prop · GO03100 · 2001-01-01 00:00:00 — Finansiering sker genom att anslaget 25:10 Maxtaxa i barnomsorgen under ut-giftsområde 16 Utbildning och universitets-forskning minskas. Skälen för regeringens förslag: Reformen Max-taxa och allmän förskola som beslutades av riks-dagen innehåller ett antal olika lagreglerade delar som kommer att genomföras . införs en skyldighet för kommuner att erbjuda plats i för-skoleverksamhet för barn med arbetslösa föräld-rar och införs motsvarande skyldighet för barn vars föräldrar är hemmava-rande för vård av annat barn. införs en allmän förskola för barn i åldern . Då kommunerna genom lagstiftning blir skyldi-ga att tillhandahålla dessa reformer kompenseras de genom en ökning av det generella statsbidra-get. 91:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett reservationsanslag på 2 . Regeringens förslag: Anslaget 91:2 Bidrag till sär-skilda insatser i vissa kommuner och landsting minskas med . Skälen för regeringens förslag: Minskningen görs för att finansiera ökningen av det under ut-giftsområde 24 Näringsliv uppförda anslaget 39:5 Investeringsfrämjande. 9.1 Viktiga förändringar Den samhällsekonomiska utvecklingen , med stark tillväxt och ökad sysselsättning, har inneburit att de ekonomiska förutsättningarna för kommuner och landsting har förbättrats. Allt fler kommuner och landsting har en ekonomi i balans. För att värna kvaliteten i skolan, vården och omsorgen samt för att minska behovet av att höja kommunalskatterna, har statsbidragen successivt höjts . erhåller kommuner och landsting dessutom ytterligare tillskott genom att de alla inkomsttagare tidigare betalat i statlig inkomstskatt tillfaller kommuner och landsting. Sammanlagt uppgår tillskotten till . Beloppet inkluderar även det särskilda stöd som utgår till vissa kommuner och landsting. Förutom dessa bidragshöjningar görs även satsningar på den kommunala verksamheten inom andra utgiftsområden. Vid sidan av de som redovisas i avsnitt 9.4.3 görs satsningar också inom ramen för arbete och de lokala investeringsprogrammen. Ökad tillgänglighet i vården Regeringen avser att göra en särskild satsning för att förbättra tillgängligheten till behandlingar inom sjukvården. Satsningen innebär att en höjning görs av det generella statsbidraget till landstingen med . Som en del av finansieringen av denna satsning används 2002 och 2003 från anslaget 91:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting. tillförs det generella statsbidraget till landstingen från de s.k. Dagmarpengarna inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Ett särskilt statsbidrag för befolkningsminskning Regeringen bedömer att ytterligare bör tillföras utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner 2003 och 2004 för ett särskilt statsbidrag till kommuner och landsting med befolkningsminskning. Regeringen avser att återkomma med förslag till hur stödet skall utformas. Särskilt stöd till vissa kommuner och landsting Behovet av särskilt stöd till vissa kommuner och landsting kvarstår. Även om förutsättningarna förbättrats för sektorn som helhet, finns det fortfarande ett antal kommuner och landsting som har ekonomiska problem. Bland dessa återfinns kommuner och landsting med en minskande befolkning. Den kommunala finansieringsprincipen Regeringen har tillsammans med och tillsatt en arbetsgrupp med uppgift att diskutera processfrågor avseende tillämpningen av den kommunala finansieringsprincipen. Regeringen avser att återkomma med en redogörelse för resultatet av detta arbete. Äldre och handikappade Regeringen avser att lämna en proposition med förslag om förbehållsbelopp inom äldreomsorgen. Frågan om en s.k. maxtaxa inom äldreomsorgen bereds vidare. Vidare avser regeringen att lämna en proposition med förslag om ett försörjningsstöd för äldre. Stödet skall minska behovet av socialbidrag för äldre, främst invandrare utan rätt till pension. Återbetalning av mervärdesskatt (kommunkontosystemet) Ett antal problem har konstaterats när det gäller kommunkontosystemet. Det gäller bland annat systemets omfördelande effekter, dess belastning på den kommunala ekonomin, brister vad gäller neutralitet samt vissa kontrollfrågor. För att belysa dessa frågor har en rad utredningsinsatser initierats. Regeringen har också tillsatt en intern arbetsgrupp med uppgift att se över systemet som helhet. Utgångspunkten är bland annat att föreslå alternativa lösningar till dagens system, i syfte att minimera de omfördelande effekter som dagens system har som konkurrensneutraliteten bibehålls mellan verksamhet som bedrivs i egen regi och verksamhet som bedrivs på entreprenad. För att lösa problemen kring kommunkontosystemet avser regeringen att återkomma i budgetpropositionen med förslag till nytt system för de kommunala momsavdragen. Regeringen kommer därvid överväga lösningen med en statlig finansiering av systemet och reducera nivån på de generella statsbidragen till kommunerna och landstingen. Det är regeringens målsättning att ett nytt system skall kunna introduceras från . 