prop · GP031d14 · 2001-09-20 00:00:00 — 2000/01:100, bet. 2000/01:FiU27, rskr. 2001/01:279). Utrymmet för arbetsmarknadspolitiska program kommer att vara begränsat men enligt regeringens bedömning tillräcklig för att kunna motverka flaskhalsar genom arbetsmarknadsutbildning, insatser inom aktivitetsgarantin samt för att förhindra utförsäkringar. Regeringen följer uppmärksamt att utvecklingen på arbetsmarknaden för att kunna ta de ytterligare initiativ som behövs för att bekämpa arbetslösheten. Tabell 4.12 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser sättningen för aktivitetsstöd har ökat. Detta beror på att det varit en större andel av programdeltagarna som varit berättigade till inkomstrelaterad arbetslöshetsersättning samt den genomförda höjningen av den lägsta ersättningsnivån för aktivitetsstöd från per dag till . Den genomsnittliga ersättningsnivån beräknas öka ytterligare genom de höjningar som gjorts av ersättningsnivåerna inom arbetslöshetsförsäkringen eftersom motsvarande höjningar görs för aktivitetsstödet. Därutöver kommer den lägsta nivån på aktivitetsstöd stegvis att höjas ytterligare till per dag 2002 och per dag 2003. Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser Arbetsmarknadspolitiska program löper i normalfallet . Det innebär att åtaganden under anslaget som avser aktivitetsstöd medför utgifter kommande budgetår. Regeringen bör därför bemyndigas att besluta om åtaganden under anslaget som medför framtida utgifter. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för anslaget ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter om högst 2005. Utestående förpliktelser vid årets början Erhållen/föreslagen bemyndiganderam Utgifter för aktivitetsstöd omfattades 2000 av bemyndigande för det tidigare under utgiftsområde 14 Arbetsmarknads och arbetsliv för uppförda anslaget A 2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Redovisning av detta sker under anslag 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader. 2Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. Vid medelsberäkningen har regeringen tagit hänsyn till beslut med anledning av ekonomiska vårproposition, antagandena om den ekonomiska utvecklingen enligt den reviderade finansplanen samt förslagen under avsnitt 4.8. Vid beräkningen av anslagsnivån ingår en minskning av anslaget med för att finansiera ett ökat medelsbehov för statlig medfinansiering under anslaget 22:6 Europeiska socialfonden m.m. för . De höjda ersättningsnivåerna inom arbetslöshetsförsäkringen påverkar även stödnivåerna inom vuxenstudiestödet. anslaget minskats med för att finansiera de ökade medelsbehovet för det under utgiftsområde 15 Studiestöd uppförda anslaget 25:4 Vuxenstudiestöd m.m. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisar ett ramanslag om 36 för . Av detta belopp beräknas för aktivitetsstöd, för bidrag till arbetslöshetsersättning samt för statliga ålderspensionsavgifter avseende aktivitetsstöden och bidrag till arbetslöshetsersättning. Tabell 4.13 Härledning av nivån 20022004 -1 465 269 -1 671 423 -2 180 577 -2 422 260 -2 381 706 -2 487 708 Förslag/beräknat an- 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen . 4.9.322:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader1 Redovisningen av utfall och anslagssparande 2000 avser det tidigare under under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv uppförda anslaget A 2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Anslagssparandet har förts bort som en indragning av anslagsbelopp. 2Inklusive en minskning med 343 768 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2001. 