prop · GP0348 · 2001-10-25 00:00:00 — Nedan beskrivs Djuravdelningens uppgifter inom området "Gott Skr. 2001/02:48 djurskydd och god djurhälsa. Djurskyddsenheten ansvarar för djurskyddslagstiftningen och arbetar med frågor om djurens hållande, skötsel och hälsa. Enheten ansvarar också för artskyddsfrågor genom att administrera och granska handeln med utrotningshotade djur (CITES). Vidare ansvarar enheten för djur- sjukdatasystemet samt allmänna ärenden som rör veterinärväsendet och tillsynen över detta. Djurmiljöenheten ansvarar för frågor som rör foderkvalitet, läkemedels- användning och animaliskt avfall. Enheten ansvarar vidare för avels- och produktionskontroller, semin- och embryoverksamhet, genteknik och genetiskt modifierade djur, biologisk mångfald inom husdjursaveln, ekologisk djurhållning samt för övriga husdjursfrågor. Smittskyddsenheten arbetar med förebyggande verksamhet, hälsokontroll och bekämpning av smittsamma husdjurssjukdomar, särskilt s.k. epi- zootiska sjukdomar och zoonoser. Enheten ansvarar också för frågor som rör in- och utförsel av djur och djurprodukter samt bevakning av sjuk- domsläget i andra länder. 7.1.2Jordbruksverkets uppgifter på försöksdjursområdet ansvarar för följande uppgifter med anledning av djur- skyddslagstiftningen avseende försöksdjur m.m. N Tillstånd till användning, uppfödning, tillhandahållande och förvaring N Förhandsgodkännande av försöksdjursanläggningar N Besiktning av nya, om- eller tillbyggda försöksdjursanläggningar och utlåtande efter besiktning N Dispensansökningar bl.a. beträffande kravet att enbart använda destinationsuppfödda hundar och katter för vetenskapligt ändamål N Föreskrifter om transporter av djur N Föreskrifter om operativa ingrepp (t.ex. märkning) N Föreskrifter om avlivning N Förfrågningar, remisser m.m. har även till uppgift att handlägga följande ärenden enligt annan lagstiftning som rör försöksdjur. N Genetiskt modifierade djur N Införsel och utförsel av djur N Karantänsfrågor har i djurskyddsförordningen givits en rad bemyndigan- den avseende djurskyddsföreskrifter för försöksdjur, t.ex. hur försöksdjur skall hållas och skötas och hur försöksdjur skall transporteras. I samråd med () får meddela föreskrifter om villkor för eller förbud mot uppfödning, förvaring, till- handahållande eller användning av försöksdjur. 7.1.4Central tillsynsmyndighet för djurskyddstillsynen utövar den centrala tillsynen över efterlevnaden av djur- skyddslagen och över de föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen. samordnar övriga tillsynsmyndigheters verk- samhet och lämnar vid behov råd och hjälp i denna verksamhet. Liksom för annan djurhållning är det den eller de kommunala nämnder som full- gör uppgifter inom miljö- och hälsoskyddsområdet som utövar tillsynen över försöksdjursverksamheten inom kommunen medan utövar den regionala tillsynen. har tagit fram allmänna råd42 om hur arbetet med djurskyddstillsynen bör bedrivas. Rekommendationerna är avsedda att fungera som stöd och hjälp för de kommunala nämnder som fullgör uppgifter inom miljö- och hälsoskyddsområdet, länsstyrelser och andra som arbetar med djurskyddstillsyn. Syftet med de allmänna råden är att tillämpningen av bestämmelserna om djurskyddstillsyn skall bli mer enhetlig samt att tillsynsarbetets kvalitet och omfattning skall öka. De allmänna råden innehåller även rekommendationer om tillsyn av försöksdjursanläggningar och djurförsök. CFN är samordnande och planerande myndighet inom försöksdjurs- området. Nämndens närmare arbetsuppgifter framgår av CFN:s instruk- tion43. I denna anges bl.a. att nämnden särskilt skall 1.främja samverkan mellan uppfödare av försöksdjur, forskare, per- sonal som har hand om försöksdjur, djurskyddsorganisationer och myndigheter, 2.svara för planering av försöksdjursverksamheten i landet och där- vid företa åtgärder för att förbättra försöksdjurssituationen, Statens jordbruksverks allmänna råd (2000:4) i anslutning till djurskyddslagen (1988:534) om