prop · GP0355d2 · 2001-11-29 00:00:00 — För att kunna åstadkomma en markant ökning av andelen fordon som använder alternativa drivmedel måste kostnaderna sänkas jämfört med bensin och diesel. Regeringen har föreslagit skattelättnader för dels bränsle, dels lättnad i förmånsbeskattningen av miljöanpassade bilar. Skattestrategi för alternativa drivmedel Skattenedsättning för alternativa drivmedel och miljöanpassade bilar rymmer vissa juridiska problem, bland annat gentemot EU, som dock regeringen bedömer kan lösas. Skattenedsättning kan ske dels för pilotprojekt, som får befrielse från både energiskatt och koldioxidskatt, dels genom en generell koldioxidskattebefrielse enligt en artikel i . För pilotprojekt har beräknats . 750 miljoner beräknas det kosta att ta bort koldioxidskatt för koldioxidneutrala drivmedel. Det gäller både inblandning av till exempel etanol och användning av så kallade rena alternativbränslen. Avsikten är att detta ska träda 2003 efter godkännande av rådet och kommissionen. Marknaden för förmånsbilar är strategisk eftersom de står för en stor del av nybilsförsäljningen. Regeringen har föreslagit att förmånsvärdet för el- och hybridbilar justeras ned till av förmånsvärdet för närmast jämförbara bil, dock med max . För bilar som drivs med alkohol eller annan gas än gasol (biogas, naturgas, vätgas) föreslås och max . Reglerna föreslås träda i kraft . För de bilar som redan drivs med etanol och gas (ej gasol) ska reglerna tillämpas vid taxeringen 2003-2006. EU vill främja alternativa drivmedel som naturgas, biodrivmedel och vätgas. Syftet är att minska importberoendet och utsläppen. Kommissionen har föreslagit att skatten för biodrivmedel får vara ner till av motsvarande skatt för bensin och diesel, med ytterligare nedsättning för lokaltrafik, inklusive taxi, och fordon som används vid offentlig verksamhet. Miljöklassningen av bensin och dieselolja Regeringen ska se över miljöklassningen av fordonsbränslen och då se till att inte alternativa eller mer miljövänliga bränslen missgynnas. Om EU-lagstiftning skapar problem, har förutsatt att regeringen verkar för en ändring. Uppdrag ska lämnas till . Gröna certifikat för alternativa drivmedel De gröna certifikaten, med obligatoriska kvoter förnybar el inom elproduktionen, kanske också kan användas för att främja introduktionen av alternativa transportbränslen. Regeringen ska, när ställning tagits till gröna certifikat för el, utreda förutsättningarna för detta och hur ett sådant system i så fall kan utformas. Frivilliga överenskommelser mellan staten å ena sidan och företag eller branscher å den andra för att nå miljömål är ett alternativ till lagstiftning och skattestyrning. Det har använts i andra länder, men bara i mycket begränsad omfattning i . bedrivs arbete på flera håll, på lite olika sätt: Miljövårdsberedningens dialogprojekt är tidigare nämnt. har inventerat områden där överenskommelser kan vara en effektiv metod. studerar förutsättningarna för långsiktiga avtal för att nå energieffektivisering i energiintensiv industri. Regeringen återkommer till detta i den energipolitiska propositionen . Regeringens bedömning: Den internationella efterfrågan på klimateffektiv teknik och klimateffektiva tjänster väntas öka kraftigt när länder ska fullgöra sina åtaganden med att minska utsläppen av växthusgaser och vid användning av Kyotoprotokollets olika mekanismer. Regeringen kommer därför att se över eventuella behov av åtgärder och, om behov föreligger, vilka åtgärder som skulle kunna vidtas för att skapa förutsättningar för svenska företag och produkter att ligga i framkant när väl efterfrågan på klimateffektiv teknik och klimateffektiva tjänster infinner sig. Svensk industri producerar många produkter som är effektiva när det gäller energi, miljö och klimat. De har därigenom skaffat sig konkurrensfördelar som kommer att växa genom och . Världsmarknaden för miljöteknik, så kallad end of pipe-teknologi, uppskattas av utredningen a success story, växa till . Miljöteknikdelegationen har i rapporten som minskar koldioxidutsläppen en översikt lyft fram exempel ur energi-, transport-, bygg- och industrisektorn. Detta arbete bör föras vidare. Regeringen kommer att se över eventuella behov av åtgärder för att säkra att svensk industri ligger i framkant av denna utveckling även i fortsättningen. Regeringens bedömning: Regeringen avser att göra nödvändiga förberedelser för en svensk tillämpning av Kyotoprotokollets flexibla mekanismer. Förberedelserna ska avse såväl ett nationellt som ett internationellt system för handel med utsläppsrätter och de projektbaserade mekanismerna med beaktande av utvecklingen inom EU och i synnerhet i . Regeringen har beslutat om direktiv för en parlamentariskt sammansatt delegation för att ytterligare utreda, förbereda och lämna underlag till ett förslag till ett svenskt system för tillämpning av mekanismerna. Regeringens avsikt är att ha ett nationellt system på plats . Regeringen avser vidare att se över formerna för internationella klimatinsatser inom energiområdet rörande projektbaserade mekanismer när regler och riktlinjer för dessa preciserats av klimatkonventionens parter. Kostnadseffektivitet är ett viktigt kriterium, nationellt som internationellt. Genom att verka för att en del åtgärder vidtas utomlands kan man få mer utsläppsreduktion för en given summa pengar än om de bara vidtas inom landet. Regeringen tillsatte en parlamentarisk delegation som ska föreslå system och regelverk för de flexibla mekanismerna. Delegationen ska rapportera . Den ska sedan utforma kriterier för mekanismprojekt och yttra sig över förslag till projekt. Den ska undersöka mekanismernas koppling till andra styrmedel, till exempel koldioxidskatt. Arbetet fortsätter till och med . Regeringen ska tillsätta en förhandlingsman för att förbereda avtal om hur utsläppsminskningar ska tillgodoräknas vid gemensamt genomförande. Medverkan av det privata näringslivet inom ramen för frivilliga avtal ska beaktas. Regeringens bedömning: Bebyggelsens påverkan på klimatet bör successivt minskas. En effektivare användning av energi och andra resurser samt väl fungerande bostäder, lokaler och service är viktiga förutsättningar för en hållbar utveckling. Planering, byggande och fastighetsförvaltning bör bidra till att klimatmålen och övriga miljömål kan uppfyllas. Användningen av fossil energi ska minska kontinuerligt. Regeringen avser vidare att se över formerna för internationella klimatinsatser inom energiområdet rörande projektbaserade mekanismer när regler och riktlinjer för dessa preciserats av klimatkonventionens parter. Byggsektorn svarar för av koldioxidutsläppen. Utsläppen minskade 1990-1997 och bedöms av minska 1990- 2010, främst genom ökad anslutning till fjärrvärme och installation av värmepumpar. Nyproducerade hus är normalt mer energieffektiva. kan nya byggnader bli mycket energieffektiva som goda funktioner i övrigt kan uppnås. Fastigheterna i omfattar närmare uppvärmd yta. Mer än 10 000 processanläggningar försörjer dessa fastigheter med vatten, avlopp, energi, sophantering med mera. Inom sektorn används av all kommersiell energi och av all el. luft genom fastigheterna. Detta har givetvis stora miljökonsekvenser. Ett viktigt inslag i klimatarbetet är att ha en dialog med byggsektorns aktörer (se sid 18) för att identifiera möjligheter respektive hinder för en hållbar utveckling. Energieffektivitetsmålet får inte komma i konflikt med andra mål för inomhusmiljö. Regeringen arbetar med en inomhusmiljöproposition som är tänkt att presenteras . Planering för ett hållbart samhällsbyggande Det är kommunerna som har det huvudsakliga ansvaret för den fysiska planeringen. Inom kommuner och regioner måste planeringen förbättras och samordnas för att nå hållbar utveckling. Det handlar också om taxesättning av verksamhet, tillsyn, miljöplanering och energiplanering samt rådgivning. Regeringen kommer att pröva förutsättningarna för att utveckla en ny modell för samordnad planering för ett hållbart