prop · GP031d17 · 2001-09-20 00:00:00 — Internationella jämförelser inom dessa områden görs främst genom internationella utvärderingar av forskningsområden och genom internationella sakkunnigas granskning av forskningsansökningar. Myndigheterna har prioriterat förnyelse och gjort särskilda insatser för rekrytering av unga forskare. Forskningsråden har också kunnat visa på en ökad andel yngre forskare och ökat stöd till nya forskningsprojekt. Även de insatser och resultat vad gäller jämställdhet inom forskningen som beskrivs under en särskild rubrik nedan, bör ses som en del av förnyelsen. Inom har det främsta medlet för förnyelse varit den ordinarie projektgranskningen. Andelen nya projekt har legat relativt runt . MFR har också särskilt prioriterat unga forskare och kvinnliga sökande vilket lett till en ökning av andelen bidragsmottagare under . NFR har under en följd av år avsatt särskilda medel till tjänster för forskarrekrytering, doktorander, forskarassistenter och s.k. särskilda forskare. Unga forskare uppmärksammas särskilt vid bedömningen av projektansökningar. Andelen bidragsmottagare under är . TFR:s stöd till förnyelse har främst skett via rådets program för ramanslag till strategiska forskningsområden. TFR har också identifierat områden som vid internationell jämförelse varit små i förhållande till sin betydelse för utbildningen. Rådet har utnyttjat särskilda rekryteringsstöd riktade till unga forskare. Medelåldern hos Rymdstyrelsens bidragsmottagare är relativt hög och har ökat något . En förklaring till den relativt höga medelåldern kan vara att Rymdstyrelsen främst stöder forskningsprojekt som är mycket omfattande och därmed ofta leds av etablerade seniora forskare. Många forskningsområden och vetenskapliga frågeställningar förutsätter att forskare från olika discipliner samverkar kring ett gemensamt forskningsproblem eller bearbetar ett gemensamt forskningsfält. Tvärvetenskaplig forskning av hög vetenskaplig kvalitet kräver ofta utarbetande av nya metoder, arbetssätt och perspektiv samt bred kompetens. Forskningsråden och Rymdstyrelsen har i uppgift att främja tvärvetenskaplig forskning. Uppgiften förutsätter att myndigheterna har beredningsorganisationer som är lämpade att bedöma kvalitet och potential i ansökningar om forskningsstöd till tvärvetenskaplig forskning. Myndigheterna har på olika sätt anpassat sina beredningsorganisationer för att kunna stödja tvärvetenskap. Detta har skett genom att anpassa sammansättning och ansvarsfördelning för de ordinarie prioriteringskommittéerna, genom att bilda särskilda kommittéer för beredning av tvärvetenskapliga projekt eller genom att skapa en särskild beredningsgång för tvärvetenskapliga projekt inom den ordinarie beredningsorganisationen. Den av regeringen tillsatta samverkansgrupp som 1996-2000 hade i uppgift att främja samverkan mellan myndigheterna vad gäller bl.a. tvärvetenskap, har bidragit till ökade kunskaper om förutsättningarna för tvärvetenskap och om de problem som kan vara förknippade med tvärvetenskaplig forskning. forskningsområden som förutsätter medverkan från flera vetenskapliga discipliner, till exempel bioteknik, socialmedicin, språkteknologi och medicinsk teknik, har fått betydande stöd från forskningsråden. Forskningsråden har också finansierat särskilda insatsområden där tvärvetenskapliga insatser är angelägna. Exempel på insatsområden är folkhälsovetenskap, etik, funktionsgenomik samt forskning i gränsområdet matematik-naturvetenskap-teknik. har haft ett särskilt ansvar för att initiera forskning inom samhällsrelevanta områden. Nämndens forskningsfinansiering har varit koncentrerad till ett antal temaområden som förutsatt ett tvär- eller mångvetenskapligt arbetssätt. Nämnden har också i flera fall kunna identifiera forskningsbehov, initiera forskning och bygga upp en stabil forskningsverksamhet inom tidigare outvecklade tvärvetenskapliga forskningsområden. På uppdrag av regeringen (SFS 1996:1579) bildades en samverkansgrupp mellan vissa forskningsfinansierande myndigheter. Gruppen skulle främja och samordna myndigheternas forskningsstödjande verksamheter avseende tvärvetenskaplig forskning, genusperspektiv i forskningen samt insatser för jämställdhet. Arbetet i samverkansgruppen har hjälpt forskningsråden att ta fram modeller för hur man ska arbeta med jämställdhetsfrågor och genusperspektiv i forskningen. Samverkansgruppens arbete och rapporter har också varit till nytta när det nyinrättade , för miljö, areella näringar och samhällsbyggande samt för arbetsliv och socialvetenskap utformat sina organisationer. