet personer som är beroende av so- cialbidrag att minska. Välfärdspolitiken syftar till ett tryggare . Trygghet skapar möjligheter till utveckling och stigande välstånd. En god välfärd är därför en god investering för samhället som helhet. Till- växt och rättvisa är varandras förutsättning. Ge- nom en utbyggnad av välfärden stärks jämställd- heten. Nittiotalets ekonomiska kris gjorde bespa- ringar nödvändiga även inom centrala välfärds- områden. Denna utveckling har kunnat vändas i takt med att ett ökat resursut- rymme har skapats av den ökande sysselsätt- ningen. Utbyggnaden av välfärden har finansierats fullt ut som den har genomförts i en långsiktigt uthållig takt. Genom att undvika allt för stora kostnader och reformer när den eko- 1.6.1Vård, skola och omsorg Vården, skolan och omsorgen är välfärdens kär- na. Den kommunala sektorns skatteinkomster har ökat kraftigt till följd av den ökade syssel- sättningen. Vården, skolan och omsorgen behöver stärkas ytterligare. Regeringen föreslår därför att de som alla betalar i statlig inkomstskatt går till kommunerna även . Därmed tillförs kommuner och landsting ytterligare 1,3 miljar- der kronor. På lång sikt är egna och stigande skatteintäk- ter till kommuner och landsting den bästa garan- ten för en bra skola, vård och omsorg. Antalet anställda i den kommunala sektorn har ökat med 19 000 personer. Dessutom ökar sysselsättningen i olika typer av entreprenads- verksamhet åt kommuner och landsting. som den kommunala ekonomin i sin helhet stärks finns det kommuner och lands- ting som har särskilda svårigheter på grund av befolkningsminskning, obalanser i åldersstruktu- ren och en svag regional utveckling. För dessa kommuner och landsting görs särskilda insatser för att möjliggöra omställning och långsiktigt hållbara åtgärder för att nå en ekonomi i balans. Ansvaret för genomförandet av de åtgärder som krävs för att nå ekonomisk balans åvilar berörda kommuner och landsting. Förutom allmänna resurser i form av skatter och generella statsbidrag tillförs kommuner och landsting ytterligare resurser kommande år, som ett resultat av den särskilda vårdsatsning som ti- digare är beslutad. Totalt handlar det om ett ex- tratillskott på . Dessa resurser till vården och om- sorgen har i huvudsak frigjorts genom neddrag- ningar i försvarsmakten. Satsningarna syftar till att utveckla primärvården samt sjukvårdsinsatserna i äldreomsorgen och psykiatrin. Utöver detta tillkommer en särskild satsning på för att minska väntetiderna i vården. tillförs för att bryta tren- den mot ökande långtidssjukskrivningar. avsätts för detta ändamål. Regeringen föreslår ytterligare åtgärder för att minska den ökade ohälsan. Dessa redogörs för nedan. Ett antal problem har konstaterats när det gäller kommunkontosystemet. Regeringen avser att lämna en proposition med förslag till ett nytt system, med en statlig i stället för finansiering, vilket kan träda i kraft . Övergången skall vara kost- nadsneutral för staten och kommunsektorn. Det innebär att det generella statsbidraget till kom- muner och landsting 2003 kommer att reduceras med ett belopp som motsvarar kommunernas och landstingens inbetalningar till kommunkon- tosystemet. Eventuella överföringar till kom- munsektorn eller staten skall ske med aktiva po- litiska beslut. 