samhälle. Ett mål för samhällsplanering är att minska behovet av dagliga transporter genom att affärer och arbetsplatser ska ligga närmare bostäder. Externa köpcentra innebär, enligt gjorda analyser, längre transporter och färre småbutiker. Inför beslut om etablering är det därför viktigt att planeringsunderlaget tydligt redovisar väntade effekter på trafikarbete, luftföroreningar, bullerstörningar och intrång i natur- och kulturlandskap. Regeringen avser att i den kommande översynen av ta upp frågan om externa köpcentra. Bästa teknik och forskning Efterfrågan på varor och tjänster måste drivas i miljövänlig riktning med stater och större beställare som föredömen. Högre krav leder till att kompetensen successivt ökar och till att miljöarbetet blir bättre. Det finns stort behov av ökad kompetens och forskning och utveckling. Det gäller framför allt systemriktiga lösningar, där de i och för sig många bra komponenterna fungerar tillsammans i en byggnad. En nationell forskningsstrategi för hållbart samhällsbyggande bör utvecklas. Inom industri, kommuner, landsting och privata fastighetsbolag upphandlas byggnader och byggnadsdelar för mycket stora belopp. Många utrustningar är relativt billiga i inköp, men kostar sedan mycket i energi. Arbetet med att utveckla metoder för livscykelkostnadsperspektiv pågår, men behöver utvecklas för att beställarna/byggherrarna ska få verktyg att formulera konkreta krav vid upphandling av en byggnad. Delegationen för ekologisk upphandling har fått fram resultat som bör användas. Fragmenteringen av byggprocessen liknas ofta vid ett stafettlopp. Samordning av hela bygg- och förvaltningsprocessen behövs för att få en ökad helhetssyn på byggnaden, få ett tydligare fokus på förvaltningsskedet och den färdiga produkten och få en systematisk erfarenhetsåterföring. Tydligt ansvar, garantier, kontinuitet och kompetensutveckling, särskilt på beställarsidan, är nyckelbegrepp för ökad samordning. Regeringen kommer noga att följa det kvalitetsarbete som utvecklas i Rådet för byggkvalitet som bildades på regeringens initiativ . I ett första led samverkar de statliga byggherrarna kring kompetensutveckling. Statliga fastighetsägare som föregångare Miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö innebär bland annat att energianvändningen och miljöbelastning i både nya och befintliga byggnader ska vara lägre 2010 än 1995. Regeringen ska ge de statliga fastighetsägarna i uppdrag att beskriva möjligheter till effektivisering och minskad fossilbränsleanvändning. Klassning av bostäder och lokaler Fastigheter är komplexa system och de flesta kunder vet inte vilka energi- och miljölösningar som finns att tillgå. Genom ett system med klassning där innemiljö, energi och resurser beaktas får konsumenten en lätt tillgänglig signal. Dessa möjligheter prövas inom dialogprojektet /Bo (se sid 18). Nyckeltal för energianvändning och miljöbelastning är av stor betydelse, men behöver definieras mer entydigt för att ge jämförbarhet. har fått ett uppdrag att utreda detta och lämnade sin slutrapport . Trä är ett miljövänligt material som i ökad utsträckning bör kunna användas i byggandet. Svensk industri ligger långt framme. I den regionalpolitiska propositionen (2001/02:4) föreslås att ett program för att främja en hållbar tillväxt inom den nationella träindustrin ska bedrivas 2002-2004 för samverkan mellan träindustriföretag i regionala grupper, bland annat med syfte att stimulera till optimal användning av träråvaran. Samhället har ett ansvar för att tillsammans med aktörerna i byggsektorn utveckla en effektiv erfarenhetsåterföring samt tillgång till kvalitetssäkrad kunskap. Det är särskilt viktigt att nå ut till lokala kretsloppsråd och företagsnätverk. Minskade utsläpp av metan och fluorerade gaser Regeringens bedömning: Det bör ytterligare utredas vilka åtgärder som kan vidtas för att minska utsläppen av växthusgaser från jordbruket. Metan med mera från jordbruket Enligt står jordbrukets utsläpp av metan och lustgas