prop · GO03125 · 2001-03-08 00:00:00 — 1 063 985 219,15 Inledande kommentarer och redovisningsprinciper Kammarkollegiet sköter den ekonomiska förvaltningen av ett antal stiftelser och andra fonder. För förvaltningen har kollegiet bildat ett aktiekonsortium och ett räntekonsortium. Tillgångarna i respektive konsortium ägs gemensamt av de stif- telser/fonder som har placerat kapital i konsortiet genom köp av andelar. Andelarna är lika stora och medför lika rätt till egendom som ingår i konsortiet. Konsortierna är även i övrigt uppbyggda efter förebild av värdepappersfonder, men de omfattas inte av lagen (1990:1114) om värdepappersfonder. Mot bakgrund av stiftelselagen (1994:1220) pågår diskussioner mellan Kammarkollegiet och om konsortiernas rättsliga ställning. Sedan konsortierna bildades tillämpas följande redovisningsprinciper beträffande andelar i konsortierna. I respektive stiftelse/fonds bokföring behandlas andelar i konsortierna på samma sätt som andelar i värdepappersfonder. Det innebär att andelar i konsortierna tas upp som till tillgång i balansräkningen värderade till anskaffningsvärdet. Inlösen av andelar medför realisationsvinst eller realisationsförlust. Utdelning från konsor- tierna tas upp som intäkt. Vid utdelning från konsortierna tillämpas principen att utdelningar motsvarar respektive konsortiums direktavkastning. Varken realiserade eller orealiserade värdeökningar delas ut. Anskaffningsvärdet för andelar i aktie- konsortiet är marknadsvärdet vid anskaffningstidpunkten och inlösenvärdet är marknadsvärde vid inlösentillfället. Anskaffnings- och inlösenvärdet för andelar i räntekonsortiet är marknadsvärdet vid anskaffnings- respektive inlösentidpunkten, dock högst ett s.k. nominellt värde som fastställs i taget och som ungefär motsvarar marknadsvärdet efter det att utdelning lämnats. Om mark- nadsvärdet vid anskaffnings- respektive inlösentidpunkten överstiger det nominella värdet, betraktas skillnaden som upplupen ränta. Utdelningen från räntekonsortiet justeras med den upplupna räntan. I det portföljadministrativa systemet beräknas andelsvärdet med 16 decimaler, men i berörda noter nedan är kursen avrundad till två decimaler varvid differens kan uppstå. Restituerade arvsmedel m. m. Avstående av arv, bättre rätt till arv Prel skatt och sociala avgifter, godemän Utbetalning av beviljat stöd Andelar i ränte- och aktiekonsortierna 3 394 994 484,98 Direktavkastning i konsortiet (%) Kurs/andel (kr) Marknadsvärde (kr) 3 394 994 484,98 3 401 653 484,74 Bokfört värde (kr) Orealiserat övervärde (kr) 2 781 232 458,15 2 832 892 067,56 Direktavkastning i konsortiet (%) Kurs/andel (kr) Marknadsvärde (kr) Bokfört värde (kr) Orealiserat övervärde (kr) Eget kapital (kr) 2 781 232 458,15 2 832 892 067,56 3 617 234 940,98 3 643 243 813,08 Upplupna intäkter och förutbetalda kostnader Influtna arvsmedel på post/bankgirot Förändringar i eget kapital Belopp vid årets ingång Kapitalisering av influtna arvsmedel* Belopp vid årets utgång * Kapitalisering av influtna arvsmedel Restituerade arvsmedel (enl. not 1) Administrativa kostnader 1999, Kulturdep. Administrativa kostnader 1998, Socialdep. Förvaltningskostnader 0010-0012, Socialdep Kostnad utbetalning av beviljat stöd 0010-0012 Förteckning över projekt som beviljats stöd under Alternativa stöd- och boendeformer ....................................................... Arbete/sysselsättning .............................................................................. Fritid/idrott.............................................................................................. Idrottens sociala ansvar........................................................................... Barn, ungdom och personer med funktionshinder.......................... Information/utbildning.......................................................................... Invandrare och handikapp..................................................................... Konsument/ekonomi ............................................................................. Kost och motion.................................................................................... Kvinnor och handikapp......................................................................... Kvinnor/flickor...................................................................................... Ungdomars politiska delaktighet .......................................................... Utrustning och inventarier .................................................................... Utsatta barn och ungdomar ................................................................... Alternativa stöd- och boendeformer Projektet uppsökande verksamhet med boendestöd i krissituation för år 3 av 3 vill pröva om man genom kontakter med bostadsföre- tagen, och kronofogden kan förhindra hemlöshet på grund av vräkningar. Man vill försöka få till stånd avbetalningsplaner, hjälpa till med medicinering genom psykvården när vräkning på grund av stör- ning aviseras och kanske hjälp med städning när man riskerar vräkning på grund av sanitära problem. Kontaktperson: , tel. Projektet 2 Aktivt boendestöd för psykiskt störda missbrukare för år 2 av 3 Kommunen har byggt enrumslägenheter som med förtur ges till miss- brukare med psykiska problem. Detta boende är en form av boende mellan lågtröskelboendet och vanliga lägenheter. Till detta kopplas stöd för den dagliga livsföringen med kontaktperson som skall hjälpa individen med olika kontakter och möjligheter till t.ex. arbete och studier. I projektet samarbetar man med bl.a. kommunen, primärvården, beroendekliniken, , arbetsförmedlingen, polisen, krimi- nalvården och kronofogdemyndigheten. Kontaktperson: , tel. Projektet för år 3 av 3 Ett projekt med syfte att fånga upp ungdomar i åldrarna med psykiska funktionshinder och anpassa rehabiliteringen till varje individ. Projektet är ett samverkansprojekt mellan RSMH, IFS, kommun och landsting samt försäkringskassa, arbetsförmedling och företagare. Er- farenheterna från är mycket goda, ju mer projektet blir känt desto fler deltagare. Deltagarna rekryteras från ungdomsteamet, , allmänpsyk m.m. Kontaktperson: , tel. () i med om- nejd Projektet för år 3 av 3 Projektet är ett samarbetsprojekt mellan föreningen och kranskommunerna, , och Med fastigheten som bas utformas successivt tillsammans med besökarna olika former av verksamhet (social träning, kafé-lunchverksamhet, bageri, möbelrenovering m.m.) med syfte att ge bättre livskvalitet till personer med psykiska handikapp. I en lägenhet i huset, som besökarna renoverat, Projektet utvärderas genom . Kontaktperson: , tel. för år 2 av 2 av ett tvåårigt projekt. nen, , , LP-Väst, Hela och Linnéahuset (förening) bildat en gemensam organisation Kyrknätet arbetar tillsammans med kommunen med att kart- lägga uteliggarna i genom uppsökande verksamhet och försöka få en bild av varför man blivit hemlös, vilken hjälp vill man ha, vilka kontakter man har etc. Utifrån denna kartläggning skall man tillsammans med kommunen arbeta fram former av boende med olika grad och art av Livsrums målgrupp är uteliggare med psykiska problem. Kartläggningen (intervjuer med 56 personer) är genomförd och arbetet med att motivera till förändring och utveckling av alternativa stöd- och Kontaktperson: , , tel. , för rehabilitering av skallskadade Utveckling av boende och personlig assistans för personkrets 2 enligt för år 1 av 3 Hjärnkraft (hjärnskadade) och vill tillsammans utveckla boende och personlig assi- stans för personkrets 2 enligt LSS. Till denna personkrets hör personer med betydande och bestående begåvningsmässiga funktionshinder eller hjärnskada i vuxen ålder föranledd av yttre våld eller kroppslig sjukdom. Många familjer har det oerhört svårt att få sitt vardagsliv att fungera när en i familjen ådragit sig en grav hjärnskada. Dels kan skadan ha medfört personlighetsförändringar ibland kombinerat med impulsgenombrott, dels kan den skadade vara i behov av