prop · GP031d10 · 2001-09-20 00:00:00 — kommer att redovisa ett regeringsuppdrag om hur barnkompetensen inom hälso- och sjukvården kan utvecklas. Detta bör vara utgångspunkten för vidare arbete inom området. Regeringen har för avsikt att uppdra åt att analysera ojämlikheter mellan kvinnor och män i hälso- och sjukvården samt att föreslå åtgärder. Inriktningen är att uppdraget även skall omfatta . Samhällets kostnader för läkemedelsförmånen fortsätter alltjämt att öka i en relativt hög takt. I syfte att begränsa ökningstakten för läkemedelskostnaderna och nå ökad effektivitet i förmånssystemet har regeringen för avsikt att till lämna förslag till vissa förändringar inom läkemedelsområdet. Ut- gångspunkten för förslagen är främst betänkandet Den nya läkemedelsförmånen (SOU 2000:86) som överlämnades till regeringen i 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Inriktningen är att förslagen bl.a. skall beröra hur beslut om subvention av respektive pris för olika läkemedel inom förmånen skall fattas . Vidare har ett viktigt steg tagits mot att nå en mer kontrollerad utveckling av kostnaderna för läkemedelsförmånen genom den överenskommelse som regeringen träffade med och som innebär att en ny modell för statens ersättning till landstingen för läkemedelsförmånens kostnader införs med början 2002. Överenskommelsen innebär dels att landstingens planeringsförutsättningar förbättras genom att den statliga ersättningen till landstingen för läkemedelsförmånens kostnader lagts fast, dels att landstingen ges förstärkta incitament, och större ekonomiska risker, för att intensifiera sina insatser för att nå ökad kontroll över läkemedelskostnaderna. Ett högt prioriterat område för regeringen är att förbättra tandvårdsstödet. Tandvården har tillförts 2001, ytterligare samt ytterligare . Regeringens avsikt är att lämna förslag till hur dessa medel skall användas. Inriktningen är att de tillförda medlen främst skall användas för att förbättra skyddet vid höga behandlingskostnader inom tandvården. Förbättringarna skall främst rikta sig mot de äldre. Utredningen om en samlad utvärdering av tandvårdsreformen m.m. (S 2000:03) skall enligt sina direktiv (dir. 2000:65) lämna sitt slutbetänkande . I detta betänkande kommer bl.a. frågor som rör arbetsformer och kompetens m.m. för de yrkesgrupper som arbetar inom tandvården att belysas. Den mycket snabba utvecklingen inom den biomedicinska forskningen öppnar oanade möjligheter att diagnostisera och behandla sjukdomar. Inom exempelvis gentekniken sker en utveckling som vi tidigare inte kunnat föreställa oss. Utvecklingen väcker stora förväntningar som svåra etiska frågor väcks. De fördelar i form av prevention, bättre hälsa och livskvalitet som kan uppnås genom en ansvarsfull användning av forskningsresultaten bör självfallet tas tillvara. Regeringen beslutade om direktiv till en utredning om genetiska undersökningar m.m. (dir. 2001:20). Utredningen skall bl.a. se över ett antal frågeställningar om genetisk diagnostik, genterapi, 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 stamceller och kloning. Utredningen skall redovisa sitt uppdrag . Vidare kommer regeringen att lämna en proposition med förslag om bl.a. en rättslig reglering av s.k. biobanker inom hälso- och sjukvården. 4.5.1 Insatser inom politikområdet Regeringen presenterade en nationell handlingsplan för utveckling av hälso- och sjukvården (prop. 1999/2000:149, bet. 2000/01:SoU5, rskr. 2000/01:53). Planens huvudsakliga inriktning är att förstärka primärvården i landstingen, hälso- och sjukvårdsinsatserna för äldre i den kommunala primärvården samt insatserna för personer med psykisk ohälsa. Målsättningen med handlingsplanen är att åstadkomma positiva systemeffekter för hälso- och sjukvården som helhet, dvs. att skapa bättre förutsättningar för primärvården i landsting och kommuner och den specialiserade vården vid och utanför sjukhus att i samverkan förbättra vårdens kvalitet och tillgänglighet. Regeringen har vidare i ett utvecklingsavtal med och kommit överens om