prop · GP031 · 2001-09-20 00:00:00 — När ut- vidgade kretsen av de fartyg som kan registreras i Danskt Internationalt Skibsregister () till att omfatta färjor som går i trafik mellan och innebar det att även de anställda om- bord på dessa färjor fick s.k. nettolön. Anställda ombord på fartyg är undantag- na från dansk sjömansskatt och får således en nettolön som är lägre än mot- svarande bruttolön. De sjömän med hemvist i som arbetar på danska färjor med an- ställning hos dansk arbetsgivare kan dock enligt avtalet beskattas i för inkomsten. Med hänsyn till den svåra situation dessa sjömän oförskyllt har hamnat i föreslogs i prop. 2000/01:89. Beskattningen av anställda ombord på färjor mellan och att danska nettolöner som betalas till ombordanställda på danska färjor skulle undantas från svensk skatt Skattefriheten begränsades till att gälla personer som under ja- nuari månad var anställda ombord på ett danskt skepp (SFS 2001:411). Detta är en fråga som lämpligen borde lösas gemensamt inom . kan även and- ra länder än och komma att be- röras. Frågan diskuteras i den nordiska kretsen. Dessa diskussioner kommer att fortsätta. I avvaktan på en sådan gemensam lösning föreslås att skattefriheten för dessa om- bordanställda skall gälla även vid taxe- ring. Förslaget har tagits in i övergångsbestämmel- serna till lagen (1996:1512) om dubbelbeskatt- ningsavtal mellan de nordiska länderna. 8.3.1Fastighetsskatten för småhus och bostadshyreshus Regeringens förslag: Fastighetsskatten för småhus och hyreshus (bostadsdelen) sänks retroaktivt fr.o.m. . För småhus sänks skatten från . För hyreshus (bostadsdelen) sänks skatten från 0,7 till 0,5 pro- cent. Skälen för regeringens förslag: har uttaget av fastighetsskatt på bostäder kraftigt begränsats genom en rad successiva beslut. Det omräkningsförfarande som infördes har inte tillämpats som avsetts utan taxeringsvärdena har i princip varit oförändrade under åren 1997- 2000. I budgetpropositionen (avsnitt 9.3) gjorde regeringen bedömningen att taxerings- värdena med koppling till marknadsvärdena även i fortsättningen bör utgöra grunden för uttaget av fastighetsskatt. Det omräkningsförfarande som infördes syftade till att uppnå en mer kontinuerlig anpassning av taxeringsvärdena till förändrade marknadsförhållanden. Regering- en konstaterade att besluten att inte tillämpa omräkningsförfarandet hade lett till att taxe- ringsvärdena alltmer kommit att avvika från marknadsvärdena och ansåg därför att det var angeläget att frysningen av taxeringsvärdena skulle upphöra. Ett fullt genomslag för ändrade taxeringsvär- den skulle dock ge mycket kraftiga förändringar i såväl fastighets- som förmögenhetsskatteutta- get i stora delar av landet. För att begränsa utta- get av fastighetsskatt föreslog regeringen att skattesatsen för småhus skulle sänkas från och för hyreshus (bostadsdelen) från . Lagstiftningen trädde i kraft (prop. 2000/01:1, bet. 2000/01:FiU1, rskr. 2000/01:36, SFS 2000:950). I förra årets budgetproposition redovisades också att det i hade påbörjats ett arbete i syfte att tillskapa regler för att be- gränsa uttaget av fastighetsskatt. En promemoria med ett förslag avseende en begränsningsregel för fastighetsskatt har remissbehandlats och re- geringen förbereder en proposition som ska lämnas till . Reglerna tar sikte på hushåll med låga inkomster som är bo- satta i fastigheter med höga taxeringsvärden och innebär att fastighetsskatten i princip inte skall överstiga av hushållets sammanlagda inkomster. Bestämmelserna skall gälla retroak- tivt fr.o.m. . Begränsningsregeln kommer i första hand att omfatta låginkomsttagare och pensionärer. Det har emellertid visat sig att priserna på småhus i framförallt storstadsområdena och vissa skär- gårdsområden fortsatt att öka kraftigt. Detta in- nebär högre taxeringsvärden och ett ökat uttag av fastighetsskatt. Även medelinkomsttagare kan därför trots den redan beslutade sänkningen av skattesatsen få en betydande skattehöjning. Mot denna bakgrund anser