prop · GP0325 · 2001-10-25 00:00:00 — son om utdelningen inte betalas ut genom VPC eller där kontroll- uppgift redan lämnas enligt 3 kap. 27 § första stycket 4 lagen Prop. 2001/02:25 (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter, N den som i har fått ränta mot kupong eller kvitto på förskrivning avsedd för allmän omsättning, om räntan inte har be- talats ut genom VPC och där kontrolluppgift inte heller har lämnats enligt 3 kap. 22 § första stycket 6 lagen om självdeklaration och kontrolluppgifter. Uppgifterna skall lämnas på blankett enligt fastställt formulär och till den som betalar ut ersättningen. Mottagaren av de särskilda uppgifterna, förutom i de fall de kommer från någon som har fått utdelning på aktier i svenska aktiebolag som inte är avstämningsbolag, skall lämna uppgifterna till skattemyndigheten på samma sätt som gäller för kontrolluppgifter. 13.3Kontrolluppgiftsskyldighet för kupongbolag, m.fl. Regeringens förslag: Kontrolluppgift om utdelning och innehav skall lämnas av den som har betalat ut utdelning på aktier i ett svenskt aktiebolag, såväl avstämningsbolag som så kallade kupongbolag, samt på andra delägarrätter. Skyldigheten att lämna särskild uppgift om utdelning eller ränta på aktier i ett svenskt aktiebolag som inte är avstämningsbolag skall framgå av kupongskattelagen (1970:624). Departementspromemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: tillstyrker förslaget men föreslår att kontrolluppgiftsskyldigheten i kupongskattelagen görs subsidiär till den i lagen om självdeklarationer och kontrolluppgifter. anför att det bör införas en möjlighet att undanta mindre aktiebolag från uppgiftsskyldigheten för utdelning och innehav. Skälen för regeringens förslag: Systemet för hur uppgifter om utdelning från kupongbolag skall lämnas är både ålderdomligt och krångligt. Detsamma får anses gälla för övriga utbetalningar som omfattas av skyldigheten att lämna särskild uppgift. har gjort en översyn av kupongskattelagen (1970:624) och avlämnat betänkandet Källskatt på utdelning och royalty till begränsat skattskyldiga (SOU 1999:79). Förslagen i betänkandet bereds inom . Översynen har även omfattat uppgiftslämnandet enligt lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter (dir. 1996:76). har bl.a. föreslagit att den särskilda uppgiften bör ersättas av en generell kontrolluppgiftsskyldighet för bolag som inte är skyldiga att lämna kontrolluppgift om Den särskilda uppgiftsskyldigheten bör redan nu ersättas av en Uppgiftsskyldigheten bör åligga utbetalaren av utdelningen eller räntan i likhet med vad som gäller för utdelning från bl.a. avstämningsbolag. dem som skall få en särskild uppgift från den som fått utdelning eller ränta, dvs. de som betalat ut utdelning från kupongbolag, svenska ekonomiska föreningar samt sådan utdelning från utländska juridiska Prop. 2001/02:25 personer och utbetalad ränta som inte redan nu omfattas av kontrollupp- Någon ändring av skyldighet att göra skatteavdrag bör dock inte göras i detta sammanhang. Kontrolluppgifterna kommer att förtryckas på den allmänna självdeklarationen. Något undantag för mindre bolag, såsom har föreslagit, bör därför inte införas. Kontrolluppgift om utdelningen eller räntan från kupongbolagen eller annan utbetalare bör enligt huvudregeln lämnas till den skattemyndighet där bolaget är registrerat som arbetsgivare. Den som betalar ut utdelningen från kupongbolag har ibland svårt avgöra om den utdelningsberättigade är skattskyldig till kupongskatt eller inte. För att avgöra det behövs uppgifter från den utdelningsberättigade. Sådana uppgifter har inkommit genom skyldigheten att lämna särskild uppgift. Frågan på vilka grunder utbetalaren skall avgöra om kupongskatt skall innehållas eller inte bör i första hand lösas inom ramen för översynen av kupongskattelagen. I avvaktan på beredningen av utredningens förslag bör den uppgiftsskyldighet som har ålegat den utdelningsberättigade i kupongbolag enligt en bestämmelse i lagen om självdeklaration och kontrolluppgifter i stället regleras i kupongskattelagen. 