prop · GO0370 · 2001-01-01 00:00:00 — Årskull född år .. fyller Återstående medellivslängd vid Livslängdsförändringens påverkan på pensionen Pensionsålder för att neutralisera livslängdens påverkan på pensionen 1940 2005 18,29 1945 2010 19,08 -4% + 8 månader* 1950 2015 19,68 -6% + 13 månader* 1955 2020 20,18 -8% + 18 månader 1960 2025 20,54 -10% + 21 månader 1965 2030 20,89 -11% + 24 månader 1970 2035 21,26 -13% + 28 månader 1975 2040 21,70 -14% + 32 månader 1980 2045 22,11 -15% + 35 månader 1985 2050 22,48 -17% + 38 månader 1990 2055 22,86 -18% + 41 månader * Beräkningen beaktar inte att viss del av pensionen för dessa årskullar utgörs av ATP, hade det beaktats skulle antalet månader ha blivit lägre. I diagram 10.3.A-10.3.D redovisas den genomsnittliga reala pensionen för årskullarna födda i procent av genomsnittspensionen till personer födda och som fyller 2000. Redovisningen avser endast arbetskraftsdeltagandet Medel. För att belysa effekterna av de olika faktorer som bestämmer pensionsnivån redovisas:10 * det relativa pensionskapitalet , heldragen fet kurva. Kurvan visar pensionsnivåns utveckling vid endera medellivslängd eller för det fall att den genomsnittliga pensionsåldern ökar så att livslängdsökningens11 effekt på pensionsnivån neutraliseras och för det fall balanseringen inte aktiveras. * den relativa årliga pensionen , utan eventuell balansering, heldragen tunn kurva. Kurvan visar tillväxtens och livslängdsökningens effekt på pensionsnivån vid pensionsålder exklusive eventuell balansering. * relativ årlig pension , med eventuell balansering, streckade kurvor. Kurvan/kurvorna visar tillväxtens, livslängdsökningens och balanseringens eventuella effekt på pensionen vid pensionsålder. Streckad kurva med punkter redovisar pensionsnivån vid avkastning lika med tillväxt, dvs. Streckad kurva redovisar pensionsnivån vid mittersta avkastningsantagandet, dvs. (vid tillväxt ) resp. (vid tillväxt ). I det högsta avkastningsalternativen (vid tillväxt ) och avkastningen (vid tillväxt ) aktiveras balanseringen inte i något scenario . Observera att den lägsta erforderliga avkastningen för att balanseringen inte skall aktiveras i samtliga scenarier är lägre än i tillväxtfallet och lägre än i tillväxtfallet. Diagram 10.3.A Real pensionsnivå, basscenariot (nativitet 1,8), AK Medel AK = arbetskraftsdeltagandescenario De övre (växande) kurvorna avser tillväxtalternativet, de lägre tillväxtalternativet. Diagram 10.3.A-10.3.D visar att det främst är tillväxten i genomsnittlig förvärvsinkomst som bestämmer utvecklingen av pensionsnivån i kronor. Diagrammen visar också den stora betydelse som medellivslängdens förhållande till pensionsåldern har för utvecklingen av pensionsnivån i kronor. I detta fall har utvecklingen i kronor samma betydelse för utvecklingen av pensionsnivån i förhållande till snittinkomsten. Om pensionering fortsättningsvis sker medför den kraftiga antagna ökningen av medellivslängden att individernas årliga pensioner minskar eftersom pensionsbehållningarna fördelas över fler år. Den negativa effekten på pensionsnivån av den ökade medellivslängden kan som redovisats i tabell 10.1 och 10.2 motverkas genom att pensionsåldern senareläggs. Utöver att en sådan förändring neutraliserar medellivslängdsökningens effekt på individens pensionsnivå minskar den också risken för att balanseringen skall aktiveras. Denna positiva effekt av ett högre arbetskraftsdeltagande är ett resultat av att avgiftsunderlaget påverkas positivt av att arbetskraftsdeltagandet ökar. Pensionsutgifterna ökar med eftersläpning. Vidare framgår av diagram 10.3.A att effekten av balanseringen i de tre fall den aktiveras i befolkningsscenario A, arbetskraftsdeltagande Medel huvudsakligen är liten. Endast i tillväxtalternativet och avkastning är effekten relativt stor. I de tre scenarier balanseringen aktiveras kommer indexeringen antingen helt eller delvis att återställas. I scenariot tillväxt avkastning leder det till att pensionsnivån är helt återställd. Diagram 10.3.B Real pensionsnivå, nativitet 2,0, AK Medel De övre (växande) kurvorna avser tillväxtalternativet, de lägre tillväxtalternativet. Den mer positiva befolkningsutvecklingen som blir följden av en högre antagen nativitet än i SCB:s huvudscenario, 2,0 istället för 1,8 leder till att balanseringen har ännu mindre inverkan på pensionsnivån i de scenarier där den aktiveras. återställs