prop · GO03100 · 2001-01-01 00:00:00 — Detta förklaras främst av en ökad konsumtion av bostäder och övriga tjänster. Bland övriga tjänster dominerar catering (restaurangutgifter), men även teletjänster och samhällsservice bidrar till trenden av ökande konsumtionsutgifter. I jämförelse med beräkningen till budgetpropositionen är intäkterna i den aktuella beräkningen ca lägre samt ca lägre för kommande prognosår. Den huvudsakliga orsaken till nedrevideringen är att hushållens konsumtionsutgifter fjärde kvartalet 2000 varit oväntat låga. med nedrevideringen ökar osäkerheten i prognosen. Detta för att olika förklaringar till den minskande konsumtionen ger olika implikationer för prognosen. Den centrala frågan är om det svaga utfallet är en tillfällig nedgång eller om det är en indikation på en svagare konjunktur. 1999 2000 2001 2002 2003 2004 Aktuell beräkning 7,4 7,7 7,7 7,8 7,8 7,6 Diff. BP2001 0,0 0,2 0,1 0,2 0,3 Intäkterna från tobaksskatten uppgick till 2000. antas en svagt uppåtgående trend som bryts 2004 på grund av att införselkvoterna för tobak antas utökas enligt gällande rådsdirektiv. skall införa samma införselregler som gäller för övriga EU-länder. är den tillåtna mängden en privatperson får föra in i landet utan att betala svensk punktskatt: 400 st. cigaretter eller 200 st. cigariller eller 100 st. cigarrer eller röktobak. utökas detta till: 800 cigaretter och 400 cigariller och 200 cigarrer samt röktobak. Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen är det en upprevidering av intäkterna med 0,1-0,. 1999 2000 2001 2002 2003 2004 Aktuell beräkning 10,7 10,8 10,9 10,4 9,5 8,7 Diff. BP2001 0,0 0,2 0,4 -0,3 -1,5 Under alkoholskatt redovisas skatt på etylalkohol, skatt på vin, skatt på andra jästa drycker än vin och öl, skatt på mellanklassprodukter samt skatt på öl. Alkoholskatten uppgick till . beräknas intäkterna öka något för att under efterföljande prognosår minska till följd av en upptrappning av införselkvoterna för alkohol, dvs. en upptrappning av den mängd alkohol en privatperson får föra in i landet utan att betala svensk punktskatt. Den totala minskningen av intäkterna på grund av kommande införselregelförändringar kan möjligen lindras om det görs skattesatsjusteringar. Uppskattningsvis gäller detta främst för alkoholslaget etylalkohol. Sådana skattesatsjusteringar tas dock ej hänsyn till i aktuell beräkning. I beräkningen till budgetpropositionen togs endast hänsyn till effekterna av de ändringar i införselregler för alkohol som skedde samt . gäller dock för alkohol liksom för tobak, att skall tillämpa samma införselregler som gäller för övriga EU-länder. Tabell 5.9 Införselkvoter 2001-2004 Liter 2001 2002 2003 2004 Sprit Starkvin Vin Öl 1 6 26 32 2 6 26 32 5 6 52 64 10 20 90 110 Anm: Av vin som får föras in 2004 får max vara mousserande. Enligt gällande rådsdirektiv skall införselkvoterna trappas upp successivt för att överensstämma med dem som gäller för övriga EU-länder. Den aktuella beräkningen tar hänsyn till detta och antar den upptrappning av införselkvoterna som redovisas i tabell 5.9. Till följd av skillnaderna i beräkningsgrund uppstår således en negativ avvikelse samt 2003 gentemot beräkningen till budgetpropositionen. har denna effekt motverkats av en uppjustering av intäkterna beroende på höga utfall . En förklaring till de höga utfallen är att konjunkturläget bidragit till att öka den inhemska efterfrågan. Skatt på energi Miljarder