reger- ingen att det finns skäl att utöver den redan be- slutade sänkningen från ytter- ligare sänka skattesatsen. Regeringen föreslår att skattesatsen för småhus sänks till fr.o.m. (taxering). Även för hyreshus (bostadsdelen) gör reger- ingen bedömningen att skattesatsen bör sänkas samt att sänkningen, på samma sätt som beträf- fande småhusen, görs retroaktiv. Syftet är att skapa förutsättningar för lägre hyresnivåer och stimulera till ökad produktion av hyresrätter. Regeringen föreslår att skattesatsen för hyreshus (bostadsdelen) sänks till fr.o.m. (taxering). Förslagen medför ändringar i 3§ lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt. Översyn av reglerna om fastighetsskatt Enligt regeringens uppfattning bör fastighetsbe- skattningen utredas på nytt. Ett sådant utred- ningsuppdrag bör emellertid ges en annan in- riktning än de många utredningar som tidigare behandlat denna fråga. En ny utredning bör ges möjlighet att pröva lösningar som kan innebära avsteg från nu gällande principer för fastighets- beskattningen under förutsättning att de fördel- ningsmässiga konsekvenserna är acceptabla. Regeringen avser att återkomma med utredningsdirektiv. Regeringens bedömning: Omräkningsförfarandet bör avskaffas och ersättas av regler om en för- enklad fastighetstaxering mellan de allmänna fas- tighetstaxeringarna. Skälen för regeringens bedömning: Vid allmän fastighetstaxering bestäms för varje taxeringsen- het ett basvärde som skall motsvara av enhetens marknadsvärde. Basvärdet bestäms med hänsyn till det genomsnittliga prisläget un- der andra året före det år då den allmänna fastig- hetstaxeringen sker. Prisutvecklingen mellan de allmänna fastighetstaxeringarna beaktas genom det årliga omräkningsförfarandet. Detta innebär att basvärdet skall omräknas med hjälp av ett omräkningstal som fastställs av RSV med hänsyn till det genomsnittliga prisläget i olika prisut- vecklingsområden andra året före taxeringsåret och året före taxeringsåret. har i betän- kandet Fastighetstaxering precision, påver- kansmöjligheter, individuella bedömningar (SOU 2000:10) föreslagit att omräkningsförfa- randet skall avskaffas och att det i stället skall göras en förenklad fastighetstaxering mitt emel- lan de allmänna fastighetstaxeringarna. Förslaget innebär att allmän fastighetstaxering, på samma sätt som , skall ske . Regeringen anser att förslaget nu bör genomfö- ras. Det förenklade förfarandet bör enbart om- fatta småhus-, lantbruks- och hyreshusenheter. Allmän fastighetstaxering sker räknat för hyreshus-, elproduktions- och industrienheter, för småhusenheter och för lantbruksenheter. Nästa allmänna fastighetstaxering för småhus- enheter, som alltså skulle ske , har dock flyttats fram (prop. 1999/2000:100, bet. 1999/2000:FiU20, rskr. 1999/2000:261, SFS 2000:542). Eftersom nästa allmänna fastighets- taxering för lantbruksenheter skall äga rum kommer förberedelsearbetet inför denna och inför den allmänna fastighetstaxeringen delvis att sammanfalla. En sådan ordning framstår som mindre lämplig. Mot denna bak- grund anser regeringen att den allmänna fastig- hetstaxeringen för lantbruk bör flyttas fram och den allmänna fastighetstaxeringen för hyreshus m.m. . I fortsättningen bör allmän fastighetstaxering ske räknat för småhusenheter, för lantbruksenheter och för hy- reshus-, elproduktions- och industrienheter. Ett system med förenklade fastighetstaxeringar mitt emellan de allmänna fastighetstaxeringarna inne- bär att en taxering av fastigheter kommer att genomföras . En förenklad fastighetstaxe- ring bör kunna göras första gången 2004, 2006 och 2008. Omräkning för respektive kategori av fastig- heter bör göras fram till dess att fastigheterna blir föremål för en allmän eller en förenklad fastighetstaxering. Detta innebär att det kommer att äga rum en omräkning för småhus, hyreshus och lantbruk . kommer det att äga rum en omräkning för hyreshus och lant- bruk och en omräkning för lantbruk. En proposition med detta innehåll kommer att lämnas till . 