prop · GP031d18 · 2001-09-20 00:00:00 — Under anslaget anvisas medel för bidrag till organisationer m.m. på bild- och formområdet, bl.a. verksamhetsstöd till , Folkrörelsernas Konstfrämjande och Föreningen . Under anslaget anvisas också medel för bidrag till för de fria konsterna. Vidare lämnas ett särskilt verksamhetsstöd till vissa utställare, ett utrustningsbidrag till konstnärliga kollektivverkstäder samt utställningsersättning till konstnärer i samband med utställningar. För bidragsgivning på bild- och formområdet gäller förordningen (1984:326) om statsbidrag till kulturella ändamål, förordningen (1998:1368) om statsbidrag till vissa utställare inom bild- och formområdet, förordningen (1982:502) om statsbidrag till konsthantverkskooperativ samt förordningen (1998:1370) om statligt utrustningsbidrag till kollektivverkstäder. Regeringen har under inledningen till politikområdet redovisat och bedömt resultaten av statens stöd till bild- och formområdet. För att göra bild- och formkonsten tillgänglig för så många människor som möjligt spelar utställningsarrangörerna en viktig roll. En av de arrangörer som arbetar för att öka intresset och spridandet av bild- och formkonst till nya publikgrupper i samhället är Folkrörelsernas Konstfrämjande. I samarbete med RiksSkådebanan planerar Konstfrämjandet nu att bedriva uppsökande verksamhet i bl.a. storstädernas ytterområden. För att projektet skall få önskad omfattning behöver basverksamheten förstärkas och för att möjliggöra ett ökat verksamhetsstöd till Folkrörelsernas Konstfrämjande föreslås därför tillföras anslaget. Under anslaget fördelas bl.a. verksamhetsstöd till Baltic Art Center på . Verksamhetsstöd till två andra organisationer för kulturutbyte, Författar- och Översättarcentrum samt Internationella Tonsättarcentrum, beräknas däremot från anslaget 28:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete. Även stödet till Baltic Art Center bör i fortsättningen beräknas från detta anslag. föreslås därför överföras till anslaget 28:2. Tabell 4.46 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1Varav 56 tkr på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 10 735 tkr prisnivå. har till uppgift att besluta om statliga ersättningar och bidrag till bild-, form-, ton-, scen- och filmkonstnärer. Nämnden skall vidare hålla sig underrättad om konstnärernas ekonomiska och sociala förhållanden. Syftet med verksamheten är att genom fördelning av ersättningar och bidrag verka för att förbättra konstnärernas villkor. Tillsammans med styrelsen för har nämnden avgett förslag till innehavare av inkomstgarantier . har även att fördela stöd till produktion av kortfilm under anslaget 28:36 Filmstöd. gäller förordningen (1997:1153) med instruktion för och för , förordningen (1962:652) om . Myndighetens avgiftsinkomster uppgick till . har aktivt arbetat med fördelning av statliga ersättningar och bidrag samt att bevaka konstnärernas ekonomiska och sociala situation. Regeringen har under inledningen till politikområdet redovisat och bedömt resultaten av statens stöd till konstnärer. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 4.48 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2En närmare beskrivning finns i tilläggsbudgeten i samband med budgetpropositionen, avsnitt 9.2. 4.13.2128:21 Ersättningar och bidrag till konstnärer 1 Motsvarar 268 795 tkr prisnivå. Under anslaget anvisas bl.a. medel för ersättning åt bild- och formkonstnärer för att deras verk i offentliga institutioners ägo visas för allmänheten eller används på annat allmännyttigt sätt (visningsersättning). Anvisade medel fördelas efter beslut av styrelsen för . Verksamheten regleras i förordningen (1997:1153) med instruktion för samt i förordningen (1982:600) om . Vidare fördelas en del av visningsersättningen individuellt. Den individuella visningsersättningen fördelas på basis av det offentliga innehavet av konstnärens