prop · GO031D25 · 2001-01-01 00:00:00 — Regional utjämning och utveckling Regional utjämning och utveckling 1 Förslag till riksdagsbeslut 7 2 Utgiftsområde Regional utjämning och utveckling 9 2.1 Omfattning 9 2.2 Utgiftsutveckling 10 2.3 Skatteavvikelser 11 3 Politikområde Regionalpolitik 13 3.1 Omfattning 13 3.2 Utgiftsutveckling 14 3.3 Mål 15 3.4 Politikens inriktning 16 3.5 Insatser 18 3.5.1 Statliga insatser inom politikområdet 18 3.5.2 Den nya programperioden åren 2000 2006 för 21 3.5.3 Insatser utanför politikområdet av stor betydelse för den regionalpolitiska utvecklingen 24 3.6 Resultatbedömning 26 3.6.1 Resultat 26 3.6.2 Analys och slutsatser 34 3.7 Revisionens iakttagelser 36 3.8 perioden 1999 36 3.9 Budgetförslag 38 3.9.1 33:1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder 38 3.9.2 33:2 Landsbygdslån 41 3.9.3 33:3 Täckande av förluster på grund av kreditgarantier inom regionalpolitiken 42 3.9.4 33:4 Ersättning för nedsättning av socialavgifter 43 3.9.5 33:5 Transportbidrag 43 3.9.6 33:6 43 3.9.7 33:7 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 1999 44 3.9.8 33:8 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 2006 45 3.9.9 33:9 Utgifter för lokalisering av statliga arbetstillfällen till vissa kommuner 46 4 Politikområde IT, tele och post inom utgiftsområde 22 Kommunikationer 49 4.1 Budgetförslag 49 4.1.1 37:1 IT-infrastruktur: Regionala transportnät m.m. 49 Anslagsbelopp 7 2.1 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet 10 2.2 Beräknade skatteavvikelser enligt ekonomiska vårproposition 11 3.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet 14 3.2 Strukturfondsmål och gemenskapsinitiativ programperioden 2006 22 3.3 Medelsfördelning och finansiering av strukturfonderna 23 3.4 Åtgärder som finansieras av anslag inom utgiftsområde 19 27 3.5 Utbetalda generella regionalpolitiska företagsstödstöd åren 1997 19991 28 3.6 Vissa beviljade selektiva regionalpolitiska företagsstöd åren 1997 19991 28 3.7 Beviljade belopp för regional projektverksamhet, medfinansiering av strukturfondsprogram och Program för regional näringspolitik och särskilda regionalpolitiska åtgärder åren 1997 1999 28 3.8 Beviljat stöd av länsstyrelserna, regionala självstyrelseorgan, och regeringen fördelat på län 30 3.9 Utbetalt transportbidrag fördelat på län 31 3.10 Uppskattad bedömning av utbetalda nedsatta socialavgifter på län 31 3.11 Tilldelade medel från strukturfonderna, medel intecknade genom beslut och utbetalade medel per målområde och gemenskapsinitiativ 37 3.12 Anslagsutveckling 38 3.13 Anslag för regionalpolitiska åtgärder 38 3.14 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser 39 3.15 Beräkning av anslaget för 41 3.16 Anslagsutveckling 41 3.17 Beräkning av anslaget för 42 3.18 Anslagsutveckling 42 3.19 Utgiftsutvecklingen budgetåren 1993/94 1999 42 3.20 Beräkning av anslaget för 42 3.21 Anslagsutveckling 43 3.22 Beräkning av anslaget för 43 3.23 Anslagsutveckling 43 3.24 Beräkning av anslaget för 43 3.25 Anslagsutveckling 43 3.26 Beräkning av anslaget för 44 3.27 Anslagsutveckling 44 3.28 Beräkning av anslaget för 44 3.29 Anslagsutveckling 45 3.30 Bemyndiganden 46 3.31 Beräkning av anslaget för 46 3.32 Anslagsutveckling 46 4.1 Anslagsutveckling 49 4.2 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser 50 4.3 Beräkning av anslaget för 50 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. bemyndigar regeringen att , ifråga om ramanslaget 33:1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder, ingå ekonomiska förpliktelser som, inklusive tidigare åtaganden, innebär utgifter på högst 3 2008 (avsnitt 3.9.1), 2. godkänner regeringens förslag om användningen av anslaget 33:1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder (avsnitt 3.9.1), 3. bemyndigar regeringen att , ifråga om ramanslaget 33:8 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 2006, ingå ekonomiska förpliktelser som, inklusive tidigare åtaganden, innebär utgifter på högst 3 2008 (avsnitt 3.9.8), 4. bemyndigar regeringen att , ifråga