8.3.3Successivt genomslag av höjda taxeringsvärden vid fastighetsbeskattningen Regeringens bedömning: Höjs taxeringsvärdena vid en allmän eller en förenklad fastighetstaxe- ring skall detta inte slå igenom vid uttaget av fastighetsskatt. I stället bör endast en tredjedel av höjningen slå igenom taxeringsåret och lika mycket under vart och ett av de två där- på följande åren. Skälen för regeringens bedömning: Regering- ens förslag om att avskaffa omräkningsförfaran- det och införa en förenklad fastighetstaxering innebär att t.ex. småhus taxeras om . Om fastighetspriserna ökar skulle utan särskilda åtgärder en sådan ordning kunna innebära kraftiga språngvisa höjningar av taxeringsvärdena och därmed uttaget av fastig- hetsskatt vid varje allmän eller förenklad fas- tighetstaxering. Enligt regeringens uppfattning bör en sådan konsekvens av de nya reglerna om möjligt undvikas. Inom har det därför påbörjats ett arbete som syftar till att åstadkomma regler som innebär att höjda taxeringsvärden endast stegvis tillåts slå igenom på fastighetsskatten. Avsikten är att regeringen senast skall lägga fram ett förslag med denna inriktning. Sådana regler bör i princip ges den utform- ningen att en höjning av taxeringsvärdet på en enskild fastighet när det gäller uttaget av fastig- hetsskatt endast slår igenom med en tredjedel under det året taxeringen sker och med motsva- rande andel under vart och ett av de därpå två följande åren fram till nästa allmänna eller för- enklade fastighetstaxering. Om taxeringsvärdet på ett visst småhus höjs från till skall alltså underlaget för fastig- hetsskatt höjningen sker uppgå till (600 000 + 1/3 av 30 000 =) . För de två följande åren skall underlaget uppgå till 620 000 resp. . Regler av detta slag har den fördelen att om taxeringsvärdena höjs fördelas det ökade skatte- uttaget . Kraftiga höjningar av fas- tighetsskatten undviks och skatteeffekterna av systemet blir möjliga att förutsäga. Regeringens förslag: Fribeloppet för uttag av förmögenhetsskatt höjs års taxering från till för ensamstående och från till för sambeskattade par. Skälen för regeringens förslag: Förmögenhets- skatt utgår på den del av den skattepliktiga för- mögenheten som överstiger ett fribelopp. beräkningen av den skattepliktiga förmögenhe- ten skall fastighet i tas upp till taxerings- värdet. Regeringen konstaterade i budgetpropositio- nen (avsnitt 9.4) att en återgång till det årliga omräkningsförfarandet i fastighetstaxe- ringen skulle innebära att taxeringsvärdena års förmögenhetstaxering skulle höjas kraf- tigt. Med ett oförändrat fribelopp skulle detta innebära att ett större antal enskilda än tidigare skulle redovisa en beskattningsbar förmögenhet och därmed bli skyldiga att betala förmögenhets- skatt. För att begränsa effekterna av de höjda taxeringsvärdena aviserades i budgetpropositio- nen att fribeloppet års taxering skulle höjas från till för ensamstående och till för sambeskattade par. Ett sådant förslag presenterades . Lag- stiftningen trädde i kraft (prop. 2000/01:31, bet. 2000/01:SkU11 och 2000/01:SkU13, rskr. 2000/01:129, SFS 2000:1422). För att ytterligare begränsa förmögenhets- skatteeffekterna av höjda taxeringsvärden före- slår regeringen att fribeloppen höjs till 1,5 miljo- ner kronor för ensamstående och för sambeskattade par. De nya fribelop- pen bör gälla fr.o.m. . Detta medför att antalet skattskyldiga till förmögen- hetsskatt beräknas minska med från 520 000 till 300 000. Förändringen medför även att antalet småhusägare som betalar förmö- genhetsskatt beräknas minska med 120 000 från 280 000 till 160 000. Förslaget medför ändringar i 19 § lagen (1997:323) om statlig förmögenhetsskatt. Regeringen avser att tillsätta en utredning med uppgift att se över reglerna om förmögenhetsbe- skattningen. De nuvarande reglerna har kritise- rats från skilda utgångspunkter, bl.a. för bristan- de enhetlighet i behandlingen av olika tillgångar och för de fördelningspolitiska effekterna. Enligt regeringens mening finns det därför anledning att nu göra en generell översyn av förmögen- hetsskatten. Regeringen avser att återkomma med utredningsdirektiv. 