prop · GO03100 · 2001-01-01 00:00:00 — Diagram 1.4 Äldrekvoten i Antal personer i förhållande till antal personer . Flera faktorer förklarar prognosen. Den kraftiga ökningen av antalet pensionärer beror på de höga födelsetalen under och närmast efter kriget och på en stigande medellivslängd. ökade medellivslängden med och mycket talar för att denna positiva utveckling fortsätter även . som detta sker har de relativt höga födelsetalen vänts till relativt låga tal . De svenska födelsetalen hade en positiv utveckling , till skillnad från i många andra länder inom . Regeringen ser allvarligt på utvecklingen av barnafödandet. Därför har regeringen tillsatt en arbetsgrupp med uppdrag att analysera mekanismerna bakom födelsetalsutvecklingen. De ekonomiska konsekvenserna av den demografiska utvecklingen är betydande. Från ca 2010 och framåt ökar utgifterna för pensioner, sjukvård och äldreomsorg. försvagas de offentliga inkomsterna till följd av en lägre andel personer i arbetsför ålder. Politiken inriktas därför redan nu på att förbereda inför denna utmaning. Överskotten i de offentliga finanserna måste upprätthållas . En fortsatt amortering på den offentliga skulden minskar den framtida räntebördan och frigör utrymme för en bibehållen kvalitet i välfärdssystemen. För att möta den demografiska utmaningen måste alla människors erfarenheter och kompetens tillvaratas. Sysselsättningen behöver öka så att fler kan hjälpa till att försörja dem som inte jobbar. Arbetsmarknadens parter har ett stort ansvar för att reformera arbetslivet så att fler kan och vill arbeta längre. Det innebär att den faktiska pensionsåldern kan höjas. Det är särskilt viktigt att sysselsättningsgraden kan ökas för kvinnor, äldre och invandrare. behövs insatser för att göra det enklare att kombinera lönearbete med föräldraskap. Att sysselsättningsmålet nås är av central betydelse för att mildra konsekvenserna av den förändrade åldersstrukturen. Denna demografiska utmaning är inte ett specifikt svenskt fenomen (se diagram 1.4). Ökningen av andelen äldre i är mer begränsad än i flera andra även om den svenska nivån är jämförelsevis hög i utgångsläget. Den mest dramatiska ökningen väntas uppkomma i där antalet äldre i förhållande till personer i yrkesverksamma åldrar ökar till 0,50. 1.5.2 En politik för ökat utbud av arbetskraft presenterade regeringen en offensiv för ökad tillväxt och rättvisa. Den innehöll en rad åtgärder för ökad sysselsättning och ökat arbetskraftsutbud. Bland dessa kan nämnas: En maxtaxa införs inom förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen. Reformen som träder i kraft minskar marginaleffekterna och främjar därmed arbete. Arbetslöshetsförsäkringen har reformerats i syfte att stärka dess roll som omställningsförsäkring. Rättssäkerheten för den enskilde stärks, kraven på den arbetslöse tydliggörs, en mer strukturerad sökprocess införs och rundgången mellan öppen arbetslöshet och arbetsmarknadspolitiska program bryts. Marginalskatterna för låg- och medelinkomsttagarna har sänkts genom kompensationen för hälften av egenavgifterna. Andelen personer som betalar statlig skatt har minskat genom att grundavdraget och nedre skiktgränsen för statlig skatt har höjts. Ett program för att öka sysselsättningen bland invandrare genomförs . Trots dessa förslag krävs ytterligare åtgärder för att målet om en reguljär sysselsättning om skall kunna uppnås. Åtgärder som höjer kompetensen och ger alla goda motiv till arbete är den viktigaste vägen för att motverka risken för att människor stängs ute. Men det måste ske en mobilisering av grupper som har låg sysselsättningsgrad. Att inte tillvarata denna resurs innebär såväl ett ekonomiskt som mänskligt slöseri. Det gäller personer som är långtidssjukskrivna och förtidspensionerade. En återgång till arbetslivet ger en möjlighet att försörja sig på egen hand och därmed ökad självkänsla. En lägre andel sjukskrivna och förtidspensionerade frigör dessutom såväl mänskliga som ekonomiska resurser som kan användas