prop · GP031d21 · 2001-09-20 00:00:00 — tecknades ett avtal mellan och för att stärka och tydliggöra samarbetet kring globala frågor om miljö och hållbar utveckling samt reglera hur regeringens anslag till SEI bäst kan användas för att uppnå detta syfte. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 34:7 internationella miljöinstitut . och 2004 beräknas anslaget till respektive . 1Varav 3 774 tkr på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen 2Motsvarar 100 923 tkr prisnivå. 3Motsvarar 100 923 tkr prisnivå. Anslaget disponeras för förvaltningskostnader och strålskyddsforskning vid Statens strålskyddsinstituts (SSI). SSI är central förvaltningsmyndighet för frågor om skydd av människor, djur och miljö mot skadlig verkan av joniserande och icke joniserande strålning. Budget för avgiftsfinansierad verksamhet SSI:s verksamhet finansieras delvis via avgifter enligt förordningen (1976:247) om vissa avgifter till . Av- gifter från kärnteknisk verksamhet redovisas under inkomsttitel . Ansökningsavgifter redovisas under inkomsttitel . För att få ett enhetsligt system har resurstilldelningsrutinerna för kärnenergiberedskapen ändrats. Enligt tidigare system betalade kärnkraftsindustrin avgifter till SSI som i sin tur levererade in halva beloppet mot inkomsttitel. Återstående medel bokfördes mot inkomstitel, men rekvirerade medlen från SSI. betalar SSI in hela beloppet mot inkomsttitel och får motsvarande belopp på sitt anslag. Tabell 3.27 Offentligrättslig verksamhet (som inte får 1 upphör överföringen till . SSI bedriver även viss avgiftsfinansierad uppdragsverksamhet som framför allt omfattar utbildningsverksamhet. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden SSI har i uppdrag att finansiera grundläggande strålskyddsforskning. För att skapa goda förutsättningar för planering och genomförande av strålskyddsforskningen är det nödvändigt att kunna fatta beslut som medför utfästelser om utgifter för kommande budgetår. Regeringen har tidigare bemyndigats att ingå förpliktelser i samband med strålskyddsforskning som innebär utgifter om högst under vart och ett av . Regeringens bedömning är att myndigheten lever upp till de mål som ställts och att myndigheten kan verka för ett fortsatt gott strålskydd i samhället. I proposition Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier (2000/01:130) föreslår regeringen att utses till ansvarig myndighet för miljökvalitetsmålet Säker strålmiljö. Regeringen beräknar en förstärkning med för myndighetens miljömålsansvar och för arbete med åtgärder som syftar till att uppnå miljökvalitetsmålet Säker strålmiljö. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 34:8 . och 2004 beräknas anslaget till respektive . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Anslaget har för perioden 20022004 beräknats enligt följande: Tabell 3.29 Härledning av nivån 2002-2004 Förändring till följd av: Överföring från anslag 34:2 Mil- jöövervakning m.m. (UO20) Överföring från anslag 34:3 Åt- gärder för biologisk mångfald Förslag/beräknat anslag 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen . 2En närmare beskrivning finns i tilläggsbudgeten i samband med budgetpropositionen för , avsnitt 9.2. Tabell 3.30 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden 34:9 Utestående åtaganden vid årets bör- Erhållet/föreslaget bemyndigande 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1Inklusive en minskning med 1 506 tkr på tilläggsbudgeten i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 84 362 tkr prisnivå. 3Motsvarar 84 362 tkr prisnivå. Anslaget disponeras för Statens kärnkraftinspektions (SKI) förvaltningskostnader och kostnader för tillsyn. Budget för avgiftsbelagd verksamhet SKI:s verksamhet finansieras via avgifter enligt förordningen (1991:739) om vissa avgifter till . Avgifter enligt den nämnda förordningen avseende tillsyn och forskning enligt 4 och 8 §§ förs till inkomsttitel Avgifter från kärnkraftverken. SKI disponerar de intäkter som erhålles i form av avgifter enligt 2 och 6 §§ förordningen (1991:739) om vissa avgifter till . Tabell 3.32 Offentligrättslig verksamhet (som inte får Regeringens bedömning är att myndigheten genom sitt tillsynsarbete verkar för att skydda hälsa och miljö. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 34:9 : Förvaltningskostnader . och 2004 beräknas anslaget till Anslaget har för perioden 20022004 beräknats enligt följande: Tabell 3.33 Härledning av nivån 2002-2004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen . 2En närmare beskrivning finns i tilläggsbudgeten i samband med budgetpropositionen för , avsnitt 9.2. 1Motsvarar 69 266 tkr prisnivå. 2Motsvarar 69 266 tkr prisnivå. Anslaget disponeras för Statens kärnkraftinspektions (SKI) kostnader för kärnsäkerhetsforskning. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden SKI har i uppdrag att finansiera kärnsäkerhetsforskning. För att skapa goda förutsättningar för planering och genomförande av kärnsäkerhetsforskning är det nödvändigt att kunna fatta beslut som medför utfästelser om utgifter . Regeringen bör därför bemyndigas att ingå ekonomiska förpliktelser i samband med kärnsäkerhetsforskning som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst under vart och ett av . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 34:9 : Kärnsäkerhetsforskning . och 2004 beräknas anslaget till respektive . Anslaget har för perioden 20022004 beräknats enligt följande: Tabell 3.35 Härledning av nivån 2002-2004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag Tabell 3.36 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden 34:11 : Kärnsäkerhetsforskning Utestående åtaganden vid årets bör- Erhållet/föreslaget bemyndigande 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 3.7.1234:12 Internationellt samarbete i fråga om kärnsäkerhet Anslaget disponeras för kostnader för deltagande i internationellt samarbete på kärnenergiområdet, såsom reguljära medlemsavgift i (), bidraget till Technical Assistance and samt kostnader i samband med övrigt internationellt kärnsäkerhetssamarbete. Kostnaderna under anslaget är starkt beroende av förändringar i valutakurserna. Regeringen bedömer dock att anslaget för kommer att täcka kostnaderna. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 34:11 Internationellt samarbete i fråga om kärnsäkerhet . och 2004 beräknas anslaget till respektive . I det ansvar som enligt 10 § lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet läggs på reaktorinnehavare och övriga innehavare av tillstånd till kärnteknisk verksamhet ingår att svara för de faktiska kostnader som behövs för avfallshanteringen. Enligt lagen (1992:1537) om finansiering av framtida utgifter för använt kärnbränsle m.m. skall innehavaren av en kärnkraftsreaktor , så länge reaktorn är i drift, betala en avgift samt ställa säkerheter till staten för att säkerställa att medel finns tillgängliga för att betala kostnader för hantering och slutförvaring av använt kärnbränsle och visst radioaktivt avfall, avveckling och rivning av reaktoranläggningar och forskning på kärnavfallsområdet. Medlen kan också komma att användas för att täcka de kostnader som staten har för tillsyn och kompletterande forskning på kärnavfallsområdet. Avgifter skall vidare täcka de kostnader som reaktorinnehavarna, staten och kommunerna har för information till allmänheten. Regeringen fastställer avgiften för nästkommande kalenderår. Avgiften beräknas och bestäms individuellt för varje verk. Avgiftsmedlen förvaltas av en fond benämnd Kärnavfallsfonden. Fondens medel skall enligt finansieringslagen placeras på konto i . har träffat avtal med om formerna för placeringen av medlen. Avkastning på fondens medel skall läggas till kapitalet. Fonden har som mål att för uppnå en genomsnittlig årlig real avkastning på lägst på det förvaltade beloppet. var avkastningen i genomsnitt realt. Av den förvaltningsberättelse för som lämnat till regeringen framgår att inbetalade avgifter för uppgick till (944,). Utbetalade ersättningar uppgick till (602,), varav huvuddelen gick till reaktorinnehavarna. Ränteintäkterna uppgick till (). Vid utgången av var Kärnavfallsfondens marknadsvärde (). 1Varav 20 000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2001 och 882 tkr på tilläggsbudgeten i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 207 688 tkr prisnivå. 