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 FRN redovisar att rådets olika temaområden uppvisar stora skillnader vad gäller könsfördelningen hos de huvudsansvariga sökande. Oroande är att ca hälften av de forskare som sökte bidrag från nämnden var kvinnor, medan av bidragsmottagarna var kvinnor. Könsfördelningen i FRN:s vetenskapliga kommittéer och arbetsgrupper är inte helt jämn, men ligger inom intervallet . konstaterar att andelen kvinnliga forskare som fått projektbidrag stigit, men verkar ha stagnerat kring . Andelen kvinnliga forskare som söker projektbidrag ligger kring . Bland innehavarna av doktorandtjänster är kvinnor ofta i majoritet. MFR har en beredningsorganisation för forskningsprojekt där av ledamöterna är kvinnor. Av de sakkunniga för granskning av ansökningar om anställningar var ca en fjärdedel kvinnor. Antalet kvinnor som söker och får bidrag från MFR ökar. Beviljningsfrekvensen har ökat från . Kvinnorna klarar sig emellertid bättre än männen i konkurrensen både när det gället att få och sedan behålla stöd från MFR. Andelen kvinnor som söker rådsfinansierade anställningar är fortfarande förhållandevis låg, ungefär en tredjedel, men andelen varierar mycket beroende på tjänstens ämnesinriktning. När det gäller forskarassistenttjänster innehar kvinnorna nu hälften av de 86 tjänsterna. NFR antog ett uppdaterat åtgärdsprogram för ökad jämställdhet. Målet var att stimulera fler kvinnor att satsa på en forskarkarriär. Av de anställningar som finansieras av rådet uppgår andelen kvinnor till mellan beroende på område. Kvinnorna återfinns mest inom biologi, mer sällan inom fysik och matematik. Andelen kvinnor som söker bidrag hos NFR har legat kring . Detta är dock en klar ökning från 1997. NFR har uppmärksammat att fördelningen av andelen bidrag till kvinnor varierar med åldersgrupper. Kvinnorna saknas nästan i gruppen . Hos TFR är andelen ansökningar från kvinnor fortfarande låg, . Både andelen ansökningar från kvinnor och beviljandegraden för kvinnor ökar dock. Beviljandegraden ligger nu på ungefär samma nivå som för männen. Andelen kvinnor i har också ökat. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Alla forskningsråden har uppmärksammat behovet av genusforskning. Inom ramen för samverkansgruppens arbete har en genomgång gjorts av ansökningar inom olika områden för att klarlägga vilka genusaspekter som kan finnas på val av forskningsobjekt och vetenskapliga metoder. Att bidra till dialog mellan forskningens utförare och det omgivande samhället är en viktig uppgift för forskningsråden och Rymdstyrelsen För att sprida forskningsresultat i populärvetenskaplig form har myndigheterna publicerat egna tidningar eller nyhetsbrev, rapportserier och broschyrer. Råden har även bidragit till spridning av forskningsresultat genom att stödja tidningen , och samtliga har också kontinuerligt förbättrat sina webbtjänster. De flesta råden har dessutom lämnat särskilda bidrag till informationsinsatser och bidragit till flera populärvetenskapliga arrangemang. FRN har haft ett särskilt ansvar för att främja och utveckla forskningskommunikation och populärvetenskap, bl.a. genom att stimulera forskare att delta i samhällsdebatten. FRN har också utlyst medel för att stimulera enskilda forskare att informera om sin forskning. Intresset för sådana projekt har varit stort och bara 11 av 67 projekt kunde tilldelas projektmedel. Inom MFR har en kommitté med representanter från forskning, hälso- och sjukvården samt