prop · GO031D30 · 2001-01-01 00:00:00 — () upprätthåller en central och nationell basfunktion genom att åstadkomma en för svenska förhållanden lämpad teknisk terminologi, dvs tillser att svenska språket har fungerande termer. Verksamheten bedrivs inom ramen för en ideell förening med medlemmar från näringsliv om myndigheter. Flera orsaker medförde att föreningen begärdes i konkurs . Tekniska () är en yrkesförening för verksammma inom området informationsförsörjning. Föreningen verkar för att höja kompetensen hos sina medlemmar genom publikationer och konferensverksamhet, inte minst på det informationstekniska området. Konkurrensfrågor Regeringen uppdrog åt att närmare analysera hur konkurrensförhållandena utvecklats under 1990- talet. Med anledning av anordnandes en hearing . Temat var förutom generella regelfrågor om bl.a. kartellbekämpning, även konkurrenssituationen inom bygg- och bostadssektorerna samt inom livsmedelssektorn. Regeringen överlämnade propositionen Konkurrenspolitik för förnyelse och mångfald (prop. 1999/2000:140) där förslag till inriktning och prioriteringar för konkurrenspolitiken presenterades. Förslagen innebär i korthet bl.a. att såväl som och föreslås genom en ändring av konkurrenslagen bli behöriga att tillämpa (artiklarna 81.1 och 82 i ) om en konkurrensbegränsning berör samhandeln inom EU. Detta är ett steg mot att föra ut tillämpningen av gemenskapens konkurrensregler till medlemsstaterna, för att höja skyddet för konkurrensen genom ökad effektivitet i tillämpningen. Ett generellt undantag föreslås införas i konkurrenslagen 18 e § för taxiföretags samverkan om bl.a. priser, förutsatt att samarbetet omfattar maximalt 30 taxibilar. Konkurrenslagens tillämpning på jordbruks- och skogsområdet ändras på så sätt att en lantbrukskooperativ primärförening vid försäljning av inlevererade varor sätta priser på dessa, oavsett om föreningen har del av förädlingen av produktionen eller ej. Det generella undantaget från förbudet i konkurrenslagens 6 § som finns på detta område har tillkomst omfattat samverkan mellan primärproducenter inom såväl jordbruks- som skogsnäringen. Regeringen anser inte att det finns skäl att nu göra en annan bedömning beträffande skogen. De svenska gruppundantagen från förbudet mot konkurrensbegränsande samarbete kommer att revideras som en följd av arbetet inom EU med att ersätta nu gällande EG-gruppundantag med mer generella regler. Det svenska gruppundantaget för kedjor inom detaljhandeln bör därför inte fortsätta att gälla i sin nuvarande form efter det att undantaget löper ut . bör i sina pågående konkurrensanalyser på bl.a. lokal nivå uppmärksamma eventuellt förekommande etableringshinder inom detaljhandelsområdet och de effekter på konkurrenstrycket dessa kan medföra. Regeringen gav i uppdrag till , och att analysera faktiska pris- och kostnadsskillnader mellan och övriga där bristande konkurrens kan hänföras till svårigheter att få en fungerande inre marknad, såsom t.ex. på byggmaterialområdet. Myndigheterna inkom med konkreta förslag till medelsanvändning . Vidare fick och samma datum i uppdrag att i en gemensam projektverksamhet främja en tydlig pris- och kostnadsinformation inom områden såsom finansiella tjänster och elmarknaden. Myndigheterna inkom med konkreta förslag till medelsanvändning . fick i uppdrag att genom metodutveckling, undersökningar och analyser på områden som är centrala för hushållen, såsom bygg-, boende-, livsmedel-, finansiella tjänster m.m., klarlägga konkurrensförhållanden och genomföra konkurrensanalyser på bl.a. lokal nivå som underlag för myndighetens konkurrensfrämjande arbete till nytta för konsumenterna. Verket fick också i uppdrag att genom bl.a. symposier, konferenser och studiecirklar, skapa ökad insikt bland företag om vikten av väl fungerande marknader för att skapa dynamik och omvandlingstryck i ekonomin och för att öka konsumenternas medvetenhet och inflytande på olika marknader. I detta arbete skulle även erfarenheter av kartellbekämpning integreras. skall avrapportera arbetet till regeringen. Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare med uppgift att analysera vissa frågor som rör effektiviteten hos det nuvarande regelverket för att motverka överträdelser av konkurrenslagstiftningens förbud mot konkurrensbegränsande samarbete mellan företag och missbruk av dominerande ställning. Utredaren skall bl.a. behandla följande frågor: - Utökade möjligheter till sanktionseftergifter för den som informerar om kartellsamarbete. - Stärkt sekretesskydd för den som informerar om kartellsamarbete. - Vidgade möjligheter för att samarbeta med utländska konkurrensmyndigheter (genom samarbetsavtal och sekretesskydd). - Begränsning av möjligheterna till korsvis styrelserepresentation i konkurrerande företag. - Uppbrytning av vissa skadliga företagskoncentrationer. - Kriminalisering av vissa överträdelser av konkurrenslagens förbudsbestämmelser. Regeringen har gett i uppdrag att göra en inventering beträffande fiskala avgifter. Resultatet skall redovisas . har resursmässigt prioriterat tillämpningen av konkurrenslagstiftningen som har tagit större delen av verkets resurser i anspråk. Utöver lagtillämpningsarbetet har lagt ned resurser på att ge förslag till regeländringar och andra åtgärder för att undanröja hinder mot en effektiv konkurrens i privat och offentlig sektor, samt öka kunskapen om konkurrensreglerna. Dessutom har stöd beviljats till ett antal forskningsprojekt inom konkurrens- området. Länsstyrelserna har främjat konkurrensen genom att beakta konkurrensaspekten i samband med deras handläggning av enskilda ärenden. Vidare har länsstyrelserna bedrivit viss informationsverksamhet om konkurrensregler riktad till kommuner och näringsliv. I vissa fall har sådan information givits med anknytning till enskilda konkurrensfrågor. har genom sin verksamhet bidragit till att upprätthålla förtroendet för revisorer och auktorisationssystemet. Regional näringspolitik Betydande insatser har genomförts av statliga myndigheter i arbetet med att ta fram de regionala tillväxtavtalen, framförallt på den regionala nivån men även på nationell nivå. Länsstyrelserna och, i försökslänen, självstyrelseorganen har haft rollen som samordnare i avtalsarbetet och oftast fungerat som sekretariat. Länsarbetsnämnderna liksom dotterbolagen inom har deltagit i arbetet i betydande omfattning. Likaså har universiteten och högskolorna i flertalet län medverkat aktivt. Kommunernas engagemang har varierat. Mindre kommuner i områden med låg tillväxt och strukturella problem tenderar att vara mer aktiva än andra. Engagemanget från nationella myndigheter och organisationer har som framgått ovan varit begränsat. Detta kan delvis bero på att den regionala nivån har koncentrerat sina krafter på att få med lokala och regionala parter. I den mån länen har närmat sig nationella aktörer har detta skett ganska sent i processen. Flera av de nationella myndigheterna uppger att de har haft svårt att hitta en naturlig roll. 4.5.2 Statliga insatser utanför politikområdet Inom näringspolitiken finns ett flertal aktörer som på olika sätt arbetar med att främja bl.a. små och medelstora företag, t.ex. statliga, regionala, kommunala och privata. Staten har vidare ett antal aktörer som kompletterar den privata kapitalmarknaden med riskfinansiering. Stiftelsen Industrifonden verkar för tillväxt av det svenska näringslivet. Det sker genom finansiering via olika typer av lån eller ägarkapital till små och medelstora företag. Det finansiella engagemanget kombineras med kompetent assistans och stöd. Industrifonden har ett kapital på och är på olika sätt engagerade i ungefär 210 företag. Stiftelsen Svensk-norsk Industrifond (SNI) har som målsättning att stärka samarbetet mellan svensk och norsk industri genom finansiering av industriella utvecklingsprojekt. De projekt som prioriteras är de med hög risk som har möjlighet till snabb kommersiell succé. Fonden erbjuder lån till produkt- och marknadsutveckling och kan även tillskjuta ägarkapital i enskilda företag. SNI har ett kapital på och är engagerade i ungefär 90 företag. Stiftelsen () tilldelades från de före detta löntagarfonderna 1994. Medlen används främst för stöd till uppfinnare och innovatörer för produktutveckling i mycket tidiga skeden, och skall förbrukas . Stödet lämnas i form av bidrag och villkorliga lån. har beviljat bidrag om ca och lån till en lånesumma av totalt ca . Utöver dessa finns aktörer inom bl.a. politikområdet Utrikeshandel, export och investeringsfrämjande, som aktivt arbetar med företagsfrämjande. 