för andra ändamål. Det gäller personer med utländsk bakgrund, i synnerhet kvinnor, och andra grupper som står långt ifrån den reguljära arbetsmarknaden. Den samhällsekonomiska vinsten av en ökad integration på arbetsmarknaden är stor. Med en ökad integration och en minskad diskriminering skapas ett rättvisare samhälle och bättre tillväxtförutsättningar. Det handlar också om att enskilda skall kunna stanna kvar i arbetslivet och inte lämna arbetskraften . Det är viktigt att skapa ett arbetsliv där enskilda vill och kan bidra med sina kunskaper och färdigheter längre . Det handlar vidare om att bryta upp den könsuppdelade arbetsmarknaden, öka kvinnors arbetskraftsdeltagande och motverka ofrivillig deltidsarbetslöshet. Regeringen föreslår därför ett antal åtgärder som syftar till att öka sysselsättningen och tillväxten i alla delar av landet: En aktiv rehabilitering skall bidra till att långtidssjukskrivna får en väg tillbaka till arbetslivet. Informationsinsatser skall genomföras om möjligheterna till vilande förtidspension för förtidspensionärer som vill pröva sina möjligheter att arbeta. Alla förtidspensionärer skall kunna utnyttja sin resterande arbetsförmåga fullt ut. Marginaleffekterna av förtidspensionärernas arbetsinkomster bör reduceras. En aktiv uppföljning och efterkontroll av beviljade förtidspensioner bör göras. Regler i syfte att stoppa risken för rundgång mellan aktivitetsgarantin och öppen arbetslöshet skall träda ikraft /2002. Mot bakgrund av det förbättrade arbetsmarknadsläget skall övergången från lönebidrag till osubventionerad anställning öka i syfte att frigöra utrymme för fler arbetshandikappade att få ett fotfäste på arbetsmarknaden. En förändrad organisation för () och en ny tillsynsmyndighet för tillsyn och kontroll av arbetslöshetsförsäkringen, skall införas. I syfte att motverka eventuella flaskhalsar på arbetsmarknaden ges i uppdrag att analysera hur högskolesektorns utbildningsutbud i ökad utsträckning kan fås att svara mot arbetsmarknadens behov. De som fått använda för tillfällig personal vid arbetsförmedlingarna permanentas . Förstärkningen ger AMV förutsättningar för att utveckla arbetet med arbetsgivarkontakter, kvalitén i aktivitetsgarantin och de individuella handlingsplanerna. skall av dessa medel användas för att särskilt stärka ställningen på arbetsmarknaden för personer med utländsk bakgrund. En försöksverksamhet inleds med lokala diskrimineringsombud. Det antirasistiska arbetet förstärks med . Medlen skall bl.a. användas till stöd för organisationer som bedriver antirasistiskt arbete. Regeringen avsätter under 2002-2004 för insatser för att minska deltidsarbetslösheten. 1.6 En god välfärd skall vara ett jämlikt och jämställt land. Välfärdspolitikens huvuduppgift är att ge människor trygghet och möjligheter till utveckling. Därmed skapas förutsättningar för ett stigande välstånd både för den enskilde individen och för samhället som helhet. Välfärden byggs ut i den takt som samhällsekonomin medger. De reformer som tidigare presenterats genomförs . föreslås dessutom en rad nya reformer för ökad rättvisa. 1.6.1 Skola, vård och omsorg Regeringen har konsekvent prioriterat vård, skola och omsorg. I takt med att ekonomin förbättrats har resurser tillförts kommuner och landsting. Den goda tillväxten har dessutom medfört att den kommunala sektorn har fått betydande ökningar av de egna skatteintäkterna . Denna utveckling väntas fortgå. Skolan, vården och omsorgen är välfärdens kärna. Även om den kommunala sektorn i sin helhet nu börjar få en stark ekonomi finns det en grupp kommuner och landsting som fortfarande har problem med att nå ekonomisk balans. Bidragande orsaker kan vara befolkningsminskning och en fortsatt svag regional utveckling. Regeringen har därför beslutat om tillfälligt ekonomiskt stöd till vissa kommuner och landsting på sammanlagt . Stödets syfte är att underlätta för dessa kommuner och landsting att genomföra rekonstruktiva och långsiktigt hållbara åtgärder för att nå ekonomisk