prop · GP0350 · 2001-11-12 00:00:00 — Arbetet startade och beräknas löpa i första hand fram . Projektet har ett nätverk bestående av 650 svenska företag. En majoritet av dessa är små- och medelstora företag som sätter särskilt stort värde på att delta i ett omfattande nätverk och genomföra gemensamma aktiviteter. tillsköt regeringen ytterligare till projektet. genomförde Svensk Miljöteknikexport och anslutna företag ett stort antal aktiviteter, bl.a. delegationsresor förda av miljöministern till utvalda marknader, seminarier och olika marknads- föringsaktiviteter. En sådan aktivitet var en delegationsresa till , i oktobernovember 2000. Delegationen leddes av miljöministern, som dessutom invigningstalade vid ett särskilt miljöteknikseminarium i och i övrigt banade väg för att deltagande svenska företag kunde knyta nya och viktiga kontakter med beslutsfattare i . stod även , , Exportråd och värd för ett tre dagars seminarium vid världsutställningen i . Seminariet The Baltic Sea Region a Colourful part of Europe ägde rum i den svenska paviljongen. bekostade resa och uppehälle för 50 beslutsfattare från de Baltiska staterna, och Nordvästra . Omkring 30 svenska företag deltog i seminariet och fick möjlighet att knyta goda och värdefulla kontakter för framtiden. Särskild fokus låg på samarbetet kring och de behov av reningsteknik och olika tjänster som föreligger i regionen. Miljövårdsberedningen fick 1998 regeringens uppdrag att medverka i arbetet med att ta fram strategier för utveckling av ett ekologiskt hållbart näringsliv genom att förbereda och inleda en dialog med delar av näringslivet om dess arbete med en hållbar utveckling. Inom ramen för Skr. 2001/02:50 uppdraget har beredningen inlett två dialoger med företag valda utifrån I den ena dialogen, kallad Bygga/Bo, har tjugo företag och tre kommuner deltagit. Företagen är fastighetsförvaltare, byggherrar, entreprenörer, materialtillverkare, arkitekter och konsulter, leverantörer, bank och försäkringsbolag samt telekomföretag. Den andra dialogen, Framtida handel, har fokuserat på framtidens handel med dagligvaror. Dialogen, som har involverat ett tjugotal företag och myndigheter har omfattat detaljhandel, transportörer, livsmedels- industri och IT-sektorn. Dialogprojektens första skede avslutades och har lett till en plattform med visioner och långsiktiga mål och strategier för en hållbar bygg- och fastighetssektor och en dagligvarukedja för framtiden. Miljövårdsberedningen har redovisat resultaten dels i rapporterna Tänk nytt, tänk hållbart! att bygga och förvalta för framtiden och Tänk nytt, tänk hållbart! en dagligvarukedja för framtiden, dels i betänkandet Tänk nytt, tänk hållbart! dialog och samverkan för hållbar utveckling (SOU 2001:20). Regeringen har tillsammans med deltagarna i dialoggrupperna beslutat att utifrån denna plattform fortsätta dialogerna och fördjupa arbetet med sikte på att nå fram till överenskommelser om frivilliga åtaganden. Bostäder och lokaler svarar för en stor andel av miljöbelastningen. Det finns därför inom bygg- och fastighetssektorn en betydande potential för förbättringar som kan bidra till en hållbar utveckling. Energi- och resurseffektivisering, god inomhusmiljö och sunda och miljöriktiga materialval har identifierats som de viktigaste områdena för en sådan utveckling. Bygga/Bo- gruppen har tagit fram mål för dessa områden. Målen på miljö- och energiområdena innebär att användningen av fossila bränslen till uppvärmning eller varmvattenberedning begränsas, att mer än hälften av energibehovet över året kommer från förnyelsebara energikällor och att användningen av köpt energi har minskat fram jämfört med . För materialval är målet att byggsektorn har fasat ut användningen av de skadliga metaller och ämnen som omfattas av regeringens riktlinjer. Ett annat mål är att alla nya hus och av den äldre bebyggelsen är deklarerade och klassificerade med avseende på byggnadsmaterial, hälsa och miljöpåverkan. Ytterligare ett mål är att