för av de totala svenska utsläppen av växthusgaser. Lustgasutsläppen har samband med kvävefrågan, som behandlas inom miljömålet Ingen övergödning. En metod att minska metanavgången är gastäta täckningar av gödsellager. Metanet kan då tas tillvara, som ammoniakutsläpp undviks. Hur stor nytta detta gör och vad det kostar för jordbruk av olika storlek måste utredas. ska få i uppdrag att i samverkan med se över beräkningsmetoderna. Ur klimatsynpunkt är också odling av biobränsle på av betydelse. Jordbruksmarken kan också vara en sänka för koldioxid. Begränsning i användningen av de tre fluorerade gaserna HFC, FC och SF6 Regeringens bedömning: Utsläppen av de fluorerade gaserna HFC, FC och SF6 bör inte öka jämfört med utsläppen för räknat i koldioxidekvivalenter. Användningen av de fluorerade gaserna bör begränsas till områden där alternativ saknas. bör få i uppdrag att fortsätta utveckla styrmedel för återstående användningsområden i samarbete med berörda branscher och myndigheter. Utsläppsökningen av fluorerade gaser har varit betydligt mindre än man tidigare befarat. Till stor del används de (HFC) som ersättning för ozonnedbrytande ämnen, och utfasningen av de senare är i stort sett genomförd. Dessutom förekommer FC som en förorening från aluminiumtillverkning och i mindre utsträckning från andra sammanhang. Även om utsläppen inte är så stora, lagras stora mängder upp i tekniska system. De läcker ut diffust och är svåra att eliminera. Eftersom och har extremt långa upphållstider, upp till 50 , leder utsläppen av ämnena till en upplagring som är irreversibel (icke omvändbar) över mycket . har redovisat ett uppdrag om att införa förbud för användning av gaserna samt att undersöka alternativa styrmedel. Utan nya åtgärder bedömer verket att utsläppen kommer att öka med medan mängden ämnen som finns upplagrade i olika tekniska system kommer att öka ännu mer. Utvecklingen av ny teknik är emellertid snabb. Målet att förhindra en ökning kan nås om användningen begränsas till de områden där alternativ saknas som ny användning förbjuds och ytterligare åtgärder för utsläppsminskning sätts in. Ett EU- direktiv som driver på och verkar för inom ECCP (Europeiska programmet mot klimatförändringar) skulle kunna vara ett effektivt medel. Regeringen instämmer i uppfattning att miljöavgifter kan vara ett bra styrmedel, vid sidan av förbud. För användningen av SF6 i elektrisk utrustning föreslår att man ska försöka förhandla fram en överenskommelse med branschen om minimering av utsläppen vid tillverkning, användning och skrotning samt utveckling av alternativ. Regeringen delar uppfattning att det finns en stor potential för kostnadseffektiva utsläppsminskningar från aluminiumtillverkning och att prövning enligt och IPCC-direktivet är det bästa sättet att reglera dessa utsläpp. Begränsning av utsläppen av växthusgaser från avfallsdeponier Regeringens bedömning: Utsläppen av växthusgaser från avfallsdeponier förväntas minska betydligt under den kommande 20-årsperi- oden till följd av redan vidtagna åtgärder. Det är angeläget att utveckla mätmetoder för uppföljning av utsläppen av metangas från avfallsdeponier och att inrikta forskning på detta. Målet, satt 1993, att minska metangasutsläppen från deponering har inte nåtts. Till 1999 var minskningen . Men är det skatt på avfall som deponeras och råder förbud mot deponering av utsorterat brännbart avfall. generellt förbud mot deponering av organiskt avfall. Med bland annat dessa åtgärder räknar med att utsläppen av metan från deponier kommer att halveras och minska 2000- 2020. Regeringen anser att det därför inte behövs ytterligare åtgärder, men däremot bättre uppföljning och mätning, bland annat för att effektivisera insamling av metan där detta förekommer. Klimatåtgärder för hållbar utveckling i utvecklingsländer Enligt klimatkonventionen ska de indutrialiserade länderna gå före i arbetet med att motverka klimatförändringar. Utvecklingsländernas deltagande är dock av stor betydelse för att målen i