prop · GO031D28 · 2001-01-01 00:00:00 — Trots dessa utökningar av anslagsmedel och ändrade finansieringsprinciper är anslaget 36:2 Väghållning och statsbidrag 2003 lägre än den nivå som krävs för att kunna genomföra fastställda infrastrukturplaner för vägar och regional kollektivtrafik i planerad omfattning. Det är dock regeringens uppfattning att de fastställda infrastrukturplanerna skall kunna ge- nomföras men med en viss tidsförskjutning och delvis annan prioritering. Tabell 4.3 Utgiftsutveckling Tusental kronor (löpande priser) Utfall 1999 Anslag 2000 1 Utgifts- prognos 2000 Förslag anslag 20012 Beräknat anslag 20022 Beräknat anslag 20032 36:1 : Administration 1 062 775 1 272 236 1 241 248 1 044 730 1 066 401 1 089 687 36:2 Väghållning och statsbidrag 12 131 808 12 834 719 13 218 849 13 662 925 13 686 492 14 472 293 A6 Nationellt investeringsprogram för infrastrukturutveckling anslagsposterna 1 och 2 Summa 14 794 583 15 706 955 16 060 097 14 707 655 14 752 893 15 561 980 1Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. 2Viss justering av anslagets innehåll föreslås (se avsnitt 4.8.7). 4.8.3 Mål och resultat Ekonomiskt resultat Tabell 4.4 Anslag och utfall Spar/ kredit 1996 Anslag 1997 Utfall 1997 Spar/ kredit 1997 Anslag 19981 Utfall 1998 Spar/ kredit 1998 Anslag 1999 Utfall 1999 Spar/ kredit 1999 36:1 : Administration1 20 36:2 Väghållning och statsbidrag -144 36:4 Banhållning, anslagspost 4 Väghållning och statsbidrag 0 36:5 Från EG-budget finansierat stöd till transeuropeiskt nätverk 0 A6 Nationellt investe- ringsprogram för infra- strukturutveckling, anslagspost 2 Väghållning 0 Summa 1 876 13 -14 1Fr.o.m. infördes en ny definition av administration. Den sammanlagda anslagsnivån för delområde Väg har varit på ungefär samma nivå. Det skall dock påpekas att anslaget A6 Nationellt investeringsprogram för in- frastrukturutveckling, i huvudsak använts för att återbetala lån avseende storstadsöverenskommel- serna och således inte bidragit till den direkta verksamhetsvolymen . Det innebär i realiteten att den anslagsfinansierade verksam- hetsvolymen 1999 har varit ca lägre än 1998. Resultat Regeringen har brutit ned de transportpolitiska delmålen till verksamhetsmål för . resultat i förhållande till uppsatta mål framgår nedan. Ett tillgängligt transportsystem Verksamhetsmål med koppling till tillgänglighet: - Andelen funktionshindrade, äldre och barn som kan utnyttja kollektiva färdmedel inom vägtransportsektorn skall öka. - Andelen kollektivtrafikresor skall öka. - Andelen kollektiv-, gång och cykeltrafik skall öka. - Bidragsverksamheten till enskilda vägar skall säkerställa att standard och tillgänglig- het på det enskilda bidragsberättigade väg- nätet upprätthålls. Resultat: Tillgängligheten på det statliga väg- nätet () har kunnat upprätthållas men inte förbättras . Till följd av gjorda väginvesteringar har restiden minskat med ca 1 miljon fordonstimmar eller . Det är ett lägre utfall än 1998 men högre än 1997. har permanenta och tillfälliga hastig- hetsnedsättningar av trafiksäkerhetsskäl inneburit en ökning av restiden som be- döms uppgå till 2 . Tillgängligheten för funktionshindrade är i stort sett oförändrad jämfört med föregående år, mätt som andelen funktionshindrade som en ge- nomsnittlig dag gör minst en resa. Andelen funktionshindrade, äldre och barn som kan ut- nyttja kollektiva färdmedel inom vägtransport- sektorn bedöms ha