verk i enlighet med kriterier vilka fastställts av upphovsrättsorganisationen i (BUS). Fördelningen av den s.k. IV-er- sättningen regleras i förordningen (1996:1605) om individuell visningsersättning. Biblioteksersättning lämnas i enlighet med förordningen (1962:652) om . lämnas bidrag enligt förordningen (1976:528) om bidrag till konstnärer. Bidragen har formen av exempelvis konstnärsbidrag, projektbidrag, stöd till internationellt kulturutbyte och långtidsstipendier. utgår 102 långtidsstipendier. Styrelsen för fördelar bidragen till författare, översättare, kulturjournalister och dramatiker och fördelar bidrag till övriga konstnärer. Anslagssparandet beror huvudsakligen på att flera av nämndens bidrag måste rekvireras av mottagaren innan de betalas ut samt att många bidrag betalas ut i delar. I vissa fall kan därför förflyta mellan beslut och slutlig utbetalning. Regeringen har beslutat om indragning med av anslagssparandet. Den individuella visningsersättningen fördelades . Ersättningsformen har utvecklats väl och motsvarar regeringens konstnärspolitiska målsättning om att öka konstnärers möjligheter att leva av sitt konstnärskap. I enlighet med den bedömning som regeringen redovisat under inledningen till politikområdet föreslår regeringen vidare att bidragen till bild- och formkonstnärer genom den individuella visningsersättningen ökas med . På ordområdet har styrelsen för fördelat av tillgängliga medel för biblioteksersättning i form av individuella, statistiskt beräknande ersättningar, s.k. författar- och översättarpenningar. var 4622 upphovsmän berättigade till denna form av ersättning. Vidare fördelar pensioner, stipendier och andra bidrag till enskilda upphovsmän samt bidrag till upphovsmannaorganisationer. fördelades sammanlagt 801 stipendier om ca 52 millioner kronor. Regeringen har godkänt en överenskommelse med m.fl. om biblioteksersättningen . Regeringen föreslår att anslaget anvisas Tabell 4.50 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 4.13.22 28:22 och landsarkiven 1Inklusive en minskning med 3 502 tkr på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 265 049 tkr prisnivå. och landsarkiven är statliga arkivmyndigheter med det särskilda ansvar för den statliga arkivverksamheten och för arkivvården i landet som framgår av arkivlagen (1990:782), arkivförordningen (1991:446) och förordningen (1995:679) med instruktion för och landsarkiven. , som är chefsmyndighet för landsarkiven, är central förvaltningsmyndighet för arkivfrågor och har det högsta överinseendet över den offentliga arkivverksamheten. , som finns i , , , , , och , är arkivmyndigheter inom sina respektive distrikt. stadsarkiv och Värmlandsarkiv har funktion som landsarkiv inom respektive . I ingår bl.a. , Svensk arkivinformation (SVAR) och Arkion. fullgör uppgiften som arkivmyndighet för de myndigheter som lyder under Försvarsdepartementet. SVAR är en delvis avgiftsfinansierad verksamhet som på moderna medier skall bearbeta och sprida arkivinformation. SVAR riktar sig framför allt till allmänheten, i första hand släktforskarna. Verksamheten, vilken främst är förlagd till , bygger 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 till viss del på arbetsmarknadsprojekt. Vid de olika arbetsplatserna sysselsätts drygt 115 personer, varav ca 55 personer är anställda med lönebidrag. Arkion är en i huvudsak avgiftsfinansierad verksamhet med syfte att med hjälp av moderna medier öka tillgängligheten till och bruket av arkiven. Av redovisning av det regionala utfallet av verksamheten framgår att arkivmyndigheterna genom landsarkivorganisationen och SVAR har en god spridning i landet. Cirka hälften av de kostnader som finansieras av förvaltningsanslaget avser verksamhet i andra delar av landet än . Myndigheternas avgiftsintäkter uppgick till ca . Avgiftsintäkterna är beräknade till ca . Tabell 4.52 Redovisning av vissa mätbara prestationer Antal