omfattande assistans dygnet runt, vilket gör hemmet till en arbetsplats för många personer. stänger yrkesinspektionen arbetsplatsen på grund av risker för de person- liga assistenterna och många blir långtidssjukskrivna. I projektet vill man utveckla och pröva en alternativ boendeform och utveckla former för personlig assistans som ger trygghet för samtliga parter. Kontaktperson: , tel. för schizofreni (IFS) i Projektet och stimulans till ett aktivt liv för år 3 av 3 Kommunen har utvecklat boendestöd i olika former gruppbostäder med personal, lägenheter som är kopplade till gruppbostäderna och uppsökan- de verksamhet. Genom detta projekt försöker föreningen nå psykiskt sjuka som inte deltar i dessa verksamheter, t.ex psykiskt sjuka med miss- bruksproblem och psykiskt sjuka som bor hos sina föräldrar, för att mo- tivera dem att delta i aktiviteter för att bryta isoleringen. Ytterligare en uppgift i projektet är att utifrån det förtroende som byggs upp i studie- verksamheten stötta dem som saknar eget boende eller motivera dem som har behov av stöd i boendet att våga ta emot sådant. Kontaktperson: , tel. Nätverksbygge i samverkan för personer med psykiska och socialmedi- cinska funktionshinder för år 2 av 2 Ett samarbetsprojekt mellan kommunen, Röda Korset och RSMH med stödjande insatser i hemmet och nätverk kring den funktionshindrade personen. Projektet syftar också till olika aktiviteter kopplade till ett sysselsättnings-, arbetstränings- och rehabiliteringsprojekt som riktar sig till psykiskt, socialt och intellektuellt funktionshindrade och till flyk- tingar med traumatiska upplevelser. En annan verksamhet som ingår i detta projekt är en Röda Korsverksamhet Kontakten. Kontaktperson: , tel. Mental Hälsa (RSMH) i Projektet för år 2 av 3 Förbundets s.k. boendesektion har tillsammans med kommunen byggt upp en verksamhet för personer som är psykiskt funktionshindrade, har ett drogmissbruk och är hemlösa. I verksamheten ingår en uppsökande verksamhet och en boendemodell som genom samarbete med anhöriga, psykiatrin, kommunen, och andra ideella organisa- tioner ger möjlighet att träna eget boende, klara praktiska frågor som boende, matinköp, ekonomi, städning m.m. för att få hjälp att bryta isole- ring och passivitet. Kontaktperson: , tel. Mental Hälsa (RSMH) i Nedansiljan för år 2 av 2 Projektet omfattar , och kommuner och syftar till att genom direkt uppsökande verksamhet fånga upp personer med psykiska funktionshinder som också har missbruksproblem. soner erbjuds i samarbete med kommunen friskvård, kamratstödjande verksamhet, viss kulturverksamhet och alkoholrådgivning. Kontaktperson: , tel. , 0248515 33 Mental Hälsa (RSMH) i Roslagen för år 2 av 2 Förbundet har i samarbete med Kooperativ utveckling i Roslagen, kommun, Psykiatrin i och startat ett kooperativt gruppboende för kvinnor med psykiska funktionshinder. Kvinnorna har egna lägenheter med egna kontrakt och en lägenhet i huset skall vara för gemensamt bruk. I projektet ingår olika former av aktivi- teter, bl.a. utbildning. Kontaktperson: , tel. /311 40 48 Mental Hälsa (RSMH) i för år 3 av 3 Ett projekt där förbundet bl.a. kommun, , ar- betsförmedling och försäkringskassa har arbetat med att utveckla verk- samheten vid Kuggen som från början innehöll såväl akut- och korttids- boende som rehabiliteringsboende, kamratjourverksamhet och telefon- jour för psykiskt sjuka med missbruksproblem. Man sköter mark och trädgård, driver möbelrenovering, video- och dataverksamhet. korttidsboendet har omvandlats till rehabiliteringsboende eftersom det inte fungerade som det var tänkt, bl.a. blev det ett sätt för kommunen att lösa boendet för andra missbrukare. Kontaktperson: , tel. Projektet med stöd ur ett helhetsperspektiv för år 1 av 3 Fontänhuset som vänder sig till personer med psykiska funk- tionshinder skall tillsammans med kommun starta ett boende med gemensamhetsutrymmen för fem personer och med egna lägenheter. Fontänhuset skall ansvara för huset med ekonomiskt stöd