prop · GP0370 · 2001-12-06 00:00:00 — Regeringens proposition2001/02:70Offentlighetsprincipen och informationsteknikenProp.2001/02:70Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.Stockholm den 6 december 2001Göran ()Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen tar regeringen upp frågor som rör offentlighetsprincipenstillämpning mot bakgrund av informationsteknikens utveckling.Regeringen gör bedömningen att begreppet handling bör behållas som det centralagrundbegreppet i 2 kap. tryckfrihetsförordningen (TF).I propositionen föreslås att det i 2 kap. TF skall komma till klart uttryck atten sammanställning av uppgifter ur en upptagning för automatiserad behandlinganses förvarad hos myndigheten om myndigheten kan göra sammanställningentillgänglig med rutinbetonade åtgärder.Vidare föreslås att 2 kap. 13 § TF ändras så att det blir möjligt att i laginföra en skyldighet för myndigheter att lämna ut allmänna handlingar ielektronisk form.En viss anpassning av den s.k. biblioteksregeln till nya tekniska förhållandenföreslås.Därutöver föreslås att grundläggande bestämmelser om bevarande av allmännahandlingar och om gallring och annat avhändande av sådana handlingar ifortsättningen endast skall kunna meddelas i lag.Ändringarna föreslås träda i kraft den 1 januari 2003.Innehållsförteckning1 Förslag till riksdagsbeslut 42 Förslag till lag om ändring i tryckfrihetsförordningen 53 Ärendet och dess beredning 74 Offentlighetsprincipen och informationstekniken 84.1 Bakgrund 84.1.1 Kort historik 84.1.2 Offentlighetsprincipens syften 94.1.3 Motstående intressen 94.1.4 Utvecklingen av IT inom förvaltningen 104.1.5 förslag till ändringar i 2 kap.tryckfrihetsförordningen 114.2 Allmänna utgångspunkter 124.3 Begreppet handling bör behållas 134.4 Sammanställningar av uppgifter 164.4.1 Nuvarande ordning 164.4.2 Offentlighetsprincipens räckvidd bör inte förändras 174.4.3 En precisering av begreppet förvar i 2 kap. 3 § tryckfrihetsförordningen 184.5 Biblioteksregeln i 2 kap. 11 § tryckfrihetsförordningen 244.5.1 Gällande rätt 244.5.2 Biblioteksregeln och Internet 244.5.3 2 kap. 11 § andra stycket tryckfrihetsförordningen förtydligas 264.6 Utlämnande av allmänna handlingar i elektronisk form 274.6.1 Gällande rätt 274.6.2 Det skall bli möjligt att i lag införa en skyldighet för myndigheter att lämna ut allmänna handlingar i elektronisk form 284.6.3 Elektroniskt utlämnande kan äga rum 344.7 Hänvisning i 2 kap. tryckfrihetsförordningen till arkiverings- ochgallringsregler 355 Kostnader 376 Författningskommentar 37Bilaga 1 Sammanfattning av Offentlighets- och sekretesskommitténs betänkandeOffentlighetsprincipen och den nya tekniken (SOU 2001:3) 40Bilaga 2 Offentlighets- och sekretesskommitténs författningsförslag 49Bilaga 3 Förteckning över remissinstanser (SOU 2001:3) 51Bilaga 4 Lagrådsremissens lagförslag 53Bilaga 5 Lagrådets yttrande 55Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 581 Förslag till riksdagsbeslutRegeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändringi tryckfrihetsförordningen.2Förslag till lag om ändring i tryckfrihetsförordningenHärigenom föreskrivs i fråga om tryckfrihetsförordningen1dels att 2 kap. 3, 11 och 13 §§ skall ha följande lydelse,dels att det i förordningen skall införas en ny paragraf, 2 kap. 18 §, avföljande lydelse.Nuvarande lydelseFöreslagen lydelse 2 kap. 3 §Med handling förstås framställning i skrift eller bild samt upptagning som kanläsas, avlyssnas eller på annat sätt uppfattas endast med tekniskt hjälpmedel.Handling är allmän, om den förvaras hos myndighet och enligt 6 eller 7 § är attanse som inkommen till eller upprättad hos myndighet.Upptagning som avses i första stycket anses förvarad hos myndighet, omupptagningen är tillgänglig för myndigheten med tekniskt hjälpmedel sommyndigheten själv utnyttjar för överföring i sådan form att den kan läsas,avlyssnas eller på annat sätt uppfattas. Detta gäller dock ej upptagning somingår i personregister, om myndigheten