indexeringen helt i samtliga avkastningsalternativ. Det kan noteras att pensionsnivån för årskullarna i tillväxtalternativet blir större än vad den hade varit utan balansering i scenariot där avkastningen är lika med tillväxten. Detta beror på att pensionskapital som inte påverkats av en lägre indexering, orsakad av balanseringen, får del av den ökade indexeringen när balanseringen återställer inkomstindexet. Denna form av ineffektivitet i återställandet av pensionskapitalet har berörts i avsnitt 6 ovan. Diagram 10.3.C Real pensionsnivå, nativitet 1,5, AK Medel De övre (växande) kurvorna avser tillväxtalternativet, de lägre tillväxtalternativet. I de två avkastningsalternativ där balanseringen aktiveras i befolkningsscenario nativitet 1,5 medför balanseringen betydande minskningar av pensionsnivån. Orsaken till detta är den negativa utvecklingen av befolkningen i yrkesaktiv ålder som den låga nativiten innebär. I alternativet tillväxt och avkastning kommer minskningen senare och är ungefär hälften av vad den blir avkastning. I de fall balanseringen aktiveras återställs aldrig indexeringen. Med avkastning i tillväxtfallet aktiveras inte balanseringen ens med den mycket negativa befolkningsutvecklingen i scenario C. Med tillväxt och avkastning har balanseringen ingen synlig påverkan på pensionsnivån . Fr.o.m. omkring får den dock det. Diagram 10.3.D Real pensionsnivå, nativitet 1,8 och extra hög ökning av medellivslängden, AK Medel De övre (växande) kurvorna avser tillväxtalternativet, de lägre tillväxtalternativet. Den ännu högre ökningstakten i medellivslängd som antas i befolkningsscenario Låg mortalitet leder till en sämre utveckling av pensionsnivån om pensionen alltjämt tas ut . Skillnaden mellan pensionskapitalets utveckling och den årliga pensionen är ännu större i detta befolkningsalternativ än i de övriga. Vidare innebär den högre ökningen i medellivslängd att balanseringen aktiveras och minskar pensionsnivåerna även i alternativet tillväxt och 3, avkastning. Effekten av den del av balanseringen som beror på medellivslängdsökningen är dock liten. Åtskilligt större betydelse för snittpensionen har det högre delningstal som den högre medellivslängden medför om pensionsåldern ligger fast. 11 Författningskommentar 1 kap. 5 a § I paragrafens första stycke anges att regeringen skall fastställa ett balanstal. Balanstalet är ett tal som visar relationen mellan tillgångarna i pensionssystemets fördelningsdel och dess totala skulder. De totala tillgångarna i fördelningssystemet utgörs av avgiftstillgången och det redovisade marknadsvärdet av tillgångarna hos Första-Fjärde och Sjätte . Med marknadsvärde avses det värde som, enligt 6 kap. 3 § lagen (2000:192) om allmänna pensionsfonder (AP-fonder) och 4 kap. 2 § lagen (2000:193) om , skall upptas i fondernas årsredovisningar. Balanstalet är således ett tal som utvisar om det råder balans i fördelningssystemet mellan dess tillgångar och skulder. Härigenom får fördelningssystemet en form av årlig "balansräkning". Den aktuella relationen beräknas utifrån de förhållanden som råder vid utgången av andra året före det år balanstalet avser. Att relationen mäts beror på att det är den senaste tidpunkten vid vilket det föreligger ett fullgott beräkningsunderlag. Det kan här noteras att det endast är pensionssystemets fördelningsdel som berörs av balanstalet. Premiepensionsdelen ligger helt utanför denna konstruktion. I paragrafens andra stycke anges vad som avses med uttrycket avgiftstillgång. Denna tillgång utgörs av ett utjämnat värde av det aktuella årets avgiftsinkomster till fördelningssystemet, multiplicerat med ett utjämnat värde för den s.k. omsättningstiden. Denna tid är den genomsnittliga tid det tar från det att en krona i pensionsrätt intjänas till det att den utbetalas i pension. Vidare anges vad som avses med uttrycket pensionsskuld. Pensionsskulden är värdet av det föreliggande sammanlagda totala pensionsåtagandet. Skulden beräknas på olika sätt för de förvärvsaktiva respektive för dem som redan uppbär pension. 