avfallsmängderna från ny- och ombyggnad till deponi skall reduceras jämfört med . Inom handeln med dagligvaror kan stora strukturförändringar komma om t.ex. elektronisk handel slår igenom. Det kan leda till ökad miljöbelastning men också, vid rätt utbyggd logistik, ge miljövinster. Nya lösningar för transporter och varudistribution är mycket angelägna Skr. 2001/02:50 för att bland annat minska utsläppen av koldioxid. Dialoggruppen Framtida handel har fokuserat på logistik och elektronisk handel samt varans innehåll och tillverkningen av den. Gruppens mål är att uppnå en halvering av transporterna (livsmedelsindustrins och handelns transporter av dagligvaror samt hushållens inköpsresor) och väsentligt större andel förnybara energikällor i livsmedelskedjan. Dialoggruppen har också enats om mål för urfasning av skadliga ämnen. Avsikten är att fortsätta dialogen och fördjupa arbetet med sikte på att nå frivilliga överenskommelser om insatser inklusive utveckling och uppföljning för att nå målen om en hållbar utveckling. De åtgärdsområden som i dialogprojektet /Bo har bedömts vara strategiska och bidrar till att driva utvecklingen i önskvärd riktning vad gäller energieffektivisering, god inomhusmiljö och effektiv resurs- användning är: planering för hållbart samhällsbyggande, användning av bästa möjliga teknik och utveckling av ny teknik, upphandling med livscykelperspektiv och helhetssyn, samordning av bygg- och förvaltningsprocessen, klassning av lokaler och bostäder, forskning och utveckling, förvaltning för en bättre byggd miljö, samt information och genomförande av miljölösningar. Inom dessa områden kommer frivilliga överenskommelser med näringslivet om insatser att utvecklas och samarbetet fördjupas för en hållbar bygg- och fastighetssektor. Syftet med det fortsatta är att fokusera på miljöaspekter vid utveckling av framtida handelsmönster och att stödja och påverka utvecklingen mot en hållbar handel med dagligvaror. Följande åtgärdsområden har bedömts vara strategiska och bidra till att driva utvecklingen i önskvärd riktning: samverkan mellan branscher och trafikslag kring hela dagligvarukedjan, utveckling, upphandling och införande av ny teknik, forskning och utveckling för en hållbar dagligvarukedja, hållbar utveckling präglar hela företaget, samt ökad miljöanpassning av varor och synliggjord miljöpåverkan. I det fortsatta arbetet prioriteras inledningsvis dels området Samordning av dagligvarutransporter inkluderande effektiv fordonsteknik, kombi- transporter, e-handel och utveckling av lastbärare samt infrastrukturella aspekter, dels Ökad miljöanpassning av varor och synliggjord miljö- påverkan som innefattar miljöinformation, system för att synliggöra varors miljöpåverkan, miljömärkningssystem och specificering av miljökrav vid upphandling. Inom dessa områden är det angeläget att söka nå frivilliga överenskommelser med näringslivet om konkreta insatser för en hållbar utveckling. Det finns inom de två dialoggrupperna en stor potential för att få igång ett konkret och aktivt arbete som kan ge viktiga bidrag till att nå många av de 15 miljökvalitetsmål som fastställts av . Dialoggrupperna har identifierat ett antal åtgärder som staten och näringslivet bör vidta för att det skall vara möjligt att nå målen. Miljövårdsberedningen bedömer att det kommer att behövas teknikgenombrott, helt nya affärskoncept, nya synsätt och nya sorters samarbeten för att lösa framtidens miljöutmaningar. bedriver ett sådant miljöorienterat förnyelsearbete. För att ge företagen incitament för de nya lösningar som behövs och som måste börja utvecklas krävs det betydande skärpningar av styrmedlen. Erfarenheterna från dialogprojekten är att dialoger och överens- kommelser om frivilliga åtaganden kan ge den insikt som behövs för att få igång ett mer genomgripande förändringsarbete. Dialog och överenskommelser bör därför användas som ett väsentligt komplement till andra styrmedel. Konsumenterna och miljön är ett brett område som i stor