3Motsvarar 4 790 216 tkr prisnivå Ändamålen för anslaget är i huvudsak köp av arbetsmarknadsutbildning, flyttningsbidrag och övriga kringkostnader vid arbetsmarknadspolitiska program. Anslaget får användas för viss na- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 tionell medfinansiering som svarar mot utbetalningar från anslaget Europeiska socialfonden m.m. för perioden 20002006. Anslaget får även användas för medfinansiering av regionala tillväxtavtal och lokala utvecklingsavtal inom storstadspolitiken för insatser som ryms inom ramen för de arbetsmarknadspolitiska reglerna och med utgångspunkt i de mål och prioriteringar som gäller för arbetsmarknadspolitiken. Under anslaget beräknas högst för ändamål enligt anslaget 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd. Syftet är att AMV skall kunna ha en viss flexibilitet i medelsanvändningen i avvägningen mellan programplatser med aktivitetsstöd och upphandling av arbetsmarknadsutbildning m.m. Situationen på arbetsmarknaden har fortsatt att förbättras vilket gjort att antalet deltagare i arbetsmarknadspolitiska program minskat vilket det närmare redogörs för under anslaget 22:2 Bi- drag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd. Utgifterna för köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader uppgick till vilket var lägre än 1999. Detta förklaras främst av en mindre omfattning i arbetsmarknadsutbildningen, att anställningsstöden sker i form av skattekreditering i stället för bidrag samt minskade utgifter för s.k. otraditionella insatser som benämns projekt med arbetsmarknadspolitisk inriktning. Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser Arbetsmarknadspolitiska program löper i normalfallet . Det innebär att åtaganden under anslaget medför utgifter kommande budgetår. Regeringen bör därför bemyndigas att besluta om åtaganden under anslaget som medför framtida utgifter. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för anslaget ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter om högst 2005. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Tabell 4.15 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser Utestående förpliktelser vid årets början Erhållen/föreslagen bemyndiganderam Redovisning utfall avser det tidigare under utgiftsområde 14 Arbetsmarknads och arbetsliv för uppförda anslaget A 2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder. 2Utgiftutfall till följd av ingångna förpliktelser. Vid medelsberäkningen har regeringen tagit hänsyn till beslut i anledning av ekonomiska vårproposition, antagandena om den ekonomiska utvecklingen enligt den reviderade finansplanen samt förslagen under avsnitt 4.8. I anslagsnivån ingår en minskning av anslaget med 1 med anledning av att anställningsstöden utgår som en kreditering av arbetsgivarnas skattekonto och belastar statsbudgetens inkomstsida. Överföring till andra anslag avser i huvudsak att överförs till anslaget 22:6 Eu- ropeiska socialfonden m.m. för perioden 2000- 2006 för att finansiera ett ökat medelsbehov för statlig medfinansiering. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisar ett ramanslag om 4 för . Tabell 4.16 Härledning av nivån 20022004 -1 290 119 -1 775 716 till/från andra -1 102 000 -1 608 543 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen . 4.9.422:4 Särskilda insatser för arbetshandikappade 1Anslagssparandet beräknas tas i anspråk för förslaget på tilläggsbudget i budgetpropositionen att överföra motsvarande belopp till anslaget 22:10 Bidrag till lönegarantiersättning. 2Motsvarar 7 109 492 tkr prisnivå Ändamålet för anslaget är statsbidrag till skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare (), an- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 ställningar med lönebidrag, särskilt introduktions- och uppföljningsstöd (), projektmedel för personer med arbetshandikapp och stöd till hjälpmedel på arbetsplatsen m.m. Anslaget får även användas för viss nationell medfinansiering som svarar mot utbetalningar från anslaget Europeiska socialfonden m.m. för perioden 20002006. Utgifterna under anslaget påverkas främst av omfattningen av lönebidrag och OSA samt av den genomsnittliga kostnaden för dessa stödformer. Syftet är att arbetssökande personer med arbetshandikapp skall ges samma möjligheter att delta i arbetslivet som