prop · GO031D12 · 2001-01-01 00:00:00 — De stora materiel- och personalomstruktureringarna som pågår inom Försvarsmakten kan därför få vissa konsekvenser för samhällets förmåga i sådana situationer. Regeringen beslutade att Försvarsmakten skall kunna överföra bandvagnar till . Regeringen framhåller i propositionen Det nya försvaret att Försvarsmaktens överskotts- förnödenheter bl.a bör utnyttjas för humanitära insatser (prop. 1999/2000:30). Regeringen har uppdragit åt att i samråd med Sida och i samverkan med Försvarsmakten redovisa behovet av att hos lagerhålla Försvarsmaktens förnödenheter som blivit övertaliga till följd av Försvarsmaktens omstrukturering. Förnödenheterna skall kunna användas vid framtida katastrofinsatser. Försvarsmakten skall ej finansiera eventuella lagerkostnader för detta ändamål. Vad gäller RDS-mottagare () för inomhusvarning av allmänheten kring kärnkraftverken anser regeringen att det är angeläget att i första hand prioritera inköp av nya RDS-mottagare för utdelning i Barse bäcksområdet mot bakgrund av den pågående avvecklingen av telefonvarningssystemet. Regeringen anser att Sprängämnesinspek- tionens verksamhet bedrivits enligt de krav som ställts. Myndigheten visar en god förmåga att omprioritera verksamheten efter de behov som finns. Exempelvis har flera stora satsningar gjorts med anledning av skiftet till 2000. Medverkan i , utbildning och information av övriga tillsynsmyndigheter har också getts hög prioritet . Arbetet med föreskrifter har kunnat ges något lägre prioritet. Verksamhetens totala kostnader har ökat jämfört med . Detta beror bland annat på omfattande satsningar och förberedelser inför skiftet till 2000. 4.8 Revisionens iakttagelser har fått en revisionsrapport med invändning. () har meddelat följande invändningar. Den interna styrningen och kontrollen vad avser redovisning av beredskapstillgångar och de låneskulder som uppkommer i samband med denna hantering har inte fungerat tillfredsställande. anser vidare att resultatredovisningen inte ger en rättvisande återrapportering av verksamhetens kostnader då endast direkta kostnader redovisas i kommentarer till verksamhetsmål och att samtliga kostnader inte fördelats. har lämnat en redogörelse till med anledning av RRV:s rapport. har genomfört en översyn av rutiner och redovisning vid upprättandet av årsbokslut och årsredovisning. Ansvar för uppgifter har förtydligats och rutiner för avstämning av redovisning och underliggande materiel har setts över. Myndigheten har infört en ny redovisningsmodell för kostnader. Principer för fördelning av gemensamma kostnader och intäkter kommer därmed att ses över och förändras så att en överensstämmelse på alla nivåer kan anges i årsredovisningen. Regeringen har emellertid med anledning av revisionsrapporten samt av RRV tidigare påtalade brister i den ekonomiadministrativa hanteringen och bristerna i redovisning och rutiner för den internationella verksamheten, uppdragit åt RRV att granska och identifiera väsentliga hinder för effektivt resursutnyttjande inom . Styrning och uppföljning är därvid av särskilt intresse. Resursutnyttjande skall belysas mot bakgrund av de mål, prioriteringar och uppgifter som statsmakterna lagt fast. Vidare skall RRV utarbeta förslag till åtgärder för ett effektivt resursutnyttjande. Även bristerna i den internationella verksamheten skall granskas. Av bl.a. delårsrapporten framgår att vidtagit åtgärder vad avser bokföring av lånet för beredskapsinvesteringarna, rutiner för redovisning av indirekta kostnader samt redovisningsprinciper vad avser manöversystem för varningssirener. Regeringen anser att det är viktigt att även fortsättningsvis följa hur hanterar den ekonomi-administrativa verksamheten i myndigheten. 4.9 Budgetförslag 4.9.1 7:1 Tabell 4.2 Anslagsutveckling Tusental kronor 461 000 2001 Förslag 473 764 2002 Beräknat 504 638 1 2003 Beräknat 519 937 2 1Motsvarar 494 334 tkr prisnivå. 2Motsvarar 498 395 tkr prisnivå. 