prop · GP031d7 · 2001-09-20 00:00:00 — Den svenska styrkan, vars främsta uppgift har varit civil-militär samverkan, har ingått i den nordisk-polska bataljonsstridsgruppen. Försvarsmakten ställer , i enlighet med regeringsbeslut , en väpnad styrka om ca 40 personer till förfogande inom den multilaterala fredsstyrkan i , för bl.a. civilmilitär samverkan. har gett ett bemyndigande till Nato samt mandat för en multinationell fredsstyrka i Kosovo med stöd av kapitel VII i . Den internationella fredsstyrkan har funnits i Kosovo . Styrkan leds av Nato. har bidragit med trupp. har bidragit med ca 800 personer till KFOR. Den svenska styrkan har bl.a. bestått av en mekaniserad skyttebataljon, stabsofficerare vid och vid den brittiska brigadstaben, enheter för utbildning i minkännedom (s.k. mine awareness team) samt underrättelsetjänst. Utöver de ordinarie uppgifterna som gränsövervakning, patrullering, upprättande av vägspärrar m.m. har den svenska bataljonen bl.a. deltagit i sökande efter vapen. har bataljonen även medverkat i operationer för att trygga ved- och matförsörjningen åt främst minoritetsgrupper i bataljonens område. blev enheter för utbildning i minkännedom huvudansvariga för utbildningen av all KFOR-personal ingående i den brittiska brigadens område. meddelade Nato att KFOR- styrkan behövde förstärkas mot bakgrund av händelseutvecklingen i södra och i f.d. jugoslaviska republiken (FY- ). Regeringen ansåg att borde bidra till detta och beslutade därför att Försvarsmakten skulle förstärka det svenska truppbidraget med ett mekaniserat skyttekompani om ca 190 personer. Det kompani som förstärker den bataljon som redan finns på plats är ett av de förband som har organiserat inom ramen för PARP i fredssamarbetet PFF och som från är tillgängligt med 30 dagars beredskap. Kompaniet förstärker den svenska bataljonen och framåt. Regeringen beslutade att, i enlighet med beslut (bet. 2000/01:UU12, rskr. 2000/01:161), ge den svenska styrkan ett utökat mandat. Beslutet innebär att svensk KFOR-personal skall kunna delta i den fredsfrämjande verksamhet som KFOR kan komma att bedriva även utanför provinsen gräns. Förutsättningen är att denna verksamhet ligger i linje med KFOR:s ursprungliga mandat enligt FN:s säkerhetsråds resolution och att samtycke från berörda parter föreligger. Regeringens beslut innebär att svensk KFOR-personal kan delta i följande verksamheter utanför provinsen gräns: verksamhet inom ramen för KFOR:s verifiering av olika parters efterlevnad av avtal, dvs. inom KFOR:s Joint Im- plementation Commission (JIC) i den s.k. Ground Safety , evakuering, sjuktransporter, sök- och räddningsoperationer samt annan liknande verksamhet till stöd för EU:s övervakningsmission (EUMM) i Ground Safety samt 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 gränsnära KFOR-operationer inne i f.d. jugoslaviska republiken (). Sedan Försvarsmakten gavs ett utökat mandat har svensk KFOR-personal regelbundet deltagit i JIC-verksamhet i Ground Safety . utbildades och förbereddes den fjärde svenska bataljonen (KS 04). Bataljonen avlöste KS 03 enligt plan . Unifil inrättades genom säkerhetsrådets antagande av resolutionerna 425 och 426 med mandatet att bekräfta den israeliska urdragningen till gräns, återställa internationell fred och säkerhet i södra och stödja den libanesiska regeringen att effektivt kunna kontrollera området. Föranlett av det israeliska tillbakadragandet från södra och efter förfrågan från FN bidrog julidecember 2000 med en ammunitions- och minröjningspluton med stödpersonal om ca 45 personer till Unifil. Det svenska förbandet var underställt den finska bataljonen i området. Den svenska plutonen har röjt posteringsområden för den finska bataljonen. Samverkan mellan den svenska kontingenten och FIN- BAT har fungerat mycket bra. En förutsättning för den snabba och väl fungerande insatsen var att en färdigutbildad ammunitionsröjningsenhet fanns att tillgå. Ammunitionsröjare hade utbildats för att delta i KFOR-missionen. Försvarsmakten har deltagit med fem stabsofficerare i FN:s insats i och . Försvarsmakten har deltagit i insatsen inom ramen för Shirbrig (The Multinational Stand-by High Readiness Brigade for UN Operations) som är ett multinationellt samarbete inom FN:s ram där små och medelstora länder som inte ensamma snabbt kan ställa en större militär styrka till FN:s förfogande förenar sina resurser. uppgift har bl.a. varit att övervaka eldupphör och omgrupperingar, administrera minröjning och samordna de militära, humanitära och civila insatserna i området. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 avslutade Shirbrigenheten, med de svenska stabsofficerarna, sin mission i området. Sammantaget har ca 850 personer deltagit i den fredsfrämjande verksamhet som finansieras från utgiftsområde 6 Totalförsvar. Utgifterna för detta har uppgått till ca . Utöver de fredsfrämjande truppinsatserna deltar även med militärobservatörer m.m. i övrig fredsfrämjande verksamhet på begäran av FN eller efter beslut av , EU eller annat bilateralt eller mellanstatligt organ. Denna verksamhet finansieras under utgiftsområde 5 och internationell samverkan och redovisas också där. Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling Nedan följer en sammanfattning av genomförd verksamhet och del av 2001. har bl.a. följande större materielsystem tillförts Försvarsmakten. Artillerilokaliseringsradar (pågående), Krigsbro 5 (slutlevererat), Telesystem 9000 (slutlevererat), Personlig fältutrustning och materiel för mörkerstrid (pågående), Stridsvagn 121 och 122 med stödutrustning (pågående objektsram), Brobandvagn 971 (slutlevererat), Pansarbandvagn 501 (pågående), med stödutrusning (pågående objektsram), IRV-sikten till robotsystem 56 (pågående), Strids- och transportbåtar (pågående), Bevakningsbåt (slutlevererat), Färdigställande av minröjningsstyrka (två minröjningsfartyg och ett lednings- och underhållsfartyg) för internationella insatser, Ledningssystem, LS 10, för taktisk ledning av flygstridskrafter (pågående), Telesystem bas för internationella insatser (pågående), Luftlägesinformationssystem, LuLIS (slutlevererat), Stridsledningssystem StriC (pågående), till FSR 890 med stödutrustning (pågående objektsram), JAS 39 flygplan med stödutrustning (pågående objektsram), Flygplan Tp102, Gulfstream IV, tillförs statsflyget, (slutlevererat) samt (pågående). har studie- och utvecklingsverksamhet bedrivits inom bland annat följande områden. Studier inom Försvarsmaktsgemensamt ledningssystem (Ledsyst T) (pågående), Informationssystem för operativ och taktisk ledning (pågående), Försvarets telenät (FTN) (pågående), Utveckling av luftvärnsrobotsystem 23 Bamse (pågående), Försök avseende ytminröjsystem för (pågående), Vägminröjsystem (pågående), Krigsbro 6 (pågående), Materiel till televapenförband (pågående), Splitterskyddat granatkastarsystem (pågående objektsram), Måldetekterande artillerigranat Bonus (pågående objektsram), Nytt understödsvapen (pågående), Ny artilleriammunition TCM (pågående), Artilleridemonstrator (pågående), Luftoberoende maskineri till ubåtssystem (pågående), Spanings- och eldledningsradar ARTE 740 (pågående objektsram), Korvett av Visbyklass (pågående objektsram), Torped 62 (pågående objektsram), har bland annat följande materielsystem vidareutvecklats. Modifiering av luftvärnsrobotsystem 70 och 77 (pågående), Halvtidsmodifiering av korvett av Stockholmsklass (pågående), Halvtidsmodifiering av minjaktfartyg av Landsortsklass (pågående), Halvtidsmodifiering av fartyget (pågående), Anpassning av FSR 890 för internationella insatser (pågående) samt Anpassning av AJS 37 för internationella insatser (avslutad). har regeringen medgett att Försvarsmakten får beställa följande materielsystem. Anskaffning av artillerigranat Bonus, Anskaffning av luftvärnsrobotsystem 23 Bamse, Anskaffning av underrättelse- och eldledningsenhet (UndE 23) till luftvärnsrobotsystem 77/97 Hawk, Anskaffning av hjulgående splitterskyddade persontransportfordon (), Fortsatt utveckling av luftoberoende maskineri till