balans. Ansvaret för genomförandet av de åtgärder som krävs för att nå ekonomisk balans åvilar respektive kommun eller landsting. Dessutom riktas ett särskilt statsbidrag till kommuner och landsting med befolkningsminskning under 2003-2004. satsas på vård och omsorg, varav frigjorts genom neddragningar i försvarsmakten. Av dessa betalas ut såväl som . ökar de till , och året därpå ökar de till . Satsningarna syftar till att utveckla primärvården, sjukvårdsinsatserna i äldreomsorgen och i psykiatrin. Regeringen avser nu även att föreslå ytterligare satsningar på sjukvården. I syfte att åstadkomma kortare väntetider och förbättra tillgängligheten till behandlingar avsätts . Denna reform är särskilt angelägen med hänsyn till ohälsotalen. Dessutom överförs av de s.k. Dagmarpengarna till de generella statsbidragen för landstingen. I syfte att likställa läkemedelsbehandling med andra behandlingsmetoder inom hälso- och sjukvården samt få kontroll över kostnadsutvecklingen i läkemedelsförmånen har staten och träffat en överenskommelse om en ny modell för statens ersättning till landstingen. Modellen innebär att landstingens incitament att arbeta med kostnadsutvecklingen i läkemedelsförmånen förbättras avsevärt. åtar sig staten att ge landstingen ett större inflytande över läkemedelsförmånen så att de har möjlighet att påverka kostnadsutvecklingen. Till följd av överenskommelsen utökas ramarna för läkemedelskostnaderna med 2001, 2003 och 2004. Regeringen föreslår även ett nationellt förbehållsbelopp. Förbehållsbeloppet innebär att personer som betalar avgift för äldre- och handikappomsorg garanteras att en viss summa pengar skall finnas kvar efter det att avgiften är betald. Frågan om en s.k. maxtaxa i äldreomsorgen bereds vidare. Regeringen avser att ta upp en diskussion med om finansieringen av asylsökandes rätt till akutsjukvård. Ett antal problem har konstaterats när det gäller kommunkontosystemet. Det gäller bland annat systemets omfördelande effekter, dess belastning på den kommunala ekonomin, brister vad gäller neutralitet, samt vissa kontrollfrågor. För att belysa dessa frågor har en rad utredningsinsatser initierats. Regeringen har också tillsatt en intern arbetsgrupp med uppgift att se över systemet som helhet. Utgångspunkter är bland annat att föreslå alternativa lösningar till dagens system, i syfte att minimera de omfördelande effekter som dagens system har som konkurrensneutraliteten bibehålls mellan verksamhet som bedrivs i egen regi och verksamhet som bedrivs på entreprenad. För att lösa problemen kring kommunkontosystemet avser regeringen att återkomma i budgetpropositionen med förslag till nytt system för de kommunala momsavdragen. Regeringen kommer därvid att överväga lösningen med en statlig finansiering av systemet och reducera nivån på de generella statsbidragen till kommunerna och landstingen. Det är regeringens målsättning att ett nytt system skall kunna introduceras från . 1.6.2 En politik för barn och ungdomar skall vara ett land där barn och ungdomar får en bra uppväxt. görs därför betydande satsningar på barnfamiljer. Sammantaget uppgår tillskotten till barnfamiljerna till ca 2003 jämfört med . Barnbidraget och studiebidraget höjdes med ytterligare . Barnbidraget och studiebidraget är per barn och månad, den högsta nivån införande både nominellt och realt. Flerbarnstilläggen har också höjts i motsvarande mån. Vidare har adoptionsstödet höjts. En bred familje- och utbildningspolitisk reform införs nu stegvis, med början . Barn till arbetslösa ges då rätt till förskoleverksamhet. återinförs de så kallade kontaktdagarna i den tillfälliga föräldrapenningen för barn mellan . En maxtaxa i barnomsorgen införs 2002 och medel tillförs kommunerna för att kvalitetssäkra denna verksamhet. Maxtaxan är satt till av inkomsten, högst för att ha ett barn på förskola. Föräldraförsäkringen förlängs med en månad. Inom ramen för den förlängda föräldraförsäkringen reserveras för mamman respektive pappan. Detta innebär att ytterligare