prop · GO031D12 · 2001-01-01 00:00:00 — Andelen omförhandlade kundbeställningar hos har minskat något (från till ) men är på en fortsatt hög nivå. Dessa orsakas bl.a. av omprioriteringar i materielplanen och ändrat innehåll i kundbeställningarna. Personalförsörjningen avseende totalförsvarspliktig personal stöds av . mönstrade och antagningsprövade 48 872 personer, varav 504 kvinnor. Av dessa skrevs 19 308 in till värnplikt och 2 194 till civilplikt. Övriga skrevs in till utbildningsreserven, var inte tjänstgöringsskyldiga eller, i samband med kvinnors antagningsprövning, samtyckte inte till inskrivning. Av de totalförsvarspliktiga som skrivs in till grundutbildning påbörjar sin grundutbildning . Totalt 24 001 registerkontroller har genomförts i anslutning till inskrivningen för att hindra olämplig personal att fullgöra grundutbildning och 329 kontroller har medfört ändrade inskrivningsbeslut. Antalet kvinnor som antagningsprövades har minskat med 110 jämfört med . Även antalet kvinnor som efter antagningsprövningen skrevs in till grundutbildning har minskat från 341 till 242. Antalet intresseanmälningar av kvinnor för att genomgå antagningsprövning var större än som antalet återtagna intresseanmälningar också var större än . har skrivit in färre totalförsvarspliktiga som fullgör värnplikt än vad Försvarsmakten har beställt. Regeringen beslutade att värnpliktsvolymen skall reduceras till ca 15 000 totalförsvarspliktiga med anledning av övergången till ny insatsorganisation och förändringar i grundorganisationen. Försvars- makten har däremot inte ändrat sina beställningar hos , som därför medvetet har planerat för en låg uppfyllnad av Försvarsmaktens beställningar. Inom det civila försvaret uppgår differensen till vilket beror på för sena beställningar av utbildningsanordnarna hos . Antalet ändrade inskrivningsbeslut har inte minskat. Anledningen är förändringarna inom både det civila och det militära försvaret, vilka påverkar utbildningsvolymerna av totalförsvarspliktiga. Andelen avgångar under grund-utbildning har inte minskat generellt men har vid några garnisoner genomfört riktade åtgärder mot både totalförsvarspliktiga och befäl. Vid dessa garnisoner har avgångarna minskat med . har uppfyllt beställningarna avseende antalet totalförsvarspliktiga för repetionsutbildning. På grund av en låg verksamhetsvolym och höga fasta kostnader redovisar verksamhetsgrenen en förlust och en kraftigt ökad timkostnad. Som framgår av förra årets budgetproposition (prop. 1999/2000:1, utgiftsområde 6, avsnitt 6.7) avbröts utvecklingen av den del av Totalförsvarets pliktverks informationssystem som skall stödja krigsplacering och övrig personalredovisning inom det militära försvaret. Kompetensutveckling inom totalförsvaret och chefsutveckling såväl civilt som militärt stöds av Försvarshögskolan. Utbildningsverksamheten inom Försvarshögskolan består av tre skilda delar: - Högre chefsutbildning för totalförsvaret, - Militär chefs- och specialistutbildning och - Civil chefs- och specialistutbildning . Utbildningen är helt avgiftsfinansierad och Försvarsmakten är den största beställaren. Skolans utbildning har utvecklats både till omfång och innehåll där olika former av internationell krishantering mot bakgrund av omvärldsutvecklingen har blivit en viktig komponent. Fackprogram har introducerats för att kunna möta Försvarsmaktens behov av specialutbildningar för kompetensutveckling av officerare. Försvarshögskolan pekar dock på vissa problem med beläggningen. För en framtida kvantitativt mindre Försvarsmakt är det av största vikt att finna en balans mellan behovet av specialkompetens och kostnadseffektiviteten i att bedriva småskalig specialistutbildning. Denna avvägning är avgörande för dimensionering av högre specialistutbildningar inom totalförsvaret. Integreringen av forskning och utbildning har fördjupats för att kvalitetssäkra de utbildningar som Försvarshögskolan arrangerar. Skolans anslagsfinansierade verksamhet omfattar grundforskning