massmedia fungerat som ett rådgivande och beredande organ till rådet i informationsfrågor. Rådet har också särskilt satsat på information som riktat sig till massmedia och på fortbildning av journalister. För att belysa den kliniska forskningens villkor har en rikstäckande informationsinsats genomförts . NFR:s projekt med tre forskningsattachéer drevs vidare i syfte att skapa varaktiga kontakter mellan forskare och avnämare. Projektet finansieras av . har haft ett särskilt utskott för informationsfrågor. utlyste dessutom en essätävling för unga forskare. Rymdstyrelsen har tagit fram en skrift med beskrivningar av de forskningsgrupper som finansierats . har också arrangerat pressammankomster kring sina uppmärksammade forskningssatelliter och initierade tillsammans med bl.a. och en rymdtävling för högstadieklasser. Även om proportionellt sett satsar mer på forskning och utveckling (FoU) än något annat land är den svenska andelen av den totala forskningen i världen endast någon procent. Det är därför viktigt att svensk forskning har omfattande internationella kontakter som ger tillgång till den internationella forskningsfronten inom alla områden. Svensk forskning är till sin karaktär mycket internationell och detta gäller speciellt medicinsk, naturvetenskaplig och teknisk forskning. En stor del av de unga forskarna tillbringar under sin doktorandutbildning eller kort efter doktorsexamen något eller vid utländska universitet. De internationella kontakterna inom forskningen har också ökat . var knappt en tiondedel av alla vetenskapliga publikationer med svenska författare gjorda i samarbete med forskare i . Andelen publikationer gjorda tillsammans med forskare från var något mindre. hade antalet sampublikationer med forskare i nästan fördubblats medan antalet sampublikationer med forskare i endast ökat marginellt. En tydlig kursändring har skett under dessa år och detta beror till stor del på EU:s ramprogram för forskning. Forskningsråden har på regeringens uppdrag fördelat särskilda stipendier för gästprofessurer för kvinnor samt postdoktorstipendier för kvinnliga forskare. Råden ger också stöd för att arrangera konferenser och för svenska forskares deltagande i internationella konferenser. Genom medlemskapet i i , kan också svenska forskarstuderande inom humaniora och samhällsvetenskap förlägga delar av sin utbildning till detta institut. Sammantaget har de olika insatserna inneburit att drygt 400 svenska och utländska forskare och doktorander beviljats bidrag för vistelse utomlands eller vid svensk institution. Genom medlemskap i internationella forskningsorganisationer får svenska forskare möjlighet att arbeta med utrustning som är så kostsam att den endast kan byggas och drivas i internationell samverkan. är medlem i bl.a. följande organisationer: () som främst bedriver grundforskning inom högenergifysik. Europeiska sydobservatoriet () som driver astronomiska observatorier i . Europeiska synkrotronljuskällan (ESRF) som ger fysiker, kemister och biologer möjlighet till grundläggande materialforskning och strukturanalys av biologiska makromolekyler. Europeiska molekylärbiologiska laboratoriet (EMBL) som ger möjlighet till deltagande i främst molekylärbiologisk forskning. Europeiska molekylärbiologiska konferensen (CEBM) som arbetar för att stärka europeisk molekylärbiologi genom kurser, stipendier och gästforskarbidrag. Europeiska rymdorganet () som driver vetenskapliga program inom rymdområdet. Medlemskapet i internationella forskningsorganisationer tar betydande delar av anslagen till (tidigare NFR) och till Rymdstyrelsen i anspråk. var NFR:s kostnader för deltagande i de europeiska forskningsanläggningarna och nästan av Rymdstyrelsens anslag utnyttjades för det obligatoriska vetenskapliga programmet inom . var kostnaderna högre och hade stigit till 181 respektive . Det svenska utnyttjandet av anläggningarna räknat som andelen svenskar av de personer som vistats vid anläggningarna motsvarar i de flesta fall minst andel av kostnaderna. Det vetenskapliga värdet av medlemskapet i internationella organisationer vägs av ansvarig myndighet mot värdet av att satsa mer resurser på nationellt forskningsstöd. Regeringen har på grundval av myndigheternas bedömningar beslutat att medlemskap i ovanstående organisationer skall kvarstå. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Resultat av särskilda forskningsuppdrag Regeringen har uppdragit till () att planera och genomföra tre forskningsprogram av särskilt nationellt intresse. Ansvaret för dessa program har övertagits av . fick i uppdrag att genomföra ett forskningsprogram om militär underrättelse- och säkerhetstjänst. Forskningen har mött svårigheter framför allt vad gäller åtkomst av material i säkerhetstjänsternas arkiv. vidtog regeringen åtgärder för att underlätta åtkomsten av material. Trots detta gör bedömningen att forskningsprogrammet kommer att försenas och att vissa delar inte kan slutföras. har publicerat en redogörelse för forskningen inom programmet. uppdrog regeringen till att genomföra ett forskningsprogram om kommunistiska regimer, särskilt dessas brott mot de mänskliga rättigheterna. har publicerat en forskningsöversikt och genomfört en internationell forskarkonferens. Slutligen uppdrog regeringen åt att genomföra ett forskningsprogram om förhållande till nazismen, och Förintelsen. har publicerat en forskningsöversikt och arrangerat en konferens. Utlysning av forskningsmedel skedde . 10.6.2 Stöd till områdesinriktad forskning I detta avsnitt redovisas grundläggande och behovsstyrd forskning som finansieras från andra utgiftsområden än 16 och riktar sig mot särskilda forskningsområden och sektorer i samhället. fördelade () bl.a. tre nya programstöd inom forskningsområdet Internationell migration och etniska relationer (), fyra inom Ojämlikhet i hälsa samt sex inom området Äldre och åldrande. SFR:s insatser för forskningen inom missbruksområdet bestod bl.a. i ett basstöd på , plus en ny professur, till Cent- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 rum för socialvetenskaplig alkohol- och drogforskning (SoRAD). beslutade SFR att finansiera ett nytt nätverkscentrum för forskning om ojämlikhet i hälsa vid /. Rådet har även beslutat att inrätta nationella om äldre och åldrande vid /och vid . Jämställdheten inom den forskningsfinansierande verksamheten har varit god så till vida att män och kvinnor i ungefär lika stor utsträckning fått sina ansökningar beviljade. Genusaspekter i forskningen uppmärksammades i en studie av beviljade forskningsansökningar . För att stimulera yngre forskare att publicera sig internationellt delar SFR ut ett pris till bästa socialvetenskapliga artikel i en internationell vetenskaplig tidskrift. SFR genomförde flera insatser för att sprida forskningsresultat. Tillsammans med andra intressenter inom området hölls forskarseminarier om socialförsäkringar och inom socialtjänstområdet. Ett annat exempel är de stipendier som SFR delat ut till journalister för praktik vid forskningsinstitutioner. Skogs- och jordbrukets forskningsråd () har på regeringens uppdrag utvärderat den statligt finansierade jordbruksforskningen och råvarurelaterade livsmedelsforskningen samt utvecklat strategier för olika sektorer inom den lantbruksvetenskapliga forskningen. I utvärderingen föreslås ekonomiska förstärkningar av forskningen, vissa omprioriteringar av tillgängliga resurser samt särskilda forskningssatsningar vad gäller funktionsgenomik, genetiskt modifierade organismer, ekologiskt lantbruk och ekonomisk uthållighet. har haft en beredningsorganisation bestående av ett femtontal olika organ med uppgift att bereda ansökningar om forskningsstöd och lämna förslag till styrelsen. beviljades flest projekt inom ämnesområdet ekologi. har arbetat aktivt för en jämnare fördelning mellan män och kvinnor på alla nivåer inom organisationen, såväl på beredningsgruppsnivå som på projektnivå. Andelen kvinnor som söker projektbidrag är dock lägre än andelen män, även om en ökning kan noteras. Bland doktoranderna dominerar numera kvinnorna. har