8.5.1Beskattning av investmentföretag och värdepappersfonder Regeringens förslag: Schablonintäkten för in- vestmentföretag sänks till samma nivå som för värdepappersfonder, dvs. Vidare slopas den nuvarande begränsningen att avdrag för utdelning inte får föranleda underskott. Det- ta gäller såväl investmentföretag som värdepap- persfonder. Skälen för regeringens förslag: Med invest- mentföretag avses ett svenskt aktiebolag eller en svensk ekonomisk förening som uteslutande el- ler så gott som uteslutande förvaltar värdepapper eller liknande tillgångar. För att kvalificera sig som investmentföretag krävs ett välfördelat vär- depappersinnehav i syfte att erbjuda andelsägar- na riskspridning samt att ett stort antal fysiska personer äger andelar i företaget. För investmentföretag gäller särskilda skatte- regler. De beskattas inte för kapitalvinster och kapitalförluster är inte avdragsgilla. I stället skall ett belopp som motsvarar av värdet på deras aktier och andra delägarrätter vid beskatt- ningsårets ingång tas upp till beskattning. In- täktsräntor och uppburen utdelning tas upp till beskattning. Förvaltningskostnader och utgifts- räntor skall dras av. Även lämnad utdelning skall dras av, dock inte med så högt belopp att det föranleder underskott. Särreglerna skall ses mot bakgrund av att in- vestmentföretaget är ett mellanled. I princip skall skatt tas ut i två led. En gång på företagsnivå (hos de företag investmentföretaget investerat i) och en gång på aktieägarnivå (hos dem som inve- sterat i investmentföretaget). Beskattas invest- mentföretaget enligt vanliga regler uppkommer beskattning i tre led. Man kan därför hävda att investmentföretag bör slippa beskattning. Men genom att kapitalvinster inte beskattas, till skill- nad från vad som gäller för fysiska personer, uppkommer ett incitament att äga aktier indirekt via investmentföretag. Schablonintäkten syftar till att motverka detta incitament och skapa ne- utralitet mellan direkt och indirekt aktieägande. Nivån på schablonintäkten fastslogs med ut- gångspunkt från de antaganden som gjordes av Utredningen om reformerad företagsbeskatt- ning (SOU 1989:34), bl.a. att av en direktägd aktieportfölj omsätts. En närmare analys visar att det vid detta antagande inte finns någon entydigt bestämd schablonintäktsnivå som generellt sett skapar neutralitet mellan en direktägd aktieportfölj och en placering via ett investmentföretag. Nivån på den schablonintäkt som skapar neutralitet mellan de olika formerna av ägande är beroende av individens placeringshorisont. Värdepappersfonder beskattas enligt liknande regler som de som gäller för investmentföretag. För värdepappersfonder är dock schablonintäk- ten i stället för . Den högre schablonintäkten för investment- bolag har motiverats med att investmentbolag, till skillnad från värdepappersfonderna, kan ta upp lån och att räntekostnaderna reducerar schablonintäkten. Vid en närmare prövning visar sig dock detta motiv inte vara hållbart. Det beaktar nämligen inte det förhållandet att den slutlige ägaren - i frånvaro av avdragsrätten för räntor hos mellan- handen -har möjlighet att uppnå samma resultat genom egen upplåning. Nivån på schablonintäk- ten för investmentföretag bör således sänkas till den nivå som gäller för värdepappersfonder, dvs. Enligt gällande regler får utdelningsavdraget för investmentföretag och värdepappersfonder inte föranleda underskott. Begränsningen kan försvåra för dessa att upprätthålla en jämn utdel- ningspolitik. Med hänsyn härtill och då begräns- ningen närmast har karaktär av en ordningsföre- skrift bör den kunna slopas. Regeringens förslag föranleder ändringar i 39 kap. 14 § inkomstskattelagen. tagens vinster beskattas både i dotterföretaget och i moderföretaget. Detta är inte önskvärt ef- tersom en vinst endast bör beskattas en gång i företagssektorn. Härtill kommer att dagens