besök på hemsidor (antal grupper/ Tabell 4.53 Redovisning av arkivbeståndens omfattning vid och landsarkiven m.m. papper (hyllmeter) (antal rullar) (antal databärare) Arkivmyndigheterna bedriver ett långsiktigt arbete för att bygga upp och sprida kunskap om hantering av arkiv. Härigenom skapas förutsättningar för en höjd kvalitet på arkivvården och 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 bättre strukturerade arkiv hos bl.a. arkivbildande myndigheter. Detta är en förutsättning för att offentlighetsprincipen skall fungera på ett tillfredsställande sätt, vilket är av grundläggande betydelse från demokratisk utgångspunkt. bidrar insatserna till att kulturarvet kan bevaras för framtiden. Den nya tekniken innebär goda möjligheter att öka tillgängligheten till och överblicken över arkiven. Genom exempelvis användning av Internet kan man nå fler och nya grupper av brukare. Digitaliserade register och förteckningar samt referensdatabaser gör det lättare att få överblick över vilka arkiv som finns och vad de innehåller, och därmed ökar sökbarheten. Den utåtriktade verksamheten, exempelvis konferenser, visningar och utställningar, tydliggör arkivens betydelse när det gäller att bygga upp och sprida kunskap om samhällsutvecklingen och människors levnadsförhållanden genom tiderna. Det allmänna intresset och förståelsen för arkiven som informationskälla ökar. Insatserna genomförs i samverkan med bl.a andra arkivinstitutioner, museer och olika organisationer. Arbetet för ökad enhetlighet mellan statlig och arkivverksamhet drivs framför allt inom ramen för Samrådsgruppen för kommunala arkivfrågor, där och landsarkiven samt och ingår. medverkar aktivt i det internationella samarbetet kring arkivanknutna frågor. Det sker bl.a. inom ramen för den verksamhet som bedrivs av Internationella arkivrådet ICA samt av EU och . Vidare har , och i viss utsträckning också landsarkiven, omfattande kontakter med olika myndigheter och institutioner i andra länder i frågor som rör arkiven. Viss kompletterande resultatredovisning lämnas i avsnitt 4.6. och landsarkiven svarar för en omfattande verksamhet som har gett goda resultat. Genom insatserna skapas förutsättningar för insyn i den offentliga förvaltningen samt för att tillgodose behovet av information för rättsskipningen och förvaltningen samt forskningens behov. Arkivens samhällsbetydelse stärks. verksamhet tydliggör arkivens värde för den regionala utvecklingen och identiteten. Verksamhetens huvudinriktning bör behållas. För att bl.a. skapa förutsättningar för insatser i fråga om enskilda arkiv föreslås en ökning av anslaget med . För leveranser av arkivmaterial tillförs anslaget ca från berörda myndigheter. För mikrofilmning av kyrkobokföringshandlingar sker en överföring på från utgiftsområde 3. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Tabell 4.54 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2En närmare beskrivning finns i tilläggsbudgeten i samband med budgetpropositionen, avsnitt 9.2. 4.13.2328:23 Bidrag till regional arkivverksamhet 1 Motsvarar prisnivå. Bidrag till regional arkivverksamhet lämnas enligt förordningen (1996:1598) om statsbidrag till regional kulturverksamhet. Medel under detta anslag fördelas av genom arkiv. Syftet med bidraget är att främja den regionala arkivverksamheten, att få ett nät av väl fungerande regionala arkivinstitutioner runtom i landet och att bättre integrera folkrörelsearkiven i den regionala kulturpolitiken. Bidrag lämnas 2001 till följande 20 regionala arkivinstitutioner, vilka före erhöll s.k. föreståndarbidrag från . föreningsarkiv, folkrörelsearkiv, Folkrörelsearkiv för län, i , i , Folkrörelsernas arkiv i , Folkrörelsernas arkiv för , Folkrörelsernas arkiv för , Folkrörelsernas arkiv i , i , Folkrörelsernas arkiv i län, i , i , läns folkrörelsearkiv, , läns folkrörelsearkiv, , , läns föreningsarkiv och läns föreningsarkiv. Ansökningar om