enligt lag eller förordning ellersärskilt beslut, som grundar sig på lag, saknar befogenhet att göraöverföringen. Med personregister förstås register, förteckning eller andraanteckningar som innehålla uppgift som avser enskild person och som kan hänföras till denne.En upptagning som avses i första stycket anses förvarad hos myndighet, omupptagningen är tillgänglig för myndigheten med tekniskt hjälpmedel sommyndigheten själv utnyttjar för överföring i sådan form att den kan läsas,avlyssnas eller på annat sätt uppfattas. En sammanställning av uppgifter ur enupptagning för automatiserad behandling anses dock förvarad hos myndighetenendast om myndigheten kan göra sammanställningen tillgänglig med rutinbetonadeåtgärder.En sammanställning av uppgifter ur en upptagning för automatiserad behandlinganses dock inte förvarad hos myndigheten om sammanställningen innehållerpersonuppgifter och myndigheten enligt lag eller förordning saknar befogenhetatt göra sammanställningen tillgänglig. Med personuppgift avses all slagsinformation som direkt eller indirekt kan hänföras till en fysisk person. 11 §Som allmän handling anses ej1. brev, telegram eller annan sådan handling som har inlämnats till ellerupprättats hos myndighet endast för befordran av meddelande,2. meddelande eller annan handling som har inlämnats till eller upprättats hosmyndighet endast för offentliggörande i periodisk skrift som utgives genommyndigheten,3. tryckt skrift, ljud- eller bildupptagning eller annan handling som ingår ibibliotek eller som från enskild har tillförts allmänt arkiv uteslutande förförvaring och vård eller forsknings- och studieändamål eller privata brev,skrifter eller upptagningar som eljest ha överlämnats till myndighet uteslutande för ändamål som angivits,4. upptagning av innehållet i handling som avses i 3, om upptagningen förvarashos myndighet där den ursprungliga handlingen ej skulle vara att anse somallmän.Det som föreskrivs i första stycket 3 om handling som ingår i bibliotektillämpas inte på upptagning för automatisk databehandling i sådant register som myndighet har tillgång till enligt avtal med annan myndighet.Det som föreskrivs i första stycket 3 om handling som ingår i bibliotektillämpas inte på upptagning i en databas som en myndighet har tillgång tillenligt avtal med en annan myndighet, om upptag-ningen är allmän handling hos den myndigheten. 13 §Den som önskar taga del av allmän handling har även rätt att mot fastställdavgift få avskrift eller kopia av handlingen till den del den får lämnas ut.Myndighet är dock ej skyldig att lämna ut upptagning för automatiskdatabehandling i annan form än utskrift. Ej heller föreligger skyldighet attframställa kopia av karta, ritning, bild eller annan i 3 § första stycket avsedd upptagning än som har angivits, om svårighet möter och handlingen kantillhandahållas på stället.Den som önskar ta del av en allmän handling har även rätt att mot fastställdavgift få avskrift eller kopia av handlingen till den del den får lämnas ut. är dock inte skyldig att i större utsträckning än vad som följer avlag lämna ut en upptagning för automatiserad behandling i annan form änutskrift. En myndighet är inte heller skyldig att framställa kopia av karta,ritning, bild eller annan i 3 § första stycket avsedd upptagning än som har angivits, om svårighet möter och handlingen kan tillhandahållas på stället.Begäran att få avskrift eller kopia av allmän handling skall behandlasskyndsamt. 18 §Grundläggande bestämmelser om hur allmänna handlingar skall bevaras samt omgallring och annat avhändande av sådana handlingar meddelas i lag.