personer utan arbetshandikapp. Lönebidrag och OSA kan lämnas till arbetsgivare som anställer personer med arbetshandikapp. SIUS-verksamheten innebär att länsarbetsnämnden utser en särskild stödperson åt en arbetshandikappad för att ge stöd och träning i inledningsskedet av en anställning eller arbetspraktik. Stöd till hjälpmedel på arbetsplatsen m.m. inkluderar arbetsplatsanpassningar, särskilt biträde på arbetsplatsen och särskilt stöd för start av näringsverksamhet. Tabell 4.18 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser marknadspolitisk inriktning syftar till att, i samverkan med övriga aktörer, öka möjligheterna för arbetssökande med svårare funktionshinder att få arbete. anvisades på statsbudgeten under anslaget. Omfattningen av anställning med lönebidrag och OSA blev mindre än planerat vilket ledde till ett anslagssparande på . Även under innevarande år pekar prognosen på ett underutnyttjande av anslagen. Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser Beslut om särskilda insatser för personer med arbetshandikapp omfattar normalt sett högst . Det innebär att åtaganden under anslaget medför kostnader för kommande budgetår. Re- geringen bör därför bemyndigas att besluta om åtaganden under anslaget som medför framtida utgifter. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för anslaget ingå ekonomiska förpliktelser på högst under 2003-2005. Utestående förpliktelser vid årets början Erhållen/föreslagen bemyndiganderam 1 Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. fanns det i genomsnitt 24 800 personer med arbetshandikapp registrerade som arbetslösa på arbetsförmedlingen i landet. Av dessa var män och kvinnor. Lö- nebidrag och OSA är program som skall underlätta för arbetshandikappade att få anställning. AMV har inte använt tilldelade resurser för att minska arbetslösheten bland funktionshindrade i tillräcklig omfattning . kvarstod cirka 21 000 arbetshandikappade arbetslösa enligt AMS register. AMS begärde från länsarbetsnämnderna handlingsplaner där länen fick redovisa de åtgärder som skulle vidtas för att utöka volymerna i programmen. AMS redogjorde för dessa planerade åtgärder i kvartals- rapport 2001:1 till regeringen. Planerna varierar mellan länen och handlar bl.a. om mer effektiv fördelning av resurser inom länen, personalförstärkningar och utbildningsinsatser för handläggare. Det genomsnittliga antalet anställningar med lönebidrag och inom OSA har successivt ökat från 54 300 till 57 300 . Fördelningen mellan kvinnor och män under dessa perioder har varit relativt kring (kvinnor) respektive (män). Regeringen anser det viktigt att AMV fullt ut utnyttjar de tilldelade resurserna för att så många arbetshandikappade som möjligt skall få ett arbete. har uppmanat regeringen att se över frågan om försäkring av arbetshjälpmedel utifrån att kostnaderna för detta skulle vara ett 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 problem främst för allmännyttiga organisationer och små företag (bet. 1999/2000:AU1). Regeringen gav AMS i uppdrag att i samråd med Kammarkollegiet och RFV undersöka relevans och lämplighet i att teckna ett avtal avseende skadehantering för arbetshjälpmedel på arbetsplatsen. I redovisningen av uppdraget (dnr. N2001/5908/A) konstaterar AMS att frågan inte uppfattas som ett problem som motiverar ett avtal för skadehantering. Regeringen avser därför att inte vidta några åtgärder i denna del. beräknas under anslaget för förlängningen av försöksverksamheten med Kulturarvs-IT vilket det närmare redogörs för under avsnitt 4.8. Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag om 7 . Tabell 4.19 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen . 4.9.522:5 Rådet för Europeiska socialfonden i 1Myndigheten disponerar utöver anslagsbeloppet ett utgående överföringsbelopp om från det för på statsbudgeten uppförda anslaget förvaltningskostnader, anslagspost 4 Rådet för Europeiska socialfonden i , m.m. 2Motsvarar 92 400 tkr prisnivå. Ändamålet för anslaget är kostnader för personal, lokaler och andra förvaltningskostnader vid Rådet för Europeiska socialfonden i (Svenska ) samt för medfinansiering av s.k. tekniskt stöd inom de berörda socialfondsprogrammen. Svenska bildades som en myndighet inom AMV. är rådet inte längre en del av AMV. Svenska svarar, inom ramen för de av fastställda programdokumenten, för genomförandet av Europeiska socialfondens mål 3 och gemenskapsinitiativet Equal . Inom Svenska finns en regional organisation som samråder med regionala partnerskap i sitt arbete med mål 3. Myndigheten svarar även för avslutandet av den föregående programperiodens mål 3 och mål 4 samt gemenskapsinitiativen Adapt och Employment. Detta arbete skall huvudsakligen vara genomfört under innevarande budgetår. Regeringens mål för Svenska är att myndigheten skall säkerställa ett effektivt och korrekt genomförande av mål 3 och Equal i enlighet med programdokumenten och de målsättningar som där anges. En väsentlig faktor är därvid enligt regeringens mening en väl fungerande samverkan med de regionala partnerskapen samt med AMS och andra myndigheter. Svenska ESF- rådet bör bl.a. i detta avseende bygga vidare på erfarenheterna från den tidigare programperioden. Regeringen bedömer också att programmens nyskapande karaktär ställer krav på ett fortlöpande utvecklingsarbete inom Svenska beträffande arbetssätt och metoder. Efter beaktande av ökade IT-kostnader för Svenska föreslår regeringen att anvisar ett ramanslag om för . Den högre nivån, jämfört med beräkning i budgetpropositionen , finansieras genom att överförs från anslaget 22:1 förvaltningskostnader. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Tabell 4.21 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 4.9.622:6 Europeiska socialfonden m.m. för Under detta anslag redovisas utbetalningarna från Europeiska socialfonden för . Utbetalningarna avser delfinansiering av insatser inom strukturfondsmålen 1, 2 och 3 samt gemenskapsinitiativet Equal. Från anslaget bekostas även den statliga medfinansieringen av satsningen på kompetensutveckling för sysselsatta i mål 1 och mål 3. Mål 3 och Equal omfattas av enbart Socialfonden medan målen 1 och 2 delfinansieras av flera strukturfonder. En övergripande redogörelse för de olika strukturfondsprogrammen lämnas inom utgiftsområde 19. AMS är utbetalande myndighet för mål 3 och Equal. Totalt fem länsstyrelser ansvarar för utbe- talningarna av socialfondsmedel inom mål 1 och mål 2. har för tilldelats totalt , vilket motsvarar , från Socialfonden. Socialfondsmedlen för mål 3 uppgår till eller . Motsvarande belopp för Equal är eller . redovisas under anslaget ett anslagssparande om , vilket motsvarar av anslaget. Anslagssparandet avspeglar bl.a. en fördröjning av starten av målprogrammen jämfört med tidigare bedömning. Under innevarande budgetår har socialfondsmedlen intecknats genom beslut i snabb takt. De beslutade socialfondsmedlen, inklusive beslut , uppgick per till totalt . Från årets början t.o.m. juli har totalt betalats ut från anslaget. Utbetalningstakten förväntas öka väsentligt och regeringen beräknar med ledning av de berörda myndigheternas prognoser att totalt kommer att betalas ut som helhet. Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden Verksamheten inom strukturfondsprogrammen är av långsiktig karaktär och omfattar bl.a. fleråriga projekt. Åtaganden under anslaget kan således medföra kostnader för kommande budgetår. Regeringen föreslår därför att bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden under anslaget som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter om högst under 2003-2008. Tabell 4.23 Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden Utestående åtaganden vid årets början Erhållet/föreslaget bemyndigande 1Inklusive en ökning på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Mål 3-programmet startade . Programmet är indelat i fyra insatsområden. In- satsområdet Kompetensutveckling