som skall bygga upp vetenskaplig grund för undervisningen, forskning inom säkerhetspolitik och militärhistoria samt informationskrigsföring. Inom grundforskningen har Försvarshögskolan eftersträvat fasta forskningsresurser, dvs. professurer och rekryteringstjänster vid alla institutioner, för att möjliggöra utveckling av nya forskningsprojekt och handledning av doktorander. Tre professorer har anställts i syfte att stärka skolans vetenskapliga grund. Samtliga institutioner har därmed antingen en professor eller en adjungerad professor som kan leda institutionens vetenskapliga forskning och utveckling. har bidragit med underrättelser om förhållanden i vår omvärld som kan påverka vårt land i politiskt, säkerhetspolitiskt eller militärt avseende. har också bidragit med underrättelser till stöd för svenskt utrikespolitiskt agerande. De säkerhetspolitiska förändringarna har inneburit att Försvarets radioanstalts ekonomiska resurser har kunnat reduceras. Myndigheten har anpassat sig till detta och rationaliserat verksamheten genom att lägga ned fasta stationer och investera i automatiserad utrustning. har vidare genomfört en genomgripande omorganisation . Genom omorganisationen samordnas militär och icke-militär signalspaning på ett effektivare sätt och möjliggör en bättre beredskap för att följa upp nya hot och risker. De genomgripande förändringar som planeras för totalförsvaret har i hög grad präglat forsknings- och utbildningsverksamheten . har tillsammans med det militära försvaret tagit fram forsknings- och teknologiplaner och även förslag till demonstratorer. Samverkan med universitet och högskolor har vidareutvecklats och därtill har det internationella samarbetet vuxit. utvärderades Forskningsanstaltens avdelning för vapen och skydd samt och strålningsvetenskap av internationella expertgrupper. Utvärderingen visar att den vetenskapliga kvaliteten är hög och inom vissa områden i världsklass. Emellertid konstaterades att vissa organisatoriska förbättringar kan göras och institutionernas strategier kan utvecklas. Arbetet med att öka synergieffekterna av den militära forskningen har fortsatt och Forskningsanstalten har ökat sitt kontaktnät utanför totalförsvaret. Flygtekniska försöksanstalten har i första hand genom ett ökat internationellt samarbete tagit tillvara de synergieffekter som kan uppnås inom området. Samarbetet har bl.a. syftat till att uppnå ett rationellt utnyttjande av provningsanläggningar. 1999 var det femte året av uppdragsstyrning av Forskningsanstalten och dess planeringsprocess har givit förbättrade möjligheter till dialog med Försvarsmakten. Den affärsmässiga relationen har ytterligare utvecklats genom införandet av milstolpsförfarande med betalning vid leverans. När det gäller säkerställandet av egen kompetens för framtida behov har Forskningsanstalten uttryckt vissa farhågor angående personalavgångar och rekrytering, där bl.a. löneutvecklingen har viss betydelse för myndighetens förmåga att attrahera kompetent personal. Myndigheten har vidtagit ett antal åtgärder för att öka beredskapen för framtida behov, både personellt och forskningsmässigt. Flygtekniska försöksanstalten har på regeringens uppdrag låtit genomföra en oberoende utvärdering av verksamhetsgrenen Aerodynamik. Resultatet av utvärderingen gav Försöksanstalten ett mycket gott betyg inom området. Ett par påpekanden gjordes dock, nämligen att kompetens bör överföras till yngre medarbetare och att det bör göras nyinvesteringar för att modernisera den utrustning som används i experimentverksamheten. Flygtekniska försöksanstalten redovisar att dess timtaxor varit låga och att inga förändringar gjordes . Myndighetens konkurrenskraft ligger till stor del i den höga effektiviteten, vilket bl.a. beror på den låga personaltätheten. har Försöksanstaltens rationaliseringar främst skett genom personalreduceringar på den administrativa sidan. har detta medfört besparingar på 3 - . Till området hör verksamheter som bedrivs av , och vissa mindre