utsträckning berör vår konsumtion och vår livsstil. Fler konsumenter måste bli medvetna om sambandet mellan sin egen konsumtion och den miljöbelastning den bidrar till. Men det måste vara enkelt att vara en aktiv miljökonsument. Information om den miljöpåverkan som olika varor har måste vara lätt att förstå, liksom information om hur man på bästa sätt återanvänder och återvinner olika produkter och var det kan ske. För att det skall bli lättare att som konsument ta miljöhänsyn krävs bra hjälpmedel. Ett effektivt hjälpmedel för att fler konsumenter blir bättre informerade är de olika miljömärkningssystem som finns, såsom den nordiska Svanen, Bra Miljöval och EU:s Blomma. Det uppdrag som regeringen gav , att utveckla en databas med hushållsrelaterad miljöinformation har resulterat i ett nytt hjälpmedel för konsumenterna inför köp. I databasen, finns fakta och råd som kan vara till hjälp för konsumenten vid köp av varor som påverkar miljön. Det är inte enbart miljöpåverkan som ingår i jämförelsen utan även parametrar som pris, prestanda och energiförbrukning. De produkter som ingår i databasen är bilar, spisar, tvättmaskiner, mikrovågsugnar, kyl, sval och frys, diskmaskiner, dammsugare och gräsklippare. Databasen kommer att fortsätta att utvecklas och kompletteras med fler produktgrupper. Regeringen har påbörjat en uppföljning av betänkandet och handlingsplanen Konsumenterna och miljön ( skr. 1997/98:67) i form av en lägesbeskrivning som skall redovisas till . Delrapporten skall följa upp hur arbetet med miljömålet i konsumentpolitiken fortskrider. Vidare skall i införandet av nationella delmål och de sektorsmål som har haft i uppdrag att utarbeta följas upp. I vilken mån och på vilket sätt har tagit hänsyn till miljöaspekter i samband med varuprovningar skall Skr. 2001/02:50 granskas. Dessutom skall arbete med att granska marknadsföring med s. k. gröna påståenden utvärderas liksom det statliga engagemanget för miljömärkningssystemet Svanen. Inom ramen för det nordiska samarbetet skall Svanen-märkningens finansieringssystem och omfattningen av de statliga bidragen utvärderas. Inom ramen för IPP-arbetet kommer lämpliga verktyg för att underlätta ytterligare för konsumenter att göra bra miljöval vid köp av olika produkter att ses över. beslutade efter förslag i budgetpropositionen (prop. 1997/98:1, utg. omr. 18, bet. 1997/98:BoU1, rskr. 1997/98:81) att inrätta ett stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet (LIP). I enlighet med regeringens förslag i budgetpropositionen (prop. 2001/01:1) kommer anslaget att omfatta totalt för perioden 19982003. Med stöd av förordningen (1998:23) om statliga bidrag till lokala investeringsprogram som ökar den ekologiska hållbarheten i samhället får regeringen besluta om bidrag till program som uppfyller vissa kriterier. Totalt har 166 program beviljats stöd med sammanlagt . Detta innebär att 136 kommuner och ett kommunalförbund har beviljats bidrag, varav 29 kommuner mer än en gång. Tillsammans med det som bidragsmottagarna själva satsar ger detta en total investeringsvolym på , varav den direkt miljörelaterade investeringen utgör . Enligt kommunernas beräkningar kommer cirka 17 600 årsarbeten att skapas (se vidare avsnitt 5). I budgetpropositionen (prop. 2001/02:1) har regeringen föreslagit att hanteringen av de lokala investeringsprogrammen inklusive granskning av ansökningar och slutrapporter, uppföljning, utvärdering samt informationsinsatser förs över från till en myndighet. I budgetpropositionen föreslås vidare att det nuvarande stödet till lokala investeringsprogram ersätts med ett stöd till ett klimat- investeringsprogram (se vidare avsnitt 5). Det övergripande målet för den statliga turistpolitiken är att skall ha en hög attraktionskraft som turistland och en långsiktigt konkurrens- kraftig turistnäring. Turistdelegationen är den statliga myndigheten för turism. Enligt sin instruktion skall myndigheten verka för att turismens utveckling sker på ett för miljön