klimatkonventionen ska uppfyllas. Engagemanget bland annat i termer av utsläppsåtaganden måste därför öka, men det är rimligt att framtida åtaganden står i proportion till bland annat varje lands utvecklingsgrad. De industrialiserade ländernas stöd till utvecklingsländernas strävan att motverka och anpassa sig till klimatförändringar kan också förbättra utvecklingsländernas möjlighet till framtida konkreta åtaganden. Regeringen bedömer därför att bör vara fortsatt aktiv i det internationella samarbetet. För att till exempel analysera sårbarhet för klimatförändringar, utarbeta strategier för anpassning samt för att integrera dessa strategier med övergripande planer krävs teknologisamarbete och kapacitetsuppbyggnad och regeringen anser att stöd till sådana insatser är av central betydelse. Det svenska klimatrelaterade bi- och multilaterala utvecklingssamarbetet förväntas öka . Regeringens bedömning: Genom sektorsansvaret fördelas ansvaret för att uppnå klimatmålet, inom samhällets alla sektorer, det vill säga att myndigheter, företag och andra organisationer inom olika samhällssektorer tar ansvar för klimatfrågan inom sina verksamhetsområden. Sektorsansvaret innebär därmed att klimathänsyn, liksom annan miljöhänsyn, vägs in i besluten inom sektorn. Avvägningar mellan sektorer måste ske med sektorsövergripande beslut. Införandet av miljöledning hos myndigheterna innebär också en integrering av klimathänsyn. Miljöledningssystem är ett ledningsverktyg för företags och andra organisationers miljöarbete och innebär att arbetet blir strukturerat och systematiserat. De statliga myndigheternas ansvar för klimatfrågor bör göras mer tydligt, bland annat genom att deras sektorsansvar för miljön preciseras. Klimatforskning behövs som underlag för deltagande i internationella förhandlingar, och för konsekvensbedömningar, till exempel för areella näringar och dammsäkerhet. Det nya forskningsrådet för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) som inrättades 2001 har ett särskilt ansvar för klimatforskningen. har en betydande forskargrupp vid som ägnar sig åt regional klimatmodellering, SWECLIM. Den har till stor del finansierats av MISTRA. Regeringen anser att centrets framtid måste säkras även efter att stödet från MISTRA upphör, och har uppdragit åt med flera att återkomma med förslag om hur den svenska klimatmodelleringen ska organiseras och finansieras. föreslog ett särskilt klimatråd, knutet till . Regeringen anser inte att det är motiverat med ett särskilt klimatråd. Klimatfrågorna bör samordnas med övriga miljökvalitetsmål i det miljömålsråd som aviseras i miljömålspropositionen 2001. ska bland annat ha följande uppgifter: Samordna arbetet med klimatfrågorna och miljökvalitetsmålen mellan myndigheterna. Svara för insamling, bearbetning, sammanställning och kvalitetsgranskning av utsläppsstatistik. Svara för årlig rapportering till regeringen och underlag för en mer omfattande utvärdering . Sammanställa underlag till internationell rapportering. I miljömålsrådet bör företrädare för de ansvariga mål- och miljömyndigheterna ingå. I rådet bör också ingå företrädare för länsstyrelser, sektorsmyndigheter, kommuner, frivilligorganisationer och näringslivet. Rådet utses av regeringen. Enligt Klimatkommitténs bedömning är den fysiska planeringen ett viktigt instrument i den långsiktiga klimatpolitiken. utgör redan ett stöd i klimatfrågan och för klimatpolitiken. Lagens ramkaraktär och tolkningsutrymme som den ger kommunerna innebär dock, enligt kommittén, inte ett tillräckligt starkt stöd för den långsiktiga klimatpolitiken. En översyn av föreslås därför av kommittén med inriktning på att lagen ska styra på ett ekologiskt hållbart sätt där klimat- och energihushållning är högt prioriterade frågor (se även sid 28). Regeringen anför i propositionen Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier (2000/01:130) att ska ses över så att den bättre främjar en långsiktig hållbar utveckling. Det omfattar även klimataspekter. som ett