kronor 1999 2000 2001 2002 2003 2004 Aktuell beräkning 50,4 50,4 55,3 55,9 56,6 56,9 Diff. BP2001 0,0 0,0 -0,3 -0,5 -0,6 För 2001-2004 beräknas intäkterna från skatten på energi öka med sammanlagt vilket motsvarar en årlig ökning av intäkterna . Fördelningen av intäkterna på de olika inkomstslagen framgår av tabell 5.10. Det energislag som dominerar i grupperna övrigt är oljeprodukter. Tabellen illustrerar effekten av den offentligfinansiellt neutrala omläggning beslutat om där koldioxidskatten ges ökad tyngd i förhållande till energiskatten. Tabell 5.10 Skatt på energi Miljarder kronor 2000 2001 2002 2003 2004 Energiskatt varav elektrisk kraft bensin övrigt 38,3 11,3 19,3 7,7 38,4 12,7 18,2 7,6 39,2 12,8 18,6 7,8 39,7 13,0 18,8 8,0 39,9 13,2 18,6 8,1 Koldioxidskatt varav bensin övrigt 12,0 5,8 11,0 Svavelskatt samt skatt på råtallolja 0,1 0,1 0,1 0,1 0,1 ökar koldioxidskattens procentuella andel av de totala intäkterna från . Energiskatten som nästan uteslutande utgör de resterande skatteintäkterna minskar från av de totala intäkterna. Svavelskatten samt skatten på råtallolja bidrar endast med av de totala intäkterna. Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen har intäkterna reviderats ned med 0,3-0,2001-2004. Skatt på vägtrafik Miljarder kronor 1999 2000 2001 2002 2003 2004 Aktuell beräkning 6,6 7,0 7,8 7,9 7,9 8,0 Diff. BP2001 0,0 0,1 0,0 -0,1 -0,1 Under skatt på vägtrafik redovisas fordonsskatt och vägtrafikavgifter. Fordonsskatt utgår på personbilar, bussar, lastbilar, motorcyklar, traktorer, tunga terrängvagnar, motorredskap och släpvagnar. Skatten beräknas efter fordonets skattevikt. Vägtrafikavgift utgår på trafik med lastbilar och lastbilsekipage som har totalvikt på . För svenskregistrerade lastbilar gäller vägtrafikavgift på hela vägnätet samt att fordonsskatten reduceras för berörda lastbilar. För utländska fordon betalas vägtrafikavgift för färd på motorvägar samt på vissa europavägar som inte är motorvägar. Nivåskillnaden på förklaras av två faktorer. redovisas även vägtrafikavgifterna under skatt på vägtrafik, vilket ökar intäkterna med 0,6-0,. Den resterande ökningen beror i huvudsak på att den lägre skattesats som gällt för dieseldrivna personbilar av modell och äldre tas bort. gäller samma skattesats för dieseldrivna personbilar oberoende av årsmodell. Prognosen stämmer i huvudsak överens med den som gjordes i beräkningen till budgetpropositionen . Antagandet om tillväxten i fordonsparken är oförändrat för 2001-2004. Övriga skatter på varor och tjänster Miljarder kronor 1999 2000 2001 2002 2003 2004 Aktuell beräkning 6,9 8,3 8,9 9,1 9,3 9,1 Diff. BP2001 0,0 0,0 0,1 0,0 0,0 Under övriga skatter på varor och tjänster redovisas tullmedel, jordbrukstullar och sockeravgifter, övriga skatter på import, försäljningsskatt på motorfordon, skatt på elektrisk kraft från kärnkraftverk, särskild skatt mot försurning, avfallsskatt, skatt på bekämpnings- och gödselmedel, Systembolaget AB:s inlevererade överskott, skatt på annonser och reklam, skatt på spel samt övriga skatter på varor och tjänster. Den största enskilda skatten är tullmedel, vilken står för närmare hälften av intäkterna i gruppen. Den ojämna utvecklingen beror på införandet av avfallsskatten, vilken ökade intäkterna med 2000. redovisas avgifter på bekämpnings- och gödselmedel som skatter. Detta ökar intäkterna med 2001-2004. En motverkande effekt om uppstår genom att försäljningsskatten på motorfordon är borttagen fr.o.m. . I jämförelse med beräkningen till budgetpropositionen är prognosen för de kommande tre åren i huvudsak oförändrad. 