---------------Denna lag träder i kraft den 1 januari 2003.3Ärendet och dess beredningEfter beslut av regeringen tillkallades en parlamentarisktsammansatt kommitté, , med uppgift att dels göra en översyn avlagstiftningen om skydd för personuppgifter, dels föreslå de ändringar itryckfrihetsförordningens (TF) bestämmelser om allmänna handlingars offentlighet som kunde anses motiverade för att dessa bestämmelser skulle vara anpassadetill den nya tekniken. presenterade sina förslag i betänkandet Integritet Offentlighet Informationsteknik, SOU 1997:39. Regeringen återkommertill kommitténs förslag i avsnitt 4.1.5. I proposition 1997/98:44Personuppgiftslag uttalade emellertid regeringen att frågan om en anpassning av 2 kap. TF till den nya tekniken krävde ytterligare överväganden (s. 29).Mot bl.a. denna bakgrund tillkallades, efter beslut av regeringen den 16 april1998, en ny parlamentariskt sammansatt kommitté med uppgift att dels göra enöversyn av bestämmelserna om allmänna handlingars offentlighet i syfte att vidga möjligheterna för offentlighetsprincipens tillämpning i IT-samhället, delsundersöka om det i något fall finns behov av att inskränka möjligheterna atttillhandahålla en allmän handling som omfattas av upphovsrätt eller någon annanrättighet enligt upphovsrättslagen. I kommitténs uppdrag ingick också att göraen allmän översyn av sekretesslagen och att utreda ett antal specifika frågormed anknytning till sekretesslagen. Kommittén antog namnet ().Den 18 januari 2001 avgav kommittén delbetänkandet Offentlighetsprincipen ochden nya tekniken, SOU 2001:3. Kommitténs sammanfattning av delbetänkandet finnsi bilaga 1. Betänkandet innehåller förslag till ändringar i TF. Kommitténslagförslag finns i bilaga 2.Kommitténs betänkande har remissbehandlats. En förteckning av remissinstansernafinns i bilaga 3. En sammanställning av remissvaren finns tillgänglig iJustitiedepartementet (dnr Ju2001/508).När det gäller frågan om det i något fall finns behov av att inskränkaoffentlighetsprincipen till förmån för upphovsrätten har kommittén inte lämnatnågot förslag. I stället förordar kommittén att frågan blir föremål för enbredare översyn och att ytterligare lagstiftning i syfte att förhindratvångsoffentliggörande av upphovsrättsligt skyddade verk får anstå till dess ensådan översyn kommit till stånd. Regeringen lägger i denna proposition inte fram några förslag i dessa delar. Det skall i detta sammanhang noteras att sedandirektiven till kommittén beslutades har det i 8 kap. 27 § sekretesslagen (1980:100) införts en bestämmelse som under vissa närmare angivnaförutsättningar föreskriver sekretess för uppgift i ett upphovsrättsligt skyddat verk som inte kan antas sakna kommersiellt intresse (prop. 1999/2000:35, bet.1999/2000:KU14, rskr. 1999/2000:134).LagrådetRegeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över delagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Lagrådetssynpunkter på förslagen behandlas i avsnitten 4.4.3 och 4.7 samt iförfattningskommentaren. Vissa språkliga ändringar har gjorts efter det attLagrådet yttrat sig.4 Offentlighetsprincipen och informationstekniken4.1 Bakgrund4.1.1 Kort historikPrincipen att alla medborgare har rätt att ta del av myndigheternas handlingarinfördes i genom antagandet av den förstatryckfrihetsförordningen. De grundläggande bestämmelserna om allmännahandlingars offentlighet finns nu i 2 kap. TF. I 2 kap. 1 § föreskrivs att varje svensk medborgare till främjande av ett fritt meningsutbyte och en allsidigupplysning skall ha rätt att ta del av allmänna handlingar.Allmänhetens rätt att ta del av material hos myndigheterna har från början gällt handlingar. Med detta begrepp har i första hand avsetts pappersdokument. Genom1949 års TF klargjordes att det också omfattade kartor, ritningar och bilder.