prop · GP031 · 2001-09-20 00:00:00 — Vidare överförs från de lokala investeringsprogrammen 2002 till anslag 4:5 Domstolsväsendet m.m. under utgiftsområde 4 Rättsväsendet för att kompensera för ökade kostnader till följd av . Slutligen minskas stödet till lokala invester- ingsprogram för ekologisk hållbarhet med 2002 och 2003. Anslaget 31:11 Bidrag till bostads- investeringar som främjar ekologisk hållbarhet minskas med . Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till 2002. Regional utjämning och utveckling Utgiftsområdet omfattar politikområdena Regi- onalpolitik och IT, tele och post. Förändringar av utgiftsområdesramen jämfört med ekonomiska vårproposition förkla- ras i huvudsak av att ett nytt anslag sätts upp för att finansiera vissa tillfälliga program som reger- ingen föreslår i en kommande proposition om en ny politik för regional utveckling. Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till 2002. Allmän miljö- och naturvård Utgiftsområdet omfattar politikområdet Miljö- politik och del av politikområdet Forskningspo- litik. Förändringar av utgiftsområdesramen jämfört med ekonomiska vårproposition förkla- ras i huvudsak av överföringar till andra utgifts- områden som följer av regeringens förslag i pro- positionen Svenska miljömål delmål och åtgärdstrategier (prop. 2000/01:130). Arbetet för att uppnå miljömålen kommer att bedrivas inom alla samhällssektorer och vid en mängd myndig- heter. I enlighet med vad som aviserades ekonomiska vårproposition beräknar reger- ingen därför att överföra en del av de medel som där tillfördes utgiftsområde 20 till andra utgifts- områden. Till följd av miljömålsarbete beräknar regeringen att till utgiftsområdena 6, 9, 17, 18, 21, 23, 24 överföra ca , och ca 2004. Utöver detta beräknar regeringen att 2004 överföra till utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byg- gande. Medlen tillförs länsstyrelserna för deras arbete med miljötillsyn samt administration av skogsinköp. överförs 2004 till utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar för att finansiera för- längda förstärkningar av anslaget för viltskador i enlighet med förslagen i propositionen Sam- manhållen rovdjurspolitik (prop. 2000/01:57). Regeringen föreslår att ett nytt anslag för klimatinformation inrättas 2002 under utgifts- område 20. Anslaget tillförs 2002 - 2004 genom överföringar från an- slaget 34:1 Stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet inom utgiftsområde 18. Re- geringen föreslår också att ett nytt anslag för klimatinvesteringsprogram inrättas för under utgiftsområde 20. Anslaget till- förs 2002, 2003 och 2004 ge- nom överföringar från anslaget 34:1 Stöd till lo- kala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet under utgiftsområde 18 samt av de medel som i den ekonomiska vårpropositionen avsattes för ändamålet under utgiftsområde 18. I enlighet med regeringens förslag ekonomiska vårproposition överförs anslaget 34:1 Bidrag till meteorologiska och hydro- logiska institut från utgiftsområde 22 Kommuni- kationer till utgiftsområde 20. Som en följd av detta ökar utgiftsområdesramen med ca jämfört med eko- nomiska vårproposition. Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till 2002. Utgiftsområdet omfattar politikområdet Ener- gipolitik. Utgiftsområdesramen är oförändrad jämfört med ekonomiska vårproposi- tion. Överföring från utgiftsområde 20 Allmän mil- jö- och naturvård som följer av regeringens för- slag i propositionen Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130) har gjorts. tillförs för att fullgöra utökade uppgifter som ansvarig för miljökvalitetsmålet luft. Till utgiftsområdet har även medel tillförts som slutjustering med anledning av den föränd- rade finansieringen av de statliga avtalsförsäk- ringarna. Slutjusteringen innebär ökade utgifter med . Vidare upphör, i enlighet med principerna i den statliga garantimodellen, anslaget 35:9 Täck- ande av förluster i anledning av statliga garantier inom energiområdet, vid utgången av 2001 vilket minskar anslagsnivån 2002 med 5 miljoner kro- nor. Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till 2002. Utgiftsområdet omfattar politikområdena IT, tele och post och Transportpolitik. Förändringen av utgiftsområdesramen jämfört med ekonomiska vårproposition förkla- ras delvis av överflyttningar till andra utgiftsom- råden. I enlighet med regeringens förslag ekonomiska vårproposition överförs anslaget 34:1 Bidrag till meteorologiska och hydro- logiska institut till utgiftsområde 20 Allmän mil- jö- och naturvård. Som en följd av detta minskar utgiftsområdesramen med ca jämfört med ekonomiska vår- proposition. Regeringen avser att i den kommande propo- sitionen om infrastruktursatsning föreslå ambitionshöjningar. Utgifts- området beräknas därför tillföras 2004. Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till 2002. Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Utgiftsområdet omfattar politikområdena Skogspolitik, Djurpolitik, Livsmedelspolitik, Landsbygdspolitik, Samepolitik samt delar av politikområdena Forskningspolitik och Utbild- ningspolitik. Förändringen av utgiftsområdesramen jämfört med ekonomiska vårproposition förkla- ras dels av att beräkningen av skatteinkomsterna från de så kallade gödselskatterna reviderats, dels av att regeringen tillför ytterligare 2002 för en satsning rörande ekologisk produktion. Vidare föreslår regeringen, mot bakgrund av förslagen i propositionen Svenska miljömål - delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130), 2002 och 2003 och 2004 från utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Ersättningen för viltskador föreslås öka med 2004 varav mot bakgrund av förslagen i regeringens proposition En samman- hållen rovdjurspolitik (prop. 2000/01:57). Reger- ingen avsätter också för en informationssatsning om samerna. I och med att tar över ansvaret för garantierna inom utgiftsom- rådet kan de anslag som tidigare använts för att täcka infrianden minska med , vilket minskar utgiftsområdesramen. Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till 2002. Utgiftsområdet omfattar politikområdet När- ingspolitik, Utrikeshandel, export- och invester- ingsfrämjande samt Konsumentpolitik. Inom utgiftsområdet finns också anslag som ingår i politikområdet Forskningspolitik. Utgiftsområdesramen ökar med jämfört med eko- nomiska vårproposition. Ökningen beror främst på överföringar mellan utgiftsområden. Inom politikområdet Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjandet görs en treårig sats- ning om . Konsumentpolitiken förstärks med ytterligare för att stärka konsumenter- nas ställning. Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till 2002. Allmänna bidrag till kommuner Utgiftsområdet omfattar politikområdet All- männa bidrag till kommuner. Förändringen av utgiftsområdesramen jämfört med ekonomiska vårproposition är till stor del konsekvenser av förslag som påverkar kommuners och landstings skatteintäkter. För- slaget om skattereduktion för allmän pensions- avgift leder till ökade skatteintäkter för kom- munsektorn med . I förslaget om att införa en skattereduktion för fackföreningsavgift ingår även att nuvarande rätt till avdrag för sådan avgift slopas. Det leder till ökade skatteintäkter för kommunsektorn med . Höjningen av grundavdraget leder till i minskade skat- teintäkter för kommunsektorn. Nivån på det ge- nerella statsbidraget föreslås därför sänkas med totalt . Definitiva beräkningar av omslutningen i ut- jämningssystemet gör att utjämningsbidraget fö- reslås höjas med . Samti- digt höjs utjämningsavgiften i motsvarande mån. Enligt statens avtal med landstingen har lands- tingens ersättning för tandvården flyttats till utgiftsområdet från utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Ersätt- ningen till landstingen för tandvården uppgår till . Regeringen har i propositionen Avgifter inom äldre- och handikappomsorg (2000/01:149) fö- reslagit att ett högkostnadsskydd införs för av- gifter inom äldre- och handikappomsorg. Reger- ingen föreslår