sys- tem kan kringgås. Många företag har strukturerat sina innehav av dotterbolag på så sätt att vinstgivande aktieförsäljningar sker i länder där kapitalvinster på försäljningar av dot- terbolag inte beskattas. Förlustförsäljningar rea- liseras däremot i med avdragsrätt för den uppkomna förlusten. Den beskrivna situationen är inte acceptabel. Dessutom medför det förhål- landet att kapitalvinster på aktier i dotterföretag m.m. är skattefria i en del andra länder att det är svårt att upprätthålla beskattningen i . Mot denna bakgrund har regeringen tidigare förklarat att det är angeläget att avskaffa kapital- vinstbeskattningen på näringsbetingade andelar i bolagssektorn (prop. 1998/99:15 s. 116). Frågan rymmer emellertid en mängd komplexa och svå- ra frågeställningar och har därför utretts av Företagsskatteutredningar (dir. 1998:55 och dir. 1998:74). Utredningarna lämnade det gemensamma betänkandet Utdelningar och ka- pitalvinster på företagsägda andelar (SOU 2001:11). Huvudförslaget är att kapitalvinster - på samma sätt som gäller för utdelning mellan svenska bolag och är huvudregel när det gäller utdelning från utländskt bolag - på näringsbe- tingade andelar skall vara skattefria. I konse- kvens härmed föreslås även att kapitalförluster vid försäljningar av näringsbetingade andelar inte längre skall vara avdragsgilla. En sådan föränd- ring av skattebestämmelserna kan emellertid ge upphov till oönskade skatteplaneringsåtgärder i form av s.k. ränteavdragsarbitrage. Med detta förstås att ett svenskt företag lånefinansierar in- vesteringar i dotterföretag i länder med låg eller 8.5.2Utdelningar och kapitalvinster på obefintlig bolagsskatt. Regeringens bedömning: Regeringen anser det angeläget att avskaffa beskattningen av kapital- vinster på näringsbetingade andelar. Ett förslag om detta kan dock lämnas tidigast . Skälen för regeringens bedömning: Nuvarande beskattning av företagens kapitalvinster på ande- lar i dotter- och intresseföretag medför att före- låneråntan skulle skattepliktiga inkomster i det svenska moderföretaget transformeras till en skattefri kapitalvinst vid avyttring av dotterbola- get. Motsvarande gäller även vid utdelning från det utländska dotterbolaget. För att motverka ränteavdragsarbitrage och även i övrigt motverka att den svenska bolagsskattebasen urholkas före- slås även nya och utvidgade regler för beskatt- ning av s.k. CFC-bolag (controlled foreign company). Betänkandet har remissbehandlats och försla- get om att undanta både utdelning och kapital- vinster på näringsbetingade andelar från beskatt- ning har i huvudsak mottagits positivt av remiss- instanserna. På andra och väsentliga punkter har dock framförts omfattande och bitvis hård kri- tik. Kritiken tar bl.a. sikte på de föreslagna CFC- reglerna. Som nämnts anser regeringen att det är ange- läget att avskaffa kapitalvinstbeskattningen på näringsbetingade andelar. Mot bakgrund av de många synpunkter som remissinstanserna läm- nat är det dock nödvändigt att förbättra besluts- underlaget innan definitiv ställning kan tas till utredningsförslagets många detaljer. Därutöver rymmer frågan vissa gemenskapsrättsliga aspek- ter som bör analyseras vidare. pågår ett intensivt arbete med dessa frågor men frågornas omfattning och komplexi- tet innebär att ett lagförslag till kan lämnas tidigast . Regeringen kommenterar här ett antal aktuella företagsskattefrågor med särskild betydelse för småföretagen. Regeringen tillsatte 1999 den s.k. 3:12- utredningen. Den har två huvuduppgifter dels en översyn av de särskilda reglerna för aktiva ägare i fåmansaktiebolag (bl.a. analyser av alternativa underlag för inkomstklyvning), dels en översyn av arvs- och gåvoskattereglerna vid generations- skiften av företagsförmögenhet. Enligt direkti- ven skall utredningen vara klar . Utredningsarbetet har dock fördröjts bl.a. genom byte av särskild utredare som begärt för- längd utredningstid till . Reger- ingen avser att besluta om en sådan förlängning. Av vad regeringen inhämtat