14Andelar i värdepappersfonder och i utländska fondföretag Kontrolluppgifter om utdelning och innehav Kontrolluppgift om utdelning på och innehav av andelar i svenska värdepappersfonder skall enligt gällande regler lämnas av den som utbetalt utdelning på andel i svensk värdepappersfond som avses i 1 § lagen om värdepappersfonder (1990:1114). Det kan således vara fondbolaget, förvaringsinstitutet, en central värdepappersförvarare eller en förvaltare som lämnar kontrolluppgiften. Kontrolluppgift om utdelning på och innehav av andelar i utlandsbaserade värdepappersfonder eller andra utländska fondföretag är inte reglerat särskilt men omfattas av de generella reglerna om kontrolluppgiftsskyldighet för utdelning och innehav. Kontrolluppgift om utdelning på och innehav av andelar i utländska fondföretag kan således komma att lämnas av N den som utbetalt utdelning från en utländsk juridisk person, om utdelningen utbetalats genom en central värdepappersförvarares försorg, N den som driver valutahandel samt värdepappersinstitut hos vilket utländskt fondpapper eller rättighet eller skyldighet som anknyter till sådant fondpapper förvaras i depå eller kontoförs, N värdepappersinstitut hos vilket andelar i en värdepappersfond förvaras i depå eller kontoförs i annat fall än som tidigare angetts. Kontrolluppgiftsskyldigheten om innehav och utdelning omfattar enligt 3 kap. 32 b § lagen om självdeklaration och kontrolluppgifter även utländska företag som bedriver bankverksamhet, värdepappersrörelse, finansieringsverksamhet eller försäkringsverksamhet i utan att inrätta filial eller motsvarande etablering här. Oavsett om det är fråga om en svensk eller en utlandsbaserad värdepappersfond behöver kontrolluppgift inte lämnas för tillgångar på pensionssparkonto eller för utdelning på sådana tillgångar. Kontrolluppgift skall oavsett typ av värdepappersfond lämnas för N fysisk och juridisk person som är berättigad att lyfta utdelning för egen del vid utdelningstillfället, och N fysisk person och dödsbo som hos den uppgiftsskyldige varit antecknad som innehavare av andel i en värdepappersfond. Kontrolluppgift för fysiska och juridiska personer som är berättigade att lyfta utdelning skall innehålla uppgift om N utbetald utdelning, N avdragen preliminär skatt, och N innehållen utländsk källskatt som belöper på utdelningen. Kontrolluppgift för fysiska personer och dödsbon som har andelar i t.ex. en depå skall innehålla uppgift om innehavet vid årets utgång. Kontrolluppgift om kapitalvinst respektive kapitalförlust vid avyttring av andel i värdepappersfond skall enligt 3 kap. 32 a § lagen om självdeklaration och kontrolluppgifter lämnas av fondbolag som avses i 1 § lagen om värdepappersfonder och av andra som med tillstånd enligt 3 § den lagen bedriver sådan verksamhet som där avses. Det är således svenska aktiebolag som fått tillstånd att utöva fondverksamhet eller annan näringsverksamhet där allmänheten erbjuds att för gemensam räkning delta i förvärv och förvaltning av fondpapper och andra finansiella instrument som skall lämna kontrolluppgift. Kontrolluppgift skall lämnas för fysiska personer och dödsbon som har avyttrat en andel i en värdepappersfond som inte är en tillgång på pensionssparkonto. Kontrolluppgiften skall ta upp N kapitalvinsten eller kapitalförlusten, N slag av fond, N fondens organisationsnummer, och N uppgift om fonden är marknadsnoterad. Om den uppgiftsskyldige saknar uppgift om ersättningen vid avyttring, får i stället andelens marknadsvärde på avyttringsdagen användas. Om avyttringsdagen inte är känd skall i stället marknadsvärdet då avyttringen registrerades användas. Är en andel förvaltarregistrerad skall förvaltaren lämna fondbolaget de uppgifter som behövs för uppgiftslämnandet. När det gäller andra fondbolag än sådana som omfattas av 1 eller 3 § lagen om värdepappersfonder, t.ex. utländska fondföretag, är