att bli berättigade till bidrag har kommit in från och läns . De regionala arkiven förvaltar betydande arkivbestånd och samlingar med stort kulturhistoriskt värde. Från att ha inriktat sig på att bevara de traditionella folkrörelsernas historia har många regionala arkiv utvidgat verksamheten till att omfatta enskilda arkiv i vidare bemärkelse, som exempelvis företagsarkiv, personarkiv och gårdsarkiv. De regionala arkiven driver ett alltmer aktivt arbete för att göra samlingarna tillgängliga. Insatserna genomförs i stor utsträckning i samverkan med andra arkivinstitutioner, skolan samt olika regionala och lokala organisationer. Flera folkrörelsearkiv driver särskild arkivpedagogisk verksamhet. De regionala arkiven har betydelse inom forskningen, bl.a. historisk och samhällsvetenskaplig forskning samt hembygds- och släktforskning, och för den regionala identiteten. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Regeringen bedömer att anslaget ger goda resultat. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Tabell 4.56 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1Inklusive en minskning med 1 982 tkr på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 26 610 tkr prisnivå. Myndigheten har enligt förordningen (1993:654) med instruktion för () till uppgift att samla in, bevara, vetenskapligt bearbeta och ge ut material om dialekter, folkminnen, folkmusik, ortnamn och personnamn. Vidare skall institutet avge yttranden i ärenden om fastställande av ortnamn och granska förslag till namn på allmänna kartor samt yttra sig i fråga om personnamn. Språk- och folkminnesinstitutets verksamhet är geografiskt sett spridd. Ledning och avdelningar finns lokaliserade i . Arkiv finns i , och . SOFI:s avgiftsintäkter uppgick till . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Andelen besökare på arkiven inom har minskat jämfört , antalet besök på hemsidorna har däremot ökat. En förskjutning har alltså skett mot allmänhetens och forskarsamhällets användning av Internet och egen sökning i digitala register. Internet används i hög utsträckning för att nå ut till nya grupper. Tillgängligheten har ökat då i större omfattning kunnat tillhandhålla arkivmaterialet digitalt. En ökad del av samlingarna kan bevaras mer tillförlitligt i ett längre perspektiv genom att de är överförda till nytt medium. Antalet sålda publikationer har ökat . samverkar med ett flertal av landets universitet och högskolor och har även omfattande internationella samarbeten i t.ex. frågor om ortnamnsforskning och inom om samisk namnforskning. arbetar kontinuerligt med den samiska kulturen och har en särskild befattning som samisk arkivarie. bidrar genom insamling, digitalisering och förmedling av arkivmaterial samt forskning inom sitt verksamhetsområde till att bevara kulturarvet. Regeringen bedömer att resultaten är tillfredsställande. För att ge förutsättningar att bibehålla en hög standard på uppnådda resultat föreslår regeringen att anslaget höjs med . Regeringen föreslår att anvisas . Tabell 4.58 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2En närmare beskrivning finns i tilläggsbudgeten i samband med budgetpropositionen, avsnitt 9.2. 4.13.25 28:25 Svenskt biografiskt lexikon 1Inklusive en minskning med 44 tkr på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 3 927 tkr prisnivå. Myndigheten har enligt förordningen (1988:630) med instruktion för Svenskt biografiskt lexikon (SBL) till uppgift att fortsätta och slutföra utgivandet av verket Svenskt biografiskt lexikon. SBL:s avgiftsintäkter uppgick till vilket är en ökning med mer än från föregående år. Den viktigaste orsaken till differensen är försäljning av CD- romskivor. Dessa är nu slutsålda. Publikationen Svenskt biografiskt lexikon utgör ett betydande hjälpmedel för bl.a. forskare och den är ett viktigt bidrag till den vetenskapliga kunskapsuppbyggnaden. En stor användarkategori är person- och