instrument i klimatarbetet är det grundläggande juridiska styrmedlet för att uppnå de olika miljökvalitetsmålen. Det övergripande målet med balken är att främja en hållbar utveckling som innebär att nuvarande och kommande generationer garanteras en hälsosam och god miljö. Balken ska tillämpas så att människors hälsa och miljön skyddas mot skador och olägenheter oavsett om dessa orsakas av föroreningar eller annan påverkan. Hänsynsreglerna i 2 kap. har betydelse för arbetet att uppnå klimatmålen. Var och en är skyldig att vidta de skyddsåtgärder som behövs för att förebygga, hindra eller motverka att skada eller olägenhet uppkommer för människors hälsa eller miljön. Redan risken för att sådan skada eller olägenhet ska uppkomma är tillräcklig för att aktualisera kravet på skyddsåtgärder. Vidare gäller att möjligheten till återanvändning och återvinning ska utnyttjas samt att i första hand förnybara energikällor ska användas. Av betydelse för klimatarbetet är också regler om miljökvalitetsnormer. Med miljökvalitetsnormer menas föreskrifter om kvaliteten på mark, vatten, luft eller miljön i övrigt, som får meddelas av regeringen om det behövs för att varaktigt skydda människors hälsa eller miljön eller för att avhjälpa skador på eller olägenheter för människors hälsa eller miljön. De jämfört med tidigare lagstiftning utökade möjligheterna att ställa villkor för att tillåta en förorenande verksamhet, i förening med reglerna om miljökvalitetsnormer, kan väntas medföra att balken i stor utsträckning kan användas för att komma till rätta med sådana föroreningar som är av betydelse för klimatproblemet. Även om nationella miljökvalitetsnormer i sig inte är lämpade för globala problem som klimatproblemet, kan miljökvalitetsnormer komma att bli ett betydelsefullt instrument för att uppnå nationella miljökvalitetsmål. Därutöver kan miljökvalitetsnormer få betydelse för klimatarbetet som ett komplement till de regler om handel med utsläppsrätter som kan väntas till följd av det internationella arbetet med klimatproblemen. Hur dessa regler närmare kommer att se ut kan inte bedömas. Regeringsformens och förenlighet med åtaganden och fördelningen av tilldelad mängd utsläpp, grundad på och dess Kyotoprotokoll, kommer att bli av stor betydelse. Enligt bör lagen om energiplanering ses över. Regeringen delar denna bedömning och avser att återkomma i en särskild proposition om energipolitiken . Föreliggande proposition om klimatstrategi och miljömålspropositionen utgör en utgångspunkt i detta arbete. Miljöredovisning och -indikatorer införde 1998 ett krav på redovisning av miljöpåverkan i företagens förvaltningsberättelse genom ett tillägg i lagen om årsredovisning. har utarbetat riktlinjer. Miljöindikatorer tas fram till exempel inom EMAS, vilket innebär att möjligheterna att jämföra miljöinformation ökar. Regeringen ska göra en uppföljning och sedan överväga om lagstiftningen ska ändras. Kraven på rapportering gentemot klimatkonventionen och EU kommer att öka, både för del och som ett internationellt åtagande. Fjärranalys med satellit är en särskilt viktig datakälla. har ansvaret för den internationella rapporteringen. Den tredje nationalrapporten överlämnades till klimatkonventionen. Regeringen vill se en samordnad och samlad redovisning av miljömålen, däribland klimatmålen. 7 Ratificering av Kyotoprotokollet Regeringens förslag: godkänner Kyotoprotokollet. Regeringen föreslår att godkänner att tillträder Kyotoprotokollet när beslut har fattats inom EU om en legalt bindande inbördes fördelning av utsläpp inom gemenskapen, för motsvarande av nivå, och under förutsättning att ratifikation sker tillsammans och sam- tidigt med EG och övriga medlemsländer. Godkännandet omfattar även partsmötets beslut om ett system för efterlevnad av Kyotoprotokollet. Regeringen bedömer att behovet av lagstiftning för att ratificera Kyotoprotokollet är mycket litet. Sammanfattningen finns pÂ Miljˆdepartementets webbplats eller att bestlla hos Miljˆdepartementet tfn.