3Motsvarar 207 688 tkr prisnivå. Anslaget disponeras av () för uppgifter som är nödvändiga för att tillgodose samhällets behov av prognoser, varningar och beredskap samt för att utveckla den kompetens bygger upp i denna verksamhet. Anslaget används också för att betala medlemsavgifter i de internationella organisationerna EUMETSAT, ECMWF och WMO. Budget för avgiftsfinansierad verksamhet uppdragsverksamhet och affärsverksamhet finansieras med avgifter. Uppdragsverksamheten sker inom ramen för myndighetsansvar men bekostas med full kostnadstäckning av andra myndigheter. Af- färsverksamheten bedrivs på kommersiella villkor på en helt eller delvis konkurrensutsatt marknad. utför uppdrag åt olika myndigheter till självkostnadspris. Bl.a. utför institutet tillsyn av vattenregleringar, översvämningskarteringar åt och vissa miljöövervakningsuppdrag för . Affärsverksamheten visar en marginell minskning av omsättningen men rörelseresultatet är något bättre än föregående år. Affärsverksamheten har belastats med en avgift motsvarande av affärsverksamhetens omsättning för utnyttjande av infrastrukturen. Den inbetalade avgiften uppgick till som inlevererats till staten. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Målen för träffsäkerheten för varningstjänsten har inte helt uppfyllts . har lämnat förslag till regeringen på kompletterande metoder att följa upp träffsäkerhet och varningar och prognoser, som kommer att introduceras . På uppdrag av regeringen har redovisat erfarenheterna av förra sommarens och höstens översvämningar. Redovisningen visar att prognoser och varningar har haft mycket god träffsäkerhet . infrastruktur är av mycket stort värde för många intressenter och ibland en nödvändig förutsättning för deras verksamhet. Några myndigheter har därför genom avtal förbundit sig att bidra till finansieringen av infrastruktur. De olika sektorernas bidrag till bör ses över i takt med att nya avtal tecknas eller när nuvarande avtal revideras, för att säkerställa erforderlig kvalitet i infrastruktur. har lämnat en fördjupad prövning av verksamheten och föreslår i utredningen att ombildas till ett av staten helägt bolag. Frågan om verksamhetsform bereds inom . Avgifterna till de internationella organisationerna EUMETSAT, WMO och ECMWF var . ökar avgifterna till . beräknas avgifterna uppgå till för att minska till . Enligt beräkningar kommer största delen av det ingående anslagssparandet på anslagsposten för bidrag till EUMETSAT, WMO och ECMW samt de 20 miljoner kro- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 nor erhöll på tilläggsbudgeten för att användas till avgifter för de internationella organisationerna. För att klara avgifterna till de internationella organisationerna föreslår regeringen att anslag förstärks engångsvis med . Regeringen kommer att följa kostnadsutvecklingen för deltagande i de internationella organisationerna och hur dessa kostnader påverkar övriga verksamhet. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 34:12 Bidrag till . och 2004 beräknas anslaget till respektive . Anslaget har för perioden 20022004 beräknats enligt följande: Tabell 3.41 Härledning av nivån 2002-2004 Förändring till följd av: Överföring från anslag 34:1 Stöd för ekologisk hållbarhet (UO18) Förslag/beräknat anslag 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen . 2En närmare beskrivning finns i tilläggsbudgeten i samband med budgetpropositionen för , avsnitt 9.2. 3.7.1534.14 Information om klimatfrågor 1 Nytt anslag från och med . Anslaget är nytt och disponeras för information och medvetan- degörande om klimatfrågan och behovet av klimatrelaterade åtgärder. För att skall kunna uppnå sina åtaganden enligt klimatkonventionen och Kyotoprotokollet och ha en god beredskap för framtida internationella överenskommelser om utsläppsreduktioner krävs att åtgärder för att minska utsläppen av växthusgaser vidtas. En i sammanhanget angelägen åtgärd är en informationssatsning, för att skapa förståelse för de förändringar av styrmedel som erfordras och för att öka allmänhetens och företagens kunskaper om vad som kan göras på individuell nivå. Det finns möjligheter för kommuner att arbeta med informationssatsningar inom ramen för de lokala investeringsprogrammen. Detta kommer också att gälla för det föreslagna klimatinvesteringsprogrammet. Alla kommuner deltar inte i dessa program. Det är dock angeläget att så många kommuner som möjligt gör insatser för att öka medvetenheten hos sina invånare om behovet av att minska utsläppen av klimatpåverkande gaser. Vidare bör andra aktörer i samhället beredas möjlighet att arbeta med information och medvetandegörande. information, liksom annan information som ges nära mottagaren, har fördelen att den på ett konkret sätt kan lyfta fram sambanden mellan beteende och klimatpåverkan, liksom hur minskad belastning på klimat och ekosystem kan åstadkommas. avses få i uppdrag att i samverkan med andra myndigheter utveckla och ansvara för informationssatsningen. Det praktiska genomförandet