tillsammans med respektive bransch delat på basfinansieringen av () och SkogForsk. Ett nytt avtal som anger de finansiella ramarna för verksamheten har ingåtts och godkänts av regeringen. har verksamheten vid SkogForsk utvärderats. Forskningen ligger enligt utvärderingsgruppen på en hög internationell nivå och verksamheten får i stort sett goda vitsord. Verksamheten vid JTI har tidigare utvärderats med goda vitsord. har aktivt deltagit i det nordiska samarbetet inom jordbruks- och skogsforskning samt i kommittén för det tematiska programmet Quality of Life inom EU:s femte ramprogram för forskning. Tillsammans med Sida/Sarec har påbörjat ett samarbete med i samt med (the on ). har dessutom haft ett bilateralt avtal med de la Recherche Agronomique (INRA) i . () har främst inriktat verksamheten på att hantera ansökningar så att redan beviljade projekt inte drabbas av övergången till den nya finansieringsorganisationen. Därutöver har inte startat några nya långsiktiga interna projekt eller åtaganden. Verksamheten har bedrivits inom ramen för tre program: Arbetsmiljö, och Arbetsmarknad samt programövergripande verksamhet. Ansvaret för arbetslivsforskningen har i den nya organisationen för forskningsfinansiering delats upp mellan för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) samt Verket för innovationssystem (). () har gjort nya strategiska och långsiktiga FoU-satsningar inom flera prioriterade områden inriktade mot samhällsbyggande för en hållbar utveckling. nämnas de kraftsamlingar som gjorts i form av nya insatsområden som t. ex. Miljö- och kretslopp i byggande och förvaltning, och vatten i stadsmiljön samt Byggherre med kunden i fokus. startade insatsområden som exempelvis Den hållbara staden och Det sunda huset har utvärderats och fått fortsatt stöd. BFR har på olika sätt försökt öka jämställdheten inom den forskning som rådet finansierar. Trots detta fanns bara 90 kvinnliga projektledare jämfört med 404 manliga. Samverkansformerna med näringslivet, högskolan och andra finansiärer har vidareutvecklats och nya överenskommelser har träffats med näringslivet om finansiering av högskoleforskning inom angelägna områden. Samfinansieringen med andra finansiärer ökade och motsvarade ett större belopp än BFR:s anslag för forskning. Många intressanta resultat har kommit fram och även kommit till praktisk användning, särskilt de med inriktning mot en ekologisk hållbar utveckling av den byggda miljön. Detta gäller t.ex. nya kvalitetsmetoder och hjälpmedel för fuktdimensionering av hus, miljökonsekvensbeskrivningar samt sätt att bygga och förvalta sunda hus. Dialogen mellan forskare och praktiker har vidareutvecklats inom för byggd miljö. Resultat från forskningsverksamheten har också spridits via Byggdok:s databas - Miljö samt via den virtuella mötesplatsen . BFR har deltagit i flera arbetsgrupper för att utveckla det internationella samarbetet, särskilt inom EU:s ramprogram för FoU. genomförde Kommunikationsforskningsberedningen (KFB) två ansökningsomgångar och forskningsprogram inom områdena Fordon och drivmedel, Säkrare trafik samt Godstransporter och logistik initierades. KFB har lagt stor vikt vid den långsiktiga kunskapsuppbyggnaden. Andelen forskning som kan kategoriseras som långsiktig kunskapsuppbyggnad har ökat till över hälften. Antalet kvinnliga projektledare har ökat till (1998). Av samtliga projektdeltagare var ca en fjärdedel kvinnor. Andelen kvinnliga doktorander har fortsatt att öka och nådde (1999). 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 KFB har även finansierat projekt med genusperspektiv. KFB har haft i uppdrag att finansiera forskningsprojekt tillsammans med andra aktörer. samfinansierade KFB totalt 98 projekt med . Övriga finansiärer bidrog med , vilket innebär att regleringsbrevets mål på 50 procents medfinansiering inte uppnåddes. KFB har verkat för att samordningsmöjligheterna mellan nationella forskningsinsatser och främst EU:s forskningsprogram skall kunna tas till vara i ökad utsträckning. KFB har samarbetat med trafikverken för att gemensamt klara av svenska forskares behov av kompletteringsfinansiering vid medverkan i EU-projekt. Verksamheten med forskningsinformation, samordning av resurser och utvärdering av forskning har fortskridit med ungefär samma omfattning . 