prop · GP031d17 · 2001-09-20 00:00:00 — 2Varav 88 656 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2001 och 1 258 tkr på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 3Motsvarar 319 341 tkr prisnivå. 4Motsvarar 319 341 tkr prisnivå. I enlighet med beslut med anledning av propositionen Elever med funktionshinder ansvar för utbildning och stöd (prop. 1998/99:105, bet. 1999/2000:UbU4, rskr. 1999/2000:14) ombildades i skolan () till en ny myndighet, . I och med detta avvecklades , , Tomtebodaskolans och Ås- backaskolans resurscenter som egna myndigheter. Dessa verksamheter har inordnats i den nya myndigheten. De statliga bidragen för landstingens hörselvårdskonsulenter, vissa kunskapscenter och datapedagogerna vid de regionala dataresurscentren, de s.k. REDAH-centren, har tillförts den nya myndigheten. Specialpedagogiska institutets mål är att vara ett effektivt stöd i specialpedagogiska frågor för kommuner, andra huvudmän och fristående skolor under statlig tillsyn. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 huvudmännens arbete med att erbjuda likvärdig förskola, skola och skolbarnsomsorg samt vuxenutbildning till alla oavsett funktionshinder. Att myndighetens uppdrag även skall omfatta insatser som berör förskola, skolbarnsomsorg och vuxenutbildning innebär en utökning av uppdraget jämfört med det uppdrag som hade. skall svara för såväl stöd som utvecklingsverksamhet. Syftet med förändringen är bl.a. att bidra till ökad måluppfyllelse och flexibilitet i statens organisation för stöd i specialpedagogiska frågor samt förbättra samverkan mellan stat, kommun och landsting i frågor som rör barn, ungdomar och vuxna med funktionshinder. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 9.25:5 Offentligrättslig verksamhet (Som inte får Intäkterna avser främst ersättning från kommunerna för elever vid Resurscenter syn samt Resurscenter tal och språk. Prognosen utgår från regeringens beslut (SKOLFS 2001:1) att avgifterna för barn i värdkommunerna, dvs. de kommuner där verksamheten är belägen, skall uppgå till per barn och år och att avgiften för barn från andra kommuner skall uppgå till per barn och år. Det ekonomiska målet är att intäkterna från Specialpedagogiska institutets verksamhet delvis skall täcka kostnaderna för verksamheten. Kostnader som inte finansieras med avgiftsintäkter skall finansieras från detta anslag. I enlighet med beslut angående propositionen Vuxnas lärande och utvecklingen av vuxenutbildningen (prop. 2000/01:72, bet. 2000/01:UbU15, rskr. 2000/01:229) skall fr.o.m. 2002 även ha ett ansvar för vuxna studerande med funktionshinder. Institutet skall bistå skolhuvudmännen inom den kommunala utbildningen för vuxna med specialpedagogiskt stöd. Re- geringen föreslår därför att tillförs anslaget. har inom ramen för beslut anvisats för för att förbereda denna uppgift. Regeringen har tillsatt en särskild utredare (dir. 2001:65) med uppgift att göra en översyn av statens engagemang för framställning av läromedel och studiematerial för barn, elever och vuxna med funktionshinder i förskola, skola och vuxenutbildning. har ansvar för utveckling och produktion av läromedel för elever med funktionshinder. För viss utveckling av läromedel för vuxna har regeringen beräknat tillföra anslaget . skall, , till regeringen lämna ett förslag till hur dessa medel bör utnyttjas. Regeringen har under anslaget 25:14 Nationellt centrum för flexibelt lärande beräknat medel för att myndigheten, i samarbete med , skall utveckla läromedel, som riktar sig till studerande som har teckenspråk som första språk inom vuxenutbildning och folkhögskola. Specialpedagogiska institutets verksamhet har organiserats i fem regioner: norra, mellersta, östra, västra och södra regionen. En av regionerna skall ta ett särskilt ansvar för studerande inom den kommunala vuxenutbildningen. I enlighet med propositionen Vuxnas lärande och utvecklingen av vuxenutbildningen (prop. 2000/01:72) föreslår regeringen att tillförs anslaget för att finansiera verksamheten för vuxna studerande. Finansieringen sker genom de omprioriteringar som regeringen redovisat under anslaget 25:19 Bidrag till kvalificerad yrkesutbildning. Mot bakgrund av ovanstående beräknar regeringen att anslaget uppgår till . I avvaktan på att den nya organisationen skall finna sina former beräknas anslaget till en oförändrad nivå . Tabell 9.25:5 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och i samband med budgetpropositionen . 