bör ske genom kommuner, skolor/utbildningsintitutioner, enskilda organisationer och andra delar av den privata sektorn. Informationsinsatserna skall bygga på vetenskaplig grund utifrån den internationella klimatpanelen (IPCC) analyser och rapporter. Insatserna skall utgå från en väl definierad plattform, med tydliga målsättningar samt ett gemensamt grundmaterial. Informationssatsningen finansieras genom att medel överförs från anslag 34:1 Stöd till lokala investeringsprogram (UO18) Tabell 3.43 Härledning av nivån 2002-2004 Överföring från anslag 34:1 Stöd för ekologisk hållbarhet (UO18) Förslag/beräknat anslag 3.7.1634.15 Stöd till klimatinvesteringar 1 Nytt anslag från och med . Anslaget är nytt och disponeras för stöd till klimatinvesteringsprogram som minskar klimatpåverkande utsläpp. Av anslaget får högst användas till administration och informationsinsatser 2002 med anledning av det nya stödet. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att besluta om bidrag som innebär utgifter på högst 2003-2004. Regeringen har administrerat stödet till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet (LIP). har 136 kommuner och ett kommunalförbund beviljats sammanlagt som statlig delfinansiering av investeringsprogram som ökar den ekologiska hållbarheten i samhället. De investeringsprogram som beviljats stöd omfattar ett brett spektrum av åtgärder, alltifrån åtgärder för att bevara den biologiska mångfalden till stora energisats- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 ningar med regionala effekter. En stor del av åtgärderna har effekter på klimatpåverkande utsläpp. Drygt en tredjedel av bidragsmedlen används till investeringar i energiomställning och energieffektivisering. Som en följd av åtgärder inom såväl energi som andra områden har de kommuner som erhållit bidrag beräknat att koldioxidutsläppen kommer att minska med , vilket motsvarar av utsläpp av växthusgaser. Klimatfrågans växande betydelse ger skäl till att fokusera de statliga bidragen på åtgärder som minskar utsläppen av växthusgaser. Det nuvarande stödet till lokala investeringsprogram bör därför ersättas av ett stöd till klimatinvesteringsprogram (Klimp). Programmen skall innehålla åtgärder som minskar utsläppen av växthusgaser, d.v.s. åtgärder framför allt inom energi-, avfalls- och transportområdena. Det nya statsbidraget, som skall införas , bör liksom de kommunala investeringsprogrammen utgå från det kommunala perspektivet och bör i första hand ges till samlade program med åtgärder som minskar utsläppen av växthusgaser. Det lokala angreppssättet och kravet på samlade program har visat sig vara mycket framgångsrikt för att uppnå goda miljöeffekter men också när det gäller att stärka miljöarbetet i kommunerna. Programkravet stimulerar också till helhetssyn och samverkan. Kommunen skall samverka brett med näringsliv, organisationer och andra aktörer med att ta fram programmet och även engagera allmänheten i klimatfrågorna. Åtgärder bör ske inom såväl som annan verksamhet. Bidrag bör i vissa fall kunna ges direkt till andra bidragsmottagare än kommuner för enstaka åtgärder eller paket av åtgärder utan krav på ett fullständigt program. Det kan t.ex. gälla åtgärder som har särskilt goda effekter på utsläppen av växthusgaser. Det finns utöver klimatmålet ytterligare 14 miljökvalitetsmål i propositionen Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier som regeringen lämnade till . Målen är av olika angelägenhetsgrad i olika delar av landet. Kommunerna bör ha möjlighet att i vissa fall ta med åtgärder i klimatinvesteringsprogrammen som bidrar till att uppnå andra miljökvalitetsmål. Tyngdpunkten ska dock ligga på insatser för att nå klimatmålet. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Tabell 3.45 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden 34:15 Stöd till klimatinvesteringar Utestående förpliktelser vid årets början Erhållet/föreslaget bemyndigande * Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. En viktig erfarenhet från de lokala investeringsprogrammen är att det finns ett stort värde i att koppla ihop ett investeringsprogram och dess åtgärder med informations- och folkbildningsinsatser. På det sättet stimuleras allmänhetens intresse för kommunens miljöarbete och investeringarnas effekt på miljön ökar. Det bör därför ställas krav på att folkbildnings- och informationsinsatser skall ingå i klimatprogrammen. Kostnadseffektiviteten skall vara ett viktigt