kontrolluppgiftsskyldigheten densamma som i övrigt gäller för värdepapper. Det innebär att kontrolluppgift skall lämnas i de fall avräkningsnota har upprättats (se 3 kap. 32 c § lagen om självdeklaration och kontrolluppgifter). Den traditionella handeln med värdepappersfonder sker direkt med fondbolaget. Det innebär att det är fondbolaget som säljer andelarna och som löser in dem när andelsinnehavaren vill avyttra andelarna. Detta gäller även de utlandsbaserade värdepappersfonderna och andra utländska fondföretag. I de fallen upprättas ingen avräkningsnota och någon skyldighet att lämna kontrolluppgift finns därför normalt inte vid avyttring av sådana andelar. Handel med andelar i värdepappersfonder förekommer även utan att fondbolaget är involverat. Här i har börshandel med fondandelar introducerats. Liknande handel förekommer främst i men även på vissa börser i . I den mån handeln sker genom värdepappersinstitut här i landet skall avräkningsnota upprättas och kontrolluppgift därmed lämnas. Kontrolluppgiften skall innehålla uppgift om N ersättningen efter avdrag för försäljningskostnader, N antalet avyttrade andelar, och N slag av fond. Regeringens förslag: Förvaltare skall lämna kontrolluppgift för förvaltarregistrerade andelar i värdepappersfonder vid avyttring När andelar övergår till att vara förvaltarregistrerade skall fondbolaget underrätta förvaltaren om den genomsnittliga Vid byte av förvaltare eller om andelarna inte längre skall vara förvaltarregistrerade skall den nya förvaltaren eller fondbolaget få uppgift om den genomsnittliga anskaffningsutgiften för de andelar som förs över från den tidigare förvaltaren. skyldigheten för förvaltare att lämna uppgifter till fondbolaget för att detta skall kunna fullgöra sin kontrolluppgiftsskyldighet skall tas bort. Departementspromemorians förslag överensstämmer i huvudsak Remissinstanserna: har inget att invända mot påpekar att det är oklart om fondbolaget har någon skyldighet att underrätta förvaltare om genomsnittlig anskaffningsutgift för de fall andelarna övergår till att vara och är positiva till förslaget men uttrycker en stor oro för att förslaget endast är en tillfällig lösning. instämmer i föreningarnas yttrande. Skälen för regeringens förslag: Vid avyttring av andelar i värdepappersfonder skall kontrolluppgift lämnas om kapitalvinst/-förlust. har kapitalvinsten/-förlusten beräknats enligt den så kallade genomsnittsmetoden där hänsyn tagits till det totala innehavet av fondandelar av samma sort. För att kunna beräkna kapitalvinsten/- förlusten måste således det totala innehavet vara känt. Fondbolaget skall föra eller låta föra ett register över samtliga innehavare av andelar i fonden. Om andelarna är registrerade i ett avstämningsregister hos en central värdepappersförvarare skall registret föras av den centrala värdepappersförvararen. Fondbolaget har i de fallen rätt till insyn i registret. Om en fondandelsägare har lämnat sina andelar till någon annan för förvaltning, kan denne på andelsägarens uppdrag föras in i det register som skall föras över andelsinnehavarna i stället för andelsägaren, om han har fått tillstånd till registrering som förvaltare. registret skall särskilt anmärkas att fondandelen förvaltas för annans Om registret förs av fondbolaget skall pröva frågor om tillstånd för förvaltare att registreras. Om registret förs av en central värdepappersförvarare prövas sådana frågor av den centrala finns det endast en värdepappersfond där andelarna är registrerade i ett avstämningsregister. Sådana fonder behandlas i I övrigt är det fondbolagen som för det register som skall finnas över Det är således endast fondbolaget som har kunskap om en andelsägares totala innehav. Det är dock möjligt att låta andelarna vara registrerade på en förvaltare. För att fondbolag som skall lämna kontrolluppgift för andelsinnehavaren vid avyttring av andelar i en värdepappersfond, skall kunna fullgöra sin uppgiftsskyldighet har det därför års taxering funnits en