om ramanslaget 37:1 IT-infrastruktur: Regionala transportnät m.m., ingå ekonomiska förpliktelser som innebär utgifter på högst 2004 (avsnitt 4.1.1), 5. för anvisar anslagen under utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling enligt följande uppställning: Anslagsbelopp Tusental kronor Anslag Anslagstyp 33:1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder ramanslag 1 675 350 33:2 Landsbygdslån ramanslag 60 000 33:3 Täckande av förluster på grund av kreditgarantier inom regionalpolitiken ramanslag 9 000 33:4 Ersättning för nedsättning av socialavgifter ramanslag 200 000 33:5 Transportbidrag ramanslag 336 000 33:6 ramanslag 25 103 33:7 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 1999 ramanslag 559 000 33:8 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 2006 ramanslag 800 000 33:9 Utgifter för lokalisering av statliga arbetstillfällen till vissa kommuner ramanslag 100 000 37:1 IT-infrastruktur: Regionala transportnät m.m. ramanslag 450 000 Summa 2 Utgiftsområde Regional utjämning och utveckling 2.1 Omfattning Utgiftsområdet består huvudsakligen av politik- området Regionalpolitik och omfattar medel till bl.a. olika former av regionalpolitiska företagsstöd. Vidare ingår medel som länsstyrelserna och i vissa län regionala självstyrelseorgan samt den nya myndigheten för företagsutveckling, som består av delar av nuvarande () och , förfogar över för projektverksamhet samt medel till en del av medfinansieringen av EG:s strukturfondsprogram. Utgiftsområdet omfattar även utbetalningar från som delfinansierar EG:s bidrag till strukturfondsprogrammen. Dessutom ingår i utgiftsområdet medel till att finansiera en del av det nationella IT-infrastrukturprogrammet. Dessa medel ingår i politikområdet IT, tele och post. ingick gionalforskning () inom utgiftsområdet. biföll regeringens förslag i proposition Vissa organisationsfrågor inom näringspolitiken (prop. 1999/2000:71, bet. 1999/2000:NU17, rskr. 1999/2000:258) att avvecklas som självständig myndighet för att i stället integreras i den nya myndigheten för analyser, omvärldsbevakning och utvärderingar (innehåller även delar av och Stiftelsen vetenskapliga attachéverksamhet) som bildas . Medel för myndighetens verksamhet föreslås anvisas under utgiftsområde 24 Näringsliv anslaget 38:3 Myndigheten för analyser, omvärldsbevakning och utvärderingar: Förvaltningskostnader. Tabell 2.1 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet Miljoner kronor Utfall 1999 Anslag 2000 1 Utgifts- prognos 2000 Förslag anslag 2001 Beräknat anslag 2002 Beräknat anslag 2003 Politikområde 33 Regionalpolitik 3 720 3 085 3 371 3 764 3 102 3 001 Politikområde 37 IT, tele och post2 400 0 450 250 450 Totalt för utgiftsområde 19 3 720 3 485 3 371 4 214 3 352 3 451 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. 2 Politikområdet hör till utgiftsområde 22 Kommunikationer. Sammanlagda reservationer och anslagssparande uppgick till vid utgången av . Anslagna medel uppgick till . Utfallet på för inkluderar från äldreanslagen A1 Regionalpolitiska åtgärder och A9 Utgifter för lokalisering av statliga arbetstillfällen till från samt från de under tionde huvudtiteln upptagna äldreanslagen C1 Lokaliseringsbidrag m.m. och C2 Regionala utvecklingsinsatser m.m. från /96. Avvikelsen mellan anslagna medel och utfall uppgår till och beror framför allt på att nämnda äldreanslag tagits i anspråk . Emellertid blev utfallet mot anslaget A1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder lägre än tilldelade medel. Anslagna medel uppgår till . Utgiftsprognosen på inkluderar från äldreanslagen A1 Regionalpolitiska åtgärder och A9 Utgifter för lokalisering av statliga arbetstillfällen till från samt anslaget A11 Regionalpolitiska infrastrukturprojekt m.m. . Avvikelsen mellan anslagna medel och utgiftsprognosen uppgår till och beror framför allt på att nämnda äldreanslag tas i anspråk . Emellertid beräknas utfallet mot anslagen A1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder, A9 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 