9.2 Utvecklingen inom den kommunala sektorn Regeringen överlämnar med denna proposition en skrivelse till om utvecklingen i den kommunala sektorn (skr. 2000/2001:102). Skrivelsen är ett underlag för en samlad bedömning av den finansiella utvecklingen i kommuner och landsting samt av resursutnyttjandet och måluppfyllelsen i de kommunala verksamheterna. I det följande redovisas en sammanfattning av skrivelsen. 9.2.1 Den kommunala ekonomin Det övergripande målet för den kommunala ekonomin är enligt kommunallagen (8 kap. 1 §) att kommuner och landsting skall ha en god ekonomisk hushållning i sin verksamhet. Antalet kommuner och landsting som redovisar positiva resultat har ökat . redovisar enligt preliminära uppgifter 177 av 289 kommuner ett positivt resultat (årets resultat), en ökning med 72 kommuner sedan föregående året. Av de 20 landstingen redovisar 6 ett positivt resultat, en ökning med 4 landsting . Flera av de kommuner och landsting som redovisar negativa resultat kommer att åberopa s.k. synnerliga skäl för att inte behöva återställa det egna kapitalet. Även det sammanlagda resultatet för kommuner och landsting har förbättrats. Landstingen redovisar dock fortfarande sammantaget ett negativt resultat. Medan soliditeten för kommunerna har legat på en tämligen stabil nivå , har soliditeten för landstingen försämrats. Årets resultat påverkas även av extraordinära poster, t.ex. realisationsvinster och -förluster, vilket kan försvåra jämförelser mellan åren. I tabell 9.1 redovisas därför resultatutvecklingen för kommuner respektive landsting exklusive extraordinära poster. Tabell 9.1 Resultat före extraordinära poster i kommuner och landsting 1995 1996 1997 1998 1999 20001 Kommuner -0,7 -6,5 -4,9 -2,8 -2,5 5,3 Landsting -2,7 -3,5 -4,0 -5,1 -5,1 -3,9 1Preliminära uppgifter Källor: och Resultat för den samlade verksamheten på koncernnivå, dvs. inklusive kommunala företag, försämrades från 1998 till 1999. Exkluderas extraordinära poster förbättrades emellertid resultatet med . Kommunernas borgensförbindelser gentemot de kommunala företagen har minskat till 1999, varav avsåg kommunala företag. Efter att en minskning 1990-1997 har antalet anställda i kommuner och landsting därefter ökat, även om ökningstakten nu har bromsats upp. Sysselsättningsutvecklingen påverkas även av att kommuner och landsting köper externa tjänster i ökad utsträckning. 9.2.1 De kommunala verksamheterna Hälso- och sjukvård Målet för hälso- och sjukvården är en god hälsa och en vård på lika villkor för hela befolkningen. Antalet läkarbesök uppgick till 25,5 miljoner, ungefär detsamma som föregående år. Antalet vårdplatser inom somatisk vård har fortsatt att minska, bl.a. som en följd av en mer behandlingsintensiv vård. Primärvårdens kapacitet bedöms som otillräcklig, vilket leder till problem med tillgänglighet, kvalitet och samordning. Brister förekommer i samverkan mellan olika huvudmän inom sjukvården och mellan sjukvården och äldreomsorgen. Köerna i vården har ökat som produktionen har ökat. Genom den medicinsk-tekniska utvecklingen kan behandlingar sättas in vid tidigare indikationer och vid allt högre ålder. Antalet anmälningar till hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd var oförändrat. Trots att antalet anmälningar har ökat , har antalet påföljder varit i stort sett oförändrat. Äldreomsorg Den som inte själv kan tillgodose sina behov har rätt till bistånd t.ex. i form av hjälp i hemmet eller särskilt boende. Det bedrivs mycket bra äldreomsorg i många kommuner. Andelen som erhåller äldreomsorg har dock minskat . Hjälpen riktas alltmer till dem som har störst behov, ofta ensamstående och personer i hög ålder. Anhöriga har fått ta ett växande ansvar och ett ökande antal äldre köper tjänster. Vissa förbättringar har skett inom områden där brister har