släktforskare. Med gällande vetenskaplig kvalitet skall minst ett band ges ut , dvs. Slutmålet är att lexikonet skall vara färdigt . Tillgängligheten till lexikonet har ökat genom att delar av materialet givits ut på CD- romskiva. CD-romproduktionen har gett lexikonet en stor spridning genom att universitet, högskolor och större bibliotek lagt ut den på interna nätverk. Regeringen bedömer att SBL uppvisar tillfredsställande resultat och att dess inriktning bör ligga fast. Regeringen föreslår att anslaget anvisas 3 927 000kronor . Tabell 4.60 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1 En närmare beskrivning finns i tilläggsbudgeten i samband med budgetpropositionen, avsnitt 9.2. 1Inklusive en minskning med 7 210 tkr på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 165 281 tkr prisnivå. () är central förvaltningsmyndighet för frågor om kulturmiljön och kulturarvet. Enligt förordningen (1997:1171) med instruktion för skall RAÄ bl.a. värna om kulturvärdena i bebyggelsen och i landskapet, bevaka kulturmiljöintresset vid samhällsplanering och byggande samt verka för att hoten mot kulturmiljön möts. Till RAÄ:s uppgifter hör vidare att leda och delta i arbetet med att bygga upp kunskapen och bedriva informations- och rådgivningsverksamhet om kulturmiljöer, kulturminnen och kulturföremål. RAÄ skall också medverka i det internationella arbetet samt följa det regionala kulturmiljöarbetet och biträda länsstyrelserna och de regionala museerna i dessa frågor. Andra uppgifter är att utföra arkeologiska undersökningar och svara för konservering samt vård av kulturminnen och kulturföremål. Dessutom skall RAÄ ha ett specialbibliotek för forskning och utveckling inom området. Myndighetens avgiftsinkomster uppgick till ca , varav ca avser intäkter för arkeologisk uppdragsverksamhet. RAÄ har beräknat avgiftsintäkterna till ca för 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Förutom intäkter för arkeologisk uppdragsverksamhet rör det sig framför allt om entré- och försäljningsintäkter samt intäkter från konserveringsverksamhet. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Den arkeologiska uppdragsverksamheten inom RAÄ innefattar undersökningar och utredningar som föranleds av lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. och som utförs av RAÄ:s avdelning för arkeologiska undersökningar (UV) mot avgift. trädde en ny organisation för verksamheten i kraft. Inriktningen av organisationsförändringen har framför allt syftat till att ge verksamheten en stabil organisationsstorlek, med hänsyn till variationer i uppdragsvolym. skedde en viss ökning av uppdragsvolymen i förhållande till 1999. Antalet fältarbetstimmar uppgick till ca 45 000 och 2000 till ca 50 000. Intäkterna var ca , vilket är i stort sett oförändrat jämfört med föregående år. Efter de omstruktureringar som tidigare vidtagits inom bar verksamheten näst intill sina egna kostnader. Prognosen för UV:s verksamhet 2001 pekar på en försiktig uppgång i uppdragsvolym. Kulturmiljöns ställning har stärkts i den regionala utvecklingen. Konsekvenserna för kulturarvet beaktas i allt större utsträckning när förändringar görs inom skilda samhällsområden. har också RAÄ påbörjat en sektorsövergripande diskussion om värderingsfrågor och frågan om kulturarvets demokratiska betydelse. Satsningarna på storstädernas kulturmiljövärden och på industrisamhällets kulturarv har också haft stor påverkan på verksamheten. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Andra viktiga områden har varit skogens kulturlämningar, kulturvärden i landskapet samt fornminnesinformation. Intresset för delaktighet och ansvar i kulturmiljöarbetet ökar och medlemsantalet växer i organisationer inom kulturmiljösektorn. En ökning av den digitala informationsförsörjningen har skett genom vidareutveckling av former och metoder för kulturmiljövårdens kunskapsuppbyggnad. Vidare har RAÄ samarbetat med universitetsforskningen och även deltagit i ett 30-tal forskningsprojekt inom framför allt det kulturhistoriska och det antikvarisk-tekniska området. Tre projekt om byggnadsvård har genomförts i , och vilka bl.a. har inneburit att nya arbetstillfällen skapats för byggnadsarbetare och hantverkare. En enhetlig struktur på styrningen av publikverksamheten vid de största besöksmålen vid RAÄ:s fastigheter och en övergripande policy för verksamhetens inriktning har präglat arbetet 2000. Omfattande förberedelser har också skett inför starten av det historiska centret vid . Intresset för att besöka de fastigheter som RAÄ förvaltar är fortsatt högt och förberedelser har genomförts för att lyfta fram och tillgängliggöra ett större antal av RAÄ:s övriga fastigheter. Tabell 4.63 Entrélagda besök vid RAÄ:s fastigheter RAÄ:s verksamhet har gett ett tillfredsställande resultat i förhållande till de mål som ställts och myndighetens resurser bedöms ha använts på ett effektivt sätt. Regeringen bedömer därför att anslagets huvudinriktning inte bör ändras. För att stödja det ökade engagemang som ideella organisationer visat för kulturmiljöområdet föreslår regeringen en höjning av anslaget med . I enlighet med propositionen (prop. 2000/01:130) Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier är den myndighet som har det övergripande ansvaret för miljömålsfrågor relaterade till kulturmiljön. överförs från utgiftsområde 20 till . Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Tabell 4.64 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Överföring från utg.omr. Förslag/beräknat anslag 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2En närmare beskrivning finns i tilläggsbudgeten i samband med budgetpropositionen, avsnitt 9.2. 4.13.27 28:27 Bidrag till kulturmiljövård Bidrag lämnas enligt förordningen (1993:379) om bidrag till kulturmiljövård. Bidragsbestämmelserna innebär i korthet att bidrag lämnas för att bevara och tillgängliggöra kulturmiljön. Medel får även utgå bl.a. för vissa arkeologiska undersökningskostnader samt till vård och underhåll av vissa kyrkliga inventarier. Medel får även användas när det finns särskilda skäl för att täcka kostnader för att ta till vara fornfynd. Vidare lämnas också bidrag till ombyggnad, renovering och underhåll av kulturhistoriskt värdefull bostadsbebyggelse. Frågor om bidrag prövas av () eller, efter RAÄ:s bemyndigande, av . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att , i fråga om ram- anslaget 28:27 Bidrag till kulturmiljövård, inom en ram av högst , besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför utgifter dock längst . Tabell 4.66 Bemyndighanden om ekonomiska förpliktelser Utestående förpliktelser vid årets början Erhållen/föreslagen bemyndiganderam * Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Fördelningen av bidrag sker på nationell nivå av RAÄ och på regional nivå av respektive länsstyrelse. Vid fördelningen av bidrag till byggnadsvård utgår länsstyrelserna från de kulturhistoriska värdena och behoven. De har också möjlighet att väga in sysselsättnings-, utbildningsmässiga och regionalekonomiska motiv samt betydelsen för kulturliv och besöksnäring. Kulturmiljöområdets bidragsgivning har inneburit att andra parter ofta bidrar med ekonomiska medel såsom arbetsmarknadsmedel, regionalekonomiska medel, EU-medel samt medel från andra centrala myndigheter, kommuner, markägare m.fl. Genom anslaget ges kulturmiljövården möjlighet att som kraftfull aktör och tillsammans med andra aktörer inom och utom kulturmiljösektorn, åstadkomma stor kulturmiljönytta med goda effekter. Regeringen är mot den bakgrunden positiv till det utvecklingsarbete som pågår inom ramen för det sektorsövergripande projektet . Med infördes möjligheten att skydda värdefulla kulturpräglade landskap som kulturreservat och runt om i landet märks ett stort uppdämt behov av att skydda den här typen av miljöer.