också att förbehållsbeloppet i socialtjänstlagen (2001:453) preciseras och att det skall framgå vilka inkomstslag som skall ingå i underlaget för bestämmande av förbehållsbe- lopp och avgift. Regeländringarna innebär att kommunernas intäkter minskar vilket regleras i det generella statsbidraget. ekonomis- ka vårproposition tillfördes det generella statsbi- draget för en del av dessa förändringar. Utöver detta belopp tillförs kom- munerna nu 2002 och ytter- ligare 2003. Omläggningen från skattereduktion till grundavdrag leder till att kommunsektorns skatteintäkter minskar med 4 280 miljoner kro- nor vilket justeras genom att statsbidragen ökas med motsvarande belopp. Beloppet kan komma att revideras då den slutliga justeringen sker i budgetpropositionen . Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till 2002. Utgiftsområdet omfattar utgifter för räntor på statsskulden, oförutsedda utgifter samt Riks- gäldskontorets provisionskostnader i samband med upplåning och skuldförvaltning. Utgiftsom- rådet ingår inte under utgiftstaket för staten. Jämfört med ekonomiska vårproposi- tion ökar utgiftsområdesramen med ca 2,9 mil- jarder kronor 2002 och 1,8 miljarder . Ut- gifterna beräknas dock minska något jämfört med beräkningarna i vårpropositionen. Utgiftsökningarna förklaras främst av kronans depreciering. Den försvagade kronan innebär att de realiserade valutakursförlusterna ökar samti- digt som ränteutgifter för lån upptagna i ut- ländsk valuta ökar. Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till 2002. Avgiften till Europeiska gemenskapen Utgiftsområdet omfattar politikområdet Avgif- ten till Europeiska gemenskapen. Utgiftsområ- det avser avgift till EU-budgeten. Utgif- terna beräknas enligt kommissionens budgetförslag. Avgiften kan förändras till följd av avvikelser mellan prognos och faktisk uppbörd av tullar och importavgifter, utfallet av EU-budgeten , EU:s tilläggsbudgetar, valutakursutvecklingen samt andra korrigeringar Den årliga EU-budgeten fastställs inom ramen för budgetplanen för 2000-2006, det s.k. finansiella perspektivet. Förändringen av utgiftsområdesramen i för- hållande till ekonomiska vårproposition förklaras främst av nya underlag för avgiftens be- räkning. I vårpropositionen var det inte möjligt att basera beräkningarna på EU-budget- dokument , vilka nu finns tillgängliga. Denna justering ger upphov till en ny beräkning av avgiften. Dessutom har EU:s tilläggsbudget 4 beaktats. Härutöver har sedvanlig ju- stering gjorts till följd av nya antaganden om den ekonomiska utvecklingen. Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till . Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten Utgifterna omfattar ålderspension i form av all- män tilläggspension (ATP) och ålderspension i form av folkpension till pensionärer som även Vidare ingår reformerad tilläggs- pension, inkomstpension och premiepension samt kostnaderna för administrationen av dessa system. beräknas de totala utgifterna för ål- derspensioner vid sidan av statsbudgeten uppgå till , vilket är nästan 3 mil- jarder kronor högre än beräkningen ekonomiska vårpropositionen. Ökningen förkla- ras dels av ett högre antagande om inkomstin- dex, dels högre antagande om prisbasbeloppet och dels mindre förändringar i sättet att progno- stisera ålderspensionsutgifterna. Dessa faktorer förklarar även de högre beräknade beloppen jämfört med vårpropositio- nen. kommer utgifterna för den bosätt- ningsbaserade delen av folkpensionen till pen- sionärer som också uppbär tilläggspension att föras från Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten till utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom. Denna överföring av kostnader förklarar trendbrottet i utgiftsutveck- lingen . Beräknat belopp för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten uppgår till 2002. Bemyndiganden och övriga ekonomiska förpliktelser 7 Bemyndiganden och övriga ekonomiska förpliktelser 7.1Finansiering av investeringar och Den totala låneramen avser summan av de