prop · GO0394 · 2001-01-01 00:00:00 — Erfarenheterna från såväl som andra länder visar att kommersiell radio och TV koncentrerar sig på ett begränsat antal programtyper som tilltalar en bred allmän publik. Publikgrupper som är för små för att vara intressanta för annonsörer har små möjligheter att få sina intressen tillgodosedda i helt reklamfinansierade programföretags utbud. På liknande sätt är marknaden för betal-TV normalt begränsad till vissa programtyper som t.ex. film och sport. med TV-avgiftsfinansiering har inte ett sådant lönsamhetskrav. Med denna finansiering behöver inte programverksamheten utformas utifrån annonsörers önskemål. Public service-företagen kan därmed utgå från allmänhetens skilda behov, både den stora majoriteten och minoriteter av olika slag. Med TV-avgiftsfinansiering följer ett stort ansvar gentemot allmänheten, som är verksamhetens faktiska uppdragsgivare. I public service-företagens programutbud skall alla kunna hitta något intressant, både när deras önskemål överensstämmer med flertalets och när de inte gör det. Det är dessutom ett värde i sig att public service-företagens sändningar i princip är fria från kommersiella budskap. 7.3 Teknisk utveckling och hårdnande konkurrens Den tekniska utvecklingen för både produktion och distribution av radio och TV och andra kommunikationsformer förändrar ständigt förutsättningarna för de traditionella medieföretagens verksamhet. Utvecklingen påskyndas av att tekniken för distribution av radio och TV och annan kommunikation effektiviseras genom digital teknik och att nya distributionssätt utvecklas. Detta har lett till att tillgängligt frekvensutrymme kan användas mer effektivt. Den sammansmältning (konvergens) som pågår mellan traditionella medieformer som radio och TV å ena sidan och teletjänster och olika datatjänster å andra sidan innebär att tjänster som var hänvisade till ett visst distributionssätt i ökad utsträckning kan sändas ut med olika slags teknik. Nya tjänster blir dessutom möjliga genom att delar från t.ex. teletjänster och television kombineras. Internet och andra nya infrastrukturer för distribution av ljud och bilder bidrar till fortsatt stora förändringar i medielandskapet. fanns två rikstäckande TV-kanaler och fyra radiokanaler, samtliga inom . finns dessutom ca 15 kommersiella TV-kanaler som särskilt vänder sig till den svenska publiken, 83 kommersiella lokalradiostationer som sänder i 38 sändningsområden samt ett antal nya TV-kanaler som sänder med marksänd digital distribution. Därutöver kan de hushåll som har skaffat sig utrustning för det ta emot ytterligare ett stort antal radio- och TV-kanaler via satellit och kabel-TV och också via Internet. har det sänts närradio i . Antalet sändningsmöjligheter har ökat och antalet sändande stationer uppgick till 168. Det största antalet tillståndshavare finns i storstadslänen. Det finns också ett antal företag och organisationer som sänder TV-program lokalt i kabelnät. När det gäller den kommersiella lokalradion ingår så gott som samtliga av de 80-talet stationer som finns i ett mindre antal olika nätverk. Dessa nätverk är uppbyggda dels på ägarsamband, dels på samordnad programverksamhet och/eller reklamförsäljning. En konsekvens av den tekniska utvecklingen är att traditionella medieföretag går samman med företag inom andra branscher och att ekonomiskt starka aktörer, ofta med internationell verksamhet, bildas. Det ekonomiska trycket på medieföretagen ökar i takt med den hårdnande konkurrensen om människors uppmärksamhet, tid och pengar. Utvecklingen kan också komma att gå mot ökad vertikal integration, dvs. att enskilda aktörer kontrollerar flera led i kedjan från produktion av program till kontroll över distributionsvägarna hem till hushållen. I en sådan konkurrenssituation ökar också pressen på radio- och TV-företag att nå en tillräckligt attraktiv publik för höga annonsintäkter. Detta kan få negativa konsekvenser för viljan och förmågan att investera i kvalitetsprogram, när ett