tillsyn m.m. Förordning med instruktion för (1988:541) 3. begränsa behovet av försöksdjur, bl.a. genom att främja utveck- Skr. 2001/02:48 lingen av alternativa metoder till djurförsök, 4.efter samråd med sammanställa statistik över försöksdjursförbrukningen, 5.följa de djurförsöksetiska nämndernas arbete och bedömning av frågor om användningen av försöksdjur, 6.till stöd för utvecklingen av alternativa metoder till djurförsök för- dela medel som ställs till nämndens förfogande, samt 7.tillsammans med berörda högskolemyndigheter, Statens veterinär- medicinska anstalt samt berörda myndigheter i övrigt verka för att de samlade resurserna för försöksdjursverksamheten och därmed sammanhängande frågor utnyttjas effektivt. För har regeringen i regleringsbrevet för utgiftsområde 23 angett mål för Djurpolitiken som också rör CFN. Enligt reglerings- brevet skall CFN:s verksamhet ha den inriktning som beskrivs i de följande avsnitten. 7.2.2Utveckling av alternativa metoder till djurförsök Målet är att främja utvecklingen av alternativa metoder till djurförsök genom att stödja forskning. Samverkan med andra myndigheter och forskningsbeviljande organ skall ske i syfte att få andra metoder än djur- försök accepterade inom forskning och vid testning. Alternativa metoder till djurförsök behandlas särskilt i kapitel 13. 7.2.3Huvudmannaskap för den djurförsöksetiska prövningen Målet är att åstadkomma en effektiv, enhetlig och god etisk prövning av de djurförsöksetiska nämndernas ärenden. Den djurförsöksetiska pröv- ningen beskrivs i kapitel 8. 7.2.4 Följa försöksdjursanvändningen och sprida information Målet är att uppnå ökad kunskap om alternativa metoder och om andra försöksdjursfrågor genom att sprida information. Inom ramen för CFN:s övriga verksamhet sker bearbetning och publi- cering av den årliga försöksdjursstatistiken, medverkan i utbildning och spridning av information. CFN:s medverkan i utbildning är av två skilda Anställda vid medverkar i viss utsträckning i utbild- ning vid universiteten genom föreläsningar om alternativa metoder, för- söksdjursanvändning och djurskyddslagstiftning. regel antingen forskare eller forskarstudenter med inriktning mot en användning av försöksdjur efter avslutad utbildning. CFN anordnar inom ramen för sitt huvudmannaskap för nämnderna internatsutbildning för ledamöterna om bl.a. biomedicin, etik, lagstiftning och alternativa metoder. Dessutom anordnar CFN regel- bundet fortbildningsseminarier inom skilda ämnen med anknytning till Seminarierna har behandlat frågor om genteknik och transgena djur, smärta och smärtlindring, naturligt bete- Skr. 2001/02:48 ende hos försöksdjur samt etiska aspekter på forskning och försöksdjurs- En sammanfattning av samtliga seminarier finns publicerade i CFN:s skriftserie. CFN:s skriftserie, med en upplaga på omkring 2 600 exemplar, publi- ceras i syfte att informera om CFN:s arbete och om forskning och för att belysa andra frågor inom försöksdjursområdet. Skriftserien kommer ut med 24 nummer och sprids kostnadsfritt till forskare och andra intresserade. CFN:s 15 ledamöter utses av regeringen för en bestämd tid. De nu- varande förordnandena för ledamöterna går ut . CFN:s centrala kansli består av fyra anställda. Kansliets tre handläggare leds av en byråchef. Den närmare uppdelningen av arbetsuppgifterna mellan styrelse, kansli och arbetsutskott finns angivna i en arbetsordning för CFN. Inom CFN finns tre beredande och rådgivande organ knutna till kansliet. Ledamöterna i arbetsutskotten förordnas av och utses bland styrelsens ledamöter eller hämtas från universitet, myndigheter, läkemedelsföretag och organisationer. Ledamöterna anses enligt praxis vara utsedda som . Inom utskottet för alternativa metoder () bereds forskningsfrågor och frågor om utveckling av alternativa metoder. Till stöd för en sådan utveckling lämnar alternativutskottet förslag till utdelning av forskningsmedel. förbereder också för- slag på vetenskapliga konferenser och seminarier. Utskottet