2En närmare beskrivning finns i tilläggsbudgeten i samband med budgetpropositionen, avsnitt 9.2. 9.1.625:6 Skolutveckling och produktion av läromedel för elever med handikapp Tabell 9.25:6 Anslagsutvecklingen för Skolutveckling och produktion av läromedel för elever med handikapp 1Motsvarar 22 149 tkr prisnivå. 2Motsvarar 22 149 tkr prisnivå. Ur anslaget bekostas dels bidrag enligt förordningen (1991:978) om statsbidrag till produktion av vissa läromedel, dels kostnader för utveckling och produktion av, samt information om läromedel för elever med funktionshinder. Från anslaget finansieras även kostnader för arvoden till externa läromedelsproducenter och annan expertis. Målet är att elever med synskada, rörelsehinder, hörselskada/dövhet eller utvecklingsstörning i det offentliga skolväsendet för barn och ungdomar samt motsvarande utbildningar med enskild huvudman genom tillgång till särskilt utvecklade eller anpassade läromedel skall ges förutsättningar för full delaktighet i undervisningen. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 institutet även arbeta med frågor gällande vuxna studerande. Ansvaret för utveckling och produktion av läromedel för elever med funktionshinder har förts över till den nya myndigheten. I samband med detta har Specialpedagogiska institutets ansvar för framställning av läromedel utökats till att även omfatta vuxna med funktionshinder. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 9.25:6 Offentligrättslig verksamhet (Som inte får 1 SIT får intäkter från främst läromedelsförsäljning. Det ekonomiska målet är att intäkterna från läromedelsförsäljningen delvis skall finansiera verksamheterna. De kostnader som inte finansieras med avgiftsintäkter skall finansieras från detta anslag. En särskild utredare (dir. 2001:65) har tillkallats med uppgift att göra en översyn av statens engagemang för framställning av läromedel och studiematerial för barn, elever och vuxna med funktionshinder i förskola, skola och vuxenutbildning. Uppdraget skall redovisas . Mot bakgrund av ovanstående beräknar regeringen ett oförändrat anslag för 20022004. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 9.25:6 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och i samband med budgetpropositionen . Tabell 9.25:7 Anslagsutvecklingen för 1Inklusive en minskning med 73 656 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2001 samt en ökning med 16 726 tkr på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen 2002. 2Motsvarar 229 460 tkr prisnivå. 3Motsvarar 229 460 tkr prisnivå. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 9.25:7 Offentligrättslig verksamhet (Som inte får Avgifterna utgörs av ersättning från kommunerna för elever i specialskola. Dessa intäkter får efter disponeras av myndigheten. höjdes hemkommunernas ersättning till staten för den som är elev i specialskolan till per elev och läsår. Myndigheten disponerar avgiftsintäkterna. Vid beräkning av de kommande avgiftsintäkterna har hänsyn tagits till att värdkommunerna, dvs. de kommuner där en specialskola är belägen, betalar en lägre avgift för elever i specialskolan. Det ekonomiska målet är att intäkterna från verksamhet delvis skall täcka kostnaderna för verksamheten. Kostnader som inte finansieras med avgiftsinkomster skall finansieras från detta anslag. Utbildningen i specialskolan har som mål att ge barn och ungdomar som är döva