ubåtssystem, Serieanskaffning ARTE 740 (pågående objektsram) samt Anskaffning av spaningskapsel till JAS 39 (pågående objektsram). har regeringen medgett att Försvarsmakten får beställa följande materielsystem och studier. Anskaffning av chassier för splitterskyddad granatkastare (pågående objektsram), Beställning av studie fas 1 avseende Försvarsmaktens framtida ledningssystem, 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Anskaffning av lätt helikopter (Hkp15) samt Utveckling av till JAS 39. Genomförd verksamhet inom fastställda objektsramar redovisas i bilaga 1. Försvarsmakten identifierar fortlöpande materielbehovet för den framtida insatsorganisationen. bedöms de nationella skyddsstyrkornas organisation kunna fastställas varvid materielbehov och ytterligare överskott kommer att kunna identifieras. Kontinuerlig avveckling sker av de förnödenheter som redan identifierats som överskott. Planeringen för omfördelning av de grundorganisationsförnödenheter som utgör lokalt överskott med anledning av Försvarsmaktens ominriktning har i det närmaste fullföljts. Avvecklingsprocessen sker med stöd av . Försvarsmakten gav i uppdrag att upphandla en extern avvecklingstjänst. Uppdraget har reviderats och huvudinriktningen är nu försäljning istället för en renodlad upphandling av avvecklingstjänst. Parallellt med försäljningen upphandlas nödvändiga destruktionstjänster. har ombyggnad och anpassning av lokaler i skett för Operativa insatsledningens räkning. Flygsäkerhetshöjande åtgärder har vidtagits vid ett stort antal flygbaser, liksom försök med drivmedelsresistent beläggning vid två flygbaser. Ett antal sambandsanläggningar har färdigställts och ett antal tekniska och ekonomiska utredningar har genomförts inför planerade bygg- och flygfältsåtgärder 2001. Avvecklingsverksamheten har varit mycket omfattande. Bland annat har ett antal förrådsanläggningar, drivmedelsanläggningar, krigsförtöjningsplatser, tunga och lätta kustartillerianläggningar samt ett stort antal flygbaser avvecklats. har forskning och teknikutveckling bl.a. inriktats mot: spaningsförmåga mot luft-, sjö- och markmål innefattande radarteknik, inf- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 rarödteknik, hydroakustik och obemannade plattformar, ledningsförmåga på operativ och taktisk nivå inklusive studier av IT- systemteknik, sambandsteknik och fusioneringsteknik samt duellförmåga på det framtida slagfältet: studier i telekrigsteknik, signaturanpassningsteknik, undervattensteknik, vapenteknik, människa/systeminteraktion samt ballistiska skydd för Teknikstudier av generell karaktär i syfte att öka Försvarsmaktens anpassningsförmåga har genomförts. Avseende mer okonventionella hot har kunskapsuppbyggnad inom informationskrigsområdet fortsatt. Försvarsmaktens har samordnats med berörd studieverksamhet inom det civila försvaret. I forskningsprogrammet för ammunitions- och minröjning har nya signalbehandlingstekniker för klassificering av minor med hjälp av radarsensorer genererats. Regeringen informerar i det följande om utvecklingen inom det s.k. robotstrategiområdet omfattande , IR- , luftvärnsrobotsystemet Bamse samt en utveckling av Bamse kallad Bamse DGA (Digital Grupp Antenn). Regeringen bemyndigade att genomföra förhandlingar avseende ett avtal i form av ett Memorandum of Understanding () med , , , och omfattande utveckling och anskaffning av till JAS 39 . Roboten utvecklas för bekämpning av luftmål på långa avstånd. Avtalet har undertecknats av , och . , och kommer att underteckna avtalet senare med hänsyn till att respektive lands interna beredningsprocess inte är klar. Avtalet innebär bl.a. att försvarsindustri i kommer att delta i utvecklingen av roboten och att JAS 39 kommer att nyttjas som provplattform. Den gemensamma utvecklingen av Meteor följer intentionerna i det så kallade sexnationersavta- Även ett samarbete inom ramen för OC- CAR1 kan bli möjligt. har bundit sig för senare anskaffning av serierobotar under förutsättning att utvecklingen blir lyckad. Ge- nom utvecklingen