3Av dessa har 12 000 tkr förts bort som en indragning. Anslaget finansierar verksamhet med att utföra sjöövervakning och annan kontroll- och tillsynsverksamhet samt miljöräddningstjänst till sjöss. disponerar även under anslaget 7:3 : Ersättning för verksamhet vid räddningstjänst. bedriver verksamhet inom politikområdena Skydd mot olyckor, Rätts- väsende, Skatt, tull och exekutionsväsende, Livsmedelspolitik, Transportpolitik samt Miljöpolitik. En redovisning av verksam- heterna finns i kapitel 5. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Offentligrättslig verksamhet har ca redovisats mot inkomsttitel Vattenföroreningsavgifter m.m. Intäkterna avser oljeskadeersättning som påförs fartygsägare eller försäkringsgivare för oljeskador. Det är svårt att prognostisera kommande intäkter. För att få ut avgiften krävs ofta att skadevållaren förs inför domstol. Det kan därför dröja innan statens fordran säkrats. Mot inkomsttiteln redovisas även vatten- föroreningsavgifter som redovisas av Tull- verket för räkning. Tabell 4.3 Uppdragsverksamhet Tusental kronor Uppdragsverksamhet Intäkter Kostnader Resultat (Intäkt - kostnad) Utfall 1999 3 100 16 400 -13 300 (varav tjänsteexport) - - - Prognos 2000 4 000 10 000 -6 000 (varav tjänsteexport) - - - Budget 2001 5 000 5 000 0 (varav tjänsteexport) - - - Myndigheten får disponera intäkterna. utför uppdrags- och serviceverksamhet åt samverkande myndigheter samt andra uppdragsgivare och avnämare. avser regeringen att föreskriva att uppdragsverksamheten skall bedrivas med full kostnadstäckning. Regeringens förslag: Förslaget till investeringsplan för för godkänns(tabell 4.4). Tabell 4.4 Investeringsplan Miljoner kronor Total kostnad Anskaffat Prognos 2000 Budget 2001 Beräknat 2002 Beräknat 2003 Beräknat 2004 KBV 201-202 256 - - 125 131 - - Flygplan 135 - - - 10 65 60 Övriga investeringar 192 41 40 34 21 28 27 Summa investeringar 583 41 40 159 162 93 87 Lån 583 41 40 159 162 93 87 Summa finansiering 583 41 40 159 162 93 87 Regeringens förslag: Följande mål för verksamhet upphör att gälla : 1. skall inom svenskt sjöterritorium och svensk ekonomisk zon bedriva övervakningsverksamhet och kontroll i syfte att begränsa brottsligheten och så att säkerheten till sjöss liksom respekten för lagar och andra föreskrifter ökar. person- och varukontroll till sjöss vid den svenska delen av EU:s yttre gräns skall hållas på en hög nivå genom en effektiv patrullering. Det skall finnas förmåga att ingripa mot varje misstänkt överträdelse av gällande bestämmelser. skall bedriva kontroll av fisket till sjöss samt en samordnad landnings- och kvalitetskontroll i syfte att säkerställa att artrelaterade fiskekvoter inte överskrids. Kontrollen skall vidare ha en preventiv verkan mot brott mot andra fiskeribestämmelser. skall medverka i internationellt samarbete för att utveckla gränskontroll, brottsbekämpning till sjöss, miljöskydd till sjöss och annan sjöövervakning. Därvid skall särskilt beaktas behov och möjligheter avseende länderna kring . skall bedriva miljöräddningstjänst till sjöss så att konsekvenserna till följd av olyckor och utsläpp till sjöss kan begränsas. skall även ha en hög beredskap för sjöräddningstjänst och bidra till att säkerheten till sjöss ökar, människor kan räddas och följderna av personskador begränsas. Skälen för regeringens förslag: har tidigare beslutat om de effektmål för som anges här ovan vid punkterna 1-6 (prop. 1996/1997:4, bet. 1996/1997:FöU1, rskr. 1996/1997:109, prop. 1999/2000:1, bet. 1999/2000:FöU1, rskr. 1999/2000:74). Indelningen av statlig verksamhet i politikområden är ett led i utvecklingen den ekonomiska styrningen. För politikområdena föreslår regeringen effektmål (se vidare volym 1, avsnitt 7.5 och 10.4). Effektmål för bör i fortsättningen beslutas av regeringen. De effektmål för myndigheten som tidigare beslutat om bör därför upphöra att gälla. Regeringen anser att verksamhet bedrivits enligt de krav som ställts. Regeringen uppdrog åt Statskontoret att genomföra en granskning av i syfte att identifiera