eller hörselskadade en till varje elevs förutsättningar anpassad utbildning som så långt det är möjligt motsvarar den utbildning som ges i eller för berörda elever i särskolan. , som bildades , består av sex skolenheter, varav fem är regionala specialskolor för döva och hörselskadade och en är en nationell specialskola för döva och hörselskadade med utvecklingsstörning samt för dövblindfödda elever. Förutsättningen för elevernas kunskapsmässiga och sociala utveckling är att de erbjuds en teckenspråkig miljö. redovisas ett anslagssparande på . En viss del av beloppet utgör medel som står till regeringens disposition och som kan komma att användas för det fortsatta utvecklingsarbetet. framhåller i sin årsredovisning bristen på utbildade specialpedagoger. Ett viktigt utvecklingsområde för är att samordna insatser för en ökad nyrekrytering av lärare till sina sex skolenheter. Andra viktiga utvecklingsområden för myndigheten är bl.a. att stärka skolornas inre arbete och därmed bidra till en ökad måluppfyllelse, att genom kompetensutvecklingsinsatser vidareutveckla den teckenspråkiga miljön, fördjupa kunskaper om döva och hörselskadade barns lärande ur ett tvåspråkighetsperspektiv samt att utveckla arbetsformer gällande undervisning av elever på grundsärskolenivå vid de regionala specialskolorna. Mot bakgrund av ovanstående beräknar regeringen anslaget till . beräknas ett oförändrat belopp. Tabell 9.25:7 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och i samband med budgetpropositionen . 2En närmare beskrivning finns i tilläggsbudgeten i samband med budgetpropositionen, avsnitt 9.2. 9.1.825:8 Särskilda insatser på skolområdet Tabell 9.25:8 Anslagsutvecklingen för Särskilda insatser på skolområdet 1Inklusive en minskning med 15 000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2001. 2Motsvarar 259 670 tkr prisnivå. 3Motsvarar 259 670 tkr prisnivå. Under detta anslag beräknar regeringen medel för i huvudsak bidrag enligt förordningen (1991:931) om statsbidrag till särskilda insatser på skolområdet bidrag till kommuner för samordnade utbildningsinsatser avseende särskild undervisning på sjukhus m.m. och samordnade regionala utbildningsinsatser för elever med funktionshinder ett elevbaserat tilläggsbidrag till , , och kommuner för speciellt anpassad gymnasieutbildning för svårt rörelsehindrade elever () från hela landet 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 bidrag till kommun enligt avtal mellan staten och kommunen om viss statlig ersättning avseende gymnasial utbildning i för döva och hörselskadade elever särskilda statsbidrag enligt avtal mellan staten och respektive samt kommun om bidrag till kostnader för viss riksrekryterande utbildning för elever med utvecklingsstörning. Den huvudsakliga faktorn som styr utgifterna på området är antalet elever. redovisas ett anslagssparande på . Härav har regeringen beslutat om indragning av . Preparandkurs för vissa synskadade har redovisat ett uppdrag att se över möjligheterna att använda folkhögskolan för att stödja övergången från grundskola till gymnasieskola för ett begränsat antal ungdomar som till följd av svårt funktionshinder har behov av speciella insatser. Regeringen menar i likhet med att det i första hand är hemkommunerna som har ansvaret för att erbjuda en utbildning som utgår från elevernas förutsättningar och behov. Specialpedagogiska institutets konsulenter utgör statens stöd till hemkommunerna för att finna en bra lösning i det aktuella fallet för denna grupp elever. I det fall sådan lösning som den hittillsvarande preparandkursen befinns nödvändig bör ges möjlighet att ur detta anslag finansiera statens del av kostnaderna. Huvudansvaret för finansieringen bör dock ligga hos hemkommunen. Det bör ankomma på regeringen att utfärda närmare bestämmelser om lämplig lösning för detta fåtal elever. Fr.o.m. /02 gäller reglerna för behörighet att söka till nationellt eller specialutformat