kriterium vid bedömningen av om ett klimatprogram skall beviljas statsbidrag. Det kan dock vara önskvärt att nya metoder och tekniker kan prövas även om kostnaderna är höga för vissa demonstrationsprojekt. Åtgärder som redan påbörjats kan inte få bidrag, inte heller åtgärder som är lönsamma på kort sikt. Administrationen av klimatstödet bör hanteras av en myndighet. Klimatstödet kräver förberedelser i form av bl.a. förordning, anvisningar och informationsinsatser och kan tidigast komma igång . Stödet finansieras dels genom överföring av och från anslaget 34:1 Stöd till lokala investeringsprogram (UO18) för ekologisk hållbarhet, dels med de som i enlighet med ekonomiska vårproposition avsatts 2004. Förslaget om stöd till klimatprogram kommer att utvecklas i den proposition om klimatfrågor som regeringen avser att presentera . Tabell 3.46 Härledning av nivån 2002-2004 Överföring från anslag 34:1 Stöd för ekologisk hållbarhet (UO18) Förslag/beräknat anslag 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 4 Politikområde Forskningspolitik under utgiftsområde 20 4.1.126:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Förvaltningskostnader 1Inklusive 361 tkr på tilläggsbudgeten i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 38 924 tkr prisnivå. 3Motsvarar 38 924 tkr prisnivå. Anslaget disponeras av för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) för myndighetens förvaltningskostnader. Rådets viktigaste ansvarsområden är miljöforskning, forskning om de areella näringarna, forskning om samhällsbyggande samt forskning för en ekologisk hållbar utveckling. Rådet övertog ansvaret för forskningsfinansiering från Skogs- och jordbrukets forskningsråd (), () och delar av ansvaret från och . Genom bildandet av Formas samlades stora delar av ansvaret för forskning till stöd för ett ekologiskt hållbart samhälle och därmed skapades bättre förutsättningar för kraftfulla forskningssatsningar. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 26:1 för 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Förvaltningskostnader . och 2004 beräknas anslaget till respektive . Anslaget minskar i förhållande till 2001 därför att tillfördes engångsvis för omställningskostnader i samband med övergången till den nya organisationen. Anslaget har för perioden 20022004 beräknats enligt följande: Tabell 4.2 Härledning av nivån 2002-2004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen . 2Regeringen har för avsikt att återkomma i frågan om pris- och löneomräkning . 3En närmare beskrivning finns i tilläggsbudgeten i samband med budgetpropositionen för , avsnitt 9.2. 4.1.226:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning 1Motsvarar 265 904 tkr prisnivå. 2Motsvarar 275 904 tkr prisnivå. Anslaget disponeras för stöd till forskning och forskningsinformation inom områdena miljö och samhällsbyggande. För forskning om de areella näringarna finns anslag 26:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och kollektiv forskning under utgiftsområde 23. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden För att underlätta planering, upphandling och genomförande av forskningsprojekt bör regeringen bemyndigas att ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst , högst , högst , högst och högst . I enlighet med ekonomiska vårproposition föreslår regeringen att forskningen vid Formas förstärks med för och för utöver tidigare föreslagna förstärkningar. Förstärkningen skall användas till forskning om biologisk mångfald och forskning till stöd till en ekologiskt hållbar utveckling såsom stöd för nationella samlingar för bevarande och hantering av insamlat material som är av särskild betydelse för forskning om biologisk mångfald, forskning om förändringar i djur- och växtliv samt fysikaliska och kemiska förändringar inom olika biotoper både på land och i vatten samt stöd till unga forskare inom miljöområdet, t.ex. doktorandtjänster och postdoktorala tjänster. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 26:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning . och 2004 beräknas anslaget till respektive . Anslaget har för perioden 20022004 beräknats enligt följande: Tabell 4.4 Härledning av nivån 2002-2004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Tabell 4.5 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden 26:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning Utestående åtaganden vid årets början Erhållet/föreslaget bemyndigande