är utredningens arbete förhållandevis långt framskridet i genera- tionsskiftesfrågorna. De stora problemen vid ge- nerationsskiften gäller den bristande samord- ningen mellan arvs- och gåvobeskattning, förmögenhetsbeskattning och inkomstbeskatt- ning. Regeringen ämnar återkomma med förslag till lösningar på dessa problem när utredningen slutfört sitt arbete. För de grundläggande 3:12-frågorna kvarstår ett betydande arbete för utredningen. Detta gäll- er prövning och eventuell konstruktion av alter- underlag för inkomstklyvning (enkelbe- skattat eget kapital och schablonlönemodell), liksom bedömning av klyvningsräntans höjd och av reglerna för den skattemässiga behandlingen av förluster (inklusive samspelet mellan de grundläggande 3:12-reglerna och reglerna om uppskov vid andelsbyten). Regeringen avser att komma med förslag till förändringar efter det att utredningen utfört sitt arbete och regeringen prövat dess förslag. Trots de grundläggande invändningar som kan riktas mot s.k. schablonbeskattning anser reger- ingen att det är angeläget att ett sådant system blir föremål för en djupare analys. RSV utreder nu frågan. En om schablonbeskatt- ning av vissa kontantbranscher väntas . Regeringen avser att återkomma med en bedömning om schablonbeskattning efter det att RSV redovisat sin rapport. För att utreda skattetilläggssystemet tillkallade regeringen en särskild utredare. Den särskilde utredaren, skattetilläggs- kommitté, lämnade betänkandet Skattetillägg m.m. (SOU 2001:25). Förslagen i betänkandet går ut på att det in- förs ett subjektivt rekvisit som förutsättning för att påföra skattetillägg. Remissomgången visar att företrädare för näringslivet i princip är positi- va till förslagen. Från flera myndigheters sida märks en mer kritisk inställning till centrala delar av förslagen. Regeringen avser att föreslå föränd- ringar i skattetilläggssystemet. Ett slutligt ställ- ningstagande kräver emellertid ytterligare bered- ning. 8.6Energi- och miljöskatter m.m. 8.6.1En fortsatt grön skatteväxling I förra årets budgetproposition presenterades en strategi för en successivt ökad miljörelatering av skattesystemet genom grön skatteväxling. Det första steget i denna strategi togs . Grun- den för strategin är att höjda skatter på energi- och miljöområdet växlas mot sänkta skatter på arbete. Skatteväxlingsstrategin beräknas omfatta sammanlagt . Under inledningsåret var den totala omslut- ningen . Inriktningen var då att ge koldioxidskatten en ökad tyngd i förhål- lande till energiskatten. Skattehöjningarna på energiområdet koncentrerades till fossila bräns- len för uppvärmning och till elförbrukning. Med undantag för dieselolja berördes transportområ- det endast av den årliga indexuppräkningen av skattesatserna. Jämfört med skattehöjningarna på bränslen för uppvärmning genomfördes en- dast en måttlig höjning av skatten på dieselolja. Med undantag för den höjda skatten på dieselolja påverkade inte åtgärderna industriell tillverkning, jordbruk, skogsbruk och vattenbruk. Skatterna på arbete sänktes genom att grund- avdragen för löntagare och pensionärer höjdes med och genom att arbetsgivaravgifterna och motsvarande avgif- ter för egenföretagare sänktes med 0,1 procent- enheter. I samband med denna skatteväxling justerades enligt gällande regler energi- och koldioxidskat- tesatserna med hänsyn till förändringarna i kon- sumentpriserna (konsumentprisindex, KPI). ändrades den basmånad som används vid indexjämförelsen och justering- en uppgick då till . föreslås att ett andra steg tas i skatteväxlingen. I avsnitt 8.2.2 föreslås sänkt skatt på arbete i form av en höjning av grundav- dragen i inkomstskatten. Energiskattehöjningar- na följer samma inriktning som förra årets. Hu- vudlinjen är att höja koldioxidskatten på bränslen som används för uppvärmning och att höja energiskatten på el. I samband med detta görs också den årliga indexomräkningen av skat- tesatserna där hänsyn tas till prisutvecklingen. Vidare föreslås en höjning av avfallsskatten.