från kommu- Fontänhuset upprättar ett andrahandskontrakt med de boende. Fontänhusets handledare och medlemmar skall träna de boende att klara de dagliga sysslor som eget boende innebär. Tanken är att när man kän- ner sig mogen att flytta till annant boende, skall Fontänhusets gemenskap fortfarande finnas som stöd. Kontaktperson: , tel. Projektet kraft 20012004 för att synliggöra och stimulera unga människor i till engagemang, delaktighet och handling för år 1 av 3 Communicare är en ideell förening som verkar för att stimulera ung- domar i till nytänkande och entreprenörskap. Projektet utgörs av sex delprojekt som alla syftar till att synliggöra ungas idéer samt att stötta ung företagsamhet. Det delprojekt som får stöd består av uppbyggnad av lokala mötesplatser för stöd till ungdomar som vill driva egna idéer i företags- eller föreningsform. Mötesplatserna ges formen av fysiska lokaler i kommunerna. Varje mötesplats bemannas med en ung person som skall agera som lokal coach. Coachen får stöd och utbildning för sin verksamhet av föreningen , av nätverket med de andra coacherna samt en lokal referensgrupp. Coachen och referensgruppen kommer i sin tur att utbilda och stötta ungdomar som vill starta egna verksamheter. Kontaktperson: , tel. Projektet liv för alla för år 1 av 3 Föreningen bedriver verksamhet i stadsdelen i . Projektet syftar till att bygga upp ungdoms- verkstäder som producerar varor och tjänster. Verkstäderna skall bli självbärande kooperativ. Deltagarna i verkstäderna skall under pro- jektet ha tillgång till både ett nätverk av andra verkstäder och professio- nellt handledarstöd. Erfarenheterna från projektet kommer att samlas i en resursbank som andra likartade verksamheter kan dra nytta av. Kontaktperson: , tel. Projektet arbets- och samverkansformer inom daglig verk- samhet för personer med utvecklingsstörning för år 1 av 2 Stiftelsen ala skall i detta projekt utveckla arbets- och samverkansformer mellan personer med utvecklingsstörning och personal inom daglig verk- samhet enligt LSS, i syfte att stödja och utveckla arbetstagarnas själv- ständighet, inflytande och delaktighet. Erfarenheter från olika metoder skall sammanställas och prövas på tio olika arbetsplatser och utvärderas genom mätinstrument för bedömning av kvalitet inom Projektet skall utmynna i en handbok som skall underlätta ett metodiskt och målinriktat arbete. Kontaktperson: , tel. och Ungdomar (RBU) Projektet verksamhet/sysselsättning för gravt fysiskt funktionshindrade för år 2 av 3 utvecklar i samarbete med daglig verksamhet för och med de allra svårast funktionshindrade som är och som inte har rätt att kräva daglig sysselsättning enligt LSS. Många av dessa personer har personlig assistans men det kan ändå vara svårt att göra tillvaron meningsfull om man varken går i skola, har ett arbete eller annan sysselsättning. Kontaktperson: , tel. , Ungdomar och Vuxna (FUB) Förstudie till projektet mötas i kommunikation för Förstudie och år 1 av 3 Föreningen skall tillsammans med (särskilda omsorger och särvux) genomföra ett treårigt projekt. Syftet är att ge vuxna personer med utvecklingsstörning och stora kommunikations- svårigheter bättre möjligheter att kommunicera med sin omgivning och därigenom kunna påverka sitt liv. Fyra grupper av vuxna som i sin dag- verksamhet är sysselsatta i olika former av verksamhet, t.ex. industri- arbete, skapande verksamhet och trädgårdsarbete, skall i smågrupper få hjälp att utveckla sin kommunikation (denna utveckling av kommunika- tionssätt m.m. ges alla barn med utvecklingsstörning men sådana metoder fanns inte när de som är vuxna nu var små). Utvecklingsarbetet skall ske i nära samarbete med anhöriga och boendepersonal för att bl.a. utveckla ett gemensamt synsätt. Kontaktperson: , tel. Projektet , en inkörsport till arbete för år 1 av 3 Vid skolans allmänna linje finns en ettårig trafikteoriprofil för körkort. Kursen vänder sig till personer med komplicerad och långsam inlär- ningstakt och som