insatser i linje med den önskade inriktningen. I handlingsplanen aviserade regeringen också avsikten att i budgetpropositionerna 2004 föreslå ett resurstillskott till hälso- och sjukvården i landsting och kommuner samt till vissa nationella insatser om sammanlagt . Resurstillskottet kommer i huvudsak att inordnas i det generella statsbidraget till kommuner och landsting och skall fördelas till landstingssektorn och till kommunsektorn. En av de nationella insatserna handlar om att stärka informationsförsörjning och verksamhetsutveckling inom hälso- och sjukvården. har redovisat en plan för detta arbete. Ett annat viktigt inslag i handlingsplanen är att tillskapa ett familjemedicinskt institut i syfte att stärka kunskapsutvecklingen inom primärvården. Regeringen avser att åter- komma om de närmare formerna för bildandet av ett familjemedicinskt institut. Vidare är det enligt regeringen angeläget med en bred uppföljning av tillgängligheten inom hälso- och sjukvården. Det gäller att kunna redovisa hur tillgängligheten i form av köer och väntetider utvecklas både i den planerade och i den akuta vården. Det är därför en allvarlig brist att det har saknats tillförlitliga system för att följa tillgängligheten inom hälso- och sjukvården. Mot den bakgrunden enades regeringen och i den s.k. Dagmaröverenskommelsen om att utveckla system för uppföljning som gör det möjligt att på ett över hela landet jämförbart sätt kunna redovisa hur antalet besök och behandlingar utvecklats, liksom köer och faktiska väntetider för besök och behandling. Särskilda medel avsattes till projektet i vården. I överenskommelserna enades parterna om att projektet skulle fortgå också under dessa år. Inom ramen för projektet har en nationell databas för information om förväntade väntetider presenterats där alla landsting på Internet redovisar förväntade väntetider för olika behandlingar vid olika kliniker vid sjukhus. Av- sikten är att komplettera databasen med uppgifter inom ytterligare några områden samt med uppgifter om faktiska väntetider. För att öka tillgängligheten i hälso- och sjukvården, dvs. förkorta väntetider och vårdköer, är det också viktigt att öka patienternas valmöjligheter, så att de kan söka vård där väntetiderna är kortare. Frågan lyftes också fram i Dagmaröverenskommelsen . Parterna konstaterade i överenskommelsen att det är mycket angeläget att tillgodose både krav på reella valmöjligheter och tydliga regelverk. Mot bakgrund av detta har utarbetat en ny rekommendation till landstingen om valmöjligheter i vården. I sammanhang då hälso- och sjukvårdens tillgänglighet diskuteras är det även viktigt att överväga prioriteringar inom vården. I anslutning till riksdagsbeslutet om prioriteringar tillsatte regeringen en parlamentarisk delegation, Prioriteringsdelegationen, med uppgift att informera om och följa upp beslut. Prioriteringsdelegationen har avslutat sitt arbete och överlämnat slutbetänkandet Prioriteringar i vården. Perspektiv för politiker, profession och medborgare (2001:8). Delegationens sammanfattande intryck är att riksdagsbeslutet har fått genomslag i hälso- och sjukvården, om än i varierande omfattning. Regeringen har tillsammans med och beslutat att /2004 stödja uppbyggnaden av ett nationellt kunskapscenter inom området medicinskt programarbete och prioriteringar. Kunskapscentret är placerat i . Övergripande kvalitetsindikatorer är viktiga som underlag för jämförelser av vårdens kvalitet och som utgångspunkt för utvecklings- och kvalitetsarbete på alla nivåer i vården. har med anledning av ett regeringsuppdrag lämnat en rapport med förslag till ett 60-tal övergripande kvalitetsindikatorer med utgångspunkt från bland annat de medicinska kvalitetsregistren. har också i uppdrag att utarbeta nationella riktlinjer för god medicinsk praxis med syftet att stärka patienternas möjligheter att få likvärdig kunskapsbaserad vård i alla delar av landet. Nationella riktlinjer finns publicerade för: vård och behandling vid diabetes mellitus (1995, reviderad 1999) kranskärlssjukvård (1998, reviderad 2001) stroke-sjukvård (2000). av medicinsk metodik (SBU) har för sin del publicerat utvärderingar av omkring 80 olika metoder för diagnostik, behandling och rehabilitering. Dessa utgörs av metoder vilka tillämpas vid stora folkhälsosjukdomar som astma samt rygg- och magont. SBU:s verksamhet har också inneburit avsevärt mer omfattande aktiviteter än tidigare för spridning av resultaten av utvärderingarna för att dessa skall få praktiskt genomslag inom hälso- och sjukvården. En viktig förutsättning för att kvaliteten i vården skall kunna upprätthållas är att man lyckas lösa personalförsörjningen. ansvarar för att fortlöpande ta fram underlag för bedömningen av hälso- och sjukvårdens behov av läkare, främst specialistläkare. gav regeringen i uppdrag att utreda förutsättningarna för att utveckla ett sådant centralt planeringsstöd för att också kunna underlätta planeringen av det framtida behovet av grund- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 respektive specialistutbildade sjuksköterskor. Detta stöd är under uppbyggnad. Med anledning av regeringens proposition Rätt att arbeta till (prop. 2000/01:78, bet. 2000/01:AU10, rskr. 2000/01:211) avser regeringen att tillsätta en utredning som har till uppgift att analysera förutsättningarna för privata läkare, sjukgymnaster, tandläkare och tandhygienister att arbeta efter med bibehållen möjlighet till ersättning från det allmänna. Utredaren skall även analysera effekterna av lagen (1993:1651) om läkarvårdsersättning och lagen (1993:1652) om ersättning för sjukgymnastik avseende möjligheterna för privatpraktiserande läkare och sjukgymnaster att överlåta etableringar till annan. överlämnade av administration i vården. I rapporten redovisar olika förslag till åtgärder, bl.a. att en översyn bör göras av den administration som sker på ledningsnivå för att utröna möjligheterna till besparingar där som kan komma vården till godo. På pågår en översyn både av patientjournallagen (1985:562) och av föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 1996:24) om kvalitetssystem i hälso- och sjukvården. I översynen ingår bl.a. att granska föreskriftens utformning, vilket i sin tur kan leda till förändrade krav på dokumentation och administration i hälso- och sjukvården. Mot bakgrund av denna översyn avser regeringen inte vidta några ytterligare åtgärder med anledning av . I propositionen Ett informationssamhälle för alla (prop. 1999/2000:86) gjorde regeringen bl.a. bedömningen att en utökad satsning bör göras på att med hjälp av IT-stöd utveckla och förnya hälso- och sjukvården. Vidare konstaterade regeringen att det är angeläget att förutsättningarna för en nationellt breddad användning av telemedicin klargörs. Regeringen beslutade att tillsätta en arbetsgrupp med uppgift att koordinera gemensamma nationella insatser inom området telemedicin. Gruppens arbete skall vara avslutat . Slutligen har lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård (LPT) och lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård (LRV) varit föremål för ett antal lagändringar som trädde ikraft (prop. 1999/2000:44). Vid utformningen av lagändringarna har patientens, men också vård- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 personalens, rättssäkerhet varit av grundläggande betydelse. har utkommit med föreskrifter och allmänna råd för tillämpningen av den förändrade tvångsvårdslagstiftningen (SOSFS 2000:12). Bl.a. har en mall färdigställts för vad en vårdplan skall innehålla. överlämnades betänkandet Den nya läkemedelsförmånen (SOU 2000:86) till regeringen. I betänkandet lämnas en rad förslag till förändringar inom läkemedelsområdet. Ett av förslagen innebär att en ny självständig myndighet, , inrättas med uppgift att bedöma om såväl nya som beprövade läkemedel skall ingå i läkemedelsförmånen. Betänkandet har varit ute på en bred remiss. fick av regeringen uppdraget att utreda förbättringsmöjligheter vad gäller uppföljningen av läkemedelsanvändning. lämnade av förskrivning och användning av läkemedel. Rapporten