ökat. Marknadsandelen för persontransportarbetet med buss 1999 ligger på samma nivå () som . Stan- dard och tillgänglighet på det bidragsberättigade enskilda vägnätet har upprätthållits. Andelen kollektiv-, gång- och cykelresor är oförändrad jämfört med och har således inte ökat relativt annan trafik. En hög transportkvalitet Verksamhetsmål med koppling till hög transport- kvalitet: - Underhållet av det statliga vägnätet skall ske på ett sådant sätt att nuvarande tillstånd inte försämras, såvitt avser beläggning. - Driften av det statliga vägnätet skall ge- nomföras på ett effektivt sätt som ställda krav på tillgänglighet, trafiksäkerhet och god miljö enligt nationell väghållnings- plan tillgodoses. - De tidigareläggningar av väghållningsåtgär- der och investeringar i kollektivtrafikan- läggningar som möjliggjordes genom att under fick dis- ponera en anslagspost om på anslaget 36:4 Investeringar samt drift och underhåll av statliga järnvägar, skall fullföljas . Det gäller sär- skilt de prioriterade åtgärderna på samt åtgärder som medför höjd bärighet på vägnätet, rekonstruktion och förbätt- ringar av vägnätet samt ökat beläggnings- underhåll. Resultat: Transportkvaliteten för näringslivet på det statliga vägnätet har kunnat upprätthållas på stora delar av det statliga vägnätet. På vissa delar av vägnätet har transportkvaliteten för näringslivet dock inte kunnat upprätthållas fullt ut . Antalet dygnskilometer på det statliga väg- nätet som varit avstängt på grund av tjällossning har ökat med och är uppe i . Väg- verkets eget mål är 676 000 dygnskilo- meter. Detta överskreds med 1999. Det främsta skälet till det höga värdet 1999 är svår tjällossning i och samt i . Antalet kilometer väg som har varit avstängd på grund av tjällossning är . Tillståndet på de belagda vägarna är i stort sett oförändrat med utgångspunkt från de metoder använder för att mäta vägtill- ståndet. har andelen trafikanter som är nöjda med vägarna genomgående minskat i de mätningar gör. En säker trafik Verksamhetsmål med koppling till en säker trafik: - skall antalet dödade i vägtrafiken understiga 400 personer och antalet polis- rapporterade svårt skadade skall understiga 3 700. - Efterlevnaden av gällande regler skall öka bland utövare av yrkesmässig trafik. Resultat: Målet om en säkrare trafik har inte uppnåtts . Tabell 4.5 Antalet dödade och allvarligt skadade i vägtrafik 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 Antalet dödade 772 745 759 632 589 572 537 541 531 570 Antalet allvarligt skadade Både antalet dödade (570 st) och svårt skadade (4 025 st) har ökat och det innebär att någon minskning avseende vare sig antalet dödade i trafiken eller antalet svårt skadade, inte har skett . Sammantaget bedöms åt- gärder som genomförts ha medfört 12 17 färre dödade och 75 115 färre svårt ska- dade i trafiken, men har den ökande trafikmängden inneburit att antalet dödade ökat med ca 40 personer netto . Andelen trafikarbete som utförts med per- sonbilar utrustade med krockkudde ökade . Andelen konstaterade hastighetsöverträdelser är oföränd- rad jämfört med och den reella medelhas- tigheten är också oförändrad jämfört med . Bältesanvändning och hjälmanvändning har varit oförändrade . Kontrollresultat av flygande inspektioner av yrkestrafik tyder på att andelen trafikfarliga och från miljösynpunkt bristfälliga fordon ligger på en relativt nivå och alltså inte har mins- kat. En god