uppmärksammats. Av nya studier framgår dock att många kommuner har brist på platser i särskilda boendeformer. Detta medför att personer som fått bifallsbeslut får vänta på verksställighet och att personer som bedöms ha behov får avslag på ansökningar om plats i särskilt boende. Handikappomsorg Målet för handikappomsorgen är bl.a. att samhället skall utformas så att människor med funktionshinder i alla åldrar blir fullt delaktiga i samhällslivet och får samma levnadsvillkor som den övriga befolkningen. Såväl som konstaterar att personer med funktionshinder har sämre levnadsvillkor än andra. Länsstyrelsernas tillsyn visar att det förekommer att personer får avslag på sin ansökan om bistånd på grund av bristande resurser trots att behov av stöd föreligger. Flera utvärderingar visar också att huvudmännen inte alltid verkställer gynnande domar. Variationen i kommunernas servicenivå i ordinärt boende enligt socialtjänstlagen har minskat när det gäller de högsta servicenivåerna. Individ- och familjeomsorg Genom ekonomiskt bistånd i form av försörjningsstöd (socialbidrag) skall den som på egen hand inte kan få sina behov tillgodosedda tillförsäkras en skälig levnadsnivå. Såväl antalet bidragshushåll som kostnaderna för socialbidrag fortsätter att minska. Även antalet hushåll med långvarigt socialbidragstagande har minskat. Den huvudsakliga orsaken bakom denna utveckling är det förbättrade arbetsmarknadsläget. Antalet personer som fortsätter att vara bidragsberoende i rad minskade 1998 . Minskningen har fortsatt 1999. Trots detta har den genomsnittliga bidragstiden ökat och uppgick . Förskola inom förskolan är god i större delen av landet för barn till föräldrar som förvärvsarbetar eller studerar, men något sämre för barn till föräldrar som är arbetslösa eller föräldralediga. Antalet inskrivna barn minskade beroende på minskande årskullar. Andelen inskrivna barn fortsätter emellertid att öka och uppgick . Avgiftsfinansieringsgraden inom förskolan fortsätter att öka och uppgick för riket i genomsnitt. Skola för barn och ungdom Förskoleklassen är en egen skolform för sexåringar. Antalet inskrivna i förskoleklassen minskade något . Andelen inskrivna låg kvar på . Antalet elever i ökade /01. Andelen elever som går ut med behörighet att läsa ett nationellt program på gymnasieskolan har minskat något jämfört med föregående läsår och uppgick till . Andelen elever som fullföljde gymnasieskolan /ökade jämfört med läsåret innan. minskade andelen elever som var behöriga till universitets- och högskolestudier till . Antalet elever i särskolan fortsätter att öka. har antalet elever ökat jämfört med ca 10 procents ökning inom . Vuxenutbildning Omfattningen av den kommunala vuxenutbildningen var som störst /99. Den gymnasiala vuxenutbildningen ökade kraftigt som en följd av , som inleddes . Antalet studerande minskade emellertid /2000 jämfört med föregående läsår. Under /2000 slutförde av kursdeltagarna sina kurser. Kursavbrotten inom den gymnasiala vuxenutbildningen har legat på ungefär samma nivå den senaste femårsperioden. 9.3 Förutsättningar Den finansiella utvecklingen i kommunsektorn Bedömningen av kommunsektorns finansiella utveckling baseras på de förutsättningar som redovisas i bilagan Svensk ekonomi (bilaga 1). ingår inte kyrkan i kommunsektorn, som därmed utgörs av (primär-) kommuner och landsting. Den gynnsamma utvecklingen av skatteinkomster och statsbidrag skapar ett utrymme för fortsatt ökning av de kommunala konsumtionsutgifterna. Det höga finansiella sparandet 2001 och 2002 förklaras till stor del av höga slutavräkningar av kommunalskattemedel som betalas ut i efterhand. Dessa tillfälligt högre inkomster beräknas inte leda till ökade utgifter utan kommuner och landsting antas anpassa utgifterna till den varaktiga inkomstutvecklingen. Konsumtionsutgifterna beräknas öka med under 2001-2004. Bedömningen har gjorts med beaktande av kravet på ekonomisk balans i kommuner och landsting. Det genomsnittliga kommunala skatteuttaget antas vara oförändrat efter 2001. Till en del beror de ökade skatteinkomsterna på regeländringar som påverkar skatteunderlaget, vilket regleras genom att det generella statsbidraget minskas i motsvarande grad. Utvecklingen av kommunsektorns finanser under 2000-2004 redovisas i tabell 9.2. Tabell 9.2 Kommunsektorns finanser , löpande priser 2000 2001 2002 2003 2004 Inkomster 466,0 488,1 508,3 525,4 544,8 Skatter 337,5 358,4 370,9 396,7 412,5 Statsbidrag1 82,6 83,9 90,2 79,9 82,0 Övriga inkomster 45,9 45,8 47,2 48,9 50,4 Utgifter 463,7 481,8 505,2 524,8 545,1 Konsumtionsutg. 