har remissbehandlats. har även regeringens uppdrag att löpande följa och utvärdera läkemedelsanvändningen i befolkningen. redovisar till regeringen kvartalsvis uppgifter om utvecklingen i läkemedelsanvändningen samt kommenterar viktiga förändringar i denna genom rapportserien Läkemedel i användning förändringar och tendenser. Varje rapport belyser särskilt ett visst ämne. behandlades ämnena psykofarmaka till barn och tonåringar, försäljningen av läkemedel mot sjukdomar i hjärta och kärl, försäljningen av läkemedel som används mot magsår och andra magproblem samt läkemedelsinteraktioner. har rapporterna behandlat skillnader i mäns och kvinnors läkemedelsanvändning, samt läkemedel vid osteoporos benskörhet. lyftes läkemedel för behandling av impotens och fetma, genom en ändring av förordningen (1996:1294) om högkostnadsskydd vid köp av läkemedel m.m., ut ur läkemedelsförmånen. Regeringens beslut att lyfta ut vissa grupper av läkemedel ur läkemedelsförmånen ingår som en del i ett åtgärdsprogram för sjukvården. Beslutet är viktigt för att läkemedelskostnaderna inte skall tränga ut annan angelägen hälso- och sjukvård. har staten och landstingen träffat årliga överenskommelser om ersättningen för läkemedelsförmånen. Efter överläggningar mellan företrädare för staten och landstingen träffades en överenskommelse om en ny modell för statens ersättningar till landstingen för läkemedelsförmånens kostnader åren 20022004. Fram erhåller landstingen sammanlagt från staten som ersättning för läkemedelsförmånen. Kostnader som överstiger detta belopp kommer delvis att bekostas av landstingen själva. Vidare kommer en ny modell för fördelningen av statsbidraget mellan de enskilda landstingen att införas . En arbetsgrupp tillsatt av och föreslår att en ny modell skall fördela statsbidraget utifrån faktorer som är opåverkbara för det enskilda som det skall spegla de strukturella skillnaderna i behov på ett så rättvisande sätt som möjligt. I den s.k. Dagmaröverenskommelsen mellan staten och landstingen enades parterna om att ett omfattande utvecklingsarbete inom landstingen vad gäller bl.a. information, utbildning och uppföljning inom läkemedelsområdet krävs för att landstingen skall kunna ta över det fulla kostnadsansvaret för läkemedelsförmånen. Dessutom fordras att staten ser över gällande regelverk inom området. skall enligt överenskommelsen redovisa dels landstingens strategier och målsättning för arbetet med att förbättra effektiviteten och rationaliteten i läkemedelsanvändningen, dels vilka informations-, utbildnings- och uppföljningsinsatser som landstingen genomfört på läkemedelsområdet. skall redovisa landstingens samlade insatser till . kommer tandvårdsstödet att tillföras betydande resurstillskott som totalt innebär en nivåhöjning på jämfört med . Regeringens avsikt är att dessa medel skall användas för att förbättra skyddet mot höga tandvårdskostnader för i första hand de äldre. Som ett första steg tillfördes 2001. använts för att finansiera vissa ändringar i tandvårdstaxan som främst berör helproteser. skall inget karensbelopp beräknas för behandling med helprotes eller rebasering och komplicerad lagning av avtagbar protes. På grund av karensbeloppet utbetalades tidigare inte någon tandvårdsersättning eller endast en mycket låg ersättning för dessa behandlingsåtgärder. Helproteser förekommer framför allt bland äldre och är vanligast i de högsta åldrarna, i vilka många också har låga inkomster. Regeringen ansåg det angeläget att de som har behov av helprotes inte skall behöva avstå från detta av ekonomiska skäl. tillsattes en utredning med uppdrag att göra en samlad utvärdering av tandvårdsreformen m.m. Utredningen har , i ett delbetänkande (SOU 2001:36), lagt fram förslag till bättre tandvårdsförsäkring för äldre. Den kommer att fortsätta sitt arbete med att utvärdera tandvårdsstödet . avsattes för olika på tandvårdsområdet. Syftet med dessa är att samla kunskap kring sällsynta medicinska och odontologiska tillstånd respektive dentala material, vilket kan förväntas bidra till en kvalitetshöjning inom tandvården. har utvärderingar och uppföljningar av tandvården gjorts avseende bl.a. tandhälsan och tandvårdsefterfrågan i olika åldersgrupper, personalsituationen och tandvårdsprisernas utveckling. har bl.a. genom enkäter till landstingen undersökt rekryteringsläget för tandläkare och tandhygienister. 