skyldighet för förvaltare att lämna fondbolaget de uppgifter som behövs för uppgiftslämnandet (se Prop. 2001/02:25 prop. 1995/96:50). Det har framställts kritik mot denna ordning. Enligt kritiken medför skyldigheten för en förvaltare att lämna uppgifter till fondbolaget att en bank måste lämna uppgifter om sina kunders ekonomiska förhållanden till en annan banks fondbolag, vilket utgör ett avsteg från gällande sekretessregler. Uppgiftsskyldigheten kritiseras även på den grunden att den utgör ett intrång i konkurrensen instituten emellan, då de skall lämna uppgifter till varandra om sina kunders identitet. Regeringen har tillkallat en särskild utredare att göra en kartläggning av den svenska marknaden för värdepappersfonder och andra företag för kollektiva investeringar samt en utvärdering av marknadens funktionssätt. Utredaren skall utifrån denna analys överväga behovet av ändringar i gällande regelverk och om det behövs föreslå ändringar i detta (dir. 1999:108). Med anledning av den kritik som har framförts mot uppgiftsskyldigheten vid förvaltarregistrerade fondandelar har utredaren även fått i uppgift att analysera dels hur denna uppgiftsskyldighet förhåller sig till sekretessbestämmelserna, dels innebörden av att uppgifterna lämnas till ett bolag som kan betraktas som en konkurrent. Om analysen leder fram till att ändringar bör göras, skall utredaren lämna förslag till sådana utan att de materiella skattereglerna påverkas. Förvaltarregistrerade fondandelar blir allt vanligare och i en fond vars andelar kan handlas på en börs är förvaltarregistrering den enda tillåtna möjligheten. Flera intresseorganisationer och aktörer har vänt sig till för att få en ändring till stånd. I avvaktan på vad utredaren kommer fram till bör därför en tillfällig lösning tillämpas så att förvaltarna skall lämna kontrolluppgifter om andelarna är förvaltarregistrerade. Detta möjliggörs genom att genomsnittsmetoden vid beräkning av kapitalvinsten/-förlusten föreslås ändras så att vinsten/förlusten kan beräknas enligt en genomsnittsmetod som bara tar hänsyn till de av förvaltaren förvaltade andelarna, se avsnitt 14.3. Om andelarna övergår från att ha varit registrerade på andelsinnehavaren till att vara förvaltarregistrerade bör fondbolaget lämna uppgift om den genomsnittliga anskaffningsutgiften till förvaltaren. Det förekommer även att andelsinnehavare byter förvaltare. Den nye förvaltaren har då inte automatiskt tillgång till anskaffningsutgiften för de andelar som överförs från den tidigare förvaltaren. Någon skyldighet för den tidigare förvaltaren att lämna kontrolluppgift eller andra uppgifter finns inte. För att den nya förvaltaren skall kunna fullgöra sin kontrolluppgiftsskyldighet måste han få kännedom om den genomsnittliga anskaffningsutgiften. Detta sker lämpligen genom att den tidigare förvaltaren åläggs en skyldighet att överföra inte bara andelarna utan även nämnda värde. Detsamma skall gälla om andelarna inte längre skall vara förvaltarregistrerade. Uppgift om den genomsnittliga anskaffningsutgiften måste då lämnas till fondbolaget. 14.3Begränsad genomsnittsmetod för värdepappersfonder i vissa fall Regeringens förslag: Om en andel i en värdepappersfond är förvaltarregistrerad skall vid tillämpning av genomsnittsmetoden bortses från andra andelar i samma fond som är registrerade i annan förvaltares namn eller andelsinnehavarens eget namn. Departementspromemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Länsrätten i avstyrker förslaget och anför att förslaget öppnar möjlighet för skatteplanering. anför att skattemyndigheten i förenklingssyfte skall kunna presumera att den skattskyldige önskar tillämpa den föreslagna metoden men att den skattskyldige i sin deklaration skall kunna framställa yrkande om hur han anser att kapitalvinsterna respektive förlusterna skall beräknas. , och tillstyrker förslaget. instämmer i föreningarnas yttrande. Skälen för regeringens förslag: Genom skattereform infördes genomsnittsmetoden