lån Regeringens förslag: Regeringen får be- sluta om lån i för investering- ar i anläggningstillgångar som används i statens verksamhet intill ett belopp av 22 . Regeringen får vidare besluta om krediter för myndigheternas räntekonton i Riks- gäldskontoret intill ett belopp av 17 . För Sjunde AP-fondens verksamhet får reger- ingen dels besluta om lån i Riksgälds- kontoret för investeringar i anläggningstillgångar som används i verksamheten intill ett belopp av , dels besluta om kredit på räntekonto i intill ett belopp av . Enligt lagen (1996:1059) om statsbudgeten fast- ställer en total låneram i Riks- gäldskontoret för investeringar i anläggningar som används i statens verksamhet (20 §). Vidare fastställer en total kreditram i för att täcka behovet av rörel- sekapital (21 §). I tabell 7.1 redovisas för varje utgiftsområde det beräknade sammanlagda behovet av låneramar för investeringar i anläggningstillgångar . som regeringen via myndigheterna högst får ha i () och inne- fattar också tidigare tagna lån. Skatt, tull och exekution Ekonomisk trygghet vid sjukdom Jord- och skogsbruk m.m. Som framgår av tabellen beräknar regeringen att det behövs en sammantagen låneram på . För att kunna möta oförutsedda behov kommer preliminärt inte att fördelas till myn- digheterna. Jämfört med aktuella låneramar in- nebär förslaget till låneramar en ökning med eller . Den genomsnittliga ökningstakten av låneramen un- der perioden - 2001 har uppgått till 8 pro- cent. De största förändringarna återfinns inom utgiftsområdena 22 Kommunikationer, 16 Ut- bildning och universitetsforskning samt 6 Total- försvar. har tidigare inte haft någon låneram för anläggningstillgångar. Den föreslag- na ramen inrymmer en reservation på till . s.k. övriga krediter (avsnitt 7.1.4) minskas, allt annat lika, i motsvarande utsträckning. Behovet av låneramar för investeringar i anläggningstillgångar ökar med ca vardera för utgifts- områdena 16 Utbildning och universitetsforsk- ning samt 6 Totalförsvar. Myndigheternas totala skuld avseende in- vesteringar i anläggningstillgångar uppgick till , vilket är mer än vid samma tid- punkt . Diagram 7.1 Myndigheternas investeringslån - jun 00 dec 00 jun 01 Diagram 7.1 visar att lånevolymen ökade kraftigt mellan 1993, då systemet infördes, och 1996. Ökningstakten avtog därefter, för att åter igen öka. De senaste årens ök- ningar beror till stor del på Premiepensionsmyn- dighetens (PPM) utgifter till följd av det refor- merade ålderspensionssystemet samt den fort- satta utbyggnaden av högskolans grundutbild- ning och forskning. Även inom rättsväsendet har relativt omfattande investeringar skett. På tilläggsbudget ekonomiska vårproposi- tion föreslog regeringen en höjning av ramen av- seende rörelsekapital så att bl.a. PPM:s behov av rörelsekapital fortsättningsvis skulle kunna fi- nansieras härigenom. Som framgår av tabell 7.2 har utnyttjandegra- den per respektive år ökat för att därefter stabiliseras på en nivå kring . Tabell 7.2 Investeringslån och låneramar 1997 - 2001 Källa: RGK och . , Premiepensionsmyndighe- ten, Försvarsmakten och svarade för drygt en tredjedel av de sammanlagda investeringslånen per . Femton myndigheter hade mer än vardera i out- nyttjad låneram. Störst outnyttjat låneutrymme hade med . Det bör observeras att upplåningen i re- gel ökar med under den andra halvan av året, varför utnyttjandegraden som redovisas ovan är lägre än utnyttjandegra- den vid utgången av respektive år. Myndigheterna placerar överskottslikviditet och finansierar sitt behov av rörelsekapital i Riks- gäldskontoret (RGK). Myndigheterna har för dessa ändamål ett räntekonto med kredit. Ramen för räntekontokrediten varierar men ligger nor- malt i intervallet av respektive myndighets omsättning. Beräknat behov av kre- ditramar redovisas per utgiftsområde i tabell 7.3, tillsammans med totalt saldo och brut- toskuld på räntekontona per . Vid beräkningen av bruttoskulden ingår endast de myndigheter som hade ett negativt saldo på räntekontot, dvs. de som