4.6 Resultatbedömning 4.6.1 Resultat Näringsliv Resultatbedömningen skall utgå från det mål som redovisades i budgetpropositionen . För dåvarande verksamhetsområde Näringspolitik var målet att förbättra förutsättningarna för företagande och entreprenörskap och att stärka drivkrafterna för ökad tillväxt och sysselsättning. Nyföretagandet är en stark drivkraft i den svenska ekonomin som skapar tillväxt och ökad sysselsättning. startades enligt SCB:s statistik 35 000 företag. I jämförelse med 1998 har nyföretagandet ökat . Generellt domineras nyföretagandet av företag inom tjänstenäringarna. De nya företagen genererade cirka 66 000 nya arbetstillfällen vilket innebär en ökning jämfört med . Ett typiskt nystartat företag är en enskild firma med i omsättning och högst en person heltidssysselsatt. Ungefär vart tionde företag har dock mer än i omsättning. Var tredje nyföretagare har en anställning som de driver verksamhet i det nya företaget och uppger att de tänker fortsätta med det. Var fjärde företagare i de nystartade företagen har fått starta eget-bidrag från arbetsförmedlingen, vilket är något lägre än . De vanligaste motiven till att starta eget är enligt SCB att få möjlighet att förverkliga sina idéer och att få arbeta självständigt. Detta är mest markant inom näringarna utbildning, hälso- och sjukvård samt andra samhälleliga och personliga tjänster. Mer än var tredje företagare var anställd i samma bransch innan företagsstarten. I av de nystartade företagen leds verksamheten av kvinnor och i av kvinnor och män gemensamt. Vart femte nytt företag startades av en person med invandrarbakgrund. Personer med invandrarbakgrund svarar också för vart femte arbetstillfälle som genererades av de nya företagen. Att isolerat urskilja effekterna av de statliga insatserna inom näringspolitiken är svårt, då en mängd andra faktorer påverkar resultatet. har vuxit snabbare än övriga småföretag i enligt ALMI:s och utvärderingsmaterial. Materialet indikerar att kundföretagen ökat sin omsättning efter ALMI:s insats. Antalet anställda ökade , och anser att deras företag har utvecklats positivt till följd av samarbetet med . har en uppföljning av ALMI:s företagarlån till kvinnor genomförts. Uppföljningen visar att merparten av företagen som beviljats lån är fortsatt aktiva, men att lönsamheten liksom tillväxten i företagen är svagare jämfört med de som fått nyföretagarlån. Trots låg lönsamhet anger många att de är positiva till sitt företagande. En förklaring till detta kan vara att många av företagen är s.k. livsstilsföretag där företagaren har andra grundläggande intressen med sitt företag än att uppnå en god lönsamhet. Undersökningen visar också på en mycket låg risk i utlåningen då betalningsmoralen är mycket hög. En tidigare studie av IMIT () visar att såddfinansiering har en viktig roll för teknikbaserade företag i tidiga utvecklingfaser. av de teknikbaserade företagen har fått finansiellt stöd från . Med teknikbaserade företag avsågs i rapporten venture capital-bolagens portföljföretag och företag som fått finansiellt stöd från Industrifonden eller noterats på SBI-listan eller Innovationsmarknaden . Regelförenkling Regeringens insatser för att förstärka arbetet med regelförenkling har successivt ökat . Genom regeringens beslut om att inrätta en särskild statssekreterargrupp med ansvar för regelförenklingsarbetet och genom beslut om att problem- och konsekvensanalyser skall ske av förslagens