billigare programutbud kan ge samma publikandelar. Denna utveckling innebär först och främst att public service-verksamheten kommer att bedrivas parallellt med en allt större internationell och kommersiellt driven mediemarknad. För utbudet på den svenska mediemarknaden som helhet medför utvecklingen inte bara risk för ytlighet och likriktning utan också risk för en begränsning av reell yttrandefrihet och mångfald. En sådan utveckling bör motverkas, bl.a. genom att skapa fortsatt goda förutsättningar för kvalitetsproduktion utan kommersiella intressen inom ramen för radio och TV i allmänhetens tjänst. kan konstateras att den tekniska utvecklingen också erbjuder public service- företagen nya möjligheter att uppfylla public service-uppdraget. 7.4 Programutbudet och tillgängligheten för publiken Den genomgång av svenskt radio- och TV-utbud som Utredningen om radio och TV i allmänhetens tjänst (SOU 2000:55) gjort visar att för ett begränsat antal programkategorier har antalet sändningstimmar ökat kraftigt . Det gäller i särskilt hög grad underhållningsprogram i TV och ett utländskt musikutbud i radio. Men för ett stort antal programtyper är public service-företagen fortfarande den enda eller den dominerande programkällan. Radio- och TV-utbudet präglas också av stora skillnader mellan programföretagen. Undersökningar tyder på att public service-televisionen är den breda allmäntelevision som den har i uppdrag att vara. Årliga undersökningar genomförda av och TV visar att av de fem största svenska TV-kanalerna har endast SVT:s båda kanaler en stor genremässig bredd både i det informationsinriktade och i det underhållningsinriktade utbudet. TV3 och Kanal är nästan uteslutande inriktade på underhållning, men bredden i dessa kanalers utbud är mindre än i TV4, SVT1 och SVT2. TV4 har en likartad bredd som SVT vad gäller underhållningsgenren, men en mindre variationsrikedom i det informationsinriktade programutbudet. Enligt undersökningar gjorda vid , på uppdrag av och TV, har SVT:s programutbud vad gäller genremångfald inte närmat sig de kommersiella TV-företagens. Tvärtom visar de att andelen nyhets och faktaprogram har ökat något . Det kan också noteras att satellit-TV-hushållens ökade valmöjligheter i stor utsträckning avser TV-kanaler med internationellt programmaterial. Innehållet i dessa är anpassat för en publik i många länder och rymmer inte program som ger uttryck för svensk kultur eller svenskt språk och samhällsliv. Också public service-radion har karaktären av en bred allmänradio. Skillnaden mellan SR:s programutbud och utbudet i den kommersiella lokalradion är stor. SR:s programutbud kännetecknas av stor programbredd. Det saknas jämförande programstatistik på nationell nivå mellan SR och annan radio, men utredningen visar att flertalet av de program som sänds i SR inte har sin motsvarighet i någon annan radiokanal. Den kommersiella lokalradions utbud består till övervägande del av musik. Det finns också stora begränsningar i tillgängligheten till det ökade radio- och TV-utbudet. Trots med satellit- och kabel-TV har drygt en tredjedel av svenska folket fortfarande endast tillgång till ett utbud bestående av tre svenska (marksända) TV-kanaler. I fråga om radio är tillgången störst i storstäderna där det finns utrymme för flera frekvenser och därmed flera kommersiella lokalradiostationer. Även på medelstora orter finns ibland en eller två kommersiella radiokanaler, liksom även närradio, medan betydande delar av befolkningen utanför tätortsområdena endast har möjlighet att höra SR:s sändningar. Public service-företagen är i stort sett ensamma om att producera och sända program på olika minoritets- och invandrarspråk från ett svenskt samhällsperspektiv. Detsamma gäller insatserna för att särskilt anpassa programverksamheten och göra programmen tillgängliga för funktionshindrade. Valmöjligheterna för delar av befolkningen är relativt stora och kommer sannolikt att öka. Men , så länge inte alla kan ta emot radio- och TV-sändningar via parabol, kabelnät, telenät eller liknande, så kommer marksändningar att vara den enda distributionsform som i praktiken ger hela befolkningen tillgång till radio- och TV-sändningar. 