2006 och A13 IT-infrastruktur: Regionala transportnät bli lägre än anslagna medel. Regeringen bedömde ekonomiska vårproposition att verksamheten inom utgiftsområdet skulle kunna genomföras inom en medelsram av . De viktigaste föreslagna förändringarna i förhållande till den föreslagna ramen i den ekonomiska vårpropositionen är följande. Regeringen föreslår att från utgiftsområdet omförs medel om sammanlagt varav till anslaget under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande 32:1 Länsstyrelserna m.m. och till anslaget under samma utgiftsområde 32:2 Regionala självstyrelseorgan . Medlen skall användas till att finansiera en del av administrationen för EG:s geografiska strukturfondsprogram under de år genomförandet av programmen perioden 2006 sker. I avvaktan på ett slutligt fastställande av samtliga gemenskapsinitiativs program och organisation bör en ny översyn av kostnaderna för länsstyrelsernas och självstyrelseorganens administration göras . Regeringen föreslår även en omfördelning på från utgiftsområdet till utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning anslaget 1:6 . Regeringen föreslår dessutom att anslaget A7 upphör. Medlen föreslås omföras till utgiftsområde 24 Näringsliv och det nya anslaget 38:3 Myndigheten för analyser, omvärldsbevakning och utvärderingar: Förvaltningskostnader. Regeringen föreslår därutöver att omförs från utgiftsområde 13 Arbetsmarknad anslaget 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader. Medlen skall utgöra en del av finansieringen av anslaget 37:1 IT-infrastruktur: Regionala transportnät m.m. Ramen för utgiftsområdet föreslås till , och beräknas till och till . 2.3 Skatteavvikelser Lag om nedsättning av socialavgifter Vissa arbetsgivare med fast driftställe i dåvarande stödområde 1 och i den norra delen av stödområde 2 fick t.o.m. nedsättning av arbetsgivaravgifterna. Stödformen granskas av . Lagen har därför slutat tillämpas , då kommissionen inte godkänt tillämpning efter detta datum. Nedsättningen gäller inte stat och kommun. Nedsättningen är fr.o.m. och omfattade både arbetsgivare och egenföretagare. Denna skatteavvikelse belastar budgetens utgiftssida genom ett anslag under utgiftsområde 19 som täcker bortfallet av avgiftsinkomster till följd av tillämpningen av denna nedsättning. Elförbrukning i vissa kommuner för skatt på elektrisk kraft utgörs av den skattesats som merparten av de svenska hushållen betalar. Den uppgår till /kWh . I , och samt i kommunerna är dock skattesatsen nedsatt till /kWh. Avvikelsen i skattesatser utgörs av skillnaden mellan och /kWh. Tabell 2.2 Beräknade skatteavvikelser enligt ekonomiska vårproposition Miljarder kronor 2000 2001 Lag om nedsättning av socialavgifter 0 0 Elförbrukning i norrlandskommuner 0,57 0,57 Summa 0,57 0,57 3.1 Omfattning Politikområdet omfattar åtgärder för att främja utvecklingen i främst regionalpolitiskt prioriterade områden. Inom politikområdet finns myndigheten . De myndigheter och andra organ som främst är verksamma inom området är länsstyrelserna, de regionala självstyrelseorganen i vissa län, den nya myndigheten för företagsutveckling och den nya myndigheten för analyser, omvärldsbevakning och utvärderingar. Regionalpolitik är ett vidare begrepp än de anslag som ingår i politikområdet Regionalpolitik. I proposition 1997/98:62 Regional tillväxt för arbete och välfärd definieras regionalpolitik som åtgärder inom alla politikområden riktade till geografiska områden med regionalpolitiska problem, vilka syftar till att uppnå de regionalpolitiska målen om hållbar ekonomisk tillväxt, rättvisa och valfrihet. Åtgärderna inom utgiftsområde 19, exkl. anslaget 37:1 IT-infrastruktur: Regionala transportnät m.m., benämns den lilla regionalpolitiken. Förutom dessa regionalpolitiska åtgärder vidtas inom andra politikområden en mängd åtgärder i regionalpolitiskt prioriterade områden, utan att de har övervägande regionalpolitiskt syfte, som sammantaget är av stor betydelse för den regionalpolitiska utvecklingen och därmed bidrar till att uppnå de regionalpolitiska målen. Dessa åtgärder återfinns främst inom politikområdena IT, tele och post, Landsbygdspolitik, Näringspolitik, Transportpolitik och Utbildningspolitik. Dessutom är utformningen av utjämningssystemet för kommuner och landsting av stor betydelse för den regionalpolitiska utvecklingen. För att få en samlad bild av strukturfonderna lämnas en översiktlig redovisning för samtliga strukturfonder under detta politikområde. Tabell 3.