prop · GO0390 · 2001-03-14 00:00:00 — området "Ett köns- och jämställdhetsperspektiv i nordisk ekonomisk politik" omfattar bl.a. att utveckla metoder för att utvärdera ministerrådets budget ur ett jämställdhetsperspektiv samt att etablera ett samarbete mellan ländernas finansministerier och andra aktörer rörande metoder för att bedöma den ekonomiska politiken ur ett köns- och jämställdhetsperspektiv. området "Män och jämställdhet" syftar bl.a. till att främja kunskap och forskning som belyser traditionella maskulina värden i arbets- och familjeliv samt samla statistik om mäns liv i . föräldraledighet och utbildningsval omfattas också liksom att verka för en Skr. 2000/01:90 om män och jämställdhet. området "Kvinnofrid" omfattar bl.a. att utveckla det nordiska samarbetet för att motverka könsrelaterat våld mot kvinnor och handel med kvinnor samt att stödja ett nordiskt samarbete för mansgrupper som arbetar för att stoppa våld mot kvinnor. Projektet för att utveckla nya metoder i jämställdhetsarbetet, det s.k. mainstreamingprojektet, har avslutats . Samtliga nordiska länder samt de självstyrande områdena och har medverkat i totalt tio projekt inom arbetsmarknads- och ungdomspolitik. Erfarenheten från projekten har dokumenterats i en slutrapport. genomförde ministerrådet tillsammans med en konferens om jämställdhetsfrågor i . I enlighet med handlingsplanen om män och jämställdhet har en arbetsgrupp tillsatts med representanter från fackliga samorganisation (NFS) och . Gruppen har utarbetat ett idédokument om män och jämställdhet i arbetslivet. En konferens på samma tema kommer att anordnas . Jämställdhetsarbetet är till stor del knutet till frågor och områden som är aktuella inom EU och EES. De satsningar som har fastlagts i det nordiska samarbetsprogrammet för perioden 19952000 är områden som också behandlas i EU:s jämställdhetsprogram för åren 19962000. Det nordiska samarbetet rörande kampen mot kvinnohandel har utvecklats och avses under det svenska ordförandeskapet bli en prioriterad fråga. Ett samarbetsprogram mellan de nordiska och baltiska länderna på jämställdhetsområdet för 19982000 har godkänts av ministrarna vid ett gemensamt möte . Arbetsgruppen med representanter från samtliga nordiska och baltiska länder har fortsatt sitt arbete med att följa upp de olika delarna i det program som antagits för närområdessamarbetet inom jämställdhets- området fram . En uppföljningskonferens till konferensen som hölls planeras att genomföras . antogs ett samarbetsprogram för lagstiftningsområdet. Programmet har varit vägledande för samarbetet även . Samarbetsprogrammet kompletteras av årliga handlingsplaner som Skr. 2000/01:90 utarbetas med utgångspunkt från de olika fackområdenas betydelse för det nordiska lagstiftningssamarbetet. Planen anger därvid nya prioriterade initiativ och inriktningen på det löpande samarbetet . Den handlingsplan som antogs vid det nordiska justitieministermötet anger sju särskilt prioriterade områden. Vissa av dessa har främst relevans för lagstiftningssamarbetet inom , andra är betydelsefulla för samarbetet med närområdena och EU/EES. Brottslighet med rasistiska eller nazistiska förtecken Inom ramen för det nordiska samarbetet inom justitiesektorn har brottslighet med rasistiska förtecken behandlats i olika sammanhang. togs det fram en rapport för att kartlägga den praktiska tillämpningen av gällande rätt avseende främlingsfientlighet och rasism i . Gruppen har också övervägt behovet av gemensam nordisk lagstiftning på området men dragit slutsatsen att något sådant behov inte föreligger . Däremot underströks vikten av ett tätt nordiskt samarbete när det gäller förebyggande och bekämpning av brottslighet med nazistiska eller rasistiska förtecken. Under justitieministermötet beslutade de nordiska ministrarna att tillsätta en grupp tjänstemän för att arbeta med frågor rörande brottslighet med nazistiska eller rasistiska förtecken. Ministrarna ansåg det angeläget att se över hur det polisiära och rättsliga samarbetet i fungerar, om några hinder för samarbetet kan identifieras och om arbetet på något sätt behöver eller kan underlättas. Gruppen kommer att avge