5.2.6 Restförda skatter m.m. 1999 2000 2001 2002 2003 2004 Aktuell beräkning -0,3 -4,8 -8,3 -9,2 -9,6 -9,6 Diff BP2001 -1,9 -3,0 -4,0 -4,5 Under restförda skatter m.m. redovisas revideringar av skatter som gjorts efter taxeringen, restförda skatter samt vissa nedsättningar av skatter. Skatterna kan ändras efter inkomståret genom exempelvis revisioner, omräkningar och överklaganden. Om revideringen är till den skattskyldiges nackdel redovisas detta som en tillkommande skatt medan en ändring till den skattskyldiges fördel redovisas som en restitution. I redovisningen hänförs dessa skatter inte till ett specifikt inkomstår. De debiterade skatterna kommer aldrig i sin helhet in till staten utan en viss del restförs hos kronofogdemyndigheten. En del av detta belopp kan kronofogdemyndigheten driva in medan resterande belopp skrivs av. En redovisning av de periodiserade skatterna utan hänsyn tagen till restitutioner, tillkommande skatter, nedsättningar eller restförda skatter innebär i regel en överskattning av de totala skatterna. Tabell 5.11 Nedsatta och restförda skatter m.m. 1999 2000 2001 2002 2003 2004 Nedsättning varav anställn.stöd kompetensutv. bredband sjöfart Restfört Övrigt Totalt -3,1 2,8 -0,3 -1,3 -1,3 -5,0 1,6 -4,8 -3,8 -1,8 -1,2 -0,8 -5,5 1,0 -8,3 -4,9 -1,8 -1,2 -0,6 -1,3 -5,4 1,0 -9,2 -4,9 -1,8 -1,2 -0,6 -1,3 -5,6 0,8 -9,6 -4,9 -1,8 -1,2 -0,6 -1,3 -5,7 0,9 -9,6 Avvikelserna jämfört med beräkningen till budgetpropositionen beror på anställningsstödet, det aviserade stödet till sjöfarten samt en ökning av de restförda skatterna. Anställningsstödet redovisades i budgetpropositionen som en nedsättning under socialavgifter. Detta innebär att den redovisade avvikelsen mot budgetpropositionen blir överskattad. 5.3 Offentliga sektorns inkomster enligt nationalräkenskaperna Skatteinkomsterna svarar för av den offentliga sektorns totala inkomster. De skatter som ingår i den offentliga sektorns inkomster enligt nationalräkenskaperna (NR) skiljer sig från de periodiserade skatterna i flera avseenden, vilket framgår av tabell 5.12. Mervärdesskatt som betalas av kommuner samt skatter som tillhör Europeiska unionen ingår inte som en del av NR-skatterna. De delar av avgiften till EU-budgeten som avser tullar samt den momsbaserade delen av avgiften tillhör definitionsmässigt EU. Ytterligare en skillnad är att även en del andra avgifter enligt NR redovisas som skatter. Bland dessa kan nämnas insättningsgarantin, avgifter till kärnbränslefonden och inlevererat överskott från AB . Resterande skillnad utgörs av periodiseringseffekter, som uppkommer när debiteringen av skatten sker efter det inkomstår som skatten avser. ökar skatterna med ca både enligt NR och enligt den periodiserade redovisningen. Skillnaden i förändring, jämfört med budgetpropositionen, mellan NR-skatterna och de periodiserade skatterna förklaras av periodiseringseffekter. Tabell 5.12 Periodiserade skatter, skatter enligt NR samt skattekvoten Miljarder kronor och procent 2000 2001 2002 2003 2004 Periodiserade skatter - Kommunmoms - EU-skatter + Övriga NR-skatter + Periodiseringseffekter = Summa NR-skatter 1131 28 13 7 3 1100 1140 29 13 6 17 1120 118130 8 6 1 1149 123931 8 6 -7 1198 128332 6 6 0 1250 Skattekvot 53,4 52,3 51,2 51,1 51,0 Diff. BP2001 Periodiserade