för etik () arbetar med de etiska frågor som aktualiseras i samband med användningen av försöksdjur. Utskottet följer särskilt de djurförsöksetiska nämndernas arbete och deras bedömning av frågor om användningen av försöksdjur. Som ett led i detta arbete ut- arbetar utskottet förslag till allmänna råd om hur vissa djurförsök bör utföras för att vara godtagbara från djurskyddssynpunkt. Inom utskottet för utbildning () handläggs frågor om utbildning. ansvarar bl.a. för genomförandet av de årliga utbildningarna och seminarierna för de djurförsöksetiska nämndernas ledamöter och för andra intresserade inom försöksdjurs- området. är vidare ansvarigt för bestämmelser om utbildning av viss personal inom försöksdjursområdet och handlägger även ansökningar om finansiellt stöd till projekt som syftar till att ersätta djurförsök inom utbildningen. Till CFN:s beredande och rådgivande organ kan också hänföras den redaktionskommitté som består av styrelseledamöter samt CFN:s kansli- chef. ansvarar för utgivningen av CFN:s skrift- serie, bl.a. genom att initiera artiklar och granska manus. I en gemensam skrivelse från de två myndigheterna till regeringen redovisades en gemensam åtgärdsplan för att förstärka djurskyddet inom försöksdjursområdet. En del av bakgrunden till planen var att det genomfördes en rad förändringar i djurskyddslag- stiftningen. Dessa ändringar berörde framför allt försöksdjursverksam- heten. Lagändringarna har bl.a. möjliggjort för och att utfärda nya bestämmelser om bl.a. djurförsök och försöksdjur. Inom myndigheterna pågår ett utvecklingsarbete som syftar till att på olika sätt förstärka djurskyddet på försöksdjursområdet. och beslutade därför att gå vidare med vissa frågor för att ytter- ligare stärka djurskyddet för försöksdjur. Vidare skall ett gemensamt informationsmaterial om försöksdjurs- verksamheten produceras som skall kunna spridas till allmänhet, skolor, forskare, journalister och andra berörda. Av redovisningen till regeringen framgår också myndigheternas gemensamma syn på den djurförsöks- etiska prövningen och på åtgärder för att begränsa smärta och lidande hos försöksdjuren. Andra frågor som behandlas i den gemensamma skrivel- sen rör bl.a. arbetsformerna i de djurförsöksetiska nämnderna, data- register över prövade djurförsök och den svåra situation som ledamöter och andra personer inom försöksdjursområdet ofta befinner sig i. Nedan följer en kortfattad redogörelse för hur arbetet med åtgärdsplanen fort- skridit. 7.3.1Föreskrifter om djurförsök m.m. har bemyndigande44 att i samråd med CFN meddela föreskrifter om villkor för eller förbud mot upp- födning, förvaring, tillhandahållande eller användning av försöksdjur. Som en del av åtgärdsplanen ingick därför att med stöd av bemyndigan- det ta fram ytterligare bindande föreskrifter. Bland annat fram- gick av planen att vissa av CFN:s allmänna råd om handläggningen av ärenden vid den etiska prövningen delvis skulle ersättas av bindande föreskrifter. Även andra ämnesområden berördes i åtgärdsplanen. Jord- bruksverket beslutade därför , i samråd med CFN, att bilda en arbetsgrupp vars uppgift är att ta fram underlag som kan ligga till grund för ett förslag till bindande föreskrifter om djurförsök. I gruppen ingick sakkunniga från försöksdjurverksamheten och från djurskydds- organisationer. Gruppens arbete avslutades och förslag till föreskrifter utarbetas . 7.3.2Föreskrifter om hållande och skötsel av försöksdjur har ett bemyndigande45 att utfärda bindande föreskrifter om försöksdjurens hållande och skötsel. Tillsammans med andra nya bemyndiganden ger detta möjlighet att meddela hel- 44 40 a § djurskyddsförordningen (1988:539) 45 17 § djurskyddsförordningen (1988:539) täckande föreskrifter om hur försöksdjur skall hållas och skötas. 2001/02:48 pågår ett arbete på med att utarbeta före- skrifter som skall ersätta de nuvarande föreskrifterna om försöksdjurs- hållning46. och har funnit att informationen om den gällande djurskyddslagstiftningen för försöksdjur och andra försöksdjursfrågor måste förbättras och utökas. Nytt informationsmaterial håller därför på att tas fram. Ett preliminärt underlag beräknas ligga klart . 