för alla slags finansiella instrument oavsett innehavstid (27 § 2 mom. första stycket i den upphävda lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, SIL). Den skattepliktiga reavinsten beräknades som försäljningsintäkten minskad med det beräknade anskaffningsvärdet. Detta bestämdes som det genomsnittliga anskaffningsvärdet för samtliga finansiella instrument av samma slag och sort som det avyttrade med hänsyn till inträffade förändringar i innehavet multiplicerat med antalet sålda värdepapper av samma slag. Anskaffningsvärdet för kvarvarande innehav av samma slag minskades med hänsyn till det anskaffningsvärde som dragits av. Hade förvärv skett genom arv, gåva etc. gällde enligt kontinuitetsprincipen att förvärvaren övertog överlåtarens anskaffningsvärde (prop. 1989/90:110). Enligt inkomstskattelagen (1999:1229, IL) skall kapitalvinsten beräknas som skillnaden mellan ersättningen för den avyttrade tillgången minskad med utgifterna för avyttringen och omkostnadsbeloppet. Med omkostnadsbelopp avses, om inte annat föreskrivs, utgifter för anskaffning ökade med utgifter för förbättring (anskaffningsutgifter respektive förbättringsutgifter, 44 kap. 13 och 14 §§). Genomsnittsmetoden för delägarrätter regleras i 48 kap. 7 § IL. I 49 kap. 29 § IL finns ett undantag från genomsnittsmetoden. Regeln kommer från 15 § lagen (1998:1601) om uppskov med beskattning vid andelsbyten. Genomsnittsmetoden modifieras på så sätt att om mottagna andelar vid ett andelsbyte inte är marknadsnoterade, skall de vid tillämpning av genomsnittsmetoden inte anses vara av samma slag och sort som andra andelar i det köpande företaget som innehas av säljaren (bet. 1999/2000:SkU2). Enligt genomsnittsmetoden bestäms alltså det genomsnittliga omkostnadsbeloppet för samtliga delägarrätter av samma slag och sort som den avyttrade med utgångspunkt i anskaffningsutgifterna och med hänsyn till inträffade förändringar i innehavet. Om förvaltare skall lämna kontrolluppgift om förvaltarregistrerade fondandelar skall de även tillämpa genomsnittsmetoden för att räkna ut uppkommen kapitalvinst Ägaren kan emellertid ha ytterligare andelar av Prop. 2001/02:25 samma slag och sort som den avyttrade. direktregistrerade hos fondbolaget eller förvaltarregistrerade i annan förvaltares namn. I sin nuvarande utformning skulle inte genomsnittsmetoden kunna leda till ett materiellt riktigt resultat eftersom förvaltaren inte känner till andelsägarens hela innehav av andelar av samma slag och sort. Frågan om hur genomsnittsmetoden skall utformas kan inte ges annat än en tillfällig lösning i avvaktan på att den särskilde utredaren med uppgift att se över lagstiftningen om värdepappersfonder och andra företag för kollektiva investeringar har avslutat sitt arbete (dir. 1999:108). En sådan tillfällig ändring av genomsnittsmetoden innebär att metoden modifieras när det gäller förvaltarregistrerade värdepappersfonder på så sätt att vid tillämpning av genomsnittsmetoden skall bortses från andra andelar i samma fond som är registrerade i annan förvaltares namn eller andelsinnehavarens eget namn. Dessa förvaltarregistrerade andelar anses då vid tillämpning av genomsnittsmetoden inte vara av samma slag och sort som andra andelar i samma fond som ägaren har, dvs. som är registrerade i annan förvaltares namn eller i andelsinnehavarens eget namn. Byte av förvaltare skall inte jämställas med avyttring och utlösa kapitalvinstbeskattning. Förslaget öppnar vissa möjligheter för skatteplanering. En andelsinnehavare med andelar registrerade både på sig själv och fövaltarregistrerade, kanske dessutom hos olika förvaltare, kan välja vilka andelar han vill sälja för att få den för honom för tillfället mest fördelaktiga anskaffningsutgiften. På saknar det dock betydelse eftersom den sammanlagda genomsnittliga anskaffnings- utgiften torde vara den samma oavsett om genomsnittsmetoden tillämpats för det totala innehavet eller delar av det när en andelsinnehavares samtliga andelar