skatter NR-skatter I tabell 5.13 redovisas den offentliga sektorns skatteinkomster fördelat på sektorer samt övriga inkomster. I absoluta tal beräknas kommunsektorns skatter öka med . Ökningen för pensionssystemet och staten beräknas uppgå till 17 respektive . Tabell 5.13 Offentliga sektorns totala inkomster Miljarder kronor 2000 2001 2002 2003 2004 Staten 628 135 338 1100 625 136 358 1120 637 141 371 1149 655 147 397 1198 686 152 412 1250 Övriga inkomster 138 1239 128 1247 131 1281 138 1336 145 1395 Diff. BP2001 Skatter Övriga inkomster Den relativt svaga utvecklingen för staten beror till stor del på andra steget i inkomstskattereformen. Den underliggande förändringen för staten, dvs. exklusive regeländringar, uppgår till ca . Den underliggande förändringen av kommunskatterna uppgår till . Både kommunsektorns och pensionssystemets inkomster följer i stort sett löneutvecklingen. Övriga inkomster är relativt stabila med en liten ökning 2003 och 2004. 5.4 Statsbudgetens inkomster - kassamässig redovisning I avsnitt 5.4 redovisas statsbudgetens inkomster, som utgörs av skatter och övriga inkomster. De senare består främst av inkomster av statlig verksamhet, försäljning av statlig egendom samt bidrag från EU. Inkomsterna på statsbudgeten är i huvudsak kassamässiga. 5.4.1 Skatter Övergången från periodiserad till kassamässig redovisning I avsnitt 5.2 redovisas skatterna periodiserat. Det innebär att de är beräknade utifrån gällande skatteregler och de inkomster den skattskyldige har ett visst inkomstår. De periodiserade skatterna avser hela den offentliga sektorn, medan statsbudgeten enbart omfattar statens skatteinkomster. Statsbudgetens inkomster redovisas huvudsakligen kassamässigt, vilket innebär att det är de skatter och avgifter som under budgetåret betalas in till staten som redovisas. Skillnaden mellan intäkter, dvs. periodiserade skatter, och inkomster, dvs. kassamässiga skatter, förklaras i huvudsak av förskjutningar i den månatliga uppbörden och av att vissa skatter betalas in som preliminära skatter med slutreglering ett till . För de skatteslag som omfattas av skattekontot finns ytterligare skillnader genom att inkomsttitlarna inte redovisar inbetalda utan debiterade skatter. För t.ex. inkomsttiteln inkomstskatt innebär detta att underuttaget av slutlig skatt avseende (kvarstående skatt) redovisas som inkomst trots att betalningen i huvudsak sker 2001. Om betalningen avviker från de deklarerade beloppen redovisas denna skillnad mot Betalningsdifferenser, skattekonto. Betalningsdifferensen kan således redovisa antingen ett positivt eller ett negativt belopp. Debiteringen av juridiska personers underuttag av slutlig skatt påverkar betalningsdifferensen negativt 2000. när betalningen sker blir betalningsdifferensen positiv. För de skatter som ingår i den samordnade uppbörden, och som omförs från titlarna fysiska och juridiska personers inkomstskatt, kan skillnaden bli än större. Den fastighets- och förmögenhetsskatt som redovisas i statsbudgeten avser den periodiserade skatten . Detta innebär att fastighetsskatten som avser 2001 redovisas mot inkomsttiteln fastighetsskatt i statsbudgeten först . Redovisningsordningen innebär att vissa titlar redovisar ett mellanting mellan intäkt och inkomst medan andra endast redovisar inkomster. Statsbudgetens totala skatter blir däremot alltid kassamässigt redovisade eftersom även betalningsdifferenser ingår. Utöver