miljö Verksamhetsmål med koppling till en god miljö: - De totala utsläppen av koldioxid i vägtrans- portsystemet skall minska liksom att ut- släppen av kväveoxider, kolväten och cancerframkallande ämnen i tätorter skall minska. - Dessutom skall bullerstörningar från väg- trafiken minska. Resultat: Utsläppen av kväveoxider, kolväten, svaveldioxider och cancerframkallande ämnen i tätorter minskar, medan utsläppen av koldioxid ökar. Etappmålet för koldioxid bedöms inte kunna nås till 2010. Utsläppen av koldioxid har ökat sedan föregående år och , men etappmålet för kväveoxider bedöms sannolikt kunna nås 2005, då utsläppen har minskat . Etappmålet för svaveldioxid har redan nåtts och etappmålet för kolväten bedöms kunna nås 2005. Etappmålet med en halvering av ut- släppen av cancerframkallande ämnen i tätort kommer troligen också att kunna nås till 2005. Ett viktigt skäl till den negativa måluppfyllelsen för koldioxid är storleken på trafikökningen och förväntad framtida trafikökning. Antalet boende utsatta för buller över (A) längs det statliga vägnätet har minskat med 3 900 personer. Riktvärdena för vägbuller efter nybyggnad eller väsentlig ombyggnad uppfylls i de flesta fall. Däremot kommer inte målen för befintliga bostadsmiljöer att kunna uppfyllas till de angivna tidpunkterna 2003 för det statliga vägnätet och 2007 för det övriga väg- nätet med nuvarande åtgärder i de nationella och regionala väghållningsplanerna. En positiv regional utveckling Verksamhetsmål med koppling till en positiv regio- nal utveckling: - Regionala skillnader i ytstandard på belagda vägar skall minska för vägar med samma trafikvolym. Resultat: Målet om en regional utveckling har inte uppnåtts . har restids- och reskostnads- minskningar varit relativt mindre i stödområden än i övriga landet, så de regionala skillnaderna har med detta sätt att mäta, ökat. När det gäller re- gionala skillnader gällande ytstandard på högtra- fikerade belagda vägar har regionerna , och Sydöst bättre tillstånd än övriga landet. Däremot har en försämring skett för det låg- och medeltrafikerade vägnätet. Verksamhetsmål för genomförande av planer - skall, med hänsyn till anvisade medel, genomföra pågående investeringar och förbättringsåtgärder på det statliga väg- nätet i enlighet med den nationella väghåll- ningsplanen och länsplaner för regional transportinfrastruktur. - Målet är att genomförandet av länsplanerna för regional transportinfrastruktur sker på sådant sätt att lika stor andel av respektive länsplan är genomförd efter en fyraårs- period (vid utgången av 2001). Resultat: De pågående objekten i nationella väghållningsplanen har med hänsyn till anvisade medel förverkligats så som planerats. räknar med att ha genomfört en lika stor del av respektive länsplan vid utgången av 2001 under förutsättning av att utrymmet för väghållnings- åtgärder ökar kommande år. Prioriteringen av väginvesteringsobjekt i den nationella väghållningsplanen grundar sig bl.a. på den bedömda samhällsekonomiska lönsamheten av att investeringen genomförs. I tabellen nedan redovisas bl.a. den bedömda samhällsekono- miska lönsamheten av de större investerings- objekt som färdigställts . För objekt som planerades motiverades den en- skilda utbyggnaden till stor del av stråkets sam- lade betydelse för vägtransportsystemets effekti- vitet. I kalkylerna har de trafik-, trafiksäkerhets- och miljöeffekter som beräknades i