för sysselsatta syftar till att genom verksamhetsrelaterad kompetensutveckling få till stånd processer som bidrar till förnyelse och flexibilitet på arbetsmarknaden. I ett första steg görs en kompetens- och organisationsanalys. I ett andra steg genomförs kompetensutvecklingen. Totalt har avsatts för insatsområdet under 2000-2002. Beloppet, som även inkluderar kompetensutveckling av sysselsatta inom mål 1, utgörs till hälften vardera av socialfondsmedel och statlig medfinansiering under anslaget. Privat medfinansiering tillkommer med nästan det dubbla beloppet. Insatsområdet Ökad anställbarhet och företagaranda avser aktiva åtgärder med syfte att stärka de grupper som står utanför arbetsmarknaden genom hjälp till egen försörjning, utbildning, jobbrotation eller till att starta eget företag. Insatsområdet Integration, mångfald och jämställdhet syftar till att integrera personer med utländsk bakgrund och göra funktionshindrade personer delaktiga i arbetslivet. Även särskilda insatser för att minska könssegreringen på arbetsmarknaden skall göras. Insatsområdet Lokal utveckling är riktat till regionala och lokala aktörer och har som syfte att utnyttja möjligheterna till att sysselsättning skapas på lokal nivå, bl.a. i den sociala ekonomin. Nationell medfinansiering av insatser inom mål 3 som riktas till arbetslösa skall huvudsakligen ske inom ramen för anslagen 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd och 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader. Den totala omfattningen av mål 3- programmet, inklusive den nationella och privata medfinansieringen, beräknas till . En utvärdering av genomförandet av mål 3- programmet skall påbörjas . En första rapport skall ge ett underlag för utformningen av kompetensutvecklingsinsatserna för sysselsatta efter 2002. Utlysningen av den första av totalt två ansökningsomgångar inom Equal ägde rum . Utmärkande för Equal-programmet är bl.a. att det tar sikte mer på strukturer och processer som bidrar till diskriminering än på specifika målgrupper. Insatser för att sprida resultaten på såväl nationell nivå som EU-nivå skall vara en väsentlig del av programmet. Verksamheten inom Equal skall bedrivas i breda s.k. utvecklingspartnerskap. Varje utvecklingspartnerskap skall ha ett samarbete med minst ett partnerskap i en annan medlemsstat. Insatserna inom Equal i beräknas omfatta totalt , inklusive nationell och privat medfinansiering. Regeringen bedömer att mål 3 och Equal kan bli ett väsentligt tillskott till den nationella politiken för sysselsättning och genomförandet av de europeiska sysselsättningsriktlinjerna. Erfarenheterna från visar att en väsentlig framgångsfaktor är partnernas engagemang i dels övervakningskommittéerna, dels de regionala partnerskapen. Vissa ytterligare kostnader för den statliga medfinansieringen av kompetensutveckling för sysselsatta inom mål 1 och 3 har tillkommit jämfört med regeringens beräkningar före utarbetandet av programdokumenten. Anslaget bör därför engångsvis tillföras . Medlen överförs från anslaget 22:2 Bi- drag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd och anslaget 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader med respektive . Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag om totalt 1 . Tabell 4.24 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1Inklusive slutjustering med anledning av de statliga avtalsförsäkringarna. En närmare beskrivning av dessa finns i tilläggsbudgeten i samband med budgetpropositionerna avsnitt 9.2 2Motsvarar 20 596 tkr prisnivå. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Tabell 4.26 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning. Förslag/beräknat anslag 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budget-propositionen . 