uppbördsförskjutningar förklaras skillnaden mellan statens periodiserade skatter och statsbudgetens skatter av förskjutningar i utbetalningar till kommunsektorn och pensionssystemet. Statens utbetalningar av kommunalskatt avseende baseras på de uppräkningsfaktorer som regeringen fastställde . Om det kommunala skatteunderlaget utvecklas snabbare än prognosen innebär detta att de högre kommunalskatterna, i form av preliminärskatter, tillfaller staten innevarande år medan kommunerna får del av denna ökning som en slutreglering först . Även gentemot pensionssystemet förekommer slutregleringar. Redovisningen av enskilda inkomsttitlar framgår av tabell 5.15. De inkomster som i statsbudgeten redovisas under inkomsttypen Skatter m.m. skiljer sig från de periodiserade skatterna för staten. Som framgår av tabell 5.14 förklaras skillnaden av dels den kommunala utjämningsavgiften, dels betalningsförskjutningar. Tabell 5.14 Statsbudgetens skatter Miljarder kronor 2000 2001 2002 2003 2004 Periodiserade skatter, offentlig sektor - Kommunsektorn - Pensionssystemet = Periodiserade skatter, staten 1131 335 147 649 1140 354 154 632 1181 367 160 654 1239 397 166 677 1283 412 172 698 + Utjämningsavgift + Betalningsförskjutning = Statsbudgetens skatter 19 5 673 19 10 661 19 -12 662 19 -13 682 19 -3 715 Diff. BP2001 19 10 -4 -9 Den kommunala utjämningsavgiften, som enbart är en inomkommunal avgift, bruttoredovisas i statsbudgeten, vilket innebär att inkomsterna redovisas på statsbudgetens inkomstsida medan Tabell 5.15 Statsbudgetens inkomster Utfall Prognos Budgetår 2000 2001 2002 2003 2004 1000 Skatter m.m. 672,8 660,8 661,7 682,4 715,2 1100 Skatt på inkomst 127,5 101,7 85,6 87,9 102,2 varav 1111 Fysiska personers inkomstskatt 50,3 16,8 10,6 15,8 22,5 1121 Juridiska personers inkomstskatt 71,7 80,1 70,4 67,6 75,2 Övriga inkomstskatter 5,5 4,8 4,6 4,5 4,5 1200 Socialavgifter och allmän pensionsavgift 225,9 234,5 242,2 251,8 261,6 varav Inkomster 369,0 386,1 402,1 417,2 432,9 Utgifter 143,1 151,6 159,8 165,4 171,3 1300 Skatt på egendom 38,3 39,3 38,6 37,9 39,8 varav 1310 Skatt på fast egendom 24,8 23,3 23,2 23,2 24,8 1320 Förmögenhetsskatt 6,0 8,6 7,9 7,1 7,3 1330 Arvs- och gåvoskatt 2,5 2,6 2,6 2,7 2,7 1341 Stämpelskatt 4,9 4,8 4,9 4,9 5,0 1400 Skatt på varor och tjänster 265,5 277,2 286,5 295,2 302,8 varav 1411 Mervärdesskatt 182,9 187,7 195,6 204,0 211,9 1424 Tobaksskatt 7,8 7,7 7,8 7,8 7,6 1425 Alkoholskatt 10,9 10,8 10,4 9,6 8,8 1428 Energiskatt 49,4 54,4 55,8 56,6 56,9 1460 Skatt på vägtrafik 6,9 7,8 7,8 7,9 8,0 1470 Skatt på import 3,8 4,0 4,2 4,3 4,6 Övriga skatter på varor och tjänster 3,9 4,7 4,9 4,9 5,0 1500 Utjämningsavgift 19,2 19,2 19,2 19,2 19,2 1600 Betalningsdifferenser -3,5 -7,3 -5,5 -4,7 -5,5 1700 Nedsättningar -3,8 -4,9 -4,9 -4,9 2000 Inkomster av statens verksamhet 45,5 39,5 28,9 29,1 29,6 varav 2411 Inkomster av statens aktier 16,8 4,9 4,1 4,1 4,8 3000 Inkomster av försåld egendom 61,5 15,0 15,0 15,0 15,0 varav 3312 Övriga inkomster av försåld egendom 61,5 15,0 15,0 15,0 15,0 4000 Återbetalning av lån 2,5 2,4 2,4 2,3 2,2 5000 Kalkylmässiga inkomster 8,6 8,1 8,2 8,4 8,4 6000 Bidrag m.m. från EU 9,0 9,5 11,6 11,6 10,7 Statsbudgetens totala inkomster 800,0 735,3 727,7 748,7 781,1 utgifterna redovisas på statsbudgetens utgiftssida. beräknas statsbudgetens skatteinkomster öka med . minskar emellertid inkomsterna med , vilket förklaras av andra steget i den påbörjade inkomstskattereformen. Nedgången beror även på en relativt stor slutreglering av kommunalskatter. ökar inkomsterna med endast . Den svaga utvecklingen beror dels på att skatten på , f.d. SPP, överskottsmedel antas betalas , dels på stora kommunala slutregleringar . Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen har skatteinkomsterna ökat 2000 och 2001 men minskat 2002 och 2003. 5.4.2 Övriga inkomster Statsbudgetens övriga inkomster beräknas uppgå till och till ca 2002 till 2004. Förklaringen till att inkomsterna beräknas bli 9 miljarder högre är att föreslagit en extrautdelning där halva utdelningen, motsvarande , antas inlevereras på inkomsttitel. Av de övriga inkomsterna utgör, , försäljning av statligt aktieinnehav , bidrag från EU m.m. , inlevererade överskott , statliga pensionsavgifter , offentligrättsliga avgifter och inkomster av statens aktier . 2000 Inkomster av statens verksamhet Miljarder kronor 2000 2001 2002 2003 2004 Aktuell beräkning 45,5 39,5 28,9 29,1 29,6 Diff. BP2001 -0,1 10,5 0,9 1,9 Under denna inkomsttyp redovisas inlevererade överskott, Inlevererat överskott från AB , Inkomster från statens aktier samt Finansieringsavgift från arbetslöshetskassor. uppgick inkomsterna till . Detta historiskt sett höga utfall förklaras till stor del av att inlevererades i samband med försäljning av & . beräknas inkomsterna uppgå till , varav består av en extrautdelning (i likvida medel) från till följd av bankens överkapitalisering. I beräkningen antas den föreslagna extrautdelningen, som totalt uppgår till , till hälften bestå av likvida medel och till hälften av statspapper. Den del av extrautdelningen som består av likvida medel levereras in på inkomsttitel medan den del som består av statspapper skrivs av mot statsskulden (se skulddispositioner avsnitt 4.4.4). Beslut om extrautdelningens sammansättning och storlek fattas av . beräknas inga extraordinära inkomster varför inkomsterna stabiliseras runt . Jämfört med beräkningen i budgetpropositionen ökar inkomsterna, utöver den föreslagna extrautdelningen, med . Ökningen förklaras till största delen av att inlevererade överskott nu beräknas bli något högre. 3000 Inkomster av försåld egendom Miljarder kronor 2000 2001 2002 2003 2004 Aktuell beräkning 61,5 15,0 15,0 15,0 15,0 Diff. BP2001 0,0 0,0 0,0 0,0 Under denna inkomsttyp redovisas försäljning av olika typer av statens egendom. Statligt ägda bolag utgör vanligtvis den största delen. uppgick inkomsterna till . Inkomsterna består främst av försäljningen av aktier i som uppgick till . Resterande del utgjordes av försäljning av aktier i . budgeteras i försäljningsinkomster, vilket motsvarar . Försäljningsbeloppen och tidpunkterna är behäftade med stor osäkerhet I förhållande till bedömningen i budgetpropositionen sker inga förändringar. 4000 Återbetalning av lån Miljarder kronor 2000 2001 2002 2003 2004 Aktuell beräkning 2,5 2,4 2,4 2,3 2,2 Diff. BP2001 -0,1 -0,1 -0,1 -0,2 Under denna inkomsttyp redovisas bl.a. återbetalningar av studiemedel men även återbetalningar av andra lån såsom landsbygdslån och lån avseende såddfinansiering samt amorteringar på reverser som Stiftelsen överlåtit till staten som ersättning för överlåtna lokaliseringslån och regionala utvecklingslån. Återbetalning av studiemedel utgör merparten av inkomsterna. uppgick inkomsterna till . beräknas inkomster bli i stort sett oförändrade mellan åren. I förhållande till bedömningen i budgetpropositionen är inkomstutvecklingen ungefär densamma. 