en s.k. pappa- och mammamånad införs i föräldraförsäkringen. Dessutom införs rätt till barnomsorg för barn till föräldrar som är föräldralediga med annat syskon. Allmän förskola för 4- och 5-åringar införs 2003. Tabell 1.10 En politik för barn och ungdom Nivå, 2001 2002 2003 2004 Maxtaxa m.m. 150 4 400 5 600 5 600 Mamma/pappamånad 1 000 1 000 Barnbidragshöjning 2 500 2 500 2 500 2 500 Kontaktdagar 60 160 280 280 Höjd garantiersättning i föräldraförsäkringen 300 300 Summa reformer 2 710 7 260 9 980 10 080 Regeringen föreslår nu ytterligare åtgärder för att stärka barns och barnfamiljernas situation. Garantinivån i föräldraförsäkringen föreslås höjas per dag fr.o.m. . Vidare föreslår regeringen ytterligare höjningar till och till per dag . Höjningen avser den del av försäkringen som ger ersättning enligt sjukpenninggrundande inkomst. Dessutom föreslås att studiebidraget utökas till att utgå i stället som . Studiebidraget går till ungdomar mellan som studerar i gymnasieskolan. Regeringen föreslår även att asylsökande barn och barn som beviljas tidsbegränsade uppehållstillstånd ges tillgång till förskoleverksamhet, skolbarnomsorg och utbildning på i huvudsak samma villkor som för barn bosatta i landet. Statens totala ekonomiska stöd till barnfamiljerna uppgick till ca . beräknas utgifterna öka med eller . En stor del av ökningen, , förklaras av beslutade eller aviserade reformer. 1.6.3 En politik för utbildning och forskning skall vara en framstående kunskapsnation. Internationellt framstående utbildning och livslångt lärande för alla - från förskolan till högskolan och i arbetslivet - är kraftfulla verktyg för jämlikhet och utveckling. Förstärkningen av förskolans pedagogiska uppdrag markerar dess uppgift i det livslånga lärandet. Allmän förskola för fyra- och femåringar, maxtaxa i förskoleverksamheten och utökad rätt till förskola för barn till arbetssökande och föräldralediga ger fler tillgång till förskola. Svensk skola uppvisar goda resultat i internationella jämförelser. står skolan inför betydande utmaningar. Det nya betygssystemet har tydliggjort i vilken utsträckning eleverna når målen. Mer än var tionde elev som slutar är inte behörig till gymnasieskolan. Detta är inte acceptabelt. Regeringen har därför föreslagit ökade resurser till skolan . Därefter ökar tilldelningen med fram till dess att nivån är nådd. Tabell 1.11 Skolsatsningen Nivå, miljarder kronor 2001 2002 2003 2004 2005 2006 0,5 1,5 2,5 3,5 4,5 5,0 Bidraget ska förbättra förutsättningarna för att höja elevernas resultat genom att tillföra mer personal. En ytterligare åtgärd för bättre måluppfyllelse är att den garanterade undervisningstiden utökas på samtliga gymnasieprogram från och med höstterminen . Regeringen har även givit i uppdrag åt att särskilt arbeta med att utveckla verkets former för att stödja skolutvecklingen. skall bl.a. genom riktade insatser aktivt verka för att kommuner och skolor där målen inte nås ges stöd att utveckla verksamheten. Målet är att förbättra resultaten i skolan. Satsningen på vuxenutbildningen fortsätter. I propositionen om vuxnas lärande har regeringen lämnat förlag om ett statsbidrag för vuxenutbildningen som motsvarar ca 54 000 platser. Regeringen lägger även förslag om mål och en strategi för utveckling av vuxenutbildning i ett samhälle präglat av livslångt lärande. Expansionen av högskolan fortsätter. Det långsiktiga målet är att av en årskull skall ha börjat på högskolan . /00 har andelen ökat till . Som ett led i denna strategi ökar antalet permanenta utbildningsplatser med ca 100 000 . Utbyggnaden har haft sin tyngdpunkt mot naturvetenskap och teknik men har fått en bredare inriktning. Vårdhögskoleutbildningarna får ett nytt huvudmannaskap och byggs ut. En reformerad lärarutbildning införs. Regeringen föreslår ökade resurser för att höja kvaliteten på grundutbildningen inom humaniora, teologi, juridik och samhällsvetenskap. Satsningen, i form av en ökning av ersättningsbeloppen för helårsstudenter och helårsprestationer, ger