7.5 Medieanvändning och förtroende för medier Framväxten av nya kanaler och ny kommunikationsteknik leder till förändringar i människors användning av medier. Det är dock viktigt att inte överskatta förändringstakten. Att tekniska förutsättningar för ett massivt utbud av såväl radio- och TV-tjänster som nya informationstjänster skapas innebär inte automatiskt att en efterfrågan på dessa tjänster uppstår i samma omfattning. Medieforskningen visar tvärtom att människors medievanor är stabila och att introduktionen av nya medier inte medfört att traditionella medier har försvunnit. finns tendenser till mer omfattande förändringar i medievanor hos vissa publikgrupper, exempelvis barn och unga. Det totala TV-tittandet i fördelas till på de fem största TV-kanalerna, dvs. SVT1, SVT2, TV3, TV4 och Kanal . SVT och TV4 står tillsammans för mer än tre fjärdedelar av svenska folkets TV-tittande. Det sammanlagda tittandet på alla övriga TV-kanaler är alltså mycket begränsat. Av den totala tid människor ägnar åt medier upptar radio och TV ca två tredjedelar, en andel som varit stabil . Även om radiolyssnandet och TV-tittandet fördelas på fler kanaler än tidigare når det som tas upp i radio och TV snabbt stor spridning, också via andra massmedier. Det framstår som klart att traditionella medier som radio och TV, med ett utbud som tilltalar många och som innehåller program på det egna språket, kommer att fylla viktiga behov även . Innehållet i dessa kommer dock att kompletteras med nya tjänster som blir möjliga med ny teknik. Inte minst kommer det interaktiva inslaget att öka, dvs. förutsättningar för kommunikation mellan allmänheten och olika medieverksamheter. Konkurrensen om publikens uppmärksamhet och tid kommer att intensifieras ytterligare. Förmåga att erbjuda programinnehåll av hög kvalitet kommer med all sannolikhet att vara avgörande , liksom . Undersökningar om medieföretags förankring hos svenska folket visar att public service-radio och TV tappat publikandelar , men att tendensen var att SVT och SR åter stärkte sin ställning något och fortfarande har, i europeisk jämförelse, betydande publikandelar. Svenska folket har, sedan mätningar inleddes , haft ett mycket stort förtroende för radio- och TV- medierna. Störst förtroende åtnjuter public service-företagen, särskilt inom kategorier som nyhets- och samhällsprogram. 7.6 Slutsatser - radio och TV i allmänhetens tjänst i en ny mediesituation Den genomgång som här har gjorts ger anledning till följande slutsatser när det gäller public service-företagens framtida roll i det svenska medielandskapet. Public service-företagen måste även i fortsättningen kunna fylla uppgiften att erbjuda allmänheten program av många olika slag. Regeringen anser att de grundläggande principerna för verksamheten skall fortsätta att gälla och uppfattar att det råder bred enighet om att det skall finnas starka radio och TV-företag i den svenska allmänhetens tjänst också . Programverksamheten inom SR, SVT och UR spelar fortfarande en betydande och central roll för den mångsidighet, bredd och kvalitet i det samlade radio- och TV-utbud som den svenska publiken har tillgång till. En begränsning av public service-företagens uppdrag till färre programgenrer än skulle med all sannolikhet leda till minskad mångfald, variation och kvalitet totalt sett i det utbud som kommer den svenska allmänheten till del. Public service-företagen bör i stället stå för ett kvalitetsalternativ i det ökade utbud som finns, göra detta tillgängligt för hela befolkningen och på olika sätt skapa ett mervärde i ett brett spektrum av programgenrer. Undersökningar som rör kvaliteten på radio- och TV-marknaden i stort visar att i länder där starka och populära public service-företag erbjuder program av hög kvalitet inom olika genrer utövas ett positivt tryck på