en första rapport vid det kommande justitieministermötet . Vissa övriga prioriterade områden Under justitieministermötet tillsatte de nordiska ministrarna en grupp tjänstemän för att, ur en bred synvinkel, belysa frågor rörande ungdomsbrottslighet. Gruppen har avslutat sitt arbete och kommer att publicera en rapport innehållande en genomgång av de olika ländernas lagstiftning samt de överväganden som gruppen har gjort. har särskild tonvikt lagts vid bekämpande av handel med kvinnor. Vid justitieministermötet beslutade ministrarna att de nordiska länderna bör arbeta för att samarbetsavtal ingås mellan Europol å ena sidan och och å den andra, för att säkerställa att de nordiska länderna deltar i ett stärkt europeiskt polissamarbete inom området. Vidare gavs för lagstiftningsfrågor i uppdrag att följa den internationella utvecklingen och överväga behov av nordiska insatser på området. Inom det civilrättsliga samarbetet bör särskilt det familjerättsliga området nämnas. En nordisk familjerättsexpertgrupp arbetar med gemensamma nordiska frågor, bl.a. en revision av en nordisk familjerättslig konvention. Vidare pågår ett vetenskapligt projekt med en komparativ genomgång av de viktigaste familjerättsliga skillnaderna Skr. 2000/01:90 mellan de nordiska länderna. Samarbetet med de baltiska länderna, som tar sin utgångspunkt i det nordiska/baltiska justitieministermötet , har fortsatt . Samarbetet har varit särskilt inriktat på ett effektivare rättsväsende och frågor rörande brottsbekämpning och förebyggande av brott. Arbetet äger rum i en nordisk arbetsgrupp, som planerar avhålla en konferens rörande möjligheterna för samarbete bl.a. i fråga om utbildning av domare. Utöver de särskilt angivna prioriterade områdena samarbetar de nordiska ländernas justitieministerier inom en rad områden, t.ex. straffprocessrätt, civilprocessrätt, offentlighetsfrågor, EU/EES-frågor, sjörätt, varumärkes- och mönsterrätt, konsumenträtt, ersättningsrätt, sexuellt missbruk av barn, brottsförebyggande frågor och IT-lagstiftning. Här kan särskilt nämnas att nordiskt samarbete normalt sker när det pågår arbete med någon rättsakt inom EU/EES. Bland annat diskuteras hur de nordiska ståndpunkterna skall samordnas. När en rättsakt antagits sker också i regel samarbete på genomförandestadiet. 3.5.7Migrations- och flyktingpolitiska frågor De nordiska regeringarna bedriver sitt samarbete i asyl- och migrationsfrågor i den nordiska samrådsgruppen på hög nivå för flyktingfrågor, NSHF. De ordinarie mötena är på statssekreterarnivå. har varit ordförande. har tre möten hållits och vid det sista mötet inbjöds även till möte på ministernivå. Representanter från FN:s flyktingkommissarie, , och från , , har deltagit. Likaså har nordiska ministerrådet haft en representant närvarande. är ordförande i gruppen . Bland de frågor som varit aktuella kan nämnas Kosovo, återvändande/återtagande, arbetskraftsinvandring och förberedelserna inför de nordiska ländernas operativa inträde i . Globala konsultationer och skyddsfrågor har särskilt uppmärksammats inför 50-årsjubileet av . Inom ramen för de särskilda arbetsgrupperna har man utbytt information och diskuterat frågeställningar kring återvändande, verkställigheter, vidarebosättning, pågående bilaterala projekt i och gemensamma EU- och Schengenrelaterade frågor. Vid det sista beslöts att en ny arbetsgrupp skulle tillsättas för att diskutera frågeställningar kring arbetskraftsinvandring och demografi. har det praktiska arbetet i det gemensamma nordiska projektet för återvändande av äldre till Bosnien påbörjats. Utlänningsmyndigheternas motsvarighet till NSHF, nordiska utlänningsutskottet, NUU, har haft två möten. primärt ansvar för övervakningen av hur den nordiska Den information som utbyts Skr. 2000/01:90 vid mötena rör bl.a. förestående ändringar i ländernas viseringspolitik. Det nordiska samarbetet i ungdomsfrågor bereds inom ramen för Nor- diska ungdomskommittén, som lyder under kulturministrarna. är ministerrådets rådgivande och koordinerande organ i nordiska och internationella barn- och ungdomspolitiska frågor och innehåller representanter från såväl myndigheter som