effekter för små företags villkor på samtliga nivåer i lagstiftningskedjan har regelförenklingsarbete nu fått en sådan grund att det bedöms kunna ge goda resultat framöver. Inom har också en särskild enhet bildats SimpLex-enheten med samordningsansvar gentemot myndigheter, departement och kommittéer i dessa frågor. I en skrivelse till (skr. 1999/2000:148) har regeringen bl.a. fastställt mål för regelförenklingsarbetet och regeringen arbetar nu utifrån denna målbeskrivning. I den ekonomiska vårpropositionen (prop. 1999/2000:100) lämnade regeringen slutligen ett antal förslag inom företags- och kapitalbeskattningsområdet, varav flera innebär förenklingar som särskilt bedöms gynna mindre företag. Information, service och rådgivning Antalet besökare på hemsida Startlinjen, har mer än fördubblats till ca 90 000, medan antalet inkomna samtal legat kvar på ungefär samma nivå . Andelen kunder som är nöjda eller mycket nöjda med startlinjens service uppgår till av kunderna. ALMI:s företagarservice har nått ca 83 000 individer och företag. Verksamheten är av allmän karaktär och med en begränsad omfattning per kund, exempelvis allmän service och rådgivning, information och seminarier. Kundundersökningens resultat presenterades . Deltagande myndigheter har redovisat vidtagna åtgärder. Bland de åtgärder som vidtagits kan nämnas referensgrupper med företagare, utökade telefontider och förbättrat informationsmaterial. Resultatet för avseende de statliga insatserna inom kooperativ visar bl.a. att genom information och rådgivning från LKU startades det 355 kooperativa företag. Regeringen ser det som viktigt att stärka kunskapsbildningen om den kooperativa företagsformen samt öka kunskapen om kooperativt företagande hos i första hand myndigheter och andra organ som har till uppgift att stödja nyföretagande samt hos allmänheten. Regeringen bedömer att informationssatsningen sannolikt leder till en större efterfrågan på rådgivningstjänster i hela landet. finansiella stöd till vissa kommuner för tjänsten affärsrådgivare för kvinnor upphör . insatser har i hög grad fokuserats på att synliggöra och sprida den speciella kompetens som affärsrådgivarna utvecklat under sitt arbete. De utvärderingar som genomförts av affärsrådgivarprojektet har visat att affärsrådgivarnas kunskaper, arbete och förhållningssätt är mycket uppskattade. Bland uppnådda resultat i verksamhet för att utveckla och stimulera införandet av miljöledningssystem i småföretag kan nämnas att egna undersökningar visar att åtta av tio företag behåller, eller skaffar nya kunder delvis tack vare miljöledningssystem. anser att miljöledningssystemet leder till påtagliga eller märkbara konkurrensfördelar. av dessa anser att miljöledningsystemet leder till ekonomiska vinster. Företagen anser att de blivit bättre på att tillgodose kund- och beställarkrav. Vidare anser att NUTEK-projekten lett till att företaget startat miljöarbetet tidigare än vad man annars skulle ha gjort. När det gäller resultatbedömningen för PRV och PBR skall denna jämföras med målet från BP00 och som var för detta område att erbjuda en ändamålsenlig och kvalitativ service i immaterial- och associationsrättsliga frågor. PRV har inte uppnått de verksamhetsmålen för bolag och varumärken vad avser den genomsnittliga handläggningstiden för dessa ärenden. Problemen kvarstår när det gäller varumärken. Vad avser bolagsregistreringar har man lyckats korta handläggningstiderna väsentligt. Regeringen konstaterar vidare att PRV:s eget kapital (myndighetskapital) kommer att vara negativt t.o.m. . Det egna kapitalet bedöms åter vara positivt vid utgången av . Detta förutsätter dock att PRV gör sitt yttersta för att realisera rationaliseringsvinster och andra typer av besparingar. Verksamhetsmålet för PBR som det uttrycks i regleringsbrevet är för patentmål en genomsnittlig handläggningstid för dessa mål . Den genomsnittliga handläggningstiden ökade och var vid budgetårets slut för patentmålen som helhet ca . Verksamhetsmålet enligt