5000 Kalkylmässiga inkomster Miljarder kronor 2000 2001 2002 2003 2004 Aktuell beräkning 8,6 8,1 8,2 8,4 8,4 Diff. BP2001 0,2 -0,8 -0,7 -0,7 Statliga pensionsavgifter utgör merparten av inkomsterna under denna inkomsttyp. uppgick inkomsterna till , vilket är högre än . Ökningen jämfört förklaras av att myndigheterna har det fulla kostnadsansvaret för tjänstepensioner m.m. beräknas inkomsterna uppgå till . Ökningen förklaras till viss del av den förväntade löneutvecklingen i ekonomin. I jämförelse med bedömningen i budgetpropositionen beräknas inkomsterna bli lägre. Merparten av nedrevideringen beror på av att det införts en ny prognosmodell för till tjänstepensioner m.m. 6000 Bidrag m.m. från EU Miljarder kronor 2000 2001 2002 2003 2004 Aktuell beräkning 9,0 9,5 11,6 11,6 10,7 Diff. BP2001 -1,2 -1,1 -0,3 0,5 Under denna inkomsttyp redovisas bidrag från olika EG-fonder. De största enskilda bidragen avser arealbidrag och bidrag från . uppgick inkomsterna till , vilket är ungefär samma nivå som inkomsterna bedöms uppgå till innevarande år. För bedöms inkomsterna uppgå till ca . Prognoserna är dock osäkra. För regional- och socialfonden ligger osäkerheten framför allt i att prognostisera kommande års utbetalningar, vilka i sin tur ligger till grund för de utbetalande myndigheternas rekvisitioner från Europeiska kommissionen. I förhållande till beräkningen i budgetpropositionen beräknas inkomsterna bli något lägre 2001 och 2002 men något högre 2003. 5.5 Kommunskatter Kommunernas skatteinkomster är framför allt beroende av lönesummans utveckling, dvs. sysselsättning och timlön. Även utvecklingen av skattepliktiga transfereringar är viktig. Av skatteunderlaget 2000 utgörs av löner, av pensioner och av transfereringar exklusive pensioner medan inkomst av näringsverksamhet endast utgör . Nivån på skatterna är även beroende av den kommunala utdebiteringen. Medelutdebiteringen är för kommunerna och för landstingen, dvs. Jämfört med 2000 är det en ökning . Kommunalskatterna kan redovisas enligt tre olika redovisningsprinciper: periodiserat avseende inkomståret, enligt nationalräkenskaperna (NR) och kassamässigt avseende budgetåret (utbetalt). Den kassamässiga skatten utgörs dels av ett förskott avseende inkomståret, dels av en slutavräkning som avser inkomståret . Slutregleringar påverkar de kassamässiga skatterna . Även NR-skatterna påverkas av slutregleringarna, men endast med eftersläpning, vilket innebär att NR-skatterna överensstämmer med den periodiserade skatten . I tabell 5.16 redovisas den beräknade utvecklingen av kommunernas och landstingens skatteunderlag 1999-2004. I jämförelse med beräkningen till budgetpropositionen har skatteunderlaget reviderats upp främst till följd av högre lönesumma. Revideringen medför även en större slutreglering . Tabell 5.16 Utvecklingen av skatteunderlaget 1999-2004 Procent 2000 2001 2002 2003 2004 Aktuell beräkning BP2001 VP2000 7,0 5,8 5,5 5,3 6,0 5,8 4,0 5,1 4,0 8,0 3,9 3,8 4,0 6,8 4,1 Ackumulerat Aktuell beräkning BP2001 VP2000 Utvecklingen av skatterna framgår av diagram 5.4. beräknas de periodiserade skatterna öka med , vilket är betydligt mindre än ökningen av NR-skatterna och de utbetalda skatterna, vilka vardera ökar med ca . Diagram 5.4 Kommun- och landstingsskatter Miljarder kronor Att ökningen är betydligt större i de senare fallen beror på slutregleringar av kommunalskatt avseende .