År 1974 infördes nya bestämmelser i som slog fast att samma regler som gällde för handlingar av traditionell typ skulle tillämpas på upptagningar för ADB och andra tekniska upptagningar (prop. 1973:33, bet. KU 1973:19, rskr. 1973:131,bet. KU 1974:2, rskr. Upptagningarna betraktades dock inteuttryckligen som handlingar. gjordes ytterligare ändringar i 2 kap. TF,varigenom upptagningarna kom att inordnas under handlingsbegreppet (prop.1975/76:160, bet. KU 1975/76:48, rskr. 1975/76:324, bet. KU 1976/77:1, rskr.1976/77:2).Genom ändringar i 2 kap. TF som trädde i kraft fick 2 kap. 3§ TF den lydelse paragrafen har . gjorde regeringen denbedömningen att någon ändring inte behövde göras av de grundläggande begreppen i TF såvitt avser upptagningar för ADB (prop. 1990/91:60, bet. 1990/91:KU11,rskr. 1990/91:160, bet. 1991/92:KU2, rskr. 1991/92:3).I betänkandet Integritet, Offentlighet, Informationsteknik, SOU 1997:39,föreslog bl.a. ändringar i 2 kap. TF och i viss anknytandelagstiftning i syfte att anpassa bestämmelserna till modern . Frågan omen anpassning av 2 kap. TF till den nya tekniken krävde emellertid enligtregeringen ytterligare överväganden (se prop. 1997/98:44 s. 29). härav beslutade regeringen de direktiv som ligger till grund förOffentlighets- och sekretesskommitténs förslag.4.1.2 Offentlighetsprincipens syftenOffentlighetsprincipen innebär att allmänheten och massmedierna skall ha insyn i statens och kommunernas verksamhet. Offentlighetsprincipen kommer till uttryckpå olika sätt, exempelvis genom yttrande- och meddelarfrihet för tjänstemän,genom domstolsoffentlighet och genom offentlighet vid beslutande församlingarssammanträden. När det mer allmänt talas om offentlighetsprincipen åsyftasemellertid i första hand reglerna om allmänna handlingars offentlighet i 2 kap.TF.Offentlighetsprincipen brukar definieras som den grundsats enligt vilkensamhällsorganens verksamhet skall ske under allmän insyn och kontroll. Genomtillgången till allmänna handlingar får allmänheten och massmedierna en allsidig och objektiv information om myndigheternas ärenden och verksamhet i stort.Handlingsoffentligheten möjliggör alltså en fri och konstruktiv debatt i skildasamhällsfrågor som den är en väsentlig förutsättning för denmedborgerliga kontrollen av att den offentliga makten utövas under lagarna (jfr1 kap. 1 § tredje stycket regeringsformen).Handlingsoffentlighetens syften brukar sammanfattningsvis sägas vara attgarantera rättssäkerheten samt effektiviteten i förvaltningen och i folkstyret.Inledningsstadgandet i 2 kap. TF visar emellertid att handlingsoffentlighetenäven har ett ännu vidare syfte. Rätten att ta del av allmänna handlingar syftarnämligen till att främja ett fritt meningsutbyte och en allsidig upplysning.Handlingsoffentligheten fyller därmed ett syfte som informationsförsörjare i vid mening. Hos myndigheterna finns en riklig tillgång till uppgifter omförhållandena inom såväl den offentliga verksamheten som den privata sektorn.Det brukar ofta framhållas att handlingsoffentligheten, förutom att vara byggdpå de två grundstenarna ärendeinsyn och verksamhetsinsyn, numera också harinslag av kunskapsinsyn. Informationsteknikens utbredning inom förvaltningen har bidragit till denna utveckling genom att underlätta förekomsten av allt störreinformationssamlingar hos myndigheterna och effektivare åtkomst tillinformationen.Sammanfattningsvis kan sägas att rätten att ta del av allmänna handlingar är enomistlig del av den medborgerliga rätten att inhämta och ta emot information och därmed en betingelse för den fria demokratiska åsiktsbildningen.4.1.3 Motstående intressenHandlingsoffentligheten kan inte gälla utan undantag. Hänsyn till enskilda eller allmänna intressen måste ibland ges företräde framför intresset av insyn.För att det skall finnas en rätt att ta del av en handling hos en myndighetkrävs för det första att handlingen har nått ett sådant handläggningsstadium att den är att betrakta som "allmän". En handling måste därför vara antingeninkommen till (2 kap. 6 § TF) eller upprättad hos (2 kap. 7 § TF) myndighetenför att en rätt till insyn skall föreligga.Rätten till insyn förutsätter dessutom att det är fråga om en allmän handlingsom inte är hemlig, utan offentlig. Rätten att ta del av en allmän handling fårbegränsas genom lag om det är påkallat med hänsyn till vissa i 2 kap. 2 § TFuppräknade intressen. I sekretesslagen (1980:100) finns bestämmelser omsekretess som syftar till att skydda såväl allmänna som enskilda intressen.Användningen av