möjlighet till att bl.a. öka lärarstödet på dessa utbildningar. Denna reform understöds av det förstärkta systemet för kvalitetsutvärdering av all utbildning vid universitet och högskolor som införs . Studiestödssystemet reformeras och studiebidragets andel av studiemedlen höjs från till av totalbeloppet. Dessutom höjs fribeloppet och bidragsdelen blir pensionsgrundande. införs ett nytt vuxenstudiestöd som ersätter det särskilda utbildningsbidraget. Det nya stödet riktas till personer som är eller riskerar att bli arbetslösa samt till vissa funktionshindrade. använder sammantaget av BNP till forskning och utveckling (FoU). Det är mer än något annat land i världen. Staten har ett särskilt ansvar för att garantera forskningens frihet och att stödja vital grundforskning och forskarutbildning. Regeringen har tidigare aviserat höjningar av de statliga anslagen till grundforskning och forskarutbildning med ca . Forskarutbildningen är strategiskt viktig eftersom behovet av forskarutbildade ökar både inom högskolan och i det övriga samhället. Extra resurser tillförs för forskning om biologisk mångfald och ekologiskt hållbar utveckling. 1.6.4 De äldre skall vara ett land som kännetecknas av solidaritet mellan olika individer, grupper och generationer. De sämst ställda pensionärernas ekonomi måste förbättras ytterligare. Regeringen föreslår en fortsatt uppjustering av bostadstillägget till pensionärer. För att ge de personer som behöver äldreomsorg pengar över när avgifterna är betalda föreslår regeringen att ett förbehållsbelopp införs i äldreomsorgen. Detta förbehållsbelopp kommer att vara den lägsta summa som pensionären ska ha kvar att leva på när äldreomsorgsavgiften är betald. Äldre invandrare som ej uppfyller bosättningskravet för oavkortad folkpension är i stor utsträckning hänvisade till socialbidrag. Regeringen föreslår därför att ett nytt stöd införs för denna grupp, ett så kallat äldreförsörjningsstöd. Tandvårdsstödet har förstärkts med för att förbättra skyddet mot höga behandlingskostnader, särskilt för äldre patienter. Årets resursförstärkning är emellertid inte tillräcklig, därför höjs tandvårdsstödet med ytterligare och med ytterligare 2003. Den samlade nivåhöjningen av tandvårdsstödet uppgår då till . 1.6.5 Den generella välfärden Målet för den generella välfärdspolitiken är rättvisa och jämlika livsvillkor för kvinnor och män. Den generella välfärden minskar klyftor och gränser mellan olika samhällsgrupper och fungerar som en sammanhållande kraft. Social- och arbetsmarknadsförsäkringarna ger trygghet mot inkomstbortfall vid sjukdom, arbetsskada etc. Försäkringarnas koppling till förvärvsarbete skapar drivkrafter till arbete och främjar ett högt arbetskraftsdeltagande. Den goda ekonomiska utvecklingen och den låga inflationen har medfört att reallönerna har ökat kraftigt och . Som en följd av detta har antalet personer som får ersättning av inkomstbortfallet i sjuk- och föräldraförsäkringarna minskat. beräknas av de heltidsarbetande ha inkomster över 7,5 basbelopp. Det är angeläget att bevara och utveckla den generella välfärden. Regeringen avser därför att se över ersättningsnivåerna i försäkringssystemen och återkomma till frågan i budgetpropositionen . Regeringen avser att höja den högsta dagpenningen i a-kassan med . kommer golvet i a-kassan att höjas från till . skall ersättningen i a-kassan höjas ytterligare, under förutsättning att det statsfinansiella läget så tillåter. Regeringen avser att följa upp och utvärdera effekterna av förslagen i prop. 1999/2000:139 inför en eventuell förändring. Arbetslöshetsförsäkringar skiljer sig från de andra försäkringarna genom dess unika roll som en omställningsförsäkring mellan två arbeten. har antalet sjukskrivningar ökat dramatiskt. Ökningen är särskilt stor bland kvinnor i offentlig sektor. tillsatte regeringen en särskild utredare för uppgiften att utarbeta en handlingsplan för ökad hälsa i arbetslivet. Den särskilda utredaren har pekat på ett antal olika insatser