och naturen hållbart sätt. Hållbar utveckling är den första av de strategiska slutsatserna i Turistdelega- tionens handlingsprogram . presenterade Turistdelegationen ett princip- och strategidokumentet Hållbar utveckling i svensk turistnäring. används i lokala och regionala utvecklingsprojekt m.m. På sektorsnivå Skr. 2001/02:50 har Turistdelegationen presenterat vissa angelägna frågor tillsammans med i en skrift Planera för turism, med i en skrift 1999 Fisketurism en naturlig näring och med i en skrift 2001 Skogen och turismen en gren av naturturismen. I den s.k. Framtidsgruppen, som etablerades för att stärka tillväxten i den svenska rese- och turistindustrin, har en särskild grupp arbetat med hållbar turism. överlämnade Framtids- gruppen sin slutrapport strategier för tillväxt i den svenska rese- och turistindustrin till regeringen och till rese- och turistindustrins intressenter. Det övergripande målet för programmet är att skapa tillväxt i den svenska rese- och turistindustrin. Framtidsgruppen har i sitt arbete fokuserat på tre affärsområden och fem generella utvecklingsområden som särskilt strategiska för utvecklingen av svensk turism. Inom dessa affärs- och utvecklingsområden har 24 insatsområden identifierats inom vilka ett antal olika konkreta åtgärder bör genomföras. Att säkerställa en hållbar utveckling av svensk turism är ett av insatsområdena. Den svenska turismen skall utvecklas på ett långsiktigt hållbart sätt. Det är ett ansvar mot kommande generationer och svarar upp mot de krav som dagens och framtidens konsumenter av resor och turism ställer. I det kvalitetsmedvetna resande som växer fram innebär hållbarhet en dynamisk möjlighet. Nordiska ministerrådets ad hoc-arbetsgrupp för turism driver ett projekt om hållbar turistutveckling i . Ett förslag till en gemensam nordisk strategi Mot en hållbar nordisk turism färdigställdes . var med och finansierade projektet. Ett anbudsförfarande har påbörjats i syfte att ta fram en konkret handlingsplan för en strategi för hållbar turism 20022004 baserad på rapporten som blev klar . I Baltic 21 är turism en av de åtta sektorer vars utveckling bedöms vara av särskilt stor betydelse för att uppnå en hållbar utveckling i . har tillsammans med samordnings- ansvar inom turistsektorn. Inom EU pågår uppföljning av rådets (inre marknaden) slutsatser om turism och sysselsättning. För att genomföra rådsslut- satserna tillsattes fem arbetsgrupper inom områdena information, utbildning, kvalitet, IT och hållbar utveckling. Den sistnämnda arbetsgruppen behandlade hållbar utveckling av turismen inklusive miljöskyddet. Arbetsgrupperna blev klara med sina slutrapporter . Kommissionen planerar att färdigställa ett meddelande med en analys av rapporternas förslag. I höstens budgetproposition presenteras det andra steget i den strategi för en successivt ökad miljörelatering av skattesystemet genom s.k. grön skatteväxling som inleddes (prop. 2001/02:1, volym 1, s. Skatteväxlingsstrategin beräknas Skr. 2001/02:50 omfatta sammanlagt . Höjda skatter på miljöpåverkan skall växlas mot sänkta arbetsgivaravgifter och höjda grundavdrag vid inkomstbeskattningen. Detaljerna i förslaget presenteras i avsnitt 4.5 under åtgärd Fi 97:1. Skatteväxlingen bör enligt strategin utgå från de av fastställda miljömålen. En omställning av energisystemet och en reformering av energiskattesystemet med en begränsning av koldioxidutsläppen är centrala uppgifter i en grön skatteväxling. Enligt strategin skall omställningen bidra till en effektivare energianvändning, gynna användningen av biobränslen, ge incitament för att minska industrins miljöbelastning, säkerställa industrins konkurrenskraft, skapa förutsättningar för inhemsk produktion av el, förenkla energi- skattesystemet och ge det en stabil grund för en hållbar ekonomisk tillväxt. Den principskiss som presenterades i betänkandet från (SOU 1997:11) utgör en utgångspunkt för reformen. Regeringen bedömer att det går att ta ytterligare steg i en grön