7.3.4Djurförsök förenade med lidande I åtgärdsplanen framgick att och ansåg det vara särskilt viktigt att ytterligare reducera de djurförsök som innebär smärta, obehag eller annat lidande för försöksdjuren. Båda myndigheterna ansåg att en undersökning bör genomföras för att ta fram tydligare bedöm- ningsgrunder vid den etiska prövningen för smärta och annat lidande. Regeringen fattade beslut om ett uppdrag i fråga om bedöm- ning av smärta och andra obehag i samband med djurförsöksprojekt. CFN har redovisat uppdraget . De nya bedömningsgrunderna kommer att kunna träda i kraft . 7.3.5Nya förutsättningar för etisk prövning I en skrivelse till regeringen framförde CFN att en översyn borde ske av de etiska bedömningsgrunderna för den djurförsöksetiska prövningen. CFN ansåg vidare att bl.a. användningen av transgena djur, xenotransplantation och kloning av djur borde uppmärksammas vid en sådan översyn. Av åtgärdsplanen framgick vidare att en översyn borde komma till stånd. Regeringen har mot den bakgrunden beslutat om en översyn av för- utsättningarna för djurförsöksetisk prövning. I uppdraget ingår bl.a. att särskilt belysa de etiska frågor som kan uppkomma i samband med användning av t.ex. genetiskt modifierade djur. Som en jämförelse bör det kartläggas vilka etiska bedömningsgrunder som används vid djur- försöksetiska prövningar i andra länder. En särskild utredare förordnades . har arbetsformerna i de djurförsöksetiska nämn- derna diskuterats inom CFN. Nämnden har framhållit att alla ledamöter i nämnderna, även suppleanterna, bör få tillfälle att 46 Lantbruksstyrelsens kungörelse (LSFS 1982:21) om djurhållning m.m. delta i nämndernas arbete i större utsträckning . 2001/02:48 formerna inom nämnderna skall utvecklas genom bl.a. fortsatt utbildning med fördjupade diskussioner om djurskydd och etik. lät CFN genomföra en enkätundersökning om obehag, hot och trakasserier inom de djurförsöksetiska nämnderna. Resultatet visade att omkring hälften av nämndledamöterna upplevde någon form av obehag med anledning av sitt uppdrag som nämnd- ledamot, antingen på grund av hot utifrån eller, i några fall, som ett resultat av trakasserier från andra ledamöter. En av de åtgärder som före- slogs med anledning av undersökningsresultatet var att bilda ett nätverk mellan de djurförsöksetiska nämnderna. Nämnderna fick i uppdrag att utse representanter till nätverket. Representanten skulle vara en person som nämnden hade förtroende för oavsett om vederbörande represente- rade forskningen, allmänheten eller djurskyddet. Nätverket har haft två sammanträden. Vid mötena redovisas arbetet, arbetsklimatet och de problem som kan finnas i nämnderna. Det har visat sig att några egentliga hot eller trakasserier inte längre före- kommer inom nämnderna och att den massmediala bevakningen av nämndarbetet också har minskat . Några ledamöter fram- förde viss kritik mot ansökningarnas utformning och menade att de i vissa fall var alltför kortfattade och i andra fall svåra att förstå. Ett av de önskemål som framfördes var att nämnderna skulle kunna avsätta särskild tid för etiska diskussioner. Ett annat önskemål var en förbättrad introduktion av nya nämndledamöter. CFN stödjer att nämnderna anordnar sammankomster vid sidan av ordinarie sammanträden där enbart etiska eller andra frågeställningar om den djurförsöksetiska prövningen kan diskuteras. Nämnderna har även möjlighet att bjuda in gästföreläsare med särskild kompetens på försöks- djursområdet eller göra studiebesök på en försöksdjursanläggning. CFN kommer även i fortsättningen att stödja utvecklingen av samarbets- formerna inom nämnderna genom utbildningsinsatser, särskilt för nya ledamöter, och ge stöd till fördjupade diskussioner om etik och djur- skydd. 