regleringsbrevet vad gäller övriga mål, d.v.s. målen om varumärken, mönster, släktnamn och utgivningsbevis är också , vilket har uppnåtts. Utflyttningen av PRV:s varumärkesavdelning till har fört med sig produktionsstörningar hos PBR, framförallt vad gäller handläggningen av varumärkesärenden, då planerad avarbetning av balanser på varumärkesavdelningen hos PRV inte har kommit igång. Detta har medfört att antalet nya varumärkesmål , liksom året innan, har blivit avsevärt lägre än väntat. Kompetens och kunskapsöverföring ALMI:s kärnverksamhet är företagsutveckling, dvs utvecklingsinsatser och rådgivning, i kombination med lånefinansiering. Kombinationen av kompetens och kapital är en central del av ALMI:s nuvarande verksamhet. Det är därmed inte möjligt att särskilja resultatet av finansieringsverksamheten från de företagsutvecklande insatserna. Regeringen har under avsnittet Kapitalförsörjning (sid. 22) redovisat resultatet av ALMI:s verksamhet. ökade bl.a. omsättningen närmast efter ALMI:s insats vilket är mer än ökningen i de jämförelsegrupper SCB tagit fram . Turism Enligt beräkningar har turistnäringens andel av BNP ökat från till - 1998. Den totala konsumtionen har ökat eller . De utländska turisternas konsumtion ökade , en ökning . Den utländska konsumtionen utgjorde av näringens totala omsättning. Sysselsättningen i turistnäringen ökade från 97 500 till 108 700 helårsverken. Efter lågkonjunkturen har turismen utvecklats positivt i . De nordiska länderna, och länderna på andra sidan är viktiga för turismens utveckling i . är återigen vår största utlandsmarknad. gjordes det ca 40 miljoner övernattningar på kommersiella anläggningar i . Jämfört med 1998 är det en ökning . Antalet utländska övernattningar uppgick till 8,6 miljoner, en ökning jämfört med . har varit gynnsamt för den svenska rese- och turistindustrin. Antalet utländska gästnätter i hotell, stugor och vandrarhem har ökat . Geologisk verksamhet, mineralfrågor, sanering av oljelager m.m. Inom SGU:s geologiska undersökningsverksamhet har femton nya undersökningsprojekt samt rullande tre- och femårsplaner som inriktats mot startat. Bedömningen är att de uppsatta årsmålen huvudsakligen har uppnåtts och att arbetet utvecklas bra. Det geovetenskapliga FoU-anslaget har utvärderats med goda vitsord för geologisk och vetenskaplig relevans. Inom oljelagerdelen har i princip hela lagret av oljeprodukter sålts ut. Elva materielförråd har sålts, sju stycken återstår. För de anläggningar som hålls i malpåse för den civila beredskapens behov har driftskostnaderna finansierats genom uthyrning av lagringskapacitet. Fyra miljösäkringstillstånd har erhållits och totalt finns nu tillstånd för nio anläggningar. Hydraulisk avledning har installerats i fem anläggningar och i två av dessa är metoden i full funktion. En anläggning i har sålts. Miljösäkringen av sandmagasinet i det statliga gruvfältet är huvudsakligen genomförd. Hos Bergsstaten utgör antalet ansökningar om undersökningstillstånd enligt minerallagen av volymen . Ansökningar om förlängning av undersökningstillstånd ökar och är fördubblad jämfört 1996 och 1997. Två bearbetningskoncessioner för nya gruvor och två för utökad brytning har beviljats. Ingen ny gruva har dock öppnats , en gruva har stängts. Målet för handläggningstiderna har uppnåtts. Samtliga igångvarande gruvor har inspekterats. Kontakt och samarbete med länsstyrelserna har utvecklats. Ett digitalt och GIS-baserat mineralrättsregister kommer att tas i drift . Teknisk forskning och utveckling och dess infrastruktur Resultatbedömningen skall utgå ifrån de mål som redovisades i budgetpropositionen . För dåvarande verksamhetsområde Teknologisk infrastruktur var målet att utveckla system som underlättar internationella erkännanden av provningar och certifieringar, driva svenska intressen i det internationella och europeiska standardiseringsarbetet, bidra till statens ansvar när det gäller medborgarnas skydd för liv, hälsa, egendom och miljö. För dåvarande