prop · GP031d10 · 2001-09-20 00:00:00 — Uppdraget innefattar att följa upp och utvärdera påföljden överlämnande till vård inom såvitt avser dess användning och innehåll samt att följa upp och utvärdera påföljden sluten ungdomsvård såväl inom ramen för det straffrättsliga systemet som verkställigheten. Under 20012003 sker en satsning på inom ramen för den alkoholpolitiska handlingsplanen som riktas till utsatta barn i familjer där det förekommer missbruk. Bättre kvalitet i missbrukarvården Sammantaget har det inom missbrukarvården skett en förskjutning från långvariga institutionsbehandlingar mot öppenvård, korta vårdtider och skyddat boende med stöd. Efterfrågan på tvångsvård gick ner kraftigt andra hälft, men förefaller ha stabiliserat sig på en i förhållande låg nivå. Det går dock inte att konstatera en generell neddragning av insatser inom missbrukarvården. Få studier belyser kvaliteten i missbrukarvården. har framfört att bristen på lämpliga och lättåtkomliga kvalitetsindikatorer kan vara en trolig orsak till det. konstaterar i sin treårsuppföljning av att kunskap saknas på flera viktiga områden om tillståndet i och utvecklingen av missbrukarvården. Det gäller både frågan om innehåll, kvalitet och resultat i vården, samt i vad mån öppna vårdinsatser är väl avvägda i förhållande till institutionsvården. Ett långsiktigt utvärderingsarbete av vårdens effekter pågår såväl inom metoder i socialt arbetet (CUS) vid som vid SiS. Av och länsstyrelsernas sociala tillsynsrapport framgår att den ekonomiskt ansträngda situationen i många kommuner har inneburit att måste prioritera och förändra arbetsformer. En positiv effekt av detta är att det i missbrukarvården utförs mycket bra utvecklings- och kvalitetsarbete. Det finns vidare en tydlig strategi för att förbättra öppenvården vilket kan leda till ett bredare utbud och bättre förutsättningar att anpassa vården efter den enskildes behov. Det finns dock en risk för att , av ekonomiska skäl, är alltför restriktiv med institutionsplaceringar. För att bättre kunna tillgodose kommunernas efterfrågan på ungdomsvård vid omdisponeras av de särskilda medel som fördelas av länsstyrelserna för utveckling av ungdoms- och missbrukarvården. sker en kraftig förstärkning av insatserna till barn och unga i missbruksmiljöer bl.a. inom ramen för den antagna handlingsplanen inom alkoholområdet samt inför den kommande narkotikapolitiska handlingsplanen. Sammanlagt tillförs ytterligare för åren 20012004 för insatser inom missbruksområdet. fördelas för öppenvårds- och förebyggande insatser. Regeringen kan konstatera att utvecklingen inom missbrukarvården är svårbedömd. Det finns därför anledning att även fortsättningsvis noga följa frågan. Det gäller såväl avvägningen mellan öppenvård och institutionsvård som innehållet och kvaliteten i insatserna. I många kommuner har bedrivits ett utvecklingsarbete med stöd av de särskilda medel som fördelas av länsstyrelserna för utveckling av ungdoms- och missbrukarvården. Olika samverkansmodeller har utvecklats som regionala forsknings- och utvecklingsenheter och högskolor i ökande utsträckning har engagerats i projektverksamheterna. Ett arbete har initierats för att avhjälpa tidigare påpekade brister vad gäller utvärdering av effekter av insatserna. I flera län har det genomförts eller påbörjats regionala utvärderingar. Olika länsstyrelser har kommit olika långt i det arbetet. (dir 1998:108) skall avsluta sitt uppdrag. I kommitténs slutbetänkande kommer att ingå en utvärdering av de bidrag som utgått till kommuner och organisationer för att avhjälpa hemlösheten. Regeringen har i vårpropositionen avsatt för fortsatta insatser mot hemlösheten. Inriktningen av insatserna de kommande tre åren kommer att bestämmas med utgångspunkt i slutsatser och förslag samt i dialog med bl.a. forskare inom området och . Insatser som syftar till skydd och hjälp till kvinnor som blivit utsatta för våld behöver kontinuerligt utvecklas. Det är därvid viktigt att uppmärksammar vissa särskilt utsatta flickor och kvinnor med utländsk bakgrund samt barnens situation i familjer där våld förekommer. Också barns umgänge med fadern i de fall föräldrarna separerar på grund av våld i familjen bör uppmärksammas. har inom ramen för sitt uppdrag att följa upp Kvinnofridsreformen utarbetat