10.6.3Den nya organisationen för forskningsfinansiering bildades genom att verksamheterna vid , , , och fördes samman. skall stödja grundläggande forskning av högsta vetenskapliga kvalitet inom samtliga vetenskapsområden. Rådet skall också nationellt ansvara för övergripande information om forskning och forskningsresultat samt genomföra forskningspolitiska analyser och vara rådgivande organ åt regeringen i forskningspolitiska frågor. finns ämnesrådet för humaniora och samhällsvetenskap, ämnesrådet för medicin, ämnesrådet för naturvetenskap och teknikvetenskap samt den utbildningsvetenskapliga kommitté som skall stödja forskning och forskarutbildning på lärarutbildningens och den pedagogiska yrkesverksamhetens område. Ansökningarna om forskningsmedel granskas i beredningsorganisation bestående av kommittéer med ledande forskare inom berörda forskningsområden. Totalt finns ett femtiotal kommittéer. Inom det natur- och 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 teknikvetenskapliga området har kommittéerna fått en ny indelning som anpassats till att dessa områden nu hanteras samlat av ämnesrådet för natur- och teknikvetenskap. Inom Forskningsrådsnämndens tidigare områden har medel utlysts för longitudinella studier och genusforskning och särskilda kommittéer har bildats för dessa områden. Ansökningar inom det nya området utbildningsvetenskap behandlas i en nybildad kommitté. har utlyst forskningsmedel för bidrag . Antalet ansökningar visar på ett lika stort söktryck som hos de tidigare råden. Inom de nya områdena utbildningsvetenskap och konstnärligt utvecklingsarbete har en stor mängd kvalificerade ansökningar inkommit. Bidrag inom dessa områden har beviljats även . Beslut om merparten av forskningsmedlen fattas . Preliminärt beräknas 20- av ansökningarna få bidrag. skall enligt sin instruktion samverka med universitet och högskolor för att skapa goda forskningsmiljöer och främja en prioritering av forskningsresurserna. Ett viktigt steg i att konkretisera denna uppgift har tagits genom att och lärosätena nu arbetar tillsammans med att hitta formerna för att ge lärosätena möjlighet att utnyttja prioriteringar i sitt lokala arbete för att prioritera och profilera forskningen. har också genomfört flera konferenser, bl.a. i anslutning till det svenska ordförandeskapet i EU. för arbetsliv och socialvetenskap för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) har övertagit ansvaret för forskningsområden som tidigare hanterades av och . FAS skall främja såväl grundläggande som behovsstyrd forskning om välfärd, folkhälsa, omsorg, arbetsmarknad, arbetsorganisation och arbetsmiljö. Arbetslivsforskningen handhas av både FAS och . Projekt med en inriktning mot individperspektiv och samhällsrelevans administreras av FAS, medan behandlar projekt med organisationsperspektiv och relevans för framförallt näringslivets verksamheter. FAS skall initiera olika forskningsutvärderingar inom området social- och arbetslivsvetenskap. Rådet skall dessutom fungera som rådgivande organ åt i forskningsfrågor inom sitt område. Skapandet av FAS öppnar för nya intressanta tvärvetenskapliga ansatser. För ämnesöverskridande projekt har regeringen avsatt och ytterligare planeras . utlystes medel för forskningsprojekt med start . Söktrycket är ungefär lika stort som hos de tidigare myndigheterna. Skisser och slutliga ansökningar behandlas av sex olika prioriteringskommittéer: arbetsmarknad, arbetsrelaterade hälsorisker, arbetsorganisation, folkhälsa, omsorg och sociala relationer samt välfärd och socialförsäkring. Rådet har också en etikkommitté och en jämställdhetskommitté. Beslut om anslag fattas och av drygt 700 ansökningar väntas erhålla medel. FAS skall utveckla en strategi för sin forskningsfinansiering 2002-2005.