skatteväxling om det sker på ett varsamt och balanserat sätt. Effekterna av de olika stegen bör också löpande följas upp. gjorde bedömningen att det finns ett utrymme för en ytterligare skatteväxling i samma storleks- ordning som . Det främsta syftet med en grön skatteväxling är som nämnts att öka miljörelateringen av skattesystemet dvs. att skatten på miljöskadliga aktiviteter höjs. Det leder till att ekonomiska styrmedel ges en ökad tyngd i miljöpolitiken vid sidan av legala, administrativa och informativa styrmedel. Ekonomiska styrmedel ger, rätt utformade, kostnadseffektiva signaler till marknadens aktörer att skapa förutsättningar för en miljövänlig och resurssnål livsstil, produktion och teknik. Genom miljöskatter sätter man ett pris på miljön och det blir dyrare att till exempel släppa ut föroreningar till luft eller vatten. Härigenom får ekonomins aktörer själva bära kostnaderna för de miljöeffekter de orsakar. Den s.k. gröna skatteväxlingen för omfattar enligt regeringens förslag i budgetpropositionen (prop. 2001/02:1) . Bl.a. höjs koldioxidskatten . är målsättningen att skatteväxla . (), och Naturvårds- verket samarbetar om miljöräkenskaper. Resultaten presenteras i en gemensam rapportserie. Sambandet mellan ekonomi, sysselsättning och miljö beskrivs genom att resursanvändning och miljöpåverkan redovisas för olika branscher och sektorer på samma sätt som ekonomiska data redovisas i nationalräkenskaperna. Arbetet ger också möjlighet att använda miljövariabler i olika typer av ekonomiska modeller och att bedöma effekten av miljöskatter m.m. SCB redovisar så kallade fysiska miljöräkenskaper för t.ex. energi, vissa material, luftutsläpp, avfall, sysselsättning, miljöskatter och miljöskyddskostnader. under utveckling innefattar bl.a. importens miljöpåverkan, miljöpåverkan Skr. 2001/02:50 räknat för olika varugrupper, gröna jobb, kemikalier, regionala räkenskaper, indikatorer för hållbar utveckling, vattenräkenskaper, skogsräkenskaper samt hushållens miljöpåverkan. utvecklar miljöekonomiska modeller för analys av hur politiska förslag och beslut påverkar miljö och ekonomi. De arbetar dessutom med att utveckla monetära miljöräkenskaper där skadekostnader för miljöpåverkan värderas. gör beräkningar av kostnaderna för att minska utsläpp och annan miljö- påverkan. beskriver även tillståndet i de svenska ekosystemen och hur dessa förändras. Miljöräkenskapernas data har använts i Långtidsutredning, i utredningen om flexibla mekanismer samt i och arbete. De kommer även till användning i Resurseffektiviserings- utredningens arbete (se avsnitt 3.3.3). Indikatorer kan vara ett bra hjälpmedel för framtida bedömning av framstegen mot ett mer hållbart samhälle. har i samarbete med och på uppdrag av tagit fram en första omgång av indikatorer för hållbar utveckling. Dessa indikatorer omfattar såväl ekologiska som ekonomiska och sociala aspekter. Rapporten for a first set 2001 publicerades . 3.3.3Samband mellan tillväxt och miljö lämnade sitt betänkande Effektiv användning av naturresurser (SOU 2001:2). Utredningen har haft som uppgift att göra en analys av sambandet mellan miljö och tillväxt samt behovet av åtgärder för en effektivare användning av naturresurser för att nå en hållbar utveckling. Vidare har ingått att bedöma behovet av effektivis eringsmål på nationell nivå och föreslå sådana mål om utredningen finner det ändamålsenligt. Utredningens huvudslutsatser är att material- och energianvändningen effektiviserats betydligt de senaste årtionden även om en ökning skett i absoluta tal. Utredningen finner det inte vara ändamålsenligt med specifika mål för resurseffektivisering totalt i ekonomin, i bestämda regioner eller i enskilda branscher. Istället bör målen inriktas på en reducering av olika slags utsläpp i absoluta tal. Enligt utredningen kommer det att krävas en skärpt miljöpolitik för att bl.a. begränsa miljö- och klimatpåverkande utsläpp. Betänkandet har remissbehandlats och bereds inom . 