ett utbildningsmaterial för personal i och hälso- och sjukvården, vilket bör kunna bidra till att 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 öka kompetensen och utveckla metoder för bemötande av och hjälp till utsatta kvinnor. Könshandelns komplexa och dolda karaktär gör att studier och kartläggningar av den inte är lätta att genomföra. Därför är det av stor vikt att det finns bra instrument för ändamålet. I syfte att utveckla ett bra och tillförlitligt instrument för uppföljning av prostitutionens utveckling och omfattning har gjort en enkätundersökning, som behandlar situationen såväl som . I det fortsatta utvecklingsarbetet är det angeläget att utveckla metoder för att nå den dolda prostitutionen, som beräknas stå för två tredjedelar av all prostitution i landet. 9.7.118:1 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. Tabell 9.2 Anslagsutveckling 18:1 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. Anslaget omfattar medel till utveckling av ungdoms- och missbrukarvården och till kunskapsutveckling inom , bidrag till organisationer som arbetar för utsatta barn och deras familjer samt till organisationer som arbetar för att motverka våld mot kvinnor och barn samt insatser för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter i . Anslaget omfattar även medel för insatser för att motverka sexuell exploatering av barn i enlighet med åtaganden i samband med den åtgärdsplan som antogs vid Världskongressen mot kommersiell sexuell exploatering av barn i . Stödet går i huvudsak till arbete mot sexuell exploatering av barn i men även till organisationer som arbetar mot kommersiell sexuell exploatering av barn. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Under har länsstyrelserna fördelat medel till kommunerna för att utveckla ungdoms- och missbrukarvården i syfte att åstadkomma balans mellan öppenvård och institutionsvård i kommunerna. följer i nära samarbete med länsstyrelserna upp hur medlen fördelas och uttalar att medlen bidragit till positiv utveckling och samverkan inom området. För att bättre kunna tillgodose kommunernas efterfrågan på ungdomsvård vid omdisponeras av de särskilda medel som fördelas av länsstyrelserna för utveckling av ungdoms- och missbrukarvården. följer upp stödet till organisationer inom det sociala området och lämnar en samlad redovisning till regeringen om statsbidragets användning i förhållande till bidragets syfte och de mål som angivits i myndighetens regleringsbrev. konstaterar att statsbidraget i huvudsak har använts enligt intentionerna att förstärka och komplettera de samhälleliga insatserna. har regeringens uppdrag att ge stöd till kunskapsutveckling inom . utgår och utgår för detta ändamål. Anslaget har tillförts ytterligare för utveckling av den sociala välfärdsstatistiken. tillfördes anslaget för insatser i syfte att motverka våld mot kvinnor. Av dessa medel skall avse verksamheten som bedrivs vid Rikskvinnocentrum. Arbetet med att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter Regeringen föreslår också att medel avsätts för fortsatt arbete med att genomföra . utgår till insatser för detta ändamål m.m. Processen med att stärka barnfrågorna i och att förverkliga kräver fortsatta insatser. Användningsområdet för medlen bör liksom innevarande år syfta till att bland annat öka kunskaperna om på alla nivåer i samhället samt till att vidareutveckla och sprida metoder för att förverkliga konventionen. Insatser behövs för att bland annat sprida i kommuner och landsting, till myndigheter, universitet och högskolor. Kunskapsinhämtning, uppföljning och utvärdering, erfarenhetsutbyte och idéspridning är exempel på lämpliga initiativ. Vidare bör påbörjade insatser när det gäller utveckling av basstatistik om barn samt försöks- och utvecklingsverksamhet kring föräldrautbildning fortsätta. Regeringen avser även att avsätta medel för (utåtriktade) aktiviteter inom barnsäkerhetsområdet samt för åtgärder i syfte att förbättra barns och ungdomars möjligheter att komma till tals. Även insatser mot kommersiell sexuell exploatering bör fortsätta. Från anslaget bör andra aktiviteter som syftar till att genomföra kunna bekostas. Tabell 9.3 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag m.m. Förslag/beräknat anslag Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 18:1 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. beräknas anslaget till respektive Tabell 9.4 Anslagsutveckling 18:2 1Inklusive en minskning med 7 052 tkr på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 681 765 tkr prisnivå. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 (SiS) är förvaltningsmyndighet för de hem som avses i 12 § lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga (särskilda ungdomshem) och lagen (1998:603) om sluten ungdomsvård samt 22 och 23 §§ lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall (LVM-hem). Verksamheten är indelad i verksamhetsgrenarna missbrukarvård vid LVM- hem, ungdomsvård och sluten ungdomsvård. Ungdomsvården och missbrukarvården finansieras till respektive två tredjedelar med avgifter medan sluten ungdomsvård finansieras helt via myndighetens anslag. In- täkterna beräknas enligt SiS till och . Myndigheten tillfördes i tilläggsbudgeten . Medlen avsåg finansiering av 40 platser sluten ungdomsvård och 24 nya platser för vård enligt lagen om vård av unga. Utbyggnaden kom igång först bl.a. på grund av svårigheter att få fram lokaler och personal. Därför har ett anslagssparande uppstått. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Tabell 9.5 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Utestående förpliktelser vid årets början Erhållen/föreslagen bemyndiganderam * Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. När den straffrättsliga påföljden sluten ungdomsvård trädde i kraft inrättades tio vårdplatser. Påföljden har emellertid fått betydligt större tillämpning än vad som förutsågs då lagen trädde i kraft. utnyttjade SiS i genomsnitt 50 årsplatser för ungdomar intagna för verkställighet enligt LSU. kommer SiS att behöva disponera knappt 70 årsplatser. Utvecklingen har inneburit att platser vid de särskilda ungdomshemmen avsedda för vård med stöd av lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga har fått tas i anspråk varvid det uppstått brist på sådana platser. Under hela det gångna året har det förekommit köer till vård för de ungdomar kommunerna önskar placera. Utbyggnaden av platser i ungdomsvården pågår och SiS kommer att ha cirka 60 nya platser . Den fortsatta utvecklingen av påföljden sluten ungdomsvård är svår att bedöma men mot bakgrund av den successiva ökning av efterfrågan som skett samt det faktum att den genomsnittliga strafftiden har ökat bedöms SiS behöva 75 årsplatser i sluten ungdomsvård. Kostnaderna för LSU-vården har blivit dyrare än beräknat bl. a. på grund av att vården förutsätter hög personaltäthet och lokaler som uppfyller höga krav på säkerhet. Efterfrågan på LVU-vård visar heller ingen tendens att minska. För att komma tillrätta med köerna till de särskilda ungdomshemmen och motsvara en förväntad ökning av efterfrågan bedömer SiS att man behöver fler platser för vård enligt LVU. Regeringen kommer att noga följa utvecklingen av den slutna ungdomsvården och vården vid de särskilda ungdomshemmen. En utvärdering av påföljden sluten ungdomsvård kommer att ske inom ramen för regeringens uppdrag till , och SiS ( avsnitt 9.6.2 ). I samband med ekonomiska vårproposition tillfördes anslaget och . Regeringen föreslår nu att anslaget utökas med ytterligare . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Tabell 9.6 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband budgetpropositionen . 2En närmare beskrivning finns i tilläggsbudgeten i samband med budgetpropositionen, avsnitt 9.2. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 18:2 . 9.7.318:3 Utvecklingsmedel till åtgärder för hemlösa Tabell 9.7 Anslagsutveckling 18:3 Utvecklingsmedel till åtgärder för hemlösa Regeringen tillkallade en parlamentarisk kommitté med uppgift att föreslå och initiera åtgärder som syftar till att skapa en bättre situation för hemlösa och förhindra att hemlöshet uppstår (dir. 1998:108). avsattes under sammanlagt för att pröva olika metoder för att långsiktigt komma tillrätta med hemlösheten. Kommittén avslutar sitt arbete . Kommittén har haft i uppdrag att bereda och till regeringen lämna förslag till stöd till projekt som finansierats av utvecklingsmedel till hemlösa. som har varit verksam har ett 25-tal projekt, de flesta fleråriga, initierats med stöd av statliga stimulansmedel. Regeringen bedömer att stimulansmedlen har bidragit till att lyfta fram problem som är förknippade med hemlöshet, både för samhället och för individen. Flera initiativ till utvecklingsprojekt har tagits, som sammantaget har givit värdefull kunskap om metoder som kan vara verksamma för att långsiktigt komma till rätta med hemlöshet. Regeringen har därför avsatt i vårbudgeten 2001 för fortsatta utvecklingsinsatser i sammanlagt . Tabell 9.8 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag m.m. Förslag/beräknat anslag Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 18:3 Utvecklingsmedel till åtgärder för hemlösa. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 10 Politikområde Forskningspolitik under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning 10.1.126:1 för arbetsliv och socialvetenskap: Förvaltning Tabell 10.1 Anslagsutveckling 26:1 för arbetsliv och socialvetenskap: Förvaltning 3Motsvarar 21 403 tkr prisnivå. Ändamålet med anslaget är att finansiera administrationen för för arbetsliv och socialvetenskap (FAS). Myndigheten påbörjade sin verksamhet efter sammanslagning av och del av . I anslaget ingår för rådets initiala omställningskostnader av vilka en del kommer att falla på 2002 men inom kvarvarande anslagsmedel. Med hänsyn till att rådet ännu inne har avslutat sitt första verksamhetsår är prognosen för årets utfall något osäker. utlystes medel för forskningsprojekt med start vilket bidrog till att FAS hade en väl fungerande verksamhet , trots ett omfattande arbete med att bygga upp en ny organisation. Totalt inkom 727 projektskisser till , vilket är ungefär lika många som tidigare mottagits av SFR och de delar av som tillhör FAS ansvarsområde. av dessa gick vidare till fullständig ansökan och bereds vidare i rådets prioriteringskommittéer. Beslut om tilldelning fattas , då av de ursprungligaansökningarna förväntaserhålla medel. Tabell 10.2 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2En närmare beskrivning finns i tilläggsbudgeten i samband med budgetpropositionen, avsnitt 9.2. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 26:1 för arbetsliv och Socialvetenskap: Förvaltning. beräknas anslaget till respektive . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 10.1.226:2 för arbetsliv och socialvetenskap: Forskning Tabell 10.3 Anslagsutveckling 26:2 för arbetsliv och socialvetenskap: Forskning 2Varav 2 326 tkr från det nedlagda och 12500 tkr från det nedlagda . 3Motsvarar 278 354 tkr prisnivå. Ändamålet med anslaget är att främja och stödja grundforskning och behovsstyrd forskning inom arbetslivsområdet, socialvetenskap och folkhälsovetenskap samt att bedriva forskningsinformation. Tabell 10.4 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden En mycket angelägen uppgift för rådet är att ta initiativ till tvärvetenskapliga satsningar som berör både arbetsliv och sociala förhållanden. Ett exempel på detta är det forskningsprogram om arbetsskador och rehabilitering som FAS skall utarbeta till . Forskning om ohälsa är för övrigt ett område där fler satsningar görs. startade verksamheten vid CHESS (of and ) som är ett centrum för forskning om ojämlikhet i hälsa. delar rådet också ut programstöd inom bl.a. områdena Arbetsliv och hälsa, Yrkesmedicin och yrkeshygien samt Psykisk ohälsa och samhällsförändring. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Utestående förpliktelser vid årets början1 Erhållen/föreslagen bemyndiganderam 1 Utestående åtaganden vid början utgörs av ärenden som FAS övertagit från det nedlagda resp. . * Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. Medelstillskottet innebär ett fullföljande av den uppdelning av Rådet för arbetslivsforsknings forskningmedel mellan FAS och som aviserades i budgetpropositionen samt det ytterligare tillskott med för handikappforskning som då också aviserades. beräknas ett ytterligare medelstillskott med för ny tvärvetenskaplig forskning i enlighet med vad som angavs i forskningpropositionen (prop. 2000/01:3) samt i budgetpropositionen . Tabell 10.5 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen . Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen föreslår att anvisas under anslaget 26:2 för arbetsliv och socialvetenskap: Forskning. beräknas anslaget till respektive .