planerings- skedet använts, eftersom tiden från att vägarna öppnades för trafik är för kort för att reella effekter skall kunna följas upp. Tabell 4.6 Uppföljning av kostnader samt redovisning av kalkylerad samhällsnytta för objekt med en totalkostnad som öppnats för trafik Väg Vägnät Sträcka Längd km Slutlig kostnad mkr Budget mkr Plan 1998- 2007 NNV1 Restid2 Dödade svårt skadade3 E4 Nationell stamväg St Åby 17 402 395 387 1,33 172 4,0 E20 Nationell stamväg 17 427 387 389 0,66 179 3,0 E4 Nationell stamväg 27 520 493 479 0,13 174 1,5 259 Länsväg Haningeleden 2 3 76 81 - 61 Övriga riksvägar 14 350 353 340 1,36 250 7,9 4 23 Övriga riksvägar Förbi 5 85 102 90 0,14 29 0,5 109 Länsväg Välluv 12 115 120 110 1,36 40 1,1 264 98 104 - 1,60 86 2,8 4 1NNV = nettonuvärdeskvot, mått på samhällsekonomisk lönsamhet. 2Minskad restid i tusentals timmar öppningsåret. 3Minskat antal dödade och allvarligt skadade öppningsåret. 4Avser även lindrigt skadade. För projektet 2 som ingår i Stockholmsöverenskommelsen har ingen tradi- tionell samhällsekonomisk lönsamhetsbedöm- ning gjorts. För de övriga visar kalkylerna att samtliga har positiv samhällsekonomisk lönsam- het. Det finns normalt inte tillräckligt underlag för att fullständigt beräkna effekterna av en väginvestering förrän 3 efter att vägen öpp- nats för trafik. En ny efterkalkyl har därför gjorts för de projekt som redovisades i års- redovisning . Av de 10 vägprojekten visar sex projekt god överensstämmelse med de efterkalkyler som gjordes 1996, medan två pro- jekt visar bättre samhällsekonomisk lönsamhet och två projekt visar sämre samhällsekonomisk lönsamhet. beslutade om investeringar i trafikens infrastruktur för perioden 2007. En del av beslutet omfattade investeringar i stamvägnätet. I nedanstående tabell redovisas sammanlagda nedlagda kostnader 1998 och 1999. Tabell 4.7 Uppföljning av nationell plan för vägtransport- systemet 1998 2007 Stråk Total kostnad1 Kostnad t.o.m. nedlagt E4 2 748 806 29 E4 3 661 641 18 E4 1 962 348 18 Rv 40 1 141 60 5 E6 6 839 3 465 51 E20 2 346 481 21 E18 2 075 973 47 E22 2 312 518 22 Rv 45 194 72 37 Rv 44 Båberg 260 8 3 Rv 70 638 37 6 Rv 26 200 16 8 Rv 47/48/64 4 Rv 50/60 920 36 4 Rv 55/56/53/67/80 20 Rv 25 134 53 40 Rv 31/33 170 7 4 E10 65 3 5 E12 Umbukta 736 210 29 E14 115 23 20 E65 235 21 9 Rv 45 432 176 41 Summa 27 797 7 986 29 1Projektets totala kostnad enligt plan i mkr 2Projektets kostnad i mkr Den nationella väghållningsplanen innehåller olika typer av åtgärder. I tabellen nedan redovisas hur kostnaderna fördelar sig mellan olika inves- teringsåtgärder totalt i den nationella väghåll- ningsplanen jämfört med det sammanlagda ut- fallet års investerings verksamhet. Tabell 4.8 Uppföljning av åtgärder i nationell väghållnings- plan 1998 2007 Summa mkr Nationell plan 1998 2007 Andel i % av planen Utfall i mkr Andel i % av utfall Investeringar i specificerade projekt 85 Fysiska trafiksäker- hetsåtgärder 10 Riktade åtgärder 500 2 73 1 Väginformatik 1 000 3 91 1 Övriga åtgärder 800 3 219 3 Summa 30 500 100 6 548 100 Av tabellen framgår att Investeringar i speci- ficerade projekt är överrepresenterade i utfallet , jämfört med plan, främst på bekostnad av åtgärder för Fysiska trafik- säkerhetsåtgärder . Detta beror till avgörande del på att Investeringar i specificerade projekt har utgjorts av pågående projekt som måste full- följas, innan en omstyrning av resurserna till Fysiska