har stora svårigheter att klara vanlig trafikskola och teoriprov. Praktisk körträning sker företrädesvis vid trafik- skolor i . Erfarenheterna av den individuellt upplagda ut- bildningen är mycket goda, samtliga 27 elever som fått utbildningen har klarat körkortsprovet. En stor grupp var personer med normalbegåvning men med ett mycket stort behov av strukturerad undervisning. En del av dem har redan diagnosen Aspergers syndrom eller högfungerande au- tism, många andra skulle kunna ha den diagnosen. tism och skolan vill nu gå vidare och sätta fokus på att körkortet bara är ett verktyg för ett vidare mål, dvs. att få och behålla ett arbete och social personlig utveckling. I projektet vill man dels utveckla metodiken för utbildning, dels i samarbete med kommunen, arbetsförmedling, pri- vata aktörer m.fl. pröva nya arbetsområden som t.ex. budbilskörning, arbete på biluthyrningsföretag och verkstäder, bilkörande assistent åt en- samarbetande personal i m.m. Kontaktperson: , tel. Föreningen och Arbete i för år 2 av 2 Föreningen samarbetar med kommun, Arbetsförmedlingen, , , och för att psykiskt funktionshindrade stegvis skall komma ut till social gemenskap och anpassat arbete. Kontaktperson: , tel. Handikappföreningarnas Samarbetsorgan (HSO) i I finns 20 sociala kooperativ som ger alternativ till tra- ditionella rehabiliterings- och sysselsättningsinsatser för psykiskt, fysiskt och intellektuellt funktionshindrade. Kooperativen ger en arbetsplats där man kan arbeta i den takt man orkar och med uppgifter som ger sam- manhang, arbetsgemenskap och upplevelsen av att vara behövd. rativen ordnar nätverksträffar där man utbyter erfarenheter och skapar en bredare plattform för kompetensutbyte. HSO vill sprida information om verksamheten för att nå ut till fler kooperatörer genom en utställ- ning/mässa på , en nätverkstidning, en informationsvideo och utveckling av nätverksarbete. Kontaktperson: , tel. Handikappföreningarnas Samarbetsorgan (HSO) i Skrädderi med och för personer med olika handikapp för år 1 av 2 Det lokala samarbetsorganet (för 26 handikappföreningar) i driver i egen regi verksamheter som syftar till att skapa arbetstillfällen för unga handikappade. Man vill nu pröva en idé som dels ger arbetstill- fällen för personer med olika former av funktionshinder (inte minst in- vandrare), dels gör det enklare att få tag i välsittande kläder för handi- Kontaktperson: , tel. för schizofreni (IFS) i Projektet för steg Arbetsrehabilitering av psykiskt funktionshind- rade för år 2 av 3 Ett projekt som vänder sig till personer med svåra psykiska funktions- hinder som är långtidssjuka och sysslolösa och som har sjukbidrag eller sjukpension. Trots insatser som arbetsterapi och studiecirklar är det svårt för denna grupp att gå vidare till arbete eller studier eftersom det inte finns anpassade arbeten. Steget mellan sjukvårdens och rehabilitering och arbetsmarknadens krav är alltför stort. Det behövs en rehabilitering i flera steg där självständighet, aktivitet och prestation successivt ökar. Kontaktperson: , tel. Projekt gällande hivpositivas återgång till arbetslivet för år 2 av 2 De nya s.k. bromsmedicinerna innebär för de flesta hivpositiva att livs- situationen och livslängden kraftigt förändras. Många av dem som är sjukskrivna, helt eller delvis är pensionerade eller har sjukbidrag, börjar hoppas på ett liv som innebär möjlighet att åter komma in i arbets- livet. Förbundet skall på olika sätt informera om vad förändringen i överlevnad för hivpositiva innebär och vilka problem detta kan innebära samt genom olika informationsinsatser påverka attityder hos arbets- givare, fackliga organisationer och statliga arbetsmarknadsaktörer så att även hivpositiva ska ses som en resurs på arbetsmarknaden. Projektet riktar sig till samtliga hivpositiva , samt till arbets- givare, fackliga organisationer och statliga arbetsmarknadsaktörer. I projektet ingår också genomlysning av hur hivpositivas ärenden hanteras inom försäkringskassa