program i gymnasieskolan också vid Rh- anpassad utbildning. Vissa elever med svåra rörelsehinder kan på grund av ytterligare funktionshinder ha problem att klara de antagningskrav som gäller för de nationella respektive 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Regeringen har därför gett intagningsnämnden () möjlighet att ge dispens för sökande som saknar betyg i de behörighetsgivande ämnena om eleven bedöms i huvudsak kunna tillgodogöra sig utbildningen. Trots dispensmöjligheten har dock en högre andel än tidigare ej intagits till /02. Regeringen följer noga vilka utbildningsvägar dessa elever erbjudits i stället. Regeringen avser att ändra bestämmelserna till nästa läsår i syfte att ytterligare bevilja dispens. Gymnasial utbildning för dövblinda elever har redovisat ett uppdrag att göra en översyn av den riksrekryterande gymnasieutbildning som kommun anordnar för vissa dövblinda ungdomar. bedömer att verksamheten innebär en god möjlighet för dessa ungdomar att få en gymnasial utbildning. Verket föreslår därför att kommuns uppdrag enligt avtalet för RGD/RGH utvidgas till att omfatta ungdomar med dövblindhet. Förslaget påverkar bestämmelserna i gymnasieförordningen. Det bör ankomma på regeringen att vidta erforderliga åtgärder med anledning av förslag. Åtgärderna beräknas rymmas inom nuvarande medelsram. Elevantalet vid riksgymnasierna såväl vid RGD/RGH som Rh-anpassad utbildning beräknas i stort sett till oförändrad nivå. startade sin verksamhet den l . Däri ingår kunskapscenterverksamhet som bekostats ur detta anslag. I samband med vårpropositionen 2001 beräknades medel för denna verksamhet under anslaget 25:5 Därvid fördes medel över från förevarande anslag för . För att verksamheten skall finansieras på helår föreslår regeringen att överförs till anslaget 25:5 . Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisar ett ramanslag om . För budgetåren 2003 och 2004 beräknas anslaget till respektive . Tabell 9.25:8 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och i samband med budgetpropositionen . Tabell 9.25:9 Anslagsutvecklingen för Sameskolstyrelsen 1Inklusive en ökning med 1 034 tkr på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 30 603 tkr prisnivå. 3Motsvarar 30 603 tkr prisnivå. Utbildningen vid sameskolorna och den integrerade samiska undervisningen i den kommunala har som mål att bevara och utveckla det samiska språket och den samiska kulturen genom att ge samiska barn en utbildning med samisk inriktning. Utbildningen skall i övrigt för sameskolan motsvara utbildningen t.o.m. år 6 i och för den integrerade samiska undervisningen t.o.m. år 9 i . Sameskolstyrelsen, som är styrelse för sameskolorna och integrerad undervisning i den kommunala , får även efter avtal med en kommun fullgöra kommunens uppgifter inom förskoleklass och förskole- och fritidshemsverksamheten för samiska barn. Sameskolstyrelsen skall som särskild uppgift utveckla, framställa och distribuera läromedel för samisk undervisning. Regeringen har bifallit en ansökan från Sameskolstyrelsen om att få teckna 10- respektive 15-åriga hyresavtal för sina skolor. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 9.25:9 Offentligrättslig verksamhet (Som inte får Det ekonomiska målet är att de disponibla intäkterna från hemkommunerna för elevs undervisning i Sameskolan skall täcka större delen av kostnaderna för verksamheten. Kostnader som inte finansieras med avgiftsinkomster skall finansieras från detta anslag. Regeringen ser positivt på Sameskolstyrelsens arbete med organisationsöversyn av myndigheten i syfte att göra verksamheten mer kostnadseffektiv. Detsamma gäller ambitionen att följa upp arbetet med lokala arbetsplaner för den integrerade samiska undervisningen för att värdera resultat, kvalitet och likvärdighet mellan undervisning i sameskola och den integrerade undervisningen. Regeringen avser att närmare överväga de framtida formerna för förskola, förskoleklass och fritidshemsverksamhet för samiska barn. Mot bakgrund av ovanstående beräknar regeringen ett oförändrat anslag 2004. Tabell 9.25:9 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Överföring från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och i samband med budgetpropositionen . 