effektiviserings- och besparingsmöjligheter. Statskontoret redovisade uppdraget . Slutsatsen är att är en flexibel och effektiv myndighet. Statskontoret påpekade bl.a. behovet av att öka rekryteringstakten av kustbevakningsaspiranter samt av att se över kommande investeringsbehov. Statskontoret gav i sin rapport även förslag på vissa effektiviserings- och besparingsmöjligheter som kan få genomslag . För att myndighetens verksamhet bättre skall avpassas till tilldelad ekonomisk ram och mot bakgrund av de slutsatser Statskontoret dragit i sin utvärdering har regeringen initierat ett antal åtgärder. För att bl.a. lösa de problem linjeorganisationen har med stora vakanser och en regressiv åldersstruktur har regeringen beräknat ytterligare . Regeringen avser att från och med föreskriva att uppdragsverksamheten skall bedrivas med full kostnadstäckning. I avvaktan på att frågan om en delvis gemensam grundutbildning för tull, polis och kustbevakning bereds inom har regeringen genom ändring av regleringsbrevet gett ett uppdrag som berör frågan om hur myndighetens aspirantutbildningsprogram skall finansieras. Tabell 4.5 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 439 996 Pris- och löneomräkning 6 373 Överföring inom UO6 27 395 Förslag 2001 473 764 4.9.2 7:2 : Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor m.m. Tabell 4.6 Anslagsutveckling Tusental kronor 30 000 2001 Förslag 25 000 2002 Beräknat 25 000 1 2003 Beräknat 25 000 1 1 Motsvarar 25 000 tkr prisnivå. 2 kommer av anslagssparandet att användas och resterande del kommer att användas . Från anslaget, som disponeras av , utbetalas ersättning till kommuner för åtgärder som vidtas för att förebygga jordskred och andra naturolyckor. Kommunerna kan ansöka om statsbidrag för åtgärder man utfört eller har för avsikt att genomföra. Ansökan ställs till tillsammans med erforderligt tekniskt underlag. Grundprincipen är att utbetalningen sker när åtgärderna, för vilka bidrag beviljats, är genomförda och slutbesiktigade. För att stimulera kommunerna att utföra förebyggande åtgärder kan av bidraget för planerade men ännu inte utförda åtgärder betalas ut efter att slutligt beslut har fattats. Resterande del utbetalas när åtgärderna har utförts och är slutbesiktigade. Pengarna betalas ut efter en modell som är utformad så att efter att kommunens projekt godkänts av har kommunen på sig att genomföra åtgärderna. Det slutliga bidraget betalas inte ut förrän projektet är slutbesiktigat vilket medför ständiga förskjutningar i utbetalningar och att anslagssparanden därmed uppkommer. Kommunen kan få ersättning för av kostnaderna och i enskilda fall . För att ersättning skall kunna lämnas måste en riskvärdering ha gjorts i kommunen (prop. 1985/86:150, bet. 1985/86:FöU11, rskr. 1985/86:345, bet. 1985/86:FiU29, rskr. 1985/86:346). Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att , i fråga om ramanslaget 7:2 : Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor m.m., besluta om bidrag så att behovet av anslagsmedel efter 2001 exklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst . Tabell 4.7 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser Tusental kronor 2001 beräknat 2002 beräknat 2003 beräknat Nya förpliktelser 15 000 - - Infriade förpliktelser1 - -10 000 -5 000 Utestående förpliktelser 15 000 - - Erhållen/föreslagen bemyndiganderam 15 000 - - 1 Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. har inte kunnat redovisa när förpliktelser som ingåtts beräknas betalas, varför bidrag som beslutats exkluderas i förslaget till bemyndigande. Utgifterna under anslaget 7:2 : Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor beräknas därför överstiga de belopp för infriade förpliktelser som redovisats i tabell 4.7. De bidrag som beslutats och som inte utbetalats uppgår enligt till . Regeringen har beräknat nämnda anslag till - 2003. Tabell 4.8 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 25 000 Förslag 2001 25 000 4.9.3 7:3 : Ersättning för verksamhet vid räddningstjänst m.m. Tabell 4.9 Anslagsutveckling Tusental kronor 16 600 2001 Förslag 13 431 2002 Beräknat 20 000 1 2003 Beräknat 20 000 1 1 Motsvarar 20 000 tkr prisnivå. 