utnyttjat sin kredit. Tabell 7.3 Räntekontokrediter 2001 och kreditramar för Skatt, tull och exekution Jord- och skogsbruk m.m. Som framgår av tabellen föreslår regeringen att summan av kreditramarna för myndigheternas räntekonton får uppgå till högst . För att kunna möta oförutsed- da behov kommer preliminärt inte att fördelas till myndigheterna. Jäm- fört med aktuell kreditram är det en ökning med . Ökningen beror främst på att Premiepensionsmyndighetern (PPM) under ännu behöver lånefinansiera delar av den löpande verksamheten. PPM skall återbe- tala lånen och finansieras helt med avgiftsintäk- ter. Eftersom det stora flertalet myndigheter har inlåning på sina räntekonton var den samman- lagda ställningen positiv, med ett totalt saldo på . I beräkningen av det totala saldot ingår samtliga myndigheter som har räntekonton, dvs. som har ett negativt och de som har ett positivt saldo. Diagram 7.2 på myndigheternas räntekonto Av diagram 7.2 framgår att myndigheterna har haft betydande inlåning på sina räntekonton se- dan . Den främsta orsaken till att in- låningen är större än utlåningen är det om- fattande anslagssparande som myndigheterna har byggt upp. En effekt av detta är att endast 82 av de 224 myndigheter som har räntekonton i RGK behövde utnyttja sin kredit januari t.o.m. . Av dessa myn- digheter har endast omkring hälften (42 styck- en) utnyttjat eller mer av tilldelad kredit. De 30 myndigheter som hade ett negativt saldo på sina räntekonton hade då tillsammans en skuld om . Sjunde AP-fonden förvaltar premiepensionsme- del inom det reformerade systemet för inkomst- grundad ålderspension. I detta system fastställs en pensionsrätt motsvarande av pensionsgrundande inkomster jämte vissa till- kommande belopp. Huvuddelen av pensionsrät- ten tillgodoräknas den enskilde inom ramen för fördelningssystemet. En mindre del, motsvaran- de av pensionsgrundande inkomster, förs till premiepensionssystemet där det förvaltas i värdepappersfonder efter individuella val. För de personer som avstår från att välja någon annan fond skall medlen placeras i Premiesparfonden som förvaltas av Sjunde AP-fonden. förvaltar Sjunde AP-fonden ytterligare en fond, Premievalsfonden, som kan väljas på samma sätt som andra fonder inom premiepensionssyste- met. Sjunde AP-fonden har inga uppgifter ut- över förvaltningen av dessa två fonder. Organisa- tion och verksamhet har byggts upp från grunden för att tillgodose detta behov. Kostnaderna för Sjunde AP-fondens verk- samhet skall täckas med hjälp av de förvaltnings- avgifter som tas ur fonderna. Detta gäller även kostnaderna för att bygga upp verksamheten. För att finansiera verksamheten under uppbygg- nadsskedet disponerar Sjunde AP-fonden kredi- ter i (). dispo- nerar fonden dels ett räntekonto med kredit på högst , dels ett lån på högst för finansiering av anlägg- ningstillgångar (prop. 2000/01:1, bet. 2000/01:FiU1, rskr. 2000/01:36). Av dessa kre- ditramar var av kontokredi- ten utnyttjad , medan lånen för anläggningstillgångar ökat obetydligt till . Mot denna bakgrund samt med beaktande av Sjunde AP- fondens prognoser kan låneramen för anlägg- ningstillgångar minskas med till . Starka skäl talar för att kostnaderna under uppbyggnadsskedet sprids över för att inte oproportionerligt belasta någon en- staka årgång av premiepensionssparare. Sjunde AP-fondens bedömning är att bör uppgå till . uppgick Premiesparfondens och Premievalsfondens marknadsvärden till respektive . Den förra är således ojämförligt större och spelar en avgörande roll för Sjunde AP-fondens eko- nomi. Förvaltningsavgiften, som uppgår till av förvaltat kapital , reduceras ge- nom det rabattsystem som tillämpas av Premie- pensionsmyndigheten (PPM). För rabatten kö- per PPM nya fondandelar för premiepensions- spararnas räkning. För Premiesparfonden inne- bär rabatten att nettoavgiften är . Genom rabattsystemets utform- ning är det svårt att höja denna nettoavgift utan att bruttoavgiften blir orimligt hög. Från netto- avgiften på avgår rörliga förvalt- ningskostnader