5 b § I paragrafen anges hur avgiftstillgången, omsättningstiden och pensionsskulden skall beräknas. Det utjämnade värdet av avgiftsinkomsterna det aktuella året beräknas som genomsnittet av de avgiftsinkomster som influtit det andra, tredje respektive det fjärde året före det år balanstalet avser. Den genomsnittliga inkomsten skall sedan multipliceras med den beräknade årliga relativa förändringen av inkomsterna , vilket innebär att förändringen av inkomsterna kommer att mätas från det femte till före det år balanstalet avser. På samma sätt som gäller för inkomstindex frånräknas därvid den årliga förändringen i det allmänna prisläget räknat månad varefter förändringen i det allmänna prisläget mellan juni månad före det år balanstalet avser beaktas. På detta sätt skrivs det framräknade medelvärdet fram . Det utjämnade värdet av omsättningstiden utgörs av medianen av den omsättningstid som föreligger det tredje, fjärde och femte året före det år balanstalet avser. Det innebär att om omsättningstiden är det femte året, det fjärde året och det tredje året blir den omsättningstid som skall användas i beräkningen av avgiftstillgången . Pensionsskulden beräknas för före det år balanstalet avser som summan av: pensionsbehållningarna enligt 5 kap. 2 § (dvs. efter omräkning med arvsvinstfaktor, inkomstindex eller ev. balansindex och förvaltningskostnadsfaktor), det beräknade värdet av pensionsrätterna för inkomstpension enligt 4 kap. 2-6 §§ (= av pensionsunderlaget minskat med eventuella tjugondelar som intjänats i ATP-systemet), utbetalad pension för varje åldersgrupp multiplicerad med beräknat antal återstående utbetalningar för samma åldersgrupper och det beräknade värdet av kommande utbetalningar av tilläggspensioner för dem som ännu inte har börjat uppbära sådan pension. Hur de aktuella beräkningarna skall göras kommer att regleras närmare i förordning. skall göra beräkningarna. 5 c § I paragrafen anges att ett balansindex skall fastställas om balanstalet understiger 1,00. Detta balansindex skall användas vid omräkningen av pensionsbehållningarna och vid följsamhetsindexeringen. För ett sådant år som balanstalet understiger 1,00 skall balansindexet första gången räknas fram genom att detta balanstal multipliceras med inkomstindexet . För därpå följande år skall beräkningen av balansindexet göras på så sätt att det multipliceras med den årliga relativa förändringen av inkomstindexet (dvs. med kvoten mellan inkomstindexet och inkomstindexet ) och därefter med balanstalet som skall gälla efter årskiftet. Denna beräkning skall göras ända fram till det att skillnaden mellan balansindexet och inkomstindexet har fasats ut. Det spelar således inte någon roll om balanstalet överstiger 1,00 utan ett balansindex skall fastställas fram till det att det minst når samma nivå som inkomstindex. 5 kap. 6 § I paragrafen har det införts ett stadgande att det som ett balansindex fastställs (se 1 kap. 5 b §) skall pensionsbehållningen räknas om med hänsyn till detta index i stället för inkomstindex. Innebörden av det är att som ett balansindex fastställs skall omräkningen av pensionsbehållningen göras med utgångspunkt i förändringen av balansindexet i stället för i förändringen av inkomstindexet. För som ett balansindex fastställs skall förändringen mätas mellan balansindexet och det inkomstindex som fastställts (kvoten mellan balansindex och inkomstindex), detta på grund av att det då inte finns något tidigare balansindex att göra jämförelse med. skall sedan pensionsbehållningen räknas om med hänsyn till förändringen av balansindex. På motsvarande sätt kommer det ett sådant år då ett balansindex inte längre fastställs att resultera i att det årets inkomstindex skall jämföras med balansindexet (kvoten mellan inkomstindex och balansindex). 14 § I paragrafen har det införts ett stadgande att det som ett balansindex fastställs (se 1 kap. 5 b §) skall inkomstpensionen räknas om med hänsyn till detta index i stället för inkomstindex. Innebörden av det är att som ett balansindex fastställs skall omräkningen av inkomstpensionen göras med utgångspunkt i förändringen av balansindexet i stället för i förändringen av inkomstindexet. För som ett balansindex fastställs skall förändringen mätas mellan balansindexet och det inkomstindex som fastställts (kvoten mellan balansindex och inkomstindex), detta på grund av att det då inte finns något tidigare balansindex att göra jämförelse med. skall sedan inkomstpensionen räknas om med hänsyn till förändringen av balansindex. På motsvarande sätt kommer det ett sådant år då ett balansindex inte längre fastställs att resultera i att det årets inkomstindex skall jämföras med balansindexet (kvoten mellan inkomstindex och balansindex). 