2En närmare beskrivning finns i tilläggsbudgeten i samband med budgetpropositionen, avsnitt 9.2. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 9.1.1025:10 Maxtaxa i barnomsorgen m.m. Tabell 9.25:10 Anslagsutvecklingen för Maxtaxa i barnomsorgen m.m. 1 Inklusive en minskning med 150 000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2001. Under anslaget bekostas statsbidrag till de kommuner som inför ett system med maxtaxa i förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen samt det statsbidrag för kvalitetssäkrande åtgärder som skall lämnas till de kommuner som inför maxtaxa. Under anslaget bekostas även kostnader för arbete med administration av rekvisitioner från kommunerna samt den uppföljning av reformens olika delar för vilken skall ansvara. I och med beslut om 2001 års ekonomiska vårproposition (prop. 2000/01:100, utg.omr. 2000/01:FiU27, rskr. 2000/01:100) fördes från anslaget för att finansiera höjningen av anslaget 91:1 Generellt statsbidrag till kommuner och landsting under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. Fr.o.m. är kommunerna skyldiga att erbjuda plats i förskoleverksamhet för barn med arbetslösa föräldrar. Fr.o.m. utökas kommunernas skyldigheter till att även gälla barn till föräldrar som är hemma på föräldraledighet för annat barn och införs den allmänna förskolan för barn i åldern . Kommunerna kompenseras även för dessa reformer genom en ökning av det generella statsbidraget. Som en konsekvens av detta har den beräknade nivån på detta anslag minskat. Regeringens bedömning är att i stort sett alla kommuner kommer att införa ett system med maxtaxa i förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen. Mot bakgrund av detta och den överföring som gjorts till anslaget 91:1 Generellt 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 statsbidrag till kommuner och landsting beräknar regeringen anslaget till 2004. Tabell 9.25:10 Härledning av nivån 20022004 - 1 700 000 - 1 700 000 Förslag/beräknat an- 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och i samband med budgetpropositionen . 9.1.1125:11 Bidrag till personalförstärkningar i skola och fritidshem Tabell 9.25:11 Anslagsutvecklingen för Bidrag till personalförstärkningar i skola och fritidshem I och med beslut om budgetpropositionen (prop. 2000/01:1, utg.omr. 16, bet. 2000/01:UbU1, rskr. 2000/01:99) lades grunden för ett särskilt statsbidrag riktat till skolsektorn för att öka personaltätheten. Bidraget avser att förbättra förutsättningarna för att höja skolornas resultat i förhållande till mål uttryckta i läroplan och kursplaner genom att tillföra mer personal till skola och fritidshem. Bi- draget skall användas till personalförstärkningar som är strategiska för att nå en ökad måluppfyllelse. Kostnader i samband med administration och uppföljning av statsbidraget skall inrymmas i de beräknade medlen. Statsbidraget för personalförstärkningar beräknas öka successivt med tills nivån är nådd. Bestämmelser om statsbidraget finns i förordningen (2001:36) om statsbidrag till personalförstärkningar i skola och fritidshem. De första utbetalningarna sker . Regeringen bedömer att statsbidraget för personalförstärkningar i skola och fritidshem kommer att fördelas till i stort sett alla kommuner. Mot bakgrund av detta beräknar regeringen anslaget till . Tabell 9.25:11 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och i samband med budgetpropositionen . 9.1.1225:12 Bidrag till viss verksamhet motsvarande grundskola och gymnasieskola Tabell 9.25:12 Anslagsutvecklingen för Bidrag till viss verksamhet motsvarande grundskola och gymnasieskola 1Inklusive en minskning med 16 681 tkr på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 120 056 tkr prisnivå. 