2En närmare beskrivning finns i tilläggsbudgeten i samband med budgetpropositionen, avsnitt 9.2. Ändamålet för anslaget avser kostnader för projekt, personal, lokaler och andra förvaltningskostnader vid (). IFAU:s uppgift är att främja, stödja och genomföra utvärderingsstudier av arbetsmarknadspolitiskt motiverade åtgärder, arbetsmarknadens funktionssätt samt att bedriva utvärdering av effekterna på arbetsmarknaden av åtgärder inom utbildningsväsendet. Anslagssparandet om beror på att institutet har beviljat bidrag till extern forskning som ännu inte inneburit utgifter. Anslagssparandet är intecknat till genom beslut till projekt och kommer att betalas ut och framåt. har IFAU publicerat 22 rapporter och det finns 42 pågående projekt. Färdigställda forskningsrapporter skickas till nationella och internationella tidskrifter för bedömning och publicering. Un- der 2000 har IFAU genomfört 39 seminarier i egen regi och personal från IFAU har deltagit i ett stort antal konferenser och workshops i och utomlands. Det arbete inom arbetsmarknadspolitisk utvärdering som IFAU har bedrivit ligger väl i linje med de behov som har påvisat för att öka kunskapen om arbetsmarknadspolitikens effekter. Arbetsmarknadspolitiska program innebär en stor offentlig utgift och det är därför viktigt att följa upp och utvärdera insatsernas effektivitet. 4.9.822:8 Bidrag till administration av grundbelopp till icke anslutna 1Av anslagssparandet har 5 535 tkr förts bort från anslaget. 2Motsvarar 61 000 tkr prisnivå. 3Motsvarar 61 000 tkr prisnivå. Ändamålet för anslaget är vissa förvaltningskostnader i den kompletterande arbetslöshetskassan ALFA. Utgifterna avser administrationen av grundbeloppet för de icke anslutna. beräknas även för teknikinvesteringar avseende de icke anslutna i arbetslöshetskassan ALFA. Det totala antalet anslutna uppgår till 29 000 personer. betalade ALFA-kassan ut arbetslöshetsersättning till närmare 46 600 personer. Av dessa var 7 800 personer anslutna till kassan. Övriga (38 800) personer erhöll grundbelopp. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Tabell 4.28 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Överföring andra anslag m.m. Förslag/beräknat anslag Ändamålet för anslaget avser ersättning till för de merkostnader som bolaget har jämfört med andra företag, t.ex. för den anpassade arbetstakten, att verksamheten finns i hela landet och anställningstryggheten för arbetshandikappade anställda. har som uppgift att genom produktion av efterfrågade varor och tjänster erbjuda meningsfullt och utvecklande arbete med god arbetsmiljö åt arbetshandikappade där behoven finns. Staten ersätter för de merkostnader som bolaget har jämfört med andra företag. Denna merkostnadsersättning skall bl.a. täcka kostnader för anpassad arbetstakt, geografisk spridning, diversifierad verksamhet och stödinsatser för arbetsanpassning. Utgifterna på anslaget styrs främst av antalet anställda med arbetshandikapp och antalet timmar som dessa arbetat. lämnade RRV sin rapport till arbetshandikappade (2000:14). RRV lämnade bl.a. synpunkter på att fel målgrupper anställdes med lönebidrag och i och att dessa program inte var tillräckligt rehabiliterande. och AMV initierade som ett svar på en följd av granskningar ett gemensamt utvecklingsprojekt med uppdrag att arbeta fram ett förslag till kvalitetssäkring som tog fasta på de olika momenten i anvisnings/rekryteringsprocessen samt arbetet med övergångar från till annat arbete. publicerade samrådsgruppen rapporten av programmet . I rapporten redovisas kvalitetskrav, indikatorer, mätmetoder och kriterier för kvalitetskraven samt uppgift om vem som har ansvar för olika moment. har i avtalet mellan staten och åtagit sig att utarbeta och redovisa hur som arbetsmarknadspolitisk åtgärd har en rehabiliterande effekt för arbetshandikappade anställda som de arbetar i Samhallkoncernen. lämnade sin slutgiltiga rapportering av detta uppdrag. Av denna framgår att kommer att än tydligare i personalutvecklingsprocessen fokusera på de arbetshandikappades personliga utvecklingsplaner och framför allt på arbetet med rekrytering och övergångar i samverkan med arbetsförmedlingen.