ny teknik har inneburit att offentlighetsintresset på etttydligare sätt än tidigare ställts mot intresset att skydda den enskildespersonliga integritet. Avvägningen mellan dessa motstående intressen harföranlett en viss begränsning av handlingsoffentligheten i fråga om rätten attta del av "upptagning som ingår i personregister" (2 kap. 3 § andra stycket TF). Härutöver har en begränsning gjorts när det gäller rätten att få avskrift eller kopia av "upptagning för automatisk databehandling" (2 kap. 13 § förstastycket TF). Dessutom finns en särskild sekretessbestämmelse som syftar till att skydda personuppgifter som behandlas i myndigheternas verksamhet (7 kap. 16 §sekretesslagen).4.1.4 Utvecklingen av IT inom förvaltningenSverige hör till de mest datoriserade länderna i världen. Offentlig förvaltninganammade tidigt denna nya teknik. Från att ha tagitsikte enbart på register- och databashantering har användningen av ny teknikunder senare tid kommit att få en spridning inom alla områden i förvaltningen.Vi närmar oss en s.k. elektronisk förvaltning där handlingar framställs, kommerin och expedieras elektroniskt, där handläggning sker med hjälp av datorstöd och beslut i vissa fall fattas på automatiserad väg och där handlingar lagraselektroniskt.I prop. 1997/98:136 Statlig förvaltning i medborgarnas tjänst redovisaderegeringen riktlinjer för och kraven på den framtida statliga förvaltningen. Vad gäller informationsförsörjning framhölls att statsförvaltningen, med beaktandeav integritets- och säkerhetsaspekter, bör ta till vara informationsteknikensmöjligheter att bl.a. förenkla och förbättra kontakterna för medborgare ochföretag med myndigheterna samt att öka allmänhetens insyn i och kontroll avmyndigheternas verksamhet.I prop. 1999/2000:86 Ett informationssamhälle för alla slog regeringen fast atten vägledande inriktning för IT-politiken skall vara att främja demokrati ochrättvisa. Detta skall åstadkommas genom en ökning av allas möjlighet tillinformation om offentlig verksamhet och delaktighet i politiskabeslutsprocesser, både i och i övrigt inom EU, genom användningen av IT. Vidare skall behovet av skydd mot otillbörliga ingrepp i enskildas integritetvid användningen av IT tillgodoses. Därutöver skall en effektiv offentligförvaltning åstadkommas genom att man låter denna bli en föregångare ianvändningen av IT, varvid hög säkerhet skall garanteras i den elektroniskakommunikationen mellan myndigheter, medborgare och företag.Dessutom presenterade regeringen En förvaltning i demokratinstjänst - ett handlingsprogram. I programmet anförs bl.a. att det främstaredskapet för att utveckla servicen i förvaltningen är informationstekniken. Ihandlingsprogrammet påpekas att informationstekniken är ett utmärkt instrumentför att underlätta insyn och kontroll samt för att i större utsträckninginformera och hämta in synpunkter från medborgare och företag. Vidare anges atten gemensam och öppen IT-infrastruktur baserad på Internet skall ligga tillgrund för de elektroniska kontakterna med enskilda individer och företag. Detanförs också att statliga myndigheter bör ha en webbplats på Internet med enhemsida av hög kvalitet som är kopplad till Direkt som är eningångsportal på Internet för den svenska offentliga sektorn. Vidare skall enstrategi utformas för att effektivisera och underlätta tillgängligheten till den grundläggande elektroniska samhällsinformationen från offentlig sektor.För en utförligare redogörelse av IT-utvecklingen inom förvaltningen hänvisastill den promemoria från Statskontoret som finns intagen som bilaga 2 tillkommitténs betänkande.4.1.5 förslag till ändringar i 2 kap.tryckfrihetsförordningenSamtidigt som utvecklingen av informationstekniken har lett till en förstärkning av offentlighetsprincipen, genom att den gett allmänheten ökade möjlighetertill insyn i myndigheternas verksamhet, har från skilda håll framförts att dennuvarande grundlagsregleringen inte med lätthet låter sig tillämpas på nyatekniska