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet Miljoner kronor Utfall 1999 Anslag 2000 1 Utgifts- prognos 2000 Förslag anslag 2001 Beräknat anslag 2002 Beräknat anslag 2003 Anslag inom Uo19 33: 1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder 1 571,9 33: 2 Landsbygdslån 113,4 30,0 75,0 60,0 60,0 60,0 33: 3 Täckande av förluster på grund av kredit- garantier inom regionalpolitiken 3,5 1,0 2,0 9,0 8,0 7,0 33: 4 Ersättning för nedsättning av socialavgifter 381,9 163,7 62,0 200,0 0 0 33: 5 Transportbidrag 320,7 345,0 340,0 336,0 336,0 336,0 33: 6 27,2 24,8 27,0 25,1 25,6 26,2 33: 8 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 1995-19992 973,2 612,0 970,0 559,0 0 0 33: 9 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 2000-20063 0 360,0 80,0 800,0 1 000,0 1 000,0 33: 9 Utgifter för lokalisering av statliga arbetstillfällen till vissa kommuner 0 0 0 100,0 0 0 2000 A7 8,4 8,1 8,5 0 0 0 2000 A10 Flygplatsbolag i 3,0 6,0 6,0 0 0 0 2000 A11 Regionalpolitiska insatser 0 300,0 140,0 0 0 0 2000 A12 Medel för tillfälligt småföretagsstöd m.m. 0 6,0 3,5 0 0 0 1999 A9 Kapitaltillskott till Stiftelsen 200,0 0 0 0 0 0 1999 A11 Regionalpolitiska infrastrukturprojekt m.m. 19,2 0 30,0 0 0 0 1998 A1 Regionalpolitiska åtgärder 737,8 0 500,0 0 0 0 1998 A9 Utgifter för lokalisering av statliga arbetstillfällen till 39,6 0 7,2 0 0 0 1995/96 C1 Lokaliseringsbidrag m.m.4 49,6 0 0 0 0 0 1995/96 C2 Regionala utvecklingsinsatser m.m.4 215,0 0 0 0 0 0 Totalt för Politikområde 33 3 719,9 3 085,5 3 371,2 3 764,5 3 101,6 3 001,1 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. 2 anslaget 33:7 Europeiska regionala utvecklingsfonden . 3 anslaget 33:8 Europeiska regionala utvecklingsfonden . 4 anslaget A11 Regionalpolitiska insatser. Sammanlagda reservationer och anslagssparande uppgick till vid utgången av . Anslagna medel uppgick till . Utfallet på för inkluderar från äldreanslagen A1 Regionalpolitiska åtgärder och A9 Utgifter för lokalisering av statliga arbetstillfällen till från samt de under tionde huvudtiteln upptagna äldreanslagen C1 Lokaliseringsbidrag m.m. och C2 Regionala utvecklingsinsatser m.m. från bud- Avvikelsen mellan anslagna medel och utfallet uppgår till och beror framför allt på att nämnda äldreanslag tagits i anspråk . Emellertid blev utfallet mot anslaget A1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder lägre än tilldelade medel. Anslagna medel uppgår till . Utgiftsprognoser på för inkluderar från äldreanslagen A1 Regionalpolitiska åtgärder och A9 Utgifter för lokalisering av statliga arbetstillfällen till från samt anslaget A11 Regionalpolitiska infrastrukturprojekt m.m. . Avvikelsen mellan anslagna medel och utgiftsprognosen uppgår till och beror framför allt på att dessa äldreanslag tagits i anspråk . Emellertid beräknas utfallet mot anslagen A1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder och A9 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 2006 bli lägre än anslagna medel. 