389,4 405,6 427,2 445,1 463,3 Volymförändring2 1,4 1,2 1,2 1,0 1,0 Övriga utgifter 74,3 76,1 78,0 79,7 81,8 Finansiellt sparande 2,3 6,3 3,1 0,6 -0,3 1Statsbidragen redovisas netto efter avdrag för kommunernas och landstingen tillskott till det kommunala momssystemet samt exklusive det kommunala utjämningssystemet. 2Årlig procentuell förändring i fasta priser. Källor: , och . Utvecklingen i enskilda kommuner och landsting I syfte att kartlägga hur kommunerna och landstingen själva bedömer att ekonomin kommer att utvecklas genomförde () på uppdrag av en enkätundersökning. Enkäten omfattar bl.a. budgeten samt planerna . För de kommuner som inte besvarat enkäten har vissa uppgifter kompletterats efter kontakt med berörda kommuner. Därutöver har uppgifter om det (preliminära) resultatet erhållits från SCB och från . Kommunerna kommer enligt budgetarna att tillsammans redovisa ett resultat (årets resultat) på . I jämförelse med årets resultat innebär detta en försämring med . Kommunerna redovisade stora extraordinära intäkter 2000. Landstingen har budgeterat ett sammanlagt årets resultat på -0,, vilket är en förbättring med jämfört med årets resultat . Till en del beror denna förbättring på skattehöjningar i vissa landsting. I tabell 9.3 redovisas årets resultat för kommuner respektive landsting 2000-2003. I regel budgeterar kommuner och landsting inte för extraordinära kostnader och intäkter. Tabell 9.3 Årets resultat i kommuner och landsting 20001 2001 2002 2003 Kommuner 9,2 2,8 3,1 4,8 Landsting -3,9 -0,4 0,4 1,2 1Preliminära uppgifter Källor: och har 28 av 289 kommuner budgeterat ett negativt resultat. Av de 20 landstingen räknar 6 stycken med ett negativt resultat i budgeten . kommer enligt enkäten antalet kommuner och landsting med negativa resultat att minska ytterligare. 9.3.3 Sammanfattande bedömning Resultatutvecklingen för kommunsektorns som helhet bedöms ligga på en sådan nivå att flertalet kommuner och landsting bör klara balanskravet med de förutsättningar som antas . Det finns dock en stor spridning i resultatet mellan enskilda kommuner och landsting. För vissa kommuner och landsting krävs besparingar om balanskravet skall . För sektorn som helhet bedöms det finansiella utrymmet vara tillräckligt. Vissa kommuner och landsting kan komma att behöva ett särskilt stöd för att klara balanskravet och bibehålla en godtagbar servicenivå i verksamheterna. Medel bör därför finnas tillgängliga för ett sådant stöd. Regeringens avsikt med de senaste årens statsbidragshöjningar, har varit att i första hand ge tillskott till skolan, vården och omsorgen. Den nationella handlingsplanen för vården innebär ett ytterligare tillskott till vården. Därtill kommer den särskilda satsning som görs på skolan . Kommuner och landsting har dock fortfarande kvar huvudansvaret för att prioritera mellan enskilda verksamheter. De särskilda satsningar som görs skall ses mot bakgrund av detta, och de medel som utgår till skolan kommer därför att överföras till det generella statsbidraget. 9.4 Satsningar på kommuner och landsting Höjda statsbidrag För att värna kvaliteten i skolan, vården och omsorgen och för att minska behovet av att höja kommunalskatterna, har nivån på statsbidragen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner successivt höjts med . Ramen för utgiftsområdet höjdes med i samband med den nationella handlingsplanen för vården. Sammantaget tillförs det generella statsbidraget till kommuner och landsting 2001-2004. avsätts av de s.k. "vårdmiljarderna" som tillförts det generella statsbidraget till kommuner och landsting till insatser utanför utgiftsområde 25, i enlighet med överenskommelsen mellan regeringen, och . Den särskilda satsningen för att förbättra tillgängligheten till behandling inom sjukvården. innebär att det generella statsbidraget till landstingen höjs med . överförs med anledning av detta vardera året från anslaget 91:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting till anslaget 91:1 Generellt statsbidrag till kommuner och landsting. Det innebär att ramen för utgiftsområdet ökar med 2002 och 2003 samt med . En tillfällig höjning med gjordes 2001 av bidraget till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting. Regeringen bedömer att bör avsättas 2003 och 2004 