ungdomsorga- nisationer. Kommittén har bl.a. till uppgift att fördela stöd till ungdomars nordiska samarbete, att koordinera nordisk ungdomsforskning och att följa upp arbetet med barn- och ungdomspolitiska frågor inom alla ministerrådets sektorer. Nordiska ministerrådets budget för nordiskt ungdomssamarbete uppgick till . En av de viktigaste uppgifterna inom ungdomsområdet är bidragsgivning till ungdomsorganisationernas nordiska nätverk och till olika ungdoms- Projektstödet omfattar numera samtliga ungdomsinitiativ oavsett om de är nationella eller lokala. Kommittén har därför möjlighet att i större utsträckning än tidigare tillvarata andra nordiska ungdomsinitiativ än bara dem som kommer från nationellt stödberättigade ungdomsorga- Kulturministrarna har beslutat att av ministerrådets budget för ungdomsfrågor skall gå till bidragsgivning. avser kostnader för samordning av nordisk ungdomsforskning samt kommitténs egna projekt och kostnader. Det nordiska samarbetet inom ungdomsforskningen är en prioriterad har en forskningskoordinator anställts Syftet är att stärka samarbetet mellan ungdomsforskare, beslutsfattare och brukare. Ett nytt nordiskt femårigt ungdomsforsk- ningsprogram Unga i har antagits av nordiska ungdomskom- mittén och tillställts Nordiska forskningspolitiska råd för Vid session i rekommenderades att utarbeta en ny tvärsektoriell handlingsplan för arbetet med barn och ungdomar för de kommande fem åren. skall också belysa andra sidor av barn- och ungdomars levnadsvillkor än de som togs fram inom Handlingsplanen för nordiskt barn- och ung- i uppdrag att i samverkan med berörda parter utarbeta ett underlag för den kommande tvärsektoriella handlingsplanen. En plan har utarbetats "in i ett nytt årtusende, tvärsektoriell handlingsplan för barn- och ungdomspolitiskt samarbete 2001-2005". Planen har behandlats inom ministerrådets olika sektorer och Skr. 2000/01:90 har överlämnats till . Utvecklingen av ungdomssamarbetet mellan Östersjöstaterna har varit en prioriterad fråga sedan det finska ordförandeskapet 1996 och samverkan med de s.k. närområdena är ett av de prioriterade områdena inom Nordiska verksamhet. Inom ungdomsområdet drivs utvecklingen i nära samverkan med andra regionala samarbetsorganisationer, exempelvis Östersjöstaternas råd (). 3.6Säkerhets- och försvarspolitiskt samarbete diskuteras säkerhetspolitiska frågor vid sessioner. Det tar sig uttryck i bl.a. att de nordiska utrikesministrarna respektive de nordiska försvarsministrarna lämnar gemensamma redogörelser vid sessionerna och deltar i debatten. Kärnan i det nordiska försvarsrelaterade samarbetet utgörs främst av verksamheten inom det fredsfrämjande området. samarbete, koordinering och effektivisering av nordiska resurser Denna ersattes av en ny samarbetsstruktur benämnd Nordcaps (Nordic Co-ordinated Arrangement for Military Peace Support). Nordcaps kan ses som ett verktyg för att förbättra de nordiska ländernas förmåga att agera gemensamt inför beslut om och vid deltagande i fredsfrämjande insatser. Nordcaps bidrar även till ett intensifierat informationsutbyte och ett fördjupat utbildnings- och materielsamarbete mellan de nordiska Den nordiskpolska brigaden som var verksam i Bosnien, den nordiska bataljonen tidigare verksam i och samarbetet i Kosovo är exempel på framgångsrikt nordiskt samarbete. kom de nordiska försvarsministrarna överens om att fördjupa och utveckla det nordiska samarbetet ytterligare inom Nordcaps. Målsättningen skulle vara att vid behov kunna sända ut en gemensam styrka av brigads storlek (mellan 2 0005 000 man) för fredsfrämjande Under ett möte kom de nordiska försvarsministrarna överens om styrkans ambitionsnivåer, uppgifter, tidsplaner för införande, samt att ett fast planeringselement skulle inrättas i . planeringselementet, som upprättades med officerare från samtliga nordiska länder, är att möjliggöra att ett samordnat nordiskt militärt bidrag inom en brigads ram kan bli Brigaden skall kunna användas inom ett brett spektrum av fredsfrämjande insatser från och inom FN:s, EU:s och Nato/Partnerskap för fred, PFF:s ramar. Den nordiska brigaden är ett exempel på den pågående utvecklingen