7.3.7Övriga frågor i åtgärdsplanen Även i andra frågor pågår ett gemensamt arbete mellan myndigheterna för att förbättra djurskyddet för försöksdjuren och arbetssituationen för personer verksamma inom försöksdjursområdet. Även arbete med in- rättande av ett dataregister över djurförsök pågår. Myndigheterna anser att ett sådant register skulle kunna vara ett verktyg för både forskare och nämnder genom att det går att erhålla uppgifter om tidigare gjorda etiska bedömningar. Detta gäller t.ex. översyn av försöksdjursanvändningen inom utbildningen, inrättandet av ett dataregister över djurförsök och arbetssituationen för personer verksamma inom försöksdjursområdet. De djurförsöksetiska nämnderna inrättades . Genom den nya djurskyddslagstiftningen förändrades formerna för nämndernas verksamhet och nämnderna fick egna sekretariat. Det finns sammanlagt sju djurförsöksetiska nämnder lokaliserade i (två stycken), , , /, och . Ordföranden och ledamöter i nämnderna utses av () på förslag från universitet, myndigheter, företag, kommuner och organisationer. förordnades ledamöter i de sju nämn- derna för perioden 19992002. Varje djurförsöksetisk nämnd består av tolv ledamöter samt en ordina- rie och en vice ordförande. Ordförandena är lagfarna domare. Av leda- möterna är sex forskare, laboratoriepersonal eller djurvårdare medan övriga sex är lekmän. Av lekmännen företräder fyra allmänheten och utses efter förslag från kommuner där djurförsöksverksamhet bedrivs och två utses efter förslag från djurskyddsorganisationer. Alla ordinarie ledamöter har personliga suppleanter. I syfte att stödja de djurförsöksetiska nämndernas arbete inrättade CFN en rådgivningspanel bestående av experter inom olika forsk- ningsområden. Panelens uppgift består i att vid behov besvara frågor av betydelse för bedömningen av ett djurförsök. Försöksdjur omfattas av bestämmelsen47 i djurskyddslagen som bl.a. anger att djur skall hållas och skötas i en god djurmiljö och på ett sådant sätt att det främjar deras hälsa och ger dem möjlighet att bete sig naturligt. I den ovan nämnda rådgivningspanelen har bl.a. etologisk expertis gjorts tillgänglig för nämnderna. Nämndernas verksamhet regleras av bestämmelser i djurskyddsförord- ningen48 och i CFN:s föreskrifter och allmänna råd49. Nämndens uppgift är bl.a. att vid prövningen av ett ärende ta hänsyn till å ena sidan för- sökets betydelse och å andra sidan lidandet för djuret. Vidare skall nämnden avslå en ansökan om att få använda djur för vetenskapliga ändamål, om en sådan användning inte kan anses angelägen från allmän synpunkt. Nämnden skall även avslå en ansökan om sådan användning av djur, om det är möjligt att få likvärdig kunskap genom andra metoder. är de djurförsöksetiska nämndernas beslut bindande. Detta innebär att nämnden kan godkänna, godkänna med vill- kor eller avslå en ansökan om att få göra ett djurförsök. Nämndens beslut kan överklagas till allmän förvaltningsdomstol. 474 § djurskyddslagen (1988:534) 484149 §§ djurskyddsförordningen (1988:539) 49Centrala försöksdjursnämndens kungörelse (LSFS 1988:45) med föreskrifter och allmänna råd om den etiska prövningen av användningen av djur för vetenskapliga ändamål Omfattningen av den djurförsöksetiska prövningen i landet under de Skr. 2001/02:48 fyra framgår av nedanstående tabell. ANTALET PRÖVADE ANSÖKNINGAR OM PLANERADE Varav avstyrkta/avslagna Varav modifierade/villkorade Det har hävdats att nämnderna inte fullgör sina uppgifter eftersom endast ett fåtal ärenden avslås . Enligt CFN måste dock hela den beredning och prövning som försöken genomgår hos nämnderna vägas in i en bedömning av nämndernas arbete. I nämndernas prövning ingår som tidigare nämnts att bedöma å ena sidan försökets betydelse och å andra sidan lidandet för djuren. Prövningen innebär således en avvägning mellan motstående intressen. Inom ramen för prövningen sker i bety- dande omfattning modifieringar och villkor för försökets genomförande för att försöket skall vara acceptabelt från djurskyddssynpunkt. Av statistiken kan utläsas