2 ställdes till regeringens disposition Under anslaget, som disponeras av , utbetalas vissa ersättningar till följd av uppkomna kostnader vid genomförda räddningsinsatser, oljebekämpningsinsatser m.m. till sjöss samt för utredning av vissa allvarliga olyckor. Det statliga finansierings- ansvaret är styrt av räddningstjänstlagen (1986:1102). har staten betalat ut i ersättning för kostnader i samband med större kommunala räddnings- insatser. Åtta kommuner har erhållit ersättning . Ersättningen fördelar sig på olyckstyperna skogsbrand, brand i torvmosse, översvämning, industribrand, jordskred och olyckor med farligt gods. Flera av besluten har resulterat i överklaganden och i vissa fall har kompletterande utbetalningar beviljats. Dessa ärenden har aktualiserat frågan om vad som skall betecknas som räddningstjänst och därmed vara ersättningsberättigat. Frågan är nu föremål för domstolsprövning. Ersättning utbetalas även till kommunerna, samt genom överlåten dispositionsrätt till , för kostnader som uppkommit i samband med oljeutsläpp eller utsläpp av andra skadliga ämnen i vatten. har utbetalats i detta syfte samt till för utredning av allvarliga olyckor. Regeringens överväganden Regeringen anser att genom sina fleråriga utvecklingsplaner på ett gott sätt utvecklat samarbetet med de baltiska staterna och att det finns anledning att vidareutveckla detta samarbete. Regeringen har därför beräknat högst för att kunna bistå de baltiska staterna i händelse av en allvarlig olycka. Avsikten är att i likhet med nordiskt samarbete skall och , och ömsesidigt kunna bistå varandra med räddningstjänstinsatser till lands i samband med allvarliga olyckor. Detta samarbete skall regleras i s.k. operativa avtal mellan respektive länder Tabell 4.10 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 20 000 Överföring inom UO6 -6 569 Förslag 2001 13 431 4.9.4 7:4 : Samhällets skydd mot olyckor Tabell 4.11 Anslagsutveckling Tusental kronor 553 200 2001 Förslag 555 449 2002 Beräknat 566 745 1 2003 Beräknat 578 963 1 1 Motsvarar 555 449 tkr prisnivå. Anslaget, som disponeras av , finansierar verksamhet inom räddningstjänstområdet inklusive olycks- och skadeförebyggande åtgärder samt beredskap för och indirekta kostnader i samband med internationella insatser. Anslaget finansierar även ersättning till länsstyrelserna för tillkommande uppgifter med anledning av lagen (1999:381) om åtgärder för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor. Anslagssparandet har uppkommit på grund av försenade forskningsuppdrag och utvecklingsprojekt. Anslagssparandet kommer till största delen att användas till att genomföra de försenade forskningsuppdragen och utvecklingsprojekten samt för att täcka delar av den förlust som uppkom inom den internationella verksamheten. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.12 Uppdragsverksamhet Tusental kronor Uppdragsverksamhet Intäkter Kostnader Resultat (Intäkt - kostnad) Utfall 1999 202 3951 205 995 -3 600 (varav tjänsteexport) 1 586 6 500 -4 914 Prognos 2000 172 124 172 391 -267 (varav tjänsteexport) 2 800 2 700 100 Budget 2001 75 573 74 590 983 (varav tjänsteexport) 3 000 2 500 500 1 Inklusive internationell hjälpverksamhet som ett eget resultatområde . Regeringens förslag: Förslaget till investeringsplan för , såvitt avser Samhällets skydd mot olyckor, för perioden - 2003 godkänns(tabell 4.13). Total kostnad Anskaffat Prognos 2000 Budget 2001 Beräknat 2002 Beräknat 2003 Övriga förvaltningsinvesteringar 579 184 365 4221 61 427 50 316 51 399 50 620 RDS mottagare 13 500 - - - 13 500 - Internationell beredskap - 11 3602 12 000 12 000 12 000 12 000 Manöversystem 13 415 7 4152 5 000 1 000 - - Summa investeringar 606 099 384 197 78 427 63 316 76 899 62 620 Lån 606 099 384 197 66 427 51 316 64 899 50 620 Anslag - - 12 000 12 000 12 000 12 