mot en alltmer multinationell europeisk krishanteringsförmåga. I genomfördes för fjärde gången den Skr. 2000/01:90 återkommande övningen i PFF:s anda, Nordic Peace. genomfördes som en stabstjänstövning i . Förutom deltog , , , , och . UNCIVPOL bidrog med poliser från de nordiska länderna, inklusive . Därutöver deltog ett antal statliga och icke-statliga organisationer. Arbetet bedrivs av de nationella minröjningskoordinatorerna och ländernas myndigheter och omfattar områden såsom forskning, materielutveckling, industrifrågor, utbildningsfrågor samt fredsfrämjande och humanitära insatser. har koordinatorerna mötts och påbörjat ett utvärderingsarbete som kommer att fortsätta . Handlingsplan för nordiskt försvarsmiljösamarbete finns ett handlingsprogram för nordiskt försvarsmiljösamarbete. Den av de nordiska försvarsministrarna fastställda gemensamma nordiska miljöpolicyn för försvarssektorn för försvarssektorn utgör en övergripande miljöpolicy för Försvarsmakten och andra försvarsmyndigheter. I samarbetet i övrigt leder arbetet med ett gemensamt nordiskt utnyttjande av anläggningar för miljöfarlig verksamhet, exempelvis skjutfält. En prioriterad del i samarbetet är försvarsmiljöbistånd till staterna i . leder detta arbete, i vilket även deltar. Genom att diskutera försvarsmiljöfrågorna gemensamt i och genom att samnordiskt driva försvarsmiljöfrågorna nationellt och internationellt ökar möjligheterna att förbättra miljön i och kring . samarbete inom försvarsområdet med , och påbörjades . De nordiska länderna stödjer uppbyggnaden av de nationella estniska, lettiska respektive litauiska försvarsförmågorna. Tillsammans med ett antal andra länder genomförs projekten (Baltic Battalion), Baltron (Baltic Naval Squadron) och Baltdefcol (). Kunskapsöverföring inom flera områden, bl.a. demokratisk kontroll och styrning av försvarsmakter, modernt ledarskap, totalförsvar, operationskonst och taktik med nordisk profil som grund, är från svenska utgångspunkter betydelsefull. Säkerheten i kan inte skiljas från säkerheten i hela det euroatlantiska området. Ett tydligt amerikanskt engagemang i är av grundläggande nordiskt intresse. Länder utanför den nordiska kretsen som lämnar ett betydelsefullt stöd till de baltiska länderna såväl bilateralt som genom de multilaterala projekten är förutom även , och . Ett sätt att fördjupa andra länders engagemang i är att gemensamt utveckla verksamheten inom PFF och det Skr. 2000/01:90 (EAPR). har ramavtalet om nordiskt försvarsmaterielsamarbete omarbetats med innebörd att avtalet skall tillämpas också på bilateralt samarbete mellan länderna. I övrigt kvarstår syftet med det omarbetade avtalet att genom samarbete uppnå ekonomiska, tekniska, och industriella fördelar. är ett flertal arbetsgrupper verksamma. Inom det nordiska försvarsmaterielsamarbetet har verksamheten ökat såväl vad gäller gemensamt samarbete mellan , , och som bilaterala samarbete med dessa länder. pågår ett samarbete om en gemensam utveckling av ubåtar, det s.k. . har med diskuterats möjligheten för att köpa den svenska ubåten . har regeringen beslutat att ett principavtal om överlåtelse av ubåten till skall undertecknas. ingicks ett projektavtal mellan länderna i syfte att göra en gemensam anskaffning av standardhelikoptrar. har offerter från leverantörer inkommit och en utvärdering av dessa pågår . Även inom andra materielområden pågår gemensamma projekt. Förvarsindustrierna i länderna har också ökat sitt samarbete bl.a. inom ammunitionsområdet. Flerårigt nordiskt säkerhetspolitiskt forskningsprogram har arbetet med det nordiska säkerhetspolitiska forskningsprogrammet fortsatt. De sex projekten är följande: militära styrkors roll och funktion i ljuset av den nya säkerhets- ordningen komparativ nordisk säkerhetspolitisk doktrin nu och framtiden för rysk säkerhetspolitik och dess innebörd för den nordiska/ baltiska regionen komparativ nordisk säkerhetspolitik under funktionell säkerhet i en globaliserad värld. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde . Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , . Regeringen beslutar skrivelse 2000/2001:90 Nordiskt samarbete 2000