av Meteor får tillgång till en europeisk robot som, förutom att tillgodose Försvarsmaktens framtida behov av en radarjaktrobot med lång räckvidd till JAS 39, även kan erbjudas till eventuella exportkunder för Gripen. får också genom samarbetet en god kunskap om robotens sekretessbelagda funktioner, vilket sannolikt inte skulle ha varit fallet vid en direktanskaffning. Meteor är en robot som skall fylla högt ställda tekniska och operativa krav och där nya tekniska lösningar krävs för att uppnå dessa. Försvarsmakten anger att ett antal tekniska, tidsmässiga och ekonomiska risker finns identifierade. Regeringens bedömning är att det är oundvikligt med risker i ett högteknologiskt utvecklingsprojekt som Meteor utgör. Regeringen bedömer vidare att utvecklingen av Me- teor kommer att ge JAS 39 en ytterligare utvecklad luftförsvarsförmåga. deltar också i utvecklingen av en ny värmemålsökande närstridsrobot (IRIS-T) till JAS 39 . Roboten utvecklas gemensamt med , , , och . Utvecklingsarbetet bedöms av Försvarsmakten vara klart . Regeringen bedömer att IRIS-T uppnått god projektsäkerhet och att roboten kommer att motsvara av Försvarsmakten ställda krav. Utvecklingen av luftvärnsrobotssystemet Bamse pågår fortfarande, vilket innebär att projektet är försenat . Förseningen beror främst på tekniska problem. studerar omfattningen och konsekvenserna av dessa. För att kunna tillgodose bl.a. sjöstridskrafternas behov av ett framtida luftvärnsrobotsystem pågår också ett arbete inom avseende möjligheterna att utveckla en ny teknik, s.k. digital gruppantennteknik (DGA) för Bamsesystemet. Re- geringen följer noga projektets utveckling och avser återkomma till då Försvarsmaktens och samlade 1 Organisme Conjoint de Coopération en Matiére dArmement. En organisation för samarbete kring gemensam utveckling och upphandling av försvarsmateriel. , , och är medlemmar. eftersträvar deltagande i OCCAR. bedömning av de tekniska förutsättningarna för Bamse och Bamse DGA är klarlagda. Förutsättningarna påverkar den samlade robotstrategin. Enligt regeringens uppfattning är det viktigt för att behålla och utveckla den inhemska kompetensen inom robotområdet. Genom nationella utvecklings- och seriebeställningar samt internationellt samarbete kan tillgången till sådan kompetens upprätthållas. Förutsättningar för ömsesidiga beroenden mellan deltagande nationer skapas vid gemensam utveckling. Regeringen har i budgetpropositionen angett att den avser pröva lämpligheten att styra robotanskaffningen genom en gemensam objektsram. Regeringen anser att det inte är möjligt att styra Meteor, IRIS-T och Bamse DGA inom en objektsram eftersom objekten i huvudsak befinner sig i en studie- eller utvecklingsfas med ett ännu inte helt definierat innehåll. Regeringens bedömning är därför att det torde vara mer ändamålsenligt att följa upp dessa inom respektive funktion de är avsedda för. Regeringen följer dock samlat upp objekten bl.a. från ett kompetensperspektiv så att den samlade kompetensen inom robotområdet för luftförsvarsuppgifter (målsökare, telekrig m.m.) som behöver ha tillgång till tillgodoses. Regeringen avser att hålla informerad om utvecklingen inom robotstrategiområdet. I det följande redovisas utvecklingen av det internationella samarbetet inom materielförsörjningsområdet. har ramavtalet om nordiskt försvarsmaterielsamarbete omarbetats med innebörd att avtalet skall tillämpas också på bilateralt samarbete mellan länderna. I övrigt kvarstår syftet med det omarbetade avtalet att genom samarbete uppnå ekonomiska, tekniska, och industriella fördelar för länderna. är ett flertal nordiska arbetsgrupper verksamma. Inom det nordiska försvarsmaterielsamarbetet har verksamheten ökat vad 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 gäller såväl gemensamt samarbete mellan , , och som bilaterala samarbete med dessa länder. pågår ett samarbete om en gemensam utveckling av ubåtar, det s.k. . ingick och ett principavtal om försäljning av ubåten till . slöts ett projektavtal mellan länderna i syfte