4.5.2 Insatser utanför politikområdet presenterade i sin rapport Den ljusnande framtid är vård (Ds 1999:44) ett flertal förslag till åtgärder för att underlätta rekryteringen av personal för att motverka kommande bristsituationer inom vården. Regeringen har bl.a. mot bakgrund av dessa förslag vidtagit en rad åtgärder för att förbättra möjligheterna att klara personalförsörjningen . Läkarutbildningen utökas med 200 platser. En successiv utökning av sjuk- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 sköterskeutbildningen har påbörjats och utbildningen beräknas 2003 ha utökats med fler än 1 000 platser. Staten övertar vidare huvudmannaskapet för landstingens vårdutbildningar vilket förbättrar regeringens möjligheter att anpassa dimensioneringen av de utbildningar som ges inom ramen för sådan utbildning. Satsningar görs dessutom på att underlätta för personer med utländsk utbildning, bl.a. läkare, sjuksköterskor och farmaceuter, att få svensk legitimation. Det är ännu för tidigt att dra några slutsatser om effekterna av den nationella handlingsplanen för utveckling av hälso- och sjukvården och resurstillskottet till vården. Regeringen har emellertid gett i uppdrag att följa handlingsplanen och användningen av resurstillskottet genom årlig rapportering. har redovisat en plan för uppföljningsarbetet, som inleds med en s.k. baseline-studie. Utifrån andra källor bedömer emellertid att tillgängligheten till akut sjukhusvård vid svår och livshotande sjukdom får anses vara acceptabel i hela landet, även om omhändertagandet ibland måste göras till priset av överbeläggningar, framför allt i den internmedicinska verksamheten. Tillgängligheten till s.k. planerade sjukvårdsinsatser vid sjukhus, mätt som t.ex. köer till olika former av kirurgiska ingrepp, varierar mycket mellan olika delar av landet. som helhet bedömer dock att kösituationen har förbättrats något, dvs. behov och efterfrågan kan någorlunda bemästras i sådan verksamhet. Möjligen har enligt patienternas möjlighet att anlita annan vårdgivare, när patienten inte vill vänta på behandling vid sitt primärt valda sjukhus eller liknande vårdenhet, nu börjat få ett visst genomslag. Även tillgängligheten till primärvården varierar enligt . När bemanningen inte kan hållas på planerad nivå blir det svårt att ta emot vårdsökande och att hinna göra 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Detta har också konsekvenser för läkarinsatserna i den kommunala hälso- och sjukvården, som inte alltid kan tillhandahållas i önskvärd omfattning. Inom den traditionella förebyggande hälsovården vid barna- och mödravårdsenheter och i skolhälsovården, som till väsentliga delar baseras på specialistsjuksköterskeansvar, bedömer däremot att tillgängligheten i allt väsentligt är tillfredsställande. När det gäller kvaliteten och säkerheten i hälso- och sjukvården gör helhetsbedömningen att kvaliteten och säkerheten har hållits på en oförändrat hög nivå, även vid internationella jämförelser. Det finns emellertid på många ställen fortfarande svårigheter att få till stånd samordnade insatser för psykiskt funktionshindrade personer utifrån deras behov och rättigheter. Detta gäller för personer med de allvarligaste psykiska störningarna och svårigheterna återfinns främst i storstadsområdena. konstaterade i sitt slutbetänkande Det gäller livet (SOU 1998:31) att vården ofta fungerar otillfredsställande för ungdomar med allvarliga psykiska problem, såsom bl.a. ätstörningar, autism, schizofreni, svåra tvångssyndrom och depression med suicidrisk. Av betänkandet framgick vidare att det ofta uppstår kontinuitetsbrott i kontakt och arbetssätt mellan barn- och ungdomspsykiatrin och vuxenpsykiatrin. Inom flera