förhållanden hos myndigheterna (se t.ex. LEXIT Förstudie frånToppledarforum, 1995, och betänkandet Elektronisk dokumenthantering, SOU 1996:40 s. 101 ff.).Mot bl.a. denna bakgrund tillkallade regeringen en kommitté,, som fick i uppdrag bl.a. att föreslå de ändringar i TF:sbestämmelser om allmänna handlingars offentlighet som kunde anses motiverade för att dessa bestämmelser skulle vara anpassade till den nya tekniken. En annanuppgift för kommittén var att göra en översyn av datalag. I betänkandet Integritet Offentlighet Informationsteknik, SOU 1997:39, redovisade kommitténsitt förslag som såvitt avser TF i huvudsak gick ut på följande.Det centrala begreppet i offentlighetsprincipen föreslogs vara "allmän uppgift"i stället för "allmän handling". Begreppet handling skulle finnas kvar i TF somen beteckning för en förvaringsplats för uppgifter och ha ett bestämt innehåll,nämligen det innehåll som den som en gång skrev handlingen gav den. Det skulleinte ha någon betydelse om handlingen hade formen av ett papper eller om denfanns i digital form. Sådana förvaringsplatser för uppgifter som inte ärhandlingar skulle enligt kommittén benämnas databaser. En databas kännetecknades enligt kommittén av att uppgifterna var ordnade på ett sådant sätt att det gick att söka bland dem och kombinera dem på olika sätt.Enligt kommittén borde den s.k. tillgänglighetsregeln i 2 kap. 3 § andra stycket TF ersättas med en regel om att en uppgift anses förvarad hos en myndighet omden fysiskt finns hos myndigheten (på papper, cd-rom, diskett eller hårddisk)eller om den finns i myndighetens elektroniska arkiv. På så sätt skulle manenligt kommittén komma till rätta med de problem som ansågs förknippade med attmyndigheter i allt större utsträckning är uppkopplade mot externa databaser,såsom exempelvis borde vidare myndigheternas skyldighet att använda tillgängliga sök- och sammanställningsrutiner komma till uttryck direkt i TF. Kommitténföreslog därför en bestämmelse som angav att myndigheterna är skyldiga att vidta sådana åtgärder om det kan ske utan nämnvärda kostnader.Kommittén föreslog vidare att det i TF skulle införas en skyldighet förmyndigheter att lämna ut allmänna uppgifter i elektronisk form. En sådanskyldighet skulle dock inte föreligga om det fanns en särskild bestämmelse i lag eller annan författning som förbjöd detta eller om det skulle möta betydandehinder. Ett datorprogram skulle aldrig behöva tillhandahållas i elektroniskform.Kommittén konstaterade slutligen att det är av stor praktisk betydelse föroffentlighetsinsynen att allmänna uppgifter bevaras. Mot bakgrund härav föreslog kommittén en bestämmelse i TF som hänvisade till arkivlagen.Remissutfallet var blandat. De flesta remissinstanserna avstyrkte elleruttryckte stor tveksamhet inför det lämpliga i att byta ut begreppet "allmänhandling" mot "allmän uppgift". Förslaget att i TF uttryckligen angemyndigheternas skyldighet att sammanställa uppgifter ur upptagningar mottogsdäremot i huvudsak positivt medan många instanser menade att konsekvenserna avförslaget att införa en skyldighet att lämna ut allmänna uppgifter i elektronisk form inte var tillräckligt utredda.Datalagskommitténs förslag genomfördes inte. Som nämnts i avsnitt 4.1.1 ansågregeringen att frågan om en anpassning av 2 kap. TF till den nya tekniken krävde ytterligare överväganden.4.2 Allmänna utgångspunkterEn given utgångspunkt vid en översyn av 2 kap. TF är att IT-utvecklingen inomförvaltningen inte får leda till en försvagning av offentlighetsprincipen. Vidutformningen av reglerna är det tvärtom nödvändigt att utgå från attallmänhetens möjligheter att på begäran ta del av det uppgiftsmaterial som finns samlat hos myndigheterna snarare bör vidgas i takt med den tekniskautvecklingen. måste man beakta att förbättrade möjligheter attexempelvis söka efter och sammanställa uppgifter kan leda till oönskade effekter såsom en ökad risk för otillbörliga intrång i enskildas integritet. Deändringar i 2 kap.