3.3 Mål Mål Målen för regionalpolitiken är att den skall skapa förutsättningar för hållbar ekonomisk tillväxt, rättvisa och valfrihet så att likvärdiga levnadsvillkor skapas för medborgarna i hela riket. Målet för den lilla regionalpolitiken är att verksamheten främst skall underlätta för näringslivet i regionalpolitiskt prioriterade områden att utvecklas så att det bidrar till att uppfylla målen för regionalpolitiken. För att nå målen måste åtgärder vidtas inom många olika politikområden. Regionalpolitiken syftar till att dels främja utvecklingen i främst regionalpolitiskt prioriterade områden dvs. de nationella stödområdena A och B samt områden för EG:s strukturfondsmål 1 och 2, dels främja utvecklingen i gles- och landsbygdsområden i hela landet. Med regionalpolitiska åtgärder menas dels åtgärder inom politikområdet Regionalpolitik, dels åtgärder inom andra politikområden som vidtas i övervägande regionalpolitiskt syfte. Förutom dessa regionalpolitiska åtgärder vidtas inom andra politikområden en mängd åtgärder i regionalpolitiskt prioriterade områden som sammantaget är av stor betydelse för den regionalpolitiska utvecklingen och därmed bidrar till att uppnå de regionalpolitiska målen. Åtgärder av stor betydelse återfinns främst inom politikområdena IT, tele och post, Landsbygdspolitik, Näringspolitik, Transportpolitik och Utbildningspolitik. Dessutom är utformningen av utjämningssystemet för kommuner och landsting av stor betydelse för den regionalpolitiska utvecklingen. De nuvarande målen är mycket allmänt hållna och det är därför svårt att bedöma om de uppfyllts. Regeringen har givit den regionalpolitiska utredningen i uppdrag att bl.a. lämna förslag till mål för den framtida regionalpolitiken. Regeringen avser att återkomma till frågan i en proposition. Resultatredovisningen bygger främst på resultatindikatorer för olika regionalpolitiska delområden. Regeringens resultatindikatorer för de selektiva företagsstöden, förutom stöd till kommersiell service och såddfinansiering, är i princip beräknat antal nya arbetstillfällen samt genomsnittlig subvention per förväntad ny årsarbetskraft. Med selektiva företagsstöd avses regionalt utvecklingsbidrag, landsbygdsstöd, småföretagsstöd, syssel-sättningsbidrag, såddfinansiering och stöd till kommersiell service. För regionalt utvecklingsbidrag utarbetas även resultatindikatorer för den ekonomiska tillväxtaspekten. För de generella företagsstöden dvs. nedsatta socialavgifter och transportbidrag finns det inga resultatindikatorer. Det har för den regionala projektverksamheten utvecklats resultatindikatorer som t.ex. förväntade sysselsättnings-effekter. Även för strukturfondsprojekten finns resultatindikatorer för att mäta effekterna. De samlade programdokumenten styr användningen av EU-medlen i programmen. Dessa projekt delfinansieras av en mängd aktörer. Den nationella offentliga medfinansieringen har främst bestått av medel från kommuner, landsting, anslag för allmänna regionalpolitiska åtgärder och annan statlig finansiering. En annan stor aktör är det privata näringslivet. Regionalfondens bidrag till projekten utbetalas via anslagen 33:7 och 33:8 inom detta utgiftsområde. I strukturfondsarbetet är uppföljning av indikatorer en viktig del i genomförandet. Olika resultatindikatorer finns såsom antal nya arbetstillfällen, nya företag och företag som deltar i kompetensutveckling. I projekten mäts också de horisontella indikatorerna för jämställdhet och miljö. Olika resultatindikatorer kommer dessutom att finnas inom de regionala tillväxtavtalen som är en del av regeringens regionala näringspolitik. Denna politik ingår i politikområdet Näringspolitik som redovisas inom utgiftsområde 24 Näringsliv. De första insatserna inom de regionala tillväxtavtalen kommer att ske 2000. Insatser inom detta politikområde förväntas i många fall ha nära kopplingar med de regionalpolitiska insatserna och därmed den framtida resultatredovisningen för politikområdet regionalpolitik. 3.4 Politikens inriktning Utvecklingstendenser kan betraktas som en region som deltar i den internationella arbetsfördelningen. förekommer en arbetsfördelning inom landet. Regioner med olika kostnadslägen och olika specialisering fyller olika funktioner i det nationella produktionssystemet. Produktionsförutsättningarna varierar kraftigt mellan olika regioner. Små arbetsmarknadsregioner som t.ex. , och har generellt sett sämre förutsättningar att klara strukturomvandlingar än stora där flexibiliteten på arbetsmarknaden är större. Utvecklingsmöjligheterna är således olikartade. Det faktum att företagen i större