som enligt honom kan bidra till att såväl det förebyggande arbetet mot ohälsan som rehabiliteringen av de långtidssjuka effektiviseras. Enligt utredaren bör bl.a. en förlängd sjuklöneperiod samt en förstärkt ställning för företagshälsovården prövas. Regeringen avser att tillsammans med arbetsmarknadens parter finna vägar som underlättar både förebyggande av skador och sjukdomar i arbetet och rehabilitering av de långtidssjuka. Dessutom bör vikten av ett ökat arbetsgivaransvar lyftas fram i syfte att minska antalet sjukskrivna och därigenom minska kostnaderna. För att de långtidssjuka skall kunna få en rimlig möjlighet till återgång till arbete krävs särskilda insatser. Således avser regeringen att i samarbete med de offentliga arbetsgivarna genomföra försök att förbättra det förebyggande arbetsmiljöarbetet och minska sjukfrånvaron och öka återgången till arbete. Vidare avser regeringen att föreslå att avsätts för att motverka långtidssjukskrivningar. En annan viktig arbetslivsreform rör arbetsskadeförsäkringen. Regeringen föreslår att arbetsskadeförsäkringen tillförs 2002 och . Reformen tar sikte på att bl.a. förändra bevisreglerna för att få arbetsskadeersättning. Det finns en omfattande kritik mot dagens bevisregler med innebörden att det är svårt att bevisa att en viss sjukdom eller skada är arbetsskada i det individuella fallet. Bland annat tyder en del på att kvinnor har det svårare än män att få arbetsskador godkända. Regeringen avser att återkomma till med förslag om reformering. skall vara ett land med låg brottslighet. Orsakerna till brott måste bekämpas genom investeringar i bra social och ekonomisk välfärd och goda möjligheter till utbildning och utveckling för alla människor. måste befintlig brottslighet bekämpas med kraft. Alla har rätt att känna trygghet mot brott. Polis och rättsväsende ska ha rimliga resurser för att kunna sköta sitt uppdrag. Den kraftiga ökningen av resurserna till rättsväsendet fortsätter därför. Enligt tidigare beslut och föreslagna åtgärder tillförs rättsväsendet . Även skatte- och tullväsendet föreslås tillföras ökade medel. 1.6.6 En politik för boende Bostaden är en viktig del av välfärden. Kärnan i den sociala bostadspolitiken är att alla skall ha rätt till en god bostad till ett rimligt pris, med modern utrustning och av den storlek som motsvarar familjens behov. För att klara en god tillväxt, undvika flaskhalsar och för att tillfredsställa ett ökat behov av bostäder behöver bostadsbyggandet i områden med bostadsbrist öka. Särskilt gäller det hyresbostäder till rimliga kostnader. Regeringen föreslår därför ett tidsbegränsat investeringsbidrag på . Syftet är att uppnå en ökad produktion av främst små och medelstora hyresbostäder som kan efterfrågas av ungdomar och mindre hushåll. Vid utformningen av bidraget bör beaktas önskemålen om skälig produktionskostnad och skälig boendekostnad samt att lägenheterna förmedlas i samarbete med kommunerna. Det är viktigt att ekologiska aspekter beaktas. Regeringen föreslår att nuvarande anslag för radonsanering ökas med 2002 och . 1.6.7 Internationell solidaritet Regeringen har ambitionen att åter skall uppnå enprocentsmålet för biståndet när de statsfinansiella förutsättningarna för detta föreligger. ökar biståndet med . höjs biståndet med ytterligare . ökar biståndets andel av bruttonationalinkomster (BNI) från till . 2003 ökar andelen ytterligare till . Tabell 1.12 Biståndet Miljarder kronor 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 Procent av BNI 0,7 0,7 0,705 0,72 0,73 0,74 0,81 0,861 Biståndsramen 12 12 13 14 16 17 19 21 1 Därutöver tillförs . Regeringen föreslår nu att biståndet skall höjas till av BNI, därutöver tillförs biståndet . Därmed tas ännu ett betydande steg mot enprocentsmålet. Regeringen föreslår även att samarbetsprogrammet med permanentas på en nivå om . Samarbetet med har pågått i form av treåriga tidsbegränsade program och har varit framgångsrikt. 1.7 Rättvisa skatter Skatternas främsta syfte är att finansiera välfärden.