1.6.2Trygga barn är framtid Situationen för dagens unga och barnfamiljer har stor betydelse för det framtida . görs därför betydande jämlikhets- och jämställdhetssatsningar för barnen och deras familjer. Barnbidraget har höjts i flera omgångar och är per barn och månad. Flerbarnstillägget har höjts i motsvaran- de takt. Dagens barnbidrag är den högsta nomi- nella och reala nivån sedan barnbidragen inför- des. har barn till arbetssökande givits rätt till förskoleverksamhet. infördes kon- taktdagar i den tillfälliga föräldrapenningen. blir en rad reformer verklighet. införs maxtaxan i barnom- sorgen. Högst , eller av inkomsten kommer det då att kosta att ha ett barn på dagis i de kommuner som del- tar. Tabell 1.9 Reformer för barnen Höjd grundnivå i föräldra- Höjt tak i föräldraförsäkringen Maxtaxan innebär både ökad köpkraft för barn- familjerna och sänkta marginaleffekter vilket gör det lättare att kombinera förvärvsarbete och för- äldraskap. För att kvalitetssäkra barnomsorgen i de kommuner som väljer att införa maxtaxan till- förs dessa . träder också förlängningen av föräld- raförsäkringen i kraft genom att ytterligare en s.k. pappa- respektive mammamånad införs. Dessutom fördubblas grundnivån i föräldraför- säkringen. införs rätt till barnomsorg för barn till föräldrar som är föräldralediga med yngre syskon. höjs grundnivån i föräldraförsäkring- en ytterligare. Taket i föräldraförsäkringen höjs till 10 basbelopp från om det statsfinansiella läget så tillåter. gas studiebidraget till att utgå istäl- let som . Allmän förskola för 4- och 5-åringar införs 2003. Sammantaget ökar statens totala ekonomiska stöd till barnfamiljer till följd av beslutade eller aviserade reformer med ca . 1.6.3De äldres trygghet solidaritet mellan generationer skall vara ett land som kännetecknas av solidaritet mellan individer, grupper och genera- tioner. har en rad reformer genomförts för pensionärer. Bostadstilläggen för pensionärer har höjts i flera omgångar. höjs de ytterligare. Regeringen föreslår nu också en riktad skatte- sänkning för pensionärer som motsvarar . I det nya pensionssystemet kommer inkomstpensionerna att räknas upp med ett index baserat på inkomstutvecklingen för landets löntagare. På regeringens förslag kommer även ATP-pensionärerna födda och tidigare att få del av denna uppräkning. Ut- över den priskompensation som dagens uppräk- ning av prisbasbeloppet ger, kan ATP- pensionärerna därmed räkna med en viss real ökning av pensionen . Många äldre drabbas av höga behandlings- kostnader inom tandvården. För att lindra effek- terna har tandvårdsstödet förstärkts med . Det räcker inte. Tandvårdsstö- det föreslås därför i enlighet med tidigare utlo- vade reformer att höjas med ytterligare 300 mil- joner kronor , och med ytterligare 2003. Därmed handlar det om en sammanlagd nivåhöjning på . För att ge de personer som behöver äldreom- sorg pengar över när avgifterna är betalda införs ett förbehållsbelopp i äldreomsorgen. Detta för- behållsbelopp är den lägsta summa som pensio- närer ska ha kvar att leva på när äldreomsorgsav- giften är betald. Dessutom införs ett tak på avgiften i äldreomsorgen. Rätt utformade social- och arbetsmarknadsför- säkringar bidrar till tillväxt och ger trygghet för individen. Genom försäkringarnas koppling till förvärvsarbete främjas eget arbete och försörj- ning. Det är angeläget att bevara och utveckla den generella välfärden. Antalet personer som får i socialförsäkringarna har minskat de se- naste åren, i takt med att lönerna har stigit. Re- geringen avser att föreslå en höjning av taken i såväl sjuk- som föräldraförsäkringen från 7,5 basbelopp till 10 basbelopp från om det statsfinansiella läget så medger. Därmed stärks den generella välfärden. Arbetslöshetsförsäkringen skiljer sig från so- cialförsäkringarna genom att vara en omställ- ningsförsäkring mellan två arbeten. höjdes taket i a-kassan med . Ändå är det många löntagare som med dagens nya nivå på taket inte får ett 80-procentigt skydd vid arbets- löshet. Regeringen avser att höja taket i arbetslöshets- försäkringen även 2002 under förutsättning att det statsfinansiella läget så tillåter. Härvid är det viktigt att alla försäkrade får del av höjningen. Regeringen avser att följa upp och utvärdera ef- fekterna av förslaget i propositionen En rättvisa- re och tydligare arbetssäkring inför en eventuell