trafiksäkerhetsåtgärder kan göras, i enlighet med regeringens beslut. Regeringen be- dömer att en sådan omstyrning har skett i samband med att pågående projekt avslu- tas och att det frigjorda utrymmet används för fysiska trafiksäkerhetsåtgärder. Även länsplanerna för regional transportin- frastruktur innehåller olika typer av vägåtgärder. I tabellen nedan redovisas hur kostnaderna för- delar sig mellan olika investeringsåtgärder totalt i länsplanerna jämfört med det sammanlagda ut- fallet års investeringsverksam- het. Tabell 4.9 Uppföljning av åtgärder i regionala planer 1998 2007 Summa mkr regionala planer 1998 2007 Andel i % av planen Utfall i mkr Andel i % av utfall Nyinvesteringar i regionala vägar 47 Bärighet, rekon- struktion regionala vägar 20 Fysiska trafiksäker- hetsåtgärder 10 Fysiska miljöåtgärder 1 804 7 250 5 Väginformationsåt- gärder 1 Bidrag trafiksäkerhet och miljö 5 Bidrag Handikapp 1 085 4 294 6 Bidrag Kollektivtrafik 1 991 8 299 6 Summa 25 678 100 4 780 100 Av tabellen framgår att Nyinvesteringar är överrepresenterade i utfallet , jämfört med planerna, främst på bekostnad av åtgärder för Bärighet och rekonstruktion . Även detta beror till avgörande del på att Nyinvesteringar har utgjorts av pågående pro- jekt som måste fullföljas. Med utgångspunkt från regeringens inriktning för transportpolitiken un- der 2001 kommer dock medel till de regionala planernas genomförande att öka. Därmed kom- mer också insatserna för Bärighet och rekon- struktion att ökas. Enligt regeringens mål i regle- ringsbrev skall en lika stor andel av varje länsplan vara genomförd vid utgången av 2001. Med ut- gångspunkt från det sammanlagda utfallet bedömer regeringen att målet kommer att kunna nås. I tabellen nedan redo- visas en sammanlagd uppföljning av länsfördel- ningen jämfört med fördel- ningen i planerna, exklusive järnvägsobjekt. De differenser som finns mellan planernas andel och utfallets andel vid utgången av 1999, förklaras främst av att pågående projekt skall kunna ge- nomföras rationellt och effektivt, dvs. att det av produktionstekniska och ekonomiska skäl kan vara nödvändigt att genomföra påbörjade arbeten i större eller mindre omfattning under ett enskilt år, än vad angiven andel anger . Tabell 4.10 Uppföljning av länsfördelning i de regionala planerna 1998 2007 exkl. länsjärnvägar och lånefinansiering Summa mkr regionala planer 1998-2007 Andel i % av planen Utfall i mkr Andel i % av utfall Avvikelse från andel i plan Andel i % i förhållande till medel i plan 2 885 11 760 14 3 116 857 3 132 3 -1 77 817 3 148 3 0 91 1 -1 74 930 4 211 4 1 113 649 3 122 3 0 94 527 2 116 2 0 110 138 1 35 1 2 127 376 1 157 3 2 209 1 979 8 538 11 4 136 549 2 68 1 -1 62 3 435 13 567 12 -2 83 977 4 257 5 2 132 786 3 87 2 -1 55 741 3 89 2 -1 60 1 776 7 270 6 -1 76 1 153 4 147 3 -1 64 1 723 7 223 5 -2 65 997 4 234 5 1 117 1 772 7 288 6 -1 81 1 563 6 266 6 -1 85 Summa 25 678 100 4 781 100 0 93 Övriga verksamhetsmål avseende inre effektivitet: - registerverksamhet skall tillhan- dahålla ett kundanpassat och aktuellt trafik- och körkortsregister med hög tillgänglighet till lägsta möjliga kostnad. Den reala pris- nivån per registrerad enhet skall trend- mässigt successivt minska. Resultat: har allmänhetens till- gänglighet till registerverksamheten vid Vägver- ket varit . Målet att den reala pris- nivån per registrerad enhet trendmässigt skall minska uppfylls av fordonsregistret. För kör- kortsregistret har en trendmässig minskning pla- nat ut och för yrkestrafikregistret har kostnadsnivån ökat per enhet. Den samman- vägda produktiviteten för myndig- hetsutövning har kontinuerligt sjunkit , med . Detta beror främst på att stora satsningar gjorts för att höja service- nivån och på kvalitetsförbättringar i förar provsverksamheten. 