landsting pågår numera arbete för att integrera de olika specialiteterna genom särskilda samverkansprojekt. gör vidare bedömningen att problemen med personalförsörjningen för flera av de yrkeskategorier som behövs för att forma den goda vården är en strategisk fråga. Vid sidan av läkare och sjuksköterskor håller även bristen på omvårdnadspersonal, t.ex. undersköterskor och vårdbiträden, på att bli ett allt större problem. Av redovisning av det centrala planeringsstödet för läkare framgår bl.a. att det har tillkommit ca 2 800 nya läkare (efter avräkning av nyblivna ålderspensionärer och nettot av in- och utflyttade). Däremot har antalet specialister i allmänmedicin stadigt sjunkit. Läkartätheten antal invånare per läkare var 312 /2000. och var läkartätast, 196 respektive 240. Många landsting utanför storstadsregionerna har en betydligt lägre läkartäthet än den i . Ett flertal oberoende utvärderingar har visat att allt fler inom hälso- och sjukvården känner till av medicinsk metodik (SBU) och SBU:s rapporter och anser att dessa håller hög kvalitet och trovärdighet. De utvärderingar som myndigheten genomför får stort gehör och visar att de successivt förändrar kulturen inom vården till en mer kritisk och balanserad hållning inför såväl etablerad praxis som nya medicinska teknologier. Som exempel kan nämnas att förskrivningen av läkemedel mot högt blodtryck markant har kunnat påverkas så att äldre, billigare mediciner behållit sin andel och att ökningen av nya och dyrare läkemedel avstannat. En viktig aspekt vid bedömningen av måluppfyllelsen är naturligtvis medborgarnas inställning till hälso- och sjukvårdens utveckling. Svenskt Kvalitetsindex (SKI) är ett integrerat system för att samla in, analysera och sprida information om kunders och andra brukares förväntningar, upplevda kvalitet samt värdering av varor och tjänster. SKI har studerat brukarnas uppfattning om offentligt bedriven öppen sjukvård. genomfördes på uppdrag olika avseende bl.a.: offentligt bedriven öppen vård Av nedanstående tabell framgår patientnöjdheten inom olika områden. Tabell 4.2 Patientnöjdhet. Öppen sjukvård, tandvård och förlossningsvård 2000; (indexskala från 0-100) Patientnöjdheten har legat relativt stilla . I nedanstående diagram sammanfattas patientnöjdheten med den öppna sjukvården 19942000 respektive patientnöjdhet inom de studerade områdena i SKI-studierna . Diagram 4.3 Patientnöjdhet 19942000 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Diagram 4.4 Utveckling av kostnaderna för Läkemedel är en viktig del av den totala hälso- och sjukvården och används både som ett betydelsefullt komplement och/eller substitut till övrig sjukvård. har läkemedelsanvändningen alltmer integrerats i den gängse hälso- och sjukvården. Ur både patient- och kostnadsperspektiv är det avgörande att läkemedel ses som en integrerad del av den övriga hälso- och sjukvården samt att de resurser som läkemedel tar i anspråk ingår i de samlade resurserna för hälso- och sjukvården. Detta är viktigt för att säkerställa att patienten får den bästa och mest kostnadseffektiva vården som finns tillgänglig. Kostnaderna för läkemedelsförmånen uppgick till . Detta motsvarar en ökning i löpande priser jämfört med . Detta innebär således att kostnaderna för läkemedelsförmånen fortsätter att öka även om ökningstakten var relativt sett låg jämfört med . Det finns flera faktorer som bidrar till att kostnaderna för läkemedel ökar. Efterfrågan på läkemedel ökar som en följd av befolkningsstrukturen. har en ökande andel äldre i befolkningen och eftersom äldre generellt sett konsumerar mer läkemedel än yngre ökar därigenom efterfrågan på läkemedel vilket medför ökande kostnader. Ytterligare orsaker till att efterfrågan på läkemedel ökar kan vara att läkemedel i större utsträckning än tidigare förskrivs vid tillstånd som inte entydigt definieras som sjukdom, utan exempelvis behandlar olika Detta i kombination med att gränserna för när läkemedelsterapi rekommenderas kontinuerligt flyttas påverkar naturligtvis kostnadsutvecklingen.