3.4Kultur, delaktighet och kunskap Ett samhälle där alla medborgare känner delaktighet och har vilja och förmåga att ta ansvar för sitt handlande utgör grunden för arbetet med hållbar utveckling. Viktiga förutsättningar är därför utbildning och kunskap både om specifika sakfrågor och om medborgarens möjligheter att delta i miljöarbetet. En varsam förvaltning och ett framsynt tillvaratagande och brukande Skr. 2001/02:50 av vårt gemensamma kulturarv är en viktig utgångspunkt i arbetet för en Kunskap om kulturarvet och de historiska perspektiven bidrar väsentligt till den grund som det hållbara samhället byggs vidare på. Regeringen har i propositionen Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130) föreslagit en rad mål och framtida strategier med stor inverkan på kulturmiljöarbetet. Bland annat rör detta insatser för en god bebyggd miljö, levande sjöar och vattendrag, hav i balans samt levande kust och skärgård, ett rikt odlingslandskap, levande skogar samt storslagen fjällnatur. Omställningen till ett ekologiskt hållbart samhälle berör våra bebyggelsemiljöer. Regeringen betonar vikten av att det ekologiska byggandet håller hög arkitektonisk kvalitet och stöder därför olika projekt för vidareutveckling av byggnadsvårdens ekologiska delar. En utgångspunkt är att traditionellt byggda hus oftast är både miljöanpassade och långlivade samt viktiga för kulturmiljön. Regeringen har vidare bl.a. tagit initiativ till en satsning på att förbättra kunskapsunderlaget kring efterkrigstidens arkitektur och kulturmiljöer i storstäderna samt till det pågående . För att skapa ett ekologiskt hållbart samhälle krävs det att samtliga individer och samhällsorgan känner sig medansvariga för samhällets utveckling. Ett första steg på vägen dit är att skapa sådana möjligheter att alla medborgare kan ta del av den information som finns. Utbudet av informationskällor har breddats och ökat mycket snabbt, vilket resulterat i att mängden information svällt men också fragmen- terats. Genom att information till viss del endast når en begränsad grupp får olika personer allt mer skilda referensramar. Detta ställer nya krav både på kommunikation och dialog människor emellan och på ett kritiskt, prö vande förhållningssätt. Samhället blir dessutom allt mer mångkulturellt vilket leder till ökande krav på förståelse och respekt för olika kulturella identiteter. I bor mer än 900 000 personer som är födda utomlands. Bland de senare anlända torde finnas ett stort behov av information om svensk miljöpol itik, som möjligheten att förstå och ta till sig traditionell milj ö information kan vara otillräcklig. Enligt kan begreppet hållbarhet inte separeras från demokrati och jämställdhet. Dessa begrepp utgör tillsammans grund- stenar för den sociala dimensionen av hållbar utveckling. Jämställdhet är liksom miljöfrågorna ett sektorsövergripande politikområde. Målet för politikområdet är att kvinnor och män skall ha samma möjligheter, rättigheter och sky ldigheter inom livets alla Detta innebär en jämn fördelning av makt och inflytande, Skr. samma mö jligheter till ekonomiskt oberoende, lika förutsättningar i fråga om företagande, arb ete, arbetsvillkor samt utvecklingsmöjligheter i arbetet. Det innebär också lika tillgång till utbildning och möjligheter till utveckling av pe rsonliga intressen och talanger, delat ansvar för hem och barn samt frihet från könsr elaterat våld. Ett jämställdhetsperspektiv skall genomsyra alla delar av regeringens politik. Jämställdhetspolitikens inriktning på utvec klings- och förändringsarbete i syfte att främja jämställdhet mellan kvinnor och män ligger fast. Ett intensifierat arbete med att vidareutveckla metoder och strategier för att införliva ett jä mställdhetsperspektiv inom andra politikområden har inletts . Arbetsmarknaden och arbetslivet är centrala områden för jämställdhetspolitiken. Skärpningen av jämställdhetslagen som trä dde i kraft innebär att regeringen söker nya lösningar för att förverkliga jämställ dhet i arbetslivet.