att ett fåtal ärenden avslås även om avslagen tenderat att öka . Av tabellen framgår att nämnderna beslutar om modifieringar och villkor i mellan och av de ansökningar som prövas. I kategorin modifierade och villkorade försök ingår dock inte justeringar av det antal djur som får användas eller begränsning i tiden av försökens genomförande. En viktig del av handläggningen sker i nämndernas beredningsgrupper innan sammanträde med nämnden äger rum. Sammansättningen i bered- ningsgrupperna varierar. Enligt CFN:s allmänna råd50 bör det eftersträvas att lekmän och forskare/försöksdjurspersonal blir till lika delar före- trädda.. Inom ramen för den beredning som oftast sker tillsammans med försöksledaren är det vanligt att denne korrigerar sin ansökan i den dialog som förs med beredningsgruppen. Det verkliga antalet försök där föränd- ringar i försöket har skett sedan ansökan ingavs är således betydligt större än som utvisas av tabellen. CFN har i sin årsredovisning framhållit den fostrande effekt som prövningen har haft på forskningen. På grund av prövningen har en ökad etisk medvetenhet vuxit fram och därigenom skapat förstå- else för de andra intressen som måste beaktas vid försöksdjursanvänd- ningen. Vid sidan av den djurförsöksetiska prövningen har självfallet även den numera obligatoriska utbildningen haft stor betydelse (se kap. 6). Arbetsformerna i de djurförsöksetiska nämnderna och de hot som riktats mot nämndernas ledamöter behandlas i avsnitt 7.3.6. 50 Centrala försöksdjursnämndens kungörelse (LSFS 1988:45) med föreskrifter och allmänna råd om den etiska prövningen av användningen av djur för vetenskapliga ändamål m.m. Kritik mot den djurförsöksetiska prövningen De djurförsöksetiska nämnderna har kritiserats för sitt sätt att sköta prövningsverksamheten. Kritiken har riktats mot nämnderna både från massmedia och från riksdagsledamöter i frågor eller i motioner. I denna kritik har bl.a. hävdats att nämnderna allt- för lätt godkänner försök trots att alternativ till djurförsök finns, att någon etisk debatt inte förekommer inom nämnderna och att motsätt- ningar bland nämndernas ledamöter försvårar arbetet. Kritik har också kommit från Förbundet (tidigare mot plågsamma djurförsök, NSMPD) som i tre fall anmält nämn- derna till (). I det ena fallet rörde anmälan påståenden om jäv vid sex av landets djurförsöksetiska nämnder. CFN avgav yttrande till JO i detta ärende efter att ha inhämtat nämndernas yttranden. Av några nämnders yttran- den framgick att praxis i jävsärenden varierade något, bl.a. i fråga om jävig ledamots närvaro vid handläggning och beslut. Nämnderna fram- höll i flera fall att deras egen jävspraxis fått en stramare tillämpning . Såväl CFN som de djurförsöksetiska nämnderna betonade i sina yttranden vikten av att jävsreglernas efterlevnad upprätt- hålls. Av JO:s beslut framgår den vikt som JO lägger vid att de allmänna jävsbestämmelserna iakttas och att frågan om jäv alltid skall bedömas på ett objektivt sätt. I sitt beslut redovisade JO vidare sin syn på jävig leda- mots närvaro vid beslut, jäv för ledamot som är ansvarig föreståndare enligt djurskyddslagen51 samt jäv för forskare vid universitet och läke- medelsföretag i olika situationer. Enligt uppgifter från CFN har frågan om jäv på nytt behandlats vid ett sammanträde med CFN och de djur- försöksetiska nämndernas ordföranden . Enligt CFN torde tillämpningen av jäv inom de djurförsöksetiska nämnderna numera tillämpas i enlighet med de uttalanden som JO gjort i det redovisade ärendet. I det andra fallet rörde anmälan från Förbundet påståenden om brister vid handläggningen av ett ärende vid beslut per capsulam i norra djurförsöksetiska nämnd. Av JO:s beslut i detta ärende framgår att denne funnit vissa brister i handläggningen, bl.a. vid sammanträdets genomförande, förslag till beslut, begäran om bordlägg- ning och skriftlig reservation. Av beslutet framgår vidare att rättelse av nämndens handläggningsrutiner i vissa hänseenden redan skett.