6 kap. 8 a § I paragrafen, som har preciserats efter Lagrådets granskning, har det införts en reglering av hur balanseringsmekanismen skall tillämpas för dem som är födda när det gäller beräkningen av tilläggspension de fyller . För dem som fyller under ett sådant år för vilket ett balansindex har fastställts skall tilläggspensionen vid beräkningen multipliceras med det balanstal som har fastställts eller, om det har fastställts balansindex för år som närmast föregår det aktuella året, med produkten av de balanstal som har fastställts . Beräkningen skall göras från och med den månad den pensionsberättigade fyller . Även om tilläggspensionen tas ut senare än under det år den pensionsberättigade fyller skall denna beräkning göras. 15 kap. 20 § I paragrafen stadgas det att en av regeringen utsedd myndighet skall upprätta en redovisning över det inkomstgrundade ålderspensionssystemets finansiella ställning och dess utveckling. Härmed avses en total belysning av systemets samtliga tillgångar och skulder. De myndigheter som har hand om de olika delarna av den inkomstgrundade ålderspensionen skall lämna de uppgifter som behövs för att upprätta redovisningen till den aktuella myndigheten. Hur den årliga ekonomiska redovisningen skall utformas kommer att regleras närmare i förordning. 1 I Ds 1999:43 benämndes det som här benämns omsättningstid för fördelningsstyrka. 2 Varje pensionärs inkomstpension kommer dock att utvecklas mindre än snittinkomstutvecklingen. Detta beror på att en ränta om tillgodoräknas inkomstpensionen, via delningstalet, då den beviljas. Genom att nya pensionärer tillkommer som äldre dör kommer snittinkomstpensionen trots detta att vara i princip i förhållande till snittinkomsten förutsatt att förhållandet mellan pensionsåldern och medellivslängden inte förskjuts och att balanseringen inte aktiveras. 3 Ett alternativ till rörliga delningstal hade varit att utforma systemet med fasta delningstal som enligt någon metod beaktar medellivslängdens utvecklingstakt. Sådana delningstal hade till skillnad från den föreslagna metoden inte lett till ett finansiellt helt stabilt system. 4 I Ds 1999:43 benämndes det som här benämns omsättningstid för fördelningsstyrka. 5 Standardavvikelse är ett statistiskt mått på en variabels spridning kring sitt medelvärde. 6 I meningen att det endast är i denna speciella situation nominell pensionsskuld är lika med nuvärdesberäknad pensionsskuld, dvs. den situation då den föreslagna metoden att beräkna skulden i efterhand kommer att kunna konstateras ha givit exakt rätt värde. I likhet med vad som gäller för flöden generellt finns ingen metod att värdera dessa utan att det studerade flödet löpt igenom hela sitt förlopp. När flödet löpt igenom sitt förlopp finns dock sällan längre någon anledning att värdera det. 7 Av RFV:s rapport framgår att balanseringen inte heller aktiveras i scenario 14. 8 (1+1,)/(1+0,)=(1+3,)/() 9 Även arvsvinsterna och förvaltningskostnaderna påverkar pensionsnivån oavsett om pensionsnivån uttrycks i kronor eller i förhållande till snittinkomsten. 10 Denna jämförelse kompliceras av effekterna av infasningsförloppet av det nya allmänna pensionssystemet, inkl. premiepensionssystemet. Den årskull som pensioneras är född , deras pensioner består helt av pension beräknad enligt reglerna för ATP/Fp. , det år årskullen som är född fyller , utgörs pensionen i växande grad av pension intjänad och beräknad enligt reformerade regler och i minskande grad av pension intjänad och beräknad enligt ATP/Fp regler. Infasningen av det nya systemet och utfasningen av det gamla medför också att pensionen till en växande andel kan förväntas utgöras av premiepension. För att kunna jämföra utvecklingen av första årspensionerna för olika årskullar har därför vid beräkningen antagits att inkomstpensionsrätt intjänats och att inte någon premiepensionsrätt ingår i den inkomstgrundade pensionen. Premiepensionen antas allmänt ge en högre avkastning än tillväxten i snittinkomst. Om nettoavkastningen (bruttoavkastning + arvsvinster - förvaltningskostnader) i premiepensionssystemet överstiger nettoindexeringen i fördelningssystemet underskattar metoden som här valts den sammantagna utvecklingen av den lagstadgade pensionen. Denna består av inkomst- och premiepension. 11 Detta genomsnittliga pensionskapital har dock påverkats negativt av antagandet om sjunkande dödlighet och de därav lägre arvsvinsterna.