nämnder. Nämnderna har redovisat att verksamheten genomförts enligt uppställda mål och riktlinjer. Regeringen ger bidrag till Svenska Röda Korset och och Försvar. Dessa har redovisat en verksamhet som motsvarar syftet med statsbidraget. Berörda myndigheter redovisar att verksamheten avseende den frivilliga försvarsverksamheten har påverkats av förändringarna i totalförsvaret. Till exempel har rekryteringen minskat. Myndigheternas internationella engagemang och samarbete tenderar att bli en alltmer integrerad del av den ordinarie verksamheten. För vissa av myndigheterna är detta en förutsättning för att kunna uppnå en behovsanpassad verksamhet. Merparten av samarbetet sker inom ramen för bilaterala respektive multilaterala avtal. Det internationella engagemanget har i första hand varit av stor betydelse för materiel- och forskningsområdet men även inom ramen för utbildningsrelaterade frågor tenderar det internationella samarbetet att bli allt mer betydelsefullt. Flertalet totalförsvarsgemensamma myndigheter har redovisat goda resultat i arbetet med införandet av miljöledningssystem. Myndigheterna har inom ramen för detta arbete redovisat olika åtgärder som vidtagits för att öka miljömedvetenheten hos den egna personalen. De totalförsvarsgemensamma myndigheterna har genom olika åtgärder arbetat för att främja jämställdhet på de egna arbetsplatserna. Därutöver har arbetat aktivt för att få fler kvinnor att fullgöra grundutbildning. har i genomfört försök för att öka rekryteringen av kvinnor. En ökning av inkomna intresseanmälningar kunde noteras där. En motsvarande ökning märktes dock även i andra län där dessa åtgärder inte vidtagits. strävar efter att i minsta möjliga mån ändra kvinnors inskrivningsbeslut för att få fler kvinnor att fullgöra grundutbildning. Av Försvarsmaktens bedömningar av respektive totalförsvarsgemensam myndighets levererade tjänster och produkter framgår att dessa myndigheter i allt väsentligt uppfyllt de kvalitetskrav och behov som Försvarsmakten har haft. Försvarsmakten har dock framhållit att olika organisationsstrukturer samt planerings- och ekonomisystem hos vissa myndigheter har negativt påverkat effektiviteten i arbetet. Detta avser berörda myndigheter nu åtgärda genom att bl.a. omarbeta ingångna samarbets- och ramavtal. Regeringens sammantagna bedömning är att de totalförsvarsgemensamma myndigheternas verksamhet och produktion som helhet bedrivits enligt de krav som regeringen har ställt. konstaterar regeringen att myndigheterna i hög grad påverkats av den förändringsprocess som pågår inom försvaret, vilket i några fall lett till begränsad måluppfyllnad. De anpassningsåtgärder som myndigheterna i detta avseende redovisat, bedömer regeringen vara ändamålsenliga. Regeringen bedömer att nämndernas verksamhet och den frivilliga försvarsverksamheten bedrivs med gott resultat. 3.11.2 Inriktning Ominriktningen av försvaret påverkar inriktningen av den totalförsvarsgemensamma verksamheten. Nya och förändrade uppgifter inom politikområdet påverkar i hög utsträckning även verksamhetsområdet. Myndigheterna har redan inlett en anpassning till de förändrade omvärldsförutsättningarna. Ominriktningen kommer påverka utformningen av myndigheternas verksamhet. Internationaliseringen av politikområdet och den ökande betydelsen av internationellt samarbete ställer ökade krav på de totalförsvarsgemensamma verksamheterna i form av kompetens inom olika områden. Ett aktivt deltagande i olika internationella fora är således av stor betydelse. Försvarsmaktens omställning ställer förändrade krav på materielförsörjningsprocessen, som är föremål för utredning. Försvarsmaktens omställning innebär bl.a. att materielinvesteringarna måste inriktas mot system som klarar informations- och ledningskrigföring. Personalförsörjningsområdet måste anpassas mot ändrade utbildningsvolymer av totalförsvarspliktiga samt Försvarsmaktens minskade behov av personalredovisning m.m. En ytterligare faktor som påverkar verksamhetsområdet