000 Summa finansiering 606 099 384 197 78 427 63 316 76 899 62 620 1Ackumulerad anskaffning inklusive internationell beredskap och manöversystem 2Anskaffat Revisionens iakttagelser har fått en revisionsrapport med invändning. Denna fråga behandlas av regeringen under avsnitt 3.10.6. Regeringens överväganden omorganiserades myndigheten och i samband med denna omorganisation gjordes även en översyn av former och kapacitet för myndighetens verksamhets- och ekonomistyrning samt förvaltningsmässiga hantering av verksamheten i övrigt. Det finns anledning för regeringen att följa upp hur dessa åtgärder påverkat verksamhets- och ekonomistyrning. Riskhanteringsarbetet har prioriterats och bedöms av vara framgångsrikt. Regeringen anser att detta arbete är ett viktigt steg i arbetet med att minska olyckstalen och skadorna av inträffade olyckor genom planering och analys av olika risker i samhället. Detta utvecklingsarbete bör fortsätta och utvecklas vidare. skall enligt 22 kap. 4 och 6 §§ handlägga ärenden från miljödomstolarna. Detta är en ny uppgift för myndigheten som förbättrar dess möjligheter att påverka samhällsplaneringen vad avser olycksrisker och olyckors eventuella miljökonsekvenser. bedömer att arbetet kommer att öka väsentligt i omfattning. Regeringen har vid beräkningen av anslaget tagit hänsyn till detta. Kravet på säkerhetstänkande har ökat i samhället och det krävs en rad förbättringar inom området främst vad avser de viktiga förebyggande åtgärderna. Ytterligare satsningar bör göras på utvecklingen av brandsyn och tillsynsverksamhet. Genomförandet av den nya lagstiftningen vad avser allvarliga kemikalieolyckor samt tillsynsansvaret i fråga om transport av farligt gods kräver ökade resurser. Det är även viktigt att prioriterar att samordna åtgärderna med övriga myndigheter och organisationer som berörs av införandet av säkerhetsrådgivare för transporter av farligt gods. Regeringen anser att verksamhet bidrar till att förbättra den enskilda människans förmåga att agera på rätt sätt vid olyckor. skall i samverkan med övriga berörda myndigheter och organisationer arbeta för att ytterligare öka den enskildes engagemang i samhällets säkerhetstänkande. Regeringen anser inte att inom resultatområdet tjänsteexport uppfyllt de angivna målen. Tjänsteexport skall bedrivas med krav på lönsamhet men uppvisar ett ackumulerat underskott på . har vidtagit åtgärder med anledning av det redovisade underskottet. Det framstår som något oklart vad som skall ingå i resultatområdet tjänsteexport varför regeringen avser att förtydliga detta i regleringsbrevet . Med hänsyn till omvärldsläget är det möjligt att begränsa åtgärderna inom anslaget 6:6 Funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst och prioritera fredsverksamheten inom räddningstjänstområdet. Belopp, som tidigare beräknats under anslaget 6:6 Funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst för att finansiera verksamhet inom områdena riskhantering inklusive miljöprövning, brandförebyggande åtgärder, allmänhetens säkerhet och kemikaliehantering m.m., beräknas för istället under anslaget 7:4 Samhällets skydd mot olyckor. Tabell 4.14 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 526 489 Pris- och löneomräkning 11 460 Överföring inom UO6 17 500 Förslag 2001 555 449 4.9.5 7:5 Brandfarliga och explosiva varor Tabell 4.15 Anslagsutveckling Tusental kronor 16 500 2001 Förslag 17 017 2002 Beräknat 17 382 1 2003 Beräknat 17 769 1 1 Motsvarar 17 017 tkr prisnivå. Anslaget finansierar verksamhet som avser förebyggande åtgärder inom området brandfarliga och explosiva varor. Anslaget heter t.o.m. . Syftet med den ändrade benämningen är att ge regeringen handlingsfrihet när det gäller frågan om en eventuell sammanslagning av och (se nedan). Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.16 Offentligrättslig verksamhet Tusental kronor Offentlig-rättslig verksamhet Intäkter till inkomsttitel (Som inte får disponeras) Utfall 1999 17 794 Prognos 2000 15 150 Budget 2001 15 150 Avgifter som tas ut med stöd av lagen (1988:868) om brandfarliga och explosiva varor redovisas mot inkomsttitel Övriga offentligrättsliga avgifter. Tabell 4.17 Uppdragsverksamhet Tusental kronor Uppdragsverksamhet Intäkter Utfall 1999 1 677 Prognos 2000 1 650 Budget 2001 1 620 Ansvarig myndighet utför uppdrags- och serviceverksamhet åt andra myndigheter, uppdragsgivare och avnämare. Myndigheten får disponera intäkterna för denna verksamhet. Regeringens överväganden Regeringen överväger att i en proposition föreslå att omlokalisera Sprängämnesinspek- tionen till . I samband härmed övervägs även frågan om en sammanslagning av myndigheten och . Regeringen har uppdragit åt Statskontoret att utreda frågan om hur sammanslagningen skulle kunna genomföras samt konsekvenserna av denna. Statskontoret skall rapportera uppdraget till regeringen . En eventuell sammanslagning av myndigheterna skall inte påverka verksamhetens inriktning och ändamålet med anslaget utan har endast betydelse för frågan om ansvarig myndighet. Tabell 4.18 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 16 441 Pris- och löneomräkning 576 Förslag 2001 17 017 5.1 Inledning I detta avsnitt redovisas verksamheter utöver de som tas upp i avsnitt 4 Politikområdet Skydd mot olyckor. I uppgifter ingår att utföra sjöövervakning och annan kontroll- och tillsynsverksamhet till sjöss. Detta innebär att svarar för tillträdeskontroll, polisiär verksamhet och tullverksamhet till sjöss, sjötrafikövervakning, viss sjösäkerhetstillsyn samt utför fiskerikontroll såväl till sjöss som vid landning i hamn. har också ansvar för miljöräddningstjänsten till sjöss. Verksamheten omfattar dessutom sjöräddning, för vilken myndigheten har en ständig beredskap, eftersökning med flyg samt miljöövervakning. Arbetet utförs i nära samverkan med andra sektorsansvariga myndigheter. har uppdraget att samordna de civila behoven av sjöövervakning och sjöinformation samt förmedla denna till berörda myndigheter. Verksamheterna bedrivs på svenskt territorialvatten samt i olika grad inom svensk ekonomisk zon och på internationellt vatten. 5.2 Inriktning verksamhet skall bedrivas så att säkerheten till sjöss liksom respekten för lagar och andra föreskrifter ökar. Verksamheten skall bidra till att den negativa miljöpåverkan från sjöfarten minskar. Förutom att tillförsäkra den enskilde rätts- trygghet och rättssäkerhet, skall myndigheten förebygga och förhindra brott samt se till att den som har begått brott identifieras och lagförs. skall härvid ansvara för person- och varukontrollen till sjöss och då speciellt vid den svenska delen av EU:s yttre gräns. Genom en effektiv patrullering skall myndigheten upprätthålla en hög kontrollnivå. I varu- kontrollen skall insatser mot narkotika, storskalig illegal införsel av alkohol och tobak prioriteras. Härvid skall man arbeta för att nå målet för den svenska narkotikapolitiken genom att stoppa införseln av narkotika med hjälp av olika kontrollåtgärder. En nära samverkan mellan polis, tull, kustbevakning och åklagare är en förutsättning för en effektiv bekämpning av narkotikabrott. EG:s krav på fiskerikontroll skall säkerställas samt brott mot andra fiskeribestämmelser förebyggas och upptäckas. skall utveckla förmågan att analysera och identifiera de faktorer som skall vara styrande för kontrollverksamhetens utformning. skall även vidarutveckla samarbetet med sina utländska motsvarigheter. 5.3 Insatser har, såsom ansvarig för gränskontrollen till sjöss, i samverkan med övriga gränskontrollmyndigheter genomfört ett omfattande förberedelsearbete inför operativa inträde i . Såväl på central som regional nivå har stora resurser tagits i anspråk för förberedelsearbetet, bl.a. genom deltagande i utarbetandet av den nationella handlingsplanen. En viktig del i detta arbete har varit att utveckla rutiner så att skall kunna ansvara för den administrativa kontrollen av handelsfartyg. Förbättrade rutiner och system för samverkan med polisen har också införts.