utsträckning opererar internationellt har inte inneburit att företagens nationella och regionala miljö har minskat i betydelse för att upprätthålla och förbättra företagens utvecklings- och konkurrenskraft. Såväl stora som små företags utvecklingsförmåga anses inte minst vara knuten till deras samarbetsförmåga, i partnerskap/strategiska allianser, kluster eller allmänt i nätverk. I processen mot intensivare och djupare relationer mellan företagen, och mellan företagen och det omkringliggande samhället, kan en geografisk närhet som bl.a. underlättar det personliga kontaktarbetet vara en fördel. Denna typ av kontakter ökar i betydelse även om delar av informationen numera kan kommuniceras via datoriserade informationssystem. Den regionala miljön kan erbjuda olika kombinationer av resursutbud, som lämpar sig mer eller mindre bra för en viss typ av företag. Viktiga faktorer kan vara närheten till kommunikationer, andra företag med liknande eller kompletterande verksamhet, underleverantörer, forskningscentra, utbildningssystem, god livs-miljö och kultur, utbudet av relevant arbetskraft samt låga kostnader för fastigheter och arbetskraft. Ett attraktivt investeringsklimat är av avgörande betydelse för var de internationella företagen väljer att förlägga sina investeringar. Utländska s.k. direktinvesteringar bidrar till ett ökat inflöde av bl.a. kompetens, teknologi och kapital. Kravet på tillväxt över hela landet innebär just ett krav på regionalt spridd tillväxt, inte ett krav på att alla orter i alla regioner skall växa lika mycket. Tillväxt innebär förändring, och det är ofrånkomligt att detta betyder att vissa orter växer, medan andra går tillbaka, och att människor och företag rör sig mellan orter och regioner, likaväl som över nationella gränser. Tillväxten kan inte heller ske på samma sätt i alla delar av landet, eftersom olika typer av produktion ställer olika krav och förutsättningarna att möta dessa skiftar. Varje region måste i första hand bygga sin utveckling på sina förutsättningar, något som i sin tur befrämjas av en större regional och lokal handlingsfrihet. Det tidiga 1990-talets svaga ekonomiska utveckling i , kombinerad med de senaste årens nödvändiga budgetsanering, har verkat i centraliserande riktning. Tillsammans med bl.a. utvecklingen inom den allt mer internationaliserade ekonomin, som leder till ökad strukturomvandlingstakt, utsätter detta näringslivet i många små och medelstora orter för ökade påfrestningar. Många orter, som t.ex. är beroende av en stor arbetsgivare eller där en stor del av näringslivet fungerar som underleverantörer till stora internationella företag, har blivit allt mer sårbara. Skillnaderna vad gäller sysselsättning mellan framför allt och resten av landet har ökat. Det är en följd av att expansionen i näringslivet har skett i näringar som är starkt koncentrerade till storstäderna och vissa universitets- och högskoleorter. Sysselsättningen inom traditionell industri och i offentlig sektor, inom vilken den sistnämnda varit en regionalt stabiliserande faktor, har sjunkit. Trots att nu befinner sig i en högkonjunktur med ökad ekonomisk tillväxt, ökad sysselsättning och minskad arbetslöshet är de regionala skillnaderna fortfarande stora. Det finns emellertid även positiva utvecklingstendenser. I och var arbetslösheten avsevärt lägre och sysselsättningen betydligt högre jämfört med året innan. Detta är mycket positivt eftersom denna del av landet tidigare haft höga arbetslöshetstal och låg sysselsättningsgrad. Arbetslösheten har minskat i alla delar av landet utom i och . Sysselsättningen har emellertid stigit i samtliga delar av landet. Den långsiktiga befolkningsutvecklingen har följt mycket stabila mönster . Storstadsregionerna, universitets- och högskoleregionerna och i viss mån regionala centra har stadigt ökat sin befolkning. I de minsta orterna har befolkningen minskat. har denna utveckling förstärkts och även befolkningen i regionala centra och större industriorter minskar . Det är främst yngre människor som flyttar.