4.8.4 Insatser Statliga insatser inom delområdet har drift och underhåll genomförts statliga vägar. Därmed har de befintliga infrastrukturanläggningarna kunnat nyttjas för att bidra till att säkerställa en sam- hällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgare och näringsliv i hela landet. Ett antal stora investeringsobjekt har också slutförts och öppnats för trafik. De mest omfattande investeringarna som slutförts är motorvägsbyggena mellan St Åby och på och mellan och Arphus på . mellan och på samt 13-metersvägen mellan och på har också slutförts. Totalt har investeringar för genomförts på stamvägnätet och för på övriga riksvägar och länsvägar. har antalet byggstarter varit få på grund av det stora antalet redan pågående vägbyggnationer. Byggstarter har en- dast gjorts av projekt med trafiksäkerhetsinrikt- ning och för investeringar på i skogslänen. Övrig vägutbyggnad bedöms bli framflyttad jämfört med de fastställda ekono- miska långsiktiga planerna. har beläggningsverksamheten kunnat ökas jämfört med och 1998. Genom beläggningsarbeten har andelen grusvägar på det statliga vägnätet minskat från 1999. har förbättringar gjorts gällande vägarnas standard. var av det statliga vägnätet upplåtet för trafik med högsta bärighetsklass (Bärighetsklass 1, vilket tillåter tung trafik med axeltryck eller boggietryck på och bruttovikt på ). hade andelen ökat till . Motsvarande värden för skogslänen var 86 pro- cent 1999. Tillståndet på de belagda vägarna är i stort sett oförändrat med utgångspunkt från de metoder använder för att mäta vägtill- ståndet. har andelen trafikanter som är nöjda med vägarna genomgående minskat i de mätningar gör. beslutade regeringen om krav på att använda vinterdäck vid vinterväglag mellan och . Kravet gäller för personbilar, lätta lastbilar och bussar som väger högst samt släpvagnar som dras av dessa fordon. Erfarenheterna från andra nordiska länder är goda och den nya lagen förväntas minska antalet dödade i vägtrafiken med ca 5 7 personer och antalet svårt skadade med 30 60 personer . införde ändrade rikt- linjer för beslut om hastighetsgränser. Dessa gränser har därefter sänkts väg och väg. Dessutom har hastig- hetsgränsen sänkts på vissa vägar under vinter- säsong, väg och väg. Sam- mantaget beräknas dessa hastighetssänkningar medföra att antalet dödade minskar med tre per- soner och antalet allvarligt skadade minskar med 11 personer . Trafiksäkerhetsaspekter beaktas alltid i sam- band med åtgärder på det statliga vägnätet. De ingår därmed alltid som en del av beslutsunder- laget. Av investeringarna 1999 gjordes , ca , primärt av trafiksäkerhetsskäl. Tabell 4.11 Riktade trafiksäkerhetsåtgärder på det statliga vägnätet Miljö- och trafiksäkerhetsprioriterade genomfarter 36 Vägombyggnader inkl. hastighetsdämpande åtgärder 118 Gång- och cykelvägar 103 Planskilda korsningar 117 Övriga korsningar 156 Avkörningsskydd, räcken 266 Övrigt 24 Summa 820 Tillsammans med de åtgärder som genomförts vid ordinarie vägutbyggnader har detta bl.a. re- sulterat i gång- och cykelväg och 19 gång- och cykelportar. Ett förbättrat, mer sparsamt körsätt bedöms kunna ge ett väsentligt bidrag till koldioxidmålet . har ett planeringsarbete inför en kommande nationell satsning inom detta område genomförts och utbildningar i ekonomiskt körsätt har kommit igång . Inom programmet för kvalitetssäkring samar- betar med myndigheter, kommuner och företag för att deras transporter skall ske på ett trafiksäkert och miljöanpassat sätt. har utvecklat metoder, hjälpmedel och stöd för att ställa bl.a. miljökrav vid upphandling av transporter. har sju landsting och tretton kommuner tillämpat dessa metoder. har ett miljöledningssystem som utvecklas för att motsvara kraven enligt ISO14001/EMAS. deltar som en pilotmyndighet i projekt för att införa miljöledningssystem i stat- lig förvaltning. har genomfört en miljöutredning för den statliga väghållningen och miljöutredning pågår för verkets övriga verk- samheter. Nästa steg är att utifrån miljöutred- ningarna sätta konkreta miljömål, och lägga fast ett miljöprogram. Gemensamma krav för kvalitet, miljö och tra- fiksäkerhet tillämpas vid alla upp- handlingar av entreprenader. Modellen innehåller bl.a. krav på utbildning i miljö samt ekonomiska bonus som beror av fordons och maskiners miljöprestanda. En uppföljning visar att var fjärde maskinägare som kör åt har på- skyndat investeringar i miljövänligare maskiner med anledning av modellen. med mitträcken på breda tvåfältsvägar som startade har fortsatt . Det första avsnittet på norr om har förlängts och det finns nu räcke på sammanlagt . De hittillsvarande erfarenheterna har varit mycket goda, och fram /2000 hade ingen olycka med allvarliga konsekvenser inträffat på detta vägav- snitt. fattade regeringen beslut om änd- ring av regleringsbrev för av- seende . Beslutet, som trädde i kraft , innebar bl.a. att ytterligare 2003 skall satsas på särskilda fysiska trafiksäker- hetsåtgärder, vilket är i linje med första punkten i regeringens elvapunktersprogram för ökad tra- fiksäkerhet. Åtgärderna skall vara kostnads effektiva och bör koncentreras till de avsnitt på det statliga vägnätet där flest dödas eller skadas svårt. är det främst åtgärder med kort förberedelsetid som genomförts. Det innebär att fasta föremål, stolpar och större stenar avlägsnats eller att räcken satts upp som fångar upp fordo- net vid en olycka. Av årets anslag har 384 miljo- ner kronor utnyttjats för sådana trafiksäker- hetsåtgärder varav på det nationella stamvägnätet och på det övriga statliga vägnätet. har på ett förtjänstfullt sätt lyckats styra om verksamheten mot en ökad trafiksäker- hetssatsning under pågående verksamhetsår, vil- ket visar verkets flexibilitet och att styrningen inom verket fungerar väl. Tabell 4.12 Fördelning av medel för utökad trafiksäker- hetssatsning Sidoområdesåtgärder Åtgärder i korsning Åtgärder för oskyddade trafikanter Separering av körriktning Den sammanvägda produktiviteten för Väg- verkets myndighetsutövning har kontinuerligt sjunkit , och totalt med . Detta beror främst på att stora sats- ningar gjorts för att höja servicenivån och på kvalitetsförbättringar i förarprovsverksamheten. Detta bekräftas också av att andelen godkända kunskapsprov för körkort ökat för såväl privata elever som för elever från körskolor. För de pri- vata eleverna är ökningen störst med en ökning av godkända prov från 1997 till 1999. Motsvarande värden för kör- skoleelever är 1997 och 1999.