är omsatta. Om den skattskyldige skulle få möjlighet att välja om genomsnittsmetoden skulle tillämpas på hela innehavet eller endast på det begränsade innehavet skulle dock den slutliga genomsnittliga anskaffningsutgiften kunna komma att påverkas. Regeringens förslag: Om avyttring av andelar i värdepappersfonder sker genom försäljning på en börs skall, om andelarna är förvaltarregistrerade, förvaltaren lämna kontrolluppgift om kapital- vinst/-förlust. Vid byte av förvaltare skall den nye förvaltaren erhålla uppgift om den genomsnittliga anskaffningsutgiften för de andelar som förs över från den tidigare förvaltaren. Regeringens bedömning: Kontrolluppgiftsskyldighet vid avyttring av andelar i värdepappersfonder som inte är förvaltarregistrerade genom försäljning på en börs bör övervägas ytterligare. Departementspromemorians förslag överensstämmer med Remissinstanserna: har inget att invända mot anför att det är nödvändigt att lösa problematiken kring VPC-registrerade fondandelar redan nu och föreslår att kontrolluppgiftsskyldigheten för andra delägarrätter skall tillämpas vid avyttring av sådana andelar. betonar vikten av att det hittas en lösning som gör det möjligt att handla börsnoterade fonder, utan att fondandelarna är förvaltarregistrerade. anför att det är angeläget att frågan om kontrolluppgift för andel i värdepappersfond i sin helhet löses i pågående lagstiftningsarbete eftersom det är fullt möjligt och lagligen inte kan förhindras att fondandelar som inte är förvaltarregistrerade köps och säljs, även om fondbolaget i sina bestämmelser föreskriver att andelarna inte får innehas på ägarkonto. Skälen för regeringens förslag och bedömning: Köp och avyttring av andelar i en värdepappersfond har traditionellt skett direkt med fondbolaget som förvaltar fonden. Avyttringen sker genom att andelen löses in av fondbolaget. Det finns dock inte några bestämmelser som hindrar att andelarna överlåts mellan enskilda. Sådana överlåtelser har emellertid endast skett i liten utsträckning. Någon regelrätt handel enskilda emellan har inte förekommit. Det händer att andelar övergår till ny innehavare t.ex. i samband med arvskiften, gåva eller privat överlåtelse. När andelen sedan avyttras kan fondbolaget inte alltid lämna fullständig kontrolluppgift. Om en andel är förvaltarregistrerad, dvs. om en fondandelsägare har lämnat sina andelar till någon annan för förvaltning och denne har förts in i registret över andelsägare i stället för andelsägaren, skall förvaltaren enligt nuvarande bestämmelser lämna fondbolaget de uppgifter bolaget behöver för att kunna lämna kontrolluppgift. Det finns inte någon skyldighet för annan än förvaltare att lämna fondbolaget uppgifter som behövs för att kontrolluppgiftsskyldigheten skall kunna fullgöras. tillbaka förekommer börshandel med andelar i en värdepappersfond. Fonden förvaltas av som är ett helägt dotterbolag till (publ). Andelarna i fonden är kontoförda i ett avstämningsregister hos en central värdepappersförvarare, . VPC för också registret över andelsinnehavarna. För varje innehavare av delägarrätter eller fordringsrätter som är registrerade i ett avstämningsregister skall det finnas ett eller flera avstämningskonton, i dagligt tal kallat VP-konto. Registreringar i avstämningsregistret får göras av kontoförande institut. Sådana institut kan vara värdepappersinstitut. Varje kontoförande institut lägger upp egna avstämningskonton för ägarna av delägarrätterna eller fordringsrätterna. På kontot anges kontohavarens identifikationsuppgifter, antalet finansiella instrument (i det här fallet antalet fondandelar) och andra uppgifter av betydelse för att identifiera och precisera innehavet. För att klara av att fullgöra kontrolluppgiftsskyldigheten har handeln med XACT fondandelar begränsats till förvaltarregistrerade andelar. (publ) har i en skrivelse begärt att kontrolluppgift vid avyttring genom försäljning av andelarna på börsen skall kunna lämnas såsom vid avyttring av aktier.