förändring. En strategi för ökad hälsa i arbetslivet Drygt 100 000 personer har varit sjukskrivna . Ungefär en tredjedel av dessa har varit sjukskrivna . Enskilda individer drabbas av li- dande och kostnader genom den ökade ohälsan. Det ökande antalet sjukskrivningar har samti- digt medfört att utgifterna för sjukpenning har ökat dramatiskt. beräknas utgifterna uppgå till . Denna utveckling måste vändas. Individen skall ställas i centrum och arbetsgivarens ansvar för ohälsan skall göras tydligare. Ingen skall pas- sivt behöva gå sjukskriven i månader. Regeringen föreslår därför ett elvapunktsprogram för att för- bättra arbetsvillkoren och minska ohälsan i arbetslivet varvid särskilt kvinnors villkor skall uppmärksammas. -Nationella mål för ökad hälsa i arbetslivet skall tas fram. -Regeringen kommer att ta initiativ till tre- partssamtal mellan regeringen och arbets- marknadens parter för att skapa samsyn och samordna insatserna för att främja hälsa i arbetslivet. , ledarskap och inflytande över den egna arbetssitua- tionen är centralt för en bra och hälsosam arbetsmiljö. -Regeringen kommer att inleda ett arbete med att ge arbetsgivaren starkare ekono- miska drivkrafter att ta ett större ansvar för arbetsvillkoren och för att integrera det fö- rebyggande och rehabiliterande arbetet i verksamheten. -Arbetsmiljöarbetet kommer att utvecklas vidare. Metodutvecklingen inom företags- hälsovården skall stärkas och en vidareut- bildning av regionala skyddsombud kom- mer att genomföras. Ett led i ett sådant arbeta kan vara att utveckla arbetsmiljöcer- tifieringen. da försök hos några av de stora offentliga arbetsgivarna för att förebygga och minska sjukfrånvaron. -Kunskaperna om sjukskrivningsprocessens orsaker, samband och konsekvenser behö- ver förbättras. Regeringen avser att åter- komma med åtgärder för utvecklad forsk- ning och förbättrad statistik. -En viktig del i arbetet för ökad hälsa i ar- betslivet är en väl fungerande hälso- och sjukvård. Den nationella handlingsplanen för utveckling av hälso- och sjukvården in- nebär att tillförs hälso- och sjukvården . Landstingen kommer dessutom att tillföras sammanlagt för att öka tillgängligheten till be- handling i hälso- och sjukvården. Regeringen kommer att löpande följa utveck- lingen inom detta område. -Hälsobokslut, en redovisning av de anställ- Skatternas främsta syfte är att finansiera välfär- das hälsoläge hos den enskilde offentlige arbetsgivaren kommer att införas. Förut- sättningarna för att få till stånd motsvaran- de redovisning även i privata verksamheter skall undersökas. Därigenom tas ett första steg mot en mer utvecklad personalekono- misk redovisning. -Regeringen kommer att inleda ett arbete med att förnya den administrativa hanter- ingen av sjukfall som bedöms ligga i risk- zonen för långtidssjukskrivning samt av den arbetslivsinriktade rehabiliteringen. Väl fungerande individanpassade rehabiliter- ingsåtgärder behöver sättas in. -Gällande regler kommer att justeras för att höja kvaliteten i rehabiliteringsarbetet. -Mönstret för sjukskrivning visar betydande variationer över landet. och skall ges i uppdrag att lämna förslag till utveckling av formerna för sjukskrivningsprocessen. -Problemen med långa sjukskrivningar är särskilt stora bland anställda i den offentliga sektorn. Regeringen avser att inleda särskil- För att kunna erbjuda alla en bra vård, skola och omsorg måste skatterna vara relativt höga. Utformningen av skattesystemet har stor be- tydelse. Skattepolitiken skall stimulera till arbete och investeringar, till en uthållig utveckling och till minskade ekonomiska och sociala klyftor. Regeringen kan aldrig acceptera att de redan väl- beställda i samhället får stora skattesänkningar på bekostnad av kvaliteten i vård, skola och om- sorg eller att klyftorna i samhället ökar kraftigt.