som kan beräknas till . Resten, dvs. , skall täcka fasta kostnader. Eftersom dessa uppgår till i storleks- ordningen 35 - kan det i nu- läget erforderliga fondkapitalet, för att uppnå lönsamhet, uppskattas till 45 - 50 miljarder kro- nor. Innan denna kritiska massa har uppnåtts växer Sjunde AP-fondens skulder och räntebe- talningar ytterligare. En dynamisk simulering, under en rad specificerade antaganden, indikerar möjligheten av ett ekonomiskt resultat nära ba- lans 2006 och successivt ökande årliga överskott åren därefter. I ett sådant scenario kan skulderna vara slutbetalda . Enligt 23 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten kan för en viss myndighet eller för viss anskaffning besluta att finansieringen skall ske på annat sätt än genom ovan beskrivna låneramar eller kreditramar. Totalt uppgår denna utlåning i Riksgäldskon- toret (RGK) till . Centrala kredit för studielån är störst och uppgick till 98 miljar- der kronor. I tabell 7.4 presenteras en översikt av övriga kreditramar i RGK. Tabell 7.4 Övriga kreditramar RGK:s garantiverksamhet, ordinarie RGK:s garantiverksamhet garantier, till RGK:s garantiverksamhet, garantier till 1Låneramarna för , , och avser ramar både i och utanför . 2Ingen kreditram fanns för verksamheten . 4Den övriga krediten avser en kreditram för såväl affärsverket SJ som de nya SJ- bolagens totala upplåning. 5SVEDAB:s och Botniabanan AB:s kreditram indexuppräknas. Förslagen till beslut om nya eller utökade ramar för övrig utlåning från RGK återfinns inom re- spektive utgiftsområde. Staten har utestående ekonomiska förpliktelser i form av garantier, t.ex. kapitaltäckningsgarantier, kreditgarantier, borgensåtaganden, grundfonds- förbindelser och pensionsgarantier. Den statliga garantiverksamheten regleras bl.a. i 14-15 §§ la- gen (1996:1059) om statsbudgeten. En samlad redovisning av den statliga garanti- verksamheten ges i Årsredovisning för staten 2000 (skr. 2000/01:101). avser reger- ingen i huvudsak att presentera redogörelser för den statliga garantiverksamhetens utveckling i årsredovisningen för staten och i budgetproposi- tionen. I detta avsnitt behandlas delar av det ut- vecklingsarbete som pågår inom området. Mot bakgrund av de nya riktlinjer för statliga garantier som utfärdades av , har regeringen även för avsikt att in- formera kommissionen om befintliga garantiåta- ganden. Om kommissionens ställningstagande föranleder några åtgärder avser regeringen åter- komma till . infördes ett nytt sätt att han- tera garantier i staten den s.k. garantimodellen (prop. 1996/97:1 finansplan m.m. sid. 89-92, bet. 1996/97:FiU1 sid. 228-231, rskr. 1996/97:53). Garantimodellen ställer krav på full kostnads- täckning och innebär att risken i varje garantien- gagemang eller grupp av engagemang skall be- räknas. Utifrån detta bestäms en avgift för garantin som debiteras garantitagaren. kan emellertid besluta att för ett visst åtagande skall en lägre eller ingen avgift debiteras. Till den del full kostnadstäckning inte erhålls från garan- titagaren är det fråga om en statlig subvention. Kostnadstäckning uppnås då genom att an- slagsmedel motsvarande subventionen anvisas på statsbudgeten. Avgiftsinkomster och i före- kommande fall anslagsmedel förs till ett konto, en garantireserv, i (). Till reserven förs också eventuella återvinningar från tidigare infriade garantier. Reserven finansi- erar garantiverksamhetens administration och skadeutfall, och skall vara långsiktigt självbäran- de. Regeringen gav RGK i uppdrag att utreda om riskhanteringen i den statliga garanti- portföljen kan effektiviseras ytterligare. Uppdra- get skall redovisas . 7.2.2Hanteringen av äldre garantier som garantimodellen infördes beslöt också att de äldre garantierna skall in- värderas och hanteras enligt principerna i garan- När kostnaden för en subventione- rad garanti har fastställts skall anslagsmedel anvi- sas för att täcka subventionen inom respektive utgiftsområde om inte garantins avgifter kan hö- jas i motsvarande grad.