och . Kontaktperson: , tel. Mental Hälsa (RSMH) i Utvärdering av arbetskooperativ för psykiskt funktionshindrade i skall dokumentera och utvärdera projektet (ar- betskooperativ med personer med psykiska funktionshinder i samverkan mellan , fyra kommuner, och försäkringskassa). Ut- värderingen omfattar beskrivning av kooperativ i olika skeden och inter- vjuer med kooperatörerna. Kontaktperson: , tel. Mental Hälsa (RSMH) i Pari-Daeza för år 2 av 2 Förbundet har en kolonistuga som fungerar både som föreningslokal och som aktivitets/utvecklings/trädgårdsarbetescentrum för personer med psykisk funktionsnedsättning. Stödet avser utveckling av aktivitetsverk- samheten. Kontaktperson: , tel. Samarbetsorgan för Invandrarorganisationer i (SIOS) Projektet för funktionshindrade med utländsk bakgrund för år 2 av 3 Projektet syftar till att utveckla metoder och formulera projekt som leder till att krigsskadade och arbetshandikappade med utländsk bakgrund får arbete, sysselsättning eller utbildning. Projektarbetet är koncentrerat till Stockholms-, Malmö- och . I projektet ingår upp- sökande verksamhet i samarbete med myndigheter som AF, , , m.m. Vidare vill man genomföra kurser, konferenser och seminarier för och med funktionshindrade personer med utländsk bak- grund och representanter för berörda myndigheter och organisationer för att få fram idéer och goda exempel. Nätverk av myndigheter och organi- sationer som ansvarar för dessa frågor skall bildas och man vill dessutom skapa medvetenhet om målgruppens situation genom olika former av informationsinsatser och utbildning för arbetsgivare. Kontaktperson: , tel. Projektet för alla för år 1 av 2 Enligt skall funktionshindrade på lika villkor ha till- gång till fritids- och rekreationsaktiviteter, men utbudet är mycket be- gränsat. Stiftelsen har tidigare inventerat tillgängligheten på besöksmål i länet och under det arbetet väcktes idén till ett utökat utbud för funk- tionshindrade vad gäller fritid och rekreation. Stiftelsen vill starta ett projekt med inriktning äventyrspark för alla. ska en även- tyrspark byggas och verksamheten provas ut. Projektet genomförs i sam- arbete med lokalavdelningarna av RBU, NHR, RTP, FUB, SRF, DHR och läns handikappidrottsförbund. Äventyrsparken har även som syfte att skapa arbete och sysselsättning för funktionshindrade. Kontaktperson: , tel. Projektet /galleri för år 2 av 2 Ett projekt med syfte att skapa arbetsplatser för personer med intellek- tuellt funktionshinder inom det konstnärliga området. Målgruppen är personer med lindrigt intellektuellt funktionshinder och man vill utvidga gruppen till även måttligt funktionshinder. Kontaktperson: , tel. Projektet kan ingen vara trygghet i föräldrarollen för år 3 av 3 Studiefrämjandet har en lång och bra erfarenhet av föräldrautbildning i samarbete med Hem och Skola. Syftet med detta projekt är att ge föräld- rar kunskap om sitt barns utveckling och därigenom redskapen till ett aktivt föräldraskap. Föreningen vill särskilt erbjuda stöd till ensamståen- de föräldrar och andra grupper som kan vara svåra att nå med annan ut- bildning. Arbetet består i att finna nyckelpersoner, informationskanaler i kommunerna, ge information till chefer och personalgrupper, utbilda per- soner som ska leda föräldragrupper, skriftlig information m.m. Tonvikten har legat på att skapa ett nätverk. Kontaktperson: , tel. kampanjens idékonferenser, tilläggsanslag för år 3 av 3 Medlen avser tre idékonferenser som avslutning av en kampanj som drivs av tillsammans med Mental Hälsa och för att medverka till en attitydförändring till människor med psykiska funk- tionshinder. Det handlar bl.a. om att avdramatisera det dramatiska. Kon- ferenserna rör den psykiska hälsan i skolan (tillsammans med Lärarför- bundet, , , , Hem och skola, och ), i arbetslivet (till- sammans med LO, TCO, , , , och ) och slutligen om sam- hällets mest sårbara och utsatta (i samarbete med , , , och ). Kontaktperson: , tel. NHR/DUNS teaterprojekt rösten!