kommersiella kanaler att närma sig public service-utbudet vad gäller programvariation och kvalitet. Därigenom uppstår en för publiken gynnsam konkurrens om kvalitet. Detta visar på vikten av en fortsatt mångsidig och varierad svensk public service-verksamhet. En livskraftig public service-radio och TV har förutsättningar att fungera som en stark motkraft i ett medielandskap som annars riskerar att domineras av ett fåtal aktörer. Public service-företagens betydelse för mångfalden på såväl den nationella som den lokala och regionala nivån är stor. Företagens decentraliserade organisation skapar också förutsättningar för hög tillgänglighet och att hela landet kan delta i och speglas i programverksamheten. Inför en ny tillståndsperiod är det viktigt att ge public service-företagen goda möjligheter att utvecklas. Programföretagen måste kunna möta förändringar och anpassa sig till en delvis ny mediesituation som de grundläggande värdena i public service-uppdraget skall hävdas. Public service-företagen måste göra fortsatta ansträngningar för att framhålla sin särart. Programföretagens integritet och självständighet är grundläggande i public service-uppdraget. I ljuset av hårdnande konkurrens och en allt större internationell och kommersiellt driven mediemarknad blir det allt viktigare att slå vakt om public service-företagens oberoende ställning såväl i förhållande till statsmakterna som till kommersiella och andra intressen. Dessa unika förutsättningar tillsammans med en mycket tydlig inriktning på kvalitet i programverksamheten skall vara kännetecknande för den svenska public service-verksamheten. En slutsats som följer av detta är att den huvudsakliga finansieringskällan för programverksamheten i public service-radio- och TV även i fortsättningen skall vara TV-avgiftsmedel. En övervägande majoritet av remissinstanserna delar denna uppfattning. Regeringen vill framhålla vikten av att public service-företagen ges möjligheter att ligga långt framme när det gäller utveckling och tillämpning av ny teknik. Tekniska landvinningar skapar förutsättningar för en mångfald av röster och ett brett utbud. Med framväxten av ny teknik finns emellertid också en risk att informationsklyftor skapas mellan informationsstarka och informationssvaga grupper. Det finns flera skäl till att public service-företagen har en viktig roll vid introduktionen av ny teknik på radio- och TV-området. Bland annat är det en i public service-uppdraget att programmen skall vara tillgängliga för alla. Det är också av stor betydelse att den mångfald och kvalitet som länge präglat radio och TV i allmänhetens tjänst kan vidmakthållas även med ny teknik. Det är därför viktigt att programföretagen ges goda förutsättningar att utveckla programutbudet och skapa nya programformer samt göra detta utbud tillgängligt för hela den svenska allmänheten. Även om de regleringsmässiga förutsättningarna är olika beroende på om det rör sig om tillståndspliktiga sändningar eller inte så är regeringens uppfattning att de villkor som gäller för public service-verksamheten bör tillämpas oavsett distributionsform. Regeringen utgår från att programföretagen tillämpar principerna i detta uppdrag även i exempelvis verksamhet på Internet eller annan icke tillståndspliktig verksamhet. Detta gäller särskilt verksamhetens i grunden icke-kommersiella karaktär. Regeringen anser att det nuvarande sättet att organisera public serviceverksamheten skall gälla också under nästa tillståndsperiod. Detta innebär att det liksom skall finnas tre programföretag, , och som skall ägas av en förvaltningsstiftelse. Radiotjänst i och skall fortfarande ägas gemensamt av de tre programföretagen. De principer som gäller för utseende av stiftelsens och programföretagens styrelser och som följer av beslut skall gälla oförändrade (prop. 1992/93:236, bet. 1992/93:KrU28, rskr. 1992/93:377). 