att göra en gemensam anskaffning av standardhelikopter. har offerter från leverantörer kommit in och en utvärdering av dessa har pågått under början av innevarande år. Även inom andra materielområden pågår gemensamma projekt. Försvarsindustrierna i länderna har också ökat sitt samarbete bl.a. inom ammunitionsområdet. undertecknade försvarsministrarna i , , och ett avtal om stöd för industrisamarbete inom försvarsmaterielområdet. Avtalet tar upp tre frågor, nämligen leveranssäkerhet, exportkontroll och s.k. offsetkrav. Inledningsvis erkänner länderna fördelen av att upprätthålla en nordisk försvarsindustri och vikten av att från ett leveranssäkerhetsperspektiv stödja en tillräcklig nivå av inköp för ländernas nationella försvarsstyrkor från dessa industrier. Vidare föreskrivs att länderna i händelse av kris eller krig aktivt skall underlätta för en försvarsindustri som har produktion i flera av länderna att från den del som är belägen i det egna landet leverera till de andra länderna. Vi- dare skall länderna ordna med eller bistå med leveranstransporter med vederbörlig hänsyn till internationella åtaganden eller jämförliga nationella hänsynstaganden. Länderna åtar sig också att från egna lager leverera försvarsmateriel som omfattas av avtalet till de andra länderna, med vederbörlig hänsyn till internationella åtaganden eller jämförliga nationella hänsynstaganden. Vad gäller exportkontrollen har man inriktat sig på en lösning liknande den bidragit till att utforma tillsammans med fem andra EU-länder i det s.k. ramavtalet, som godkänts av . Detta innebär fortsatt nationell exportkontroll under respektive lands egna regler. Projektlicenser skall kunna användas som underlättar transfereringar av materiel mellan länderna. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 till tredje land skall enighet råda om destinationen och vidare skall slutanvändarintyg alltid inhämtas. I den s.k. offsetfrågan har parterna överenskommit att ersätta det omedelbara offsetkravet med en långsiktig balans mellan länderna vid köp från den gemensamma försvarsindustrin. En utvärdering av detta skall ske . Regeringens avser att återkomma i höstens försvarsbeslutsproposition med att förelägga avtalet för godkännande. Vid försvarsministermötet i utvidgades medlemskretsen i den Västeuropeiska försvarsmaterielgruppen (WEAG) till att, förutom , omfatta även , , , och . Inom ramen för WEAG- samarbetet har vidare undertecknat ett avtal rörande ett forsknings- och teknologisamarbete benämnt European Undertakings for , Programmes and Activities (). Avtalet är ett ramavtal som innehåller övergripande bestämmelser och som förutsätter att särskilda underavtal kommer till stånd som närmare reglerar villkoren för varje samarbetsprojekt. undertecknade försvarsministrarna i , , , , och ett ramavtal om åtgärder för att underlätta omstrukturering och drift av den europeiska försvarsindustrin. Avtalet godkändes av (prop. 2000/01:49, bet. 2000/01:UU8, rskr. 2000/01:171). Det har trätt i kraft för fem av de sex länderna och väntas träda i kraft för det sjätte, , omkring /02. ligger långt framme inom många teknikområden av stor betydelse för såväl som övriga . Vårt samarbete med kommer därför även i fortsättningen att ha stor betydelse för vår tekniska utveckling och kompetensuppbyggnad samt materielförsörjning inom försvarsområdet. För den amerikanska försvarsindustrin är en fortsatt tillgång till den europeiska försvars- materielmarknaden av stor betydelse. Det finns därför ett ömsesidigt transatlantiskt intresse att utveckla samarbetsformer som tillgodoser dessa behov. Enligt tidigare undertecknad principdeklaration förs förhandlingar mellan och om avtal för att underlätta teknologiöverföring och främja ökad handel mellan länderna. Bilaterala diskussioner, med samma syfte, pågår även mellan och ett antal länder, däribland . tillkännagav sitt beslut att införliva i den länderkrets som kan förhandla om lättnader med avseende på amerikansk exportkontroll och licensgivning inom försvarsmaterielområdet, enligt Initiative (DTSI), ett amerikanskt initiativ . Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att genomföra en översyn av nuvarande organisation och resurser för stöd för försvarsmaterielexport inom Försvarsdepartementets ansvarsområde samt att med denna översyn som utgångspunkt föreslå lämpliga åtgärder för att förbättra stödet. Utredaren lämnade sitt förslag till regeringen . Ett konkret resultat av utredningen var att verksamheten för Ko- ordinerings- och referensgrupp (KRG) har utökas. finns sammanlagt fem KRG exportstödsgrupper för olika typer av materiel i syfte att orientera, samordna och prioritera inriktning av den exportfrämjande verksamheten för departement och myndigheter tillsammans med försvarsindustrin. Försvarsmakten och har i ökad omfattning genomfört exportstödjande verksamhet. Särskilt omfattande har stödet varit avseende JAS 39 , flygburen spaningsradar (FSR 890) och andra spaningssensorer samt robot 15. Det är regeringens bedömning att regeringens och myndigheternas ansträngningar för att stödja exportverksamheten är av avgörande betydelse för att export av försvarsmateriel skall komma till stånd. Materieltillförseln har i allt väsentligt genomförts i enlighet med regeringens inriktning av Förbanden i insatsorganisationen har därmed fått ett viktigt tillskott av modern materiel som bidrar till att ställda krav på operativ förmåga kan uppfyllas. Avvecklingen av överskottsförnödenheter följer den av regeringen föreslagna inriktningen på ett tillfredsställande sätt och regeringen konstaterar att Försvarsmakten inte redovisar några avvikelser från den tidigare tidplanen enligt vilken den huvudsakliga avvecklingen skall vara genomförd till 2004. Genomförd forskning och teknikutveckling bedöms ligga väl i linje med ominriktningen av Försvarsmakten. Regeringen konstaterar att avvecklingen av äldre anläggningar har accelererat . En viss försening jämfört med tidigare planering har dock uppstått. Nybyggnadsverksamheten har legat på en fortsatt låg nivå. Sammantaget har det nordiska materielsamarbetet ökat och fördjupats. Det är enligt regeringens mening viktigt att samarbetet kan fortsätta och ytterligare vidareutvecklas. Det nya ramavtalet kommer att underlätta för länderna att finna nya samarbetsformer. Det ovan nämnda avtalet om stöd för industrisamarbete inom försvarsmaterielområdet kommer också att bidra till en god materielförsörjning för det svenska försvaret. Regeringen bedömer att de steg som tagits och tas mot ett fördjupat samarbete på försvarsmateriel- och försvarsindustriområdet inom och med ligger väl i linje med gällande svenska försvars- och säkerhetspolitiska inriktning. Enligt regeringens bedömning har Försvarsmaktens och arbete med de exportstödjande uppgifterna varit omfattande och gett ett gott stöd för försvarsindustrins exportansträngningar. Stödet har omfattat såväl olika former av långsiktigt internationellt materielsamarbete som direkt exportverksamhet. Regeringen bedömer att de bilaterala diskussionerna med ligger väl i linje med det ömsesidiga transatlantiska intresset att underlätta teknologiöverföring och att främja ökad handel mellan länderna. Den amerikanska administrationens beslut att införliva i den länderkrets som kan förhandla om lättnader med avseende på amerikansk exportkontroll och licensgivning innebär en viktig bas för 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 de fortsatta bilaterala diskussionerna inom dessa områden. Regeringens förslag: Inriktningen för förbandsverksamheten skall vara följande: Förmågan till väpnad strid skall utgöra grunden för förbandsutbildningen. Utbildnings- och övningsverksamheten skall inriktas mot att öka förmågan att verka inom ramen för operativt samordnade insatser. förmåga att samordna operativ och taktisk verksamhet, att genomföra integrerade insatser och att samverka med civila delar av totalförsvaret skall ökas. Förmågan att genomföra internationella insatser med förband som är anmälda till internationella styrkeregister skall utvecklas.