verksamhetsområde Teknisk forskning och utveckling var målet att öka kunskapen och kompetensen i näringslivet för att därigenom stimulera tillväxt och förnyelse. Teknisk Forskning och utveckling Teknisk forskning och utveckling avser långsiktiga verksamheter som stärker FoU- miljön och utvecklar det nationella innovationssystemet. Internationella utvärderingar visar att kompetensen för att utveckla samverkansprogram är hög inom och att förankringen i näringslivet är bred. har den 2:a internationella utvärderingen av de startade kompetenscentrumen genomförts. Utvärderingen visar att den vetenskapliga nivån inom dessa är hög och att det finns ett starkt industriellt engagemang. Utvärderingen utgör ett viktigt hjälpmedel för att utveckla centrumen och programmet vidare. Programmen för fordonsteknisk forskning och flygteknisk forskning har också utvärderats . Dessa utvärderingar visar att antalet forskare inom områden har ökat och att programmen i övrigt bidragit till att stärka industrins konkurrensförmåga. Teknikutvecklingen i påverkas av såväl våra egna förutsättningar som de teknikval företag och organisationer kommer att göra. Den globala kunskapsproduktionen och teknikutvecklingen skapar nya möjligheter för de företag och organisationer som förmår att ta till sig nya resultat och dra nytta av omvärldsförändringarna. Detta är bakgrunden till att projektet startades under ledning av , , och . Syftet med Teknisk Framsyn är att skapa insikt och visioner om teknikutvecklingen på lång sikt () för att visa på lämpliga inriktningar inom utbildning, forskning och utveckling som kan bidra till att främja det svenska samhällets utveckling. Syftet är inte att förutsäga framtiden men att skapa en beredskap inför den. Inom många länder genomförs eller har genomförts liknande projekt presenterades resultat och rekommendationer från Teknisk Framsyn i en rapport. I rapporten konstateras att det framför allt är den snabba utvecklingen inom informationstekniken och den nya biologin, men även den ökande globaliseringen som kommer att styra utvecklingen under de kommande decennierna. Det alltmer gränslösa samhället och det snabba informationsflödet gör att sättet att tänka blir mycket viktigare än enskilda åtgärder när det gäller att styra utvecklingen. Genom att sätta nytänkande, utbildning, forskning och kunskap i centrum får vi den handlingsberedskap vi behöver för att snabbt kunna anpassa oss till framtidens förhållanden. På rymdområdet har en utvärdering med internationell expertis gjorts av fjärr-analysområdet. I denna konstateras bl.a. att blivit en mycket stark aktör i och även på global nivå och att denna position uppnåtts på ett mera kostnadseffektivt sätt i jämförelse med andra, även större länder. besitter nu nyckelkompetens inom både teknik och forskning för att kunna möta kommande utmaningar. Utvärderingen utmynnar i fyra specifika rekommendationer för framtiden; fokusera ansträngningarna på att öka den operationella användningen av data; se på användningen av fjärranalysdata inom den offentliga tjänstesektorn; öka deltagandet av den kommersiella sektorn samt utöka och stärka det internationella samarbetet vad gäller tillämpningar. Rymdstyrelsen redovisar utvecklingen inom svensk rymdindustri i form av indikatorer för lönsamhet, omsättning, teknik- och investeringsnivå samt andelen öppen internationell försäljning. Redovisningen baseras på en årlig enkät till ett 15-tal svenska företag som är direktleverantörer till rymdprojekt. Redovisningen visar att den sammanlagda omsättningen, beräknat i fasta priser, har ökat med ca. Basen för rymdföretagens verksamhet är i stor utsträckning deltagande i internationella utvecklingsprojekt framför allt inom . Andelen öppen internationell försäljning är dock ökande och beräknas för de största företagen uppgå till av omsättningen som hänför sig till rymdverksamhet. erhöll svenska högteknologiföretag till ett värde motsvarande . Kontrakten fördelades på 12 företag, institut och högskoleinstitutioner.