3Motsvarar 120 056 tkr prisnivå. Under detta anslag beräknar regeringen medel för särskilt verksamhetsstöd till bl.a. vissa riksrekryterande gymnasiala utbildningar och förberedande dansutbildningar i , och bidrag till kostnader för anslutning till examensorganisationen () i Gené- ve, särskilt statsbidrag till och kommuner för IB-utbildning samt för IB-utbildning vid Humanistiska ersättning till kommun och landsting för kostnader för nordiska elever på gymnasial nivå ersättning för personskada till elev i viss gymnasieutbildning bidrag till riksinternatskolor enligt avtal mellan staten och respektive riksinternatskola samt statsbidrag till internationella grund- och gymnasieskolor statsbidrag enligt förordningen (1996:565) om statsbidrag till kostnader för utlandssvenska elevers skolgång i . Under innevarande budgetår lämnas statsbidrag till de tre riksinternatskolorna avseende utlandssvenska elever, åtta internationella grundskolor och två internationella gymnasieskolor samt till IB-utbildning i , och . Elevutvecklingen vid de internationella skolorna visar på en viss ökning medan elevutvecklingen vid riksinternatskolorna håller en tämligen nivå (ca 300 elever). Från anslaget utbetalas också bidrag till en kommun för elever från ett annat nordiskt land enligt överenskommelsen om nordisk utbildningsgemenskap på gymnasial nivå. Bidraget har för omfattat 365 elever, fördelat med ett större antal för . Den huvudsakliga faktorn som styr utgifterna på området är antalet elever. redovisas ett anslagssparande på . Härav har regeringen beslutat om indragning av . har haft i uppdrag att se över systemet med särskilt verksamhetsstöd. Redovisningen av uppdraget har överlämnats till 2000 som underlag för kommitténs överväganden. I avvaktan på kommitténs förslag behålls verksamhetsstöden oför- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 ändrade med ett undantag som gäller utbildning i klassisk dans. På grund av de särskilda villkor som gäller för utbildning till dansyrket (klassisk dans) ligger yrkesdansarutbildningen i gymnasieskolan. med att eleverna i dessa utbildningar får gymnasiekompetens uppnår de kompetens inom dansyrket. Regeringen har därför, på ansökan av , ökat stödet till yrkesdansarutbildningen för innevarande budgetår. kommun har tillsammans med målmedvetet satsat på att främja dansen i regionen. Regeringen har beslutat att verksamhetsstöd skall ges fr.o.m. till den förberedande dansutbildningen på grundskolenivå i . I samband med detta har regeringen funnit att beräkningen av stödet till dessa utbildningar i , och bör ändras. Det innebär att regeringen avser att ge stödet till förberedande dansutbildning i i form av grundbidrag kombinerat med rörligt bidrag per elev. Detta kan medföra en justering jämfört med nu utgående bidrag. Nuvarande system med stöd till utlandssvenska grundskole- och gymnasieelevers studier i infördes fr.o.m. den l efter förslag i propositionen Utbildning i för utlandssvenska barn och ungdomar (prop. 1995/96:89). har redovisat ett uppdrag att följa utvecklingen och utvärdera systemet för stöd till utlandssvenska elevers skolgång i . Regeringen anser, i likhet med , att det nuvarande systemet för statligt stöd till utlandssvenska elevers skolgång i skall behållas och att nya avtal skall träffas mellan staten och riksinternatskolorna. Det bör ankomma på regeringen att träffa sådana avtal och därvid besluta om antalet skolor och närmare bestämmelser för dessa. Enligt 5 kap. 26 a § skollagen (1985:1100) är en elevs hemkommun skyldig att betala ersättning för kostnader för elevens utbildning till anordnare av utbildning som leder fram till International Baccalaureate (IB). Skyldigheten gäller dock endast sådana elever som hemkommunen var skyldig att erbjuda gymnasieutbildning då IB-utbildningen började.