är förslag (SOU 2000:21 Totalförsvarsplikten) om ett förändrat mönstrings- och inskrivningssystem. Den framtida Försvarsmakten kommer att vara mycket kompetensintensiv vilket starkt påverkar utformningen och inriktningen av utbildning och forskning. För att tillmötesgå de framtida behoven är det av stor vikt att arbetet med att kvalitetssäkra utbildningarna och stärka den vetenskapliga grunden fortsätter. Mot denna bakgrund ser Försvarshögskolan bl.a. över skolans framtida lokalbehov. har beslutat att och Flygtekniska försöksanstalten skall läggas ned samt att en ny myndighet för försvarsforskning skall inrättas (prop. 1999/2000:97, bet. 1999/2000:FöU6, rskr. 1999/2000:223). En särskild utredare (2000:04) förbereder inrättandet av den nya myndigheten. Regeringen har beslutat att inrätta den nya myndigheten samt att myndighetens namn skall vara . Den säkerhetspolitiska utvecklingen och det ökade internationella samarbetet har inneburit förändringar för inriktningen av försvarsforskningen. Inom ramen för målet att anpassa verksamheten till förändrade förutsättningar är det av särskild betydelse att den nya myndigheten verkar för att synergieffekter mellan civil och militär forskning samt nationell och internationell forskning tillvaratas. Den nya myndighetens framtida inriktning och utformning kommer i flera avseenden att påverkas av resultatet från utredningarna om forskning och utveckling inom totalförsvaret (dir. 2000:14) respektive materielförsörjning för det militära försvaret (dir. 2000:13). Regeringen anser att de frivilliga försvarsorganisationerna genom sitt starka engagemang och sin breda kompetens inom skilda områden i samhället utgör en viktig resurs för landets försvar. Stödet skall även fortsättningsvis lämnas till de frivilliga försvarsorganisationerna så att deras verksamhet främjar försvarsviljan och ger försvarsverksamheten en bred folklig förankring. Den närmare inriktningen av de frivilliga försvarsorganisationerna är beroende av de resultat som utredningen om den frivilliga försvarsverksamhetens framtida inriktning och uppgifter inom totalförsvaret redovisar (dir. 1999:95). Utredningen skall lämna sitt betänkande . Regeringen anser att de olika nämnderna skall fortsätta sin verksamhet enligt gällande riktlinjer samt att statsbidraget till Svenska Röda Korset och och Försvar skall bestå. 3.11.3 Revisionens iakttagelser har lämnat invändning mot Totalförsvarets pliktverks årsredovisning med anledning av myndighetens avskrivningstid för immateriella tillgångar. Enligt 19 § bokföringsförordningen (1979:1212) skall avskrivning ske med skäligt belopp dock minst en femtedel, om ej på grund av särskilda omständigheter avskrivning med en mindre del får anses överensstämma med god redovisningssed. anser inte att Totalförsvarets pliktverks tillämpade avskrivningstid för investeringar i informationssystemet PLIS uppfyller detta. belyser i sin invändning en viktig princip i bokföringsförordningen. Regeringen anser i likhet med att den av Totalförsvarets pliktverks redovisade avskrivningstiden inte kan överensstämma med god redovisningsed. En avskrivningstid kommer dock att innebära ökade kostnader för , vilket kommer att påverka myndighetens verksamhet menligt. Även om det inte kan anses föreligga sådana särskilda omständigheter som avses i 19 § bokföringsförordningen, har regeringen funnit att informationssystemet bör vara avskrivet vid utgången av 2007 och beslutat i enlighet med detta. 3.11.4 Budgetförslag 3.11.4.1 är en avgiftsfinansierad myndighet med uppgift att anskaffa, vidmakthålla och avveckla materiel på uppdrag av främst Försvarsmakten. Vidare biträder Försvarsmakten i fråga om långsiktig materielförsörjningsplanering samt materielsystemkunskap. För de enskilda uppdragen utformar offerter utifrån Försvarsmaktens fastställda materielplan. Försvarsmakten lägger sedan kundbeställ- ningar på . Kund- beställningarna utgör ett åtagande för gentemot kunden och är grunden för uppföljningen av resultat och måluppfyllnad. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att, genom en kredit i om högst 23 , tillgodose behov av rörelsekapital för . Skälen för regeringens förslag: behöver ett rörelsekapital för att finansiera förskott till industrin och övrigt behov av rörelsekapital. Regeringen föreslår, mot bakgrund av utnyttjat kreditutrymme och av det bedömda framtida kreditbehovet att krediten i sänks från 30 till högst 23 . Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 3.39 Uppdragsverksamhet Tusental kronor Uppdragsverk- samhet Kostnader Resultat (intäkt - kostnad) Utfall 1999 (varav tjänsteexport) 19 729 000 (7 800) 19 819 000 (7 100) -90 000 (700) Prognos 2000 (varav tjänsteexport) 20 285 000 (15 000) 20 285 000 (14 000) 0 (1 000) Budget 2001 (varav tjänsteexport) 22 342 000 (30 000) 22 342 000 (29 000) 0 (1 000) får disponera intäkterna från den avgiftsbelagda verksamheten. Det negativa resultatet på ca beror i huvudsak på engångskostnader i samband med omstruktureringen och övergången till en ny organisation Regeringens förslag: Förslaget till investeringsplan för för perioden - 2003 godkänns (tabell 3.40). Tabell 3.40 Investeringsplan Miljoner kronor Prognos 2000 Budget 2001 Beräknat 2002 Beräknat 2003 Investeringar > , varav - Provplatser - IT-utveckling - övrigt 122 48 62 12 141 33 80 28 113 33 74 6 96 33 49 14 Investeringar < 14 17 18 18 Summa investeringar 136 158 131 114 Lån i 136 158 131 114 Summa finansiering 136 158 131 114 3.11.4.2 6:14 Tabell 3.41 Anslagsutveckling Tusental kronor 237 834 2001 Förslag 253 140 2002 Beräknat 258 467 1 2003 Beräknat 264 163 1 1 Motsvarar 253 140 tkr prisnivå. Anslaget disponeras av för mönstring, antagningsprövning, inskrivning och stöd under grundutbildning samt enskilda ärenden. Vidare finansierar anslaget verksamhet med att ge myndigheter och andra som har bemanningsansvar inom totalförsvaret stöd och service avseende bemanning med totalförsvarspliktiga som skrivs in för civil- eller värnplikt och i fråga om redovisning av annan personal inom totalförsvaret samt lämna stöd och service till utbildningsanordnarna i fråga om totalförsvarspliktigas tjänstgöring. Dessa verksamheter finansieras även till del av avgiftsinkomster. Anslagssparandet beräknas bli förbrukat . Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 3.42 Uppdragsverksamhet Tusental kronor Uppdragsverk- samhet Intäkter Kostnader Resultat (intäkt - kostnad) Utfall 1999 75 691 73 575 2 116 Prognos 2000 59 200 67 200 -8 000 Budget 2001 55 000 56 000 -1 000 Huvuddelen av den avgiftsbelagda verksamheten avser tjänster lämnar till Försvarsmakten även om tjänsterna till andra uppdragsgivare har ökat. I och med den pågående förändringen av totalförsvaret kommer efterfrågan på den avgiftsbelagda verksamheten att minska. får disponera intäkterna från den avgiftsbelagda verksamheten. Tabell 3.43 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 237 834 Pris- och löneomräkning 3 711 Justering av premiekompensation 11 595 Förslag 2001 253 140 I budgetpropositionen justerades anslag för att kompensera för ökade kostnader för för de statliga avtalsförsäkringarna. En ytterligare ändring görs nu med anledning av att justeringen inte på ett korrekt sätt tog hänsyn till att är både anslags- och avgiftsfinansierad. 3.11.4.3 6:15 Försvarshögskolan Tabell 3.44 Anslagsutveckling Tusental kronor 28 084 2001 Förslag 31 445 2002 Beräknat 32 024 1 2003 Beräknat 32 676 1 1 Motsvarar 31 445 tkr prisnivå. Anslaget disponeras av Försvarshögskolan för forskning och utveckling m.m. Dessutom finansieras verksamheten inom Delegationen för militärhistorisk forskning från anslaget. Försvarshögskolan skall genom utbildning och forskning stödja totalförsvarets kompetensuppbyggnad samt chefsutveckling av både civil och militär personal. Det ökande inter-nationella engagemanget inom totalförsvaret skall återspeglas i Försvarshögskolans verksamhet. Verksamheten finansieras huvudsakligen genom avgifter. Av anslaget har regeringen beräknat för uppbyggnad av Försvarshögskolans vetenskapliga grund. Det skall motsvara en professur och en rekryteringstjänst inom vart och ett skolans kärnämnen. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 3.45 Uppdragsverksamhet Tusental kronor Uppdragsverk- samhet Intäkter Kostnader Resultat (intäkt - kostnad) Utfall 1999 267 075 252 269 14 806 Prognos 2000 291 700 291 700 0 Budget 2001 299 100 299 100 0 Försvarshögskolan får disponera intäkterna från den avgiftsfinansierade verksamheten. Det redovisade överskottet kan i allt väsentligt härledas till ökade beställningar. Tabell 3.46 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 27 602 Pris- och löneomräkning 1 463 Justering av premiekompensation 2 380 Förslag 2001 31 445 Anslaget har i budgetpropositionen justerats för att kompensera för ökade kostnader för för de statliga avtalsförsäkringarna. En ytterligare ändring görs nu med anledning av att justeringen inte på ett korrekt sätt tog hänsyn till att Försvarshögskolan är både anslags- och avgiftsfinansierad. 3.11.4.4 6:16 Tabell 3.47 Anslagsutveckling Tusental kronor 439 684 2001 Förslag 441 333 2002 Beräknat 450 284 2 2003 Beräknat 460 011 2 1 Varav 11 190 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2000. 2 Motsvarar 441 333 tkr prisnivå. Anslaget finansierar den verksamhet med signalspaning som bedriver. Anslaget finansierar också utveckling av teknisk materiel och metoder som behövs för denna verksamhet. Verksamheten bedrivs enligt den inriktning som regeringen, Försvarsmakten och övriga uppdragsgivare anger. I budgetpropositionen justerades anslag för att kompensera för ökade kostnader för för de statliga avtalsförsäkringarna. En ytterligare ändring görs nu med anledning av att justeringen inte på ett korrekt sätt tog hänsyn till att är både anslags- och avgiftsfinansierad. I tilläggsbudgeten i samband med den ekonomiska vårpropositionen tillfördes anslaget med anledning av detta. Tabell 3.48 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 439 684 Pris- och löneomräkning 6 169 Övrigt -4 520 Förslag 2001 441 333 3.11.4.5 6:17 Totalförsvarets forsknings- institut 3.49 Anslagsberäkning Tusental kronor 1 2001 Förslag 184 893 2002 Beräknat 188 731 2 2003 Beräknat 192 859 2 1 och Flygtekniska försöksanstalten. 2 Motsvarar 184 893 tkr prisnivå. Anslaget finansierar försvars- och säkerhetspolitisk forskning för regeringens behov, skyddsforskning mot NBC- stridsmedel samt flygteknisk forskning. Vidare finansierar anslaget (och till viss del avgiftsinkomster) Totalförsvarets forskningsinstituts verksamhet med att tillgodose totalförsvaret med forskning, metod- och teknikutveckling samt utredningsverksamhet. Kompetensen skall också nyttiggöras utanför totalförsvaret, samt stödja svensk industri och export av försvarsmateriel. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 3.50 Uppdragsverksamhet Tusental kronor Uppdragsverk- samhet Intäkter Kostnader Resultat (intäkt - kostnad) Utfall 19991 (varav tjänsteexport) 752 909 (30 375) 740 407 (27 005) 12 502 (3 370) Prognos 20001 (varav tjänsteexport) 789 570 (23 000) 787 334 (21 000) 2 236 (2 000) Budget 2001 (varav tjänsteexport) 768 785 (23 000) 768 785 (21 000) 0 (2 000) 1 och Flygtekniska försöksanstalten. får disponera intäkterna från den avgiftsfinansierade verksamheten. I budgetpropositionen justerades anslag för att kompensera för ökade kostnader för för de statliga avtalsförsäkringarna. En ytterligare ändring görs nu med anledning av att justeringen inte på ett korrekt sätt tog hänsyn till att är både anslags- och avgiftsfinansierad. Tabell 3.51 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 168 0261 Pris- och löneomräkning 2 414 Justering av premiekompensation 14 453 Förslag 2001 184 893 1 Anslagen och Flygtekniska försöksanstalten. 3.11.4.6 6:18 Stöd till frivilliga försvarsorganisationer inom totalförsvaret Tabell 3.52 Anslagsutveckling Tusental kronor 88 262 2001 Förslag 88 265 2002 Beräknat 88 265 2 2003 Beräknat 88 265 2