8 Riktlinjer för programverksamheten 8.1 Ett mångsidigt utbud av hög kvalitet Regeringens förslag: Programverksamheten inom , och skall bedrivas självständigt i förhållande till såväl staten som olika ekonomiska, politiska och andra intressen och maktsfärer i samhället. Programföretagens sändningsrätt skall utövas opartiskt och sakligt. Ämnesval och framställning skall ta sikte på vad som är väsentligt. Programföretagen skall beakta programverksamhetens betydelse för den fria åsiktsbildningen och ge utrymme åt en mångfald av åsikter och meningsyttringar. Programföretagen skall erbjuda ett mångsidigt programutbud som kännetecknas av hög kvalitet i alla programgenrer. Sändningarna skall vara tillgängliga i hela landet och programmen skall utformas så att de genom tillgänglighet och mångsidighet tillgodoser skiftande förutsättningar och intressen hos befolkningen i hela landet. Programutbudet skall spegla förhållanden i hela landet och som helhet präglas av folkbildningsambitioner. Programföretagen skall ägna ökad uppmärksamhet åt program för och med barn och ungdomar samt i dessa program förmedla kulturella och konstnärliga upplevelser, nyheter och information. Programföretagen skall ta hänsyn till mediets särskilda genomslagskraft när det gäller programmens ämnen och utformning samt tiden för sändning av programmen. Utredningens bedömning överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: I stort sett samtliga remissinstanser som kommenterat frågan om public service-uppdragets allmänna inriktning tillstyrker att de principiella utgångspunkter som är vägledande för radio och TV i allmänhetens tjänst skall gälla också . anser att public service-företagen måste ges förutsättningar att vara en motvikt till kommersiellt styrda medier. anser att public service-verksamheten måste kännetecknas av stor bredd för att nå den stora publiken, som verksamheten måste utveckla en egen, medveten profil och undvika en anpassning till den kommersiella sektorns programpolitik. Konstnärliga och (), , Svenska Tonsättares Internationella Musikbyrå () och understryker vikten av att bevara och stärka den mångfald och kvalitet som public service-verksamheten inom radio och TV ska värna om. i anser att i tider då maktkoncentration och ekonomiska intressen växer sig allt starkare kan public service-företagen fungera som garanter för det fria ordet och spegla samhällsdebatten utan hänsyn till statliga eller privata ägarintressen. (), () och () anser att och regeringens riktlinjer för verksamheten som de kommer till uttryck i sändningstillstånd och anslagsvillkor är rimliga, men bör ges en mer allmän utformning utan detaljreglering. Tidningsutgivarna och ifrågasätter att public service-företagen, främst SVT, sänder programtyper som erbjuds av kommersiella TV-företag. Canal+ anser att SVT, i stället för att öka sändningstiden, borde renodla vad man kallar de särpräglade programmen. Skälen för regeringens förslag: Betydelsen av en radio och TV i allmänhetens tjänst för nyhets- och informationsförmedling, kritisk samhällsbevakning, folkbildning och debatt och som skapare och förmedlare av kulturyttringar inom olika genrer är mycket stor. Public service-företagens betydelse snarare ökar än minskar i dagens mediesituation. Det är ur ett demokratiskt och kulturellt perspektiv viktigt att även stimulera en nationell radio- och TV-produktion av hög kvalitet. I där medieutbudet ökar kraftigt finns enligt regeringens mening starka skäl att värna om oberoende svenska radio- och TV-företag i allmänhetens tjänst med ett uppdrag som bedrivs på icke-kommersiell grund. Radio- och TV-företag med sådana förutsättningar har ett uppdrag att satsa på det nya och oprövade, och att utveckla programkvalitet och fördjupning inom olika genrer. Public service-verksamhetens styrka ligger också i att programmen är tillgängliga för hela befolkning. Det är viktigt att understryka att det finns stora grupper av befolkningen som enbart kan förlita sig på dessa företag för att få tillgång till ett varierat programutbud. Public service- företagen är i stort sett ensamma om att utifrån ett svenskt samhällsperspektiv sända program på olika minoritets- och invandrarspråk och om att särskilt anpassa programverksamheten och göra programmen tillgängliga för funktionshindrade. Även om det fortfarande kvarstår mycket arbete för att göra programmen tillgängliga för alla oavsett individuella förutsättningar visar också detta vikten av en fortsatt mångsidighet och bredd i public service-företagens utbud. Den utveckling som skett när det gäller programutbud och tillgänglighet till radio- och TV-program i under den senaste tillståndsperioden ger, enligt regeringen, inte anledning att förändra grunderna i public service-företagens allmänna uppdrag. Regeringen anser att de grundläggande och allmänna principerna i programföretagens sändningstillstånd skall fortsätta att gälla. På några punkter finns det dock anledning att förtydliga och stärka public service-uppdraget inför kommande tillståndsperiod. En i uppdraget för radio och TV i allmänhetens tjänst är att programverksamheten skall bedrivas självständigt i förhållande till såväl staten som olika ekonomiska, politiska och andra intressen och maktsfärer. En förutsättning för detta är att de riktlinjer som beslutas för programverksamheten är tydliga utan att inkräkta på programföretagens integritet. Till skillnad från medieföretag som arbetar på kommersiella villkor har radio och TV i allmänhetens tjänst ett särskilt ansvar för vissa programområden. Även om public service-uppdraget skall omfatta en mångfald av program och genrer vill regeringen understryka vikten av ett nyhetsoch faktautbud och en kultur- och samhällsbevakning med ett stort utrymme för reflektion, analys och förklaring av alltmer komplicerade samhälleliga och kulturella processer. Uppgiften att stimulera debatt och allmänhetens efterfrågan på ett programutbud med hög kvalitet bör vara ett särskilt kännetecken för public service-radio och TV. Programutbudet bör som helhet kännetecknas av folkbildningsambitioner, vilket bl.a. innebär att programverksamheten bör präglas av en strävan att i olika programgenrer förmedla kunskap och bidra till allmänbildning. Programverksamheten bör också, såväl i utformning som i innehåll, utgå från ett perspektiv präglat av jämställdhet mellan kvinnor och män. Detta innebär emellertid inte att programföretagens ansvar är begränsat till vissa programgenrer. I public service-uppdraget ligger att hänsyn bör tas till olika smakriktningar inom såväl den stora majoriteten som olika mindre grupper. Regeringen anser att public service-företagen, utifrån sina särskilda förutsättningar, skall bedriva programverksamhet där kraven på hög kvalitet och omsorg om detaljer skall gälla all programverksamhet, oavsett om huvudsyftet med programmen är att informera eller underhålla. Public service-företagen skall sträva efter att vara normbildande bland svenska radio- och TV-företag som de också måste hävda sin särart. Regeringen utgår från att programföretagen på olika sätt strävar efter att skapa ett mervärde i de programgenrer där man ligger nära ett programutbud som i stor utsträckning erbjuds av kommersiella radio- och TV-företag. Public service-företagen skall satsa på det nya och oprövade och sträva efter att ständigt flytta fram gränserna för bra radio och TV inom olika programgenrer. Programföretagen har ett ansvar för att löpande utveckla olika sätt att mäta och beskriva olika indikatorer på kvaliteten och särarten i programutbudet. och TV, som granskat programföretagens public service-redovisningar, anser att företagen haft svårigheter att ta fram och redovisa indikatorer som bygger på något annat än publikens användning och värdering av programmen. Regeringen anser att det är av stor vikt att detta arbete utvecklas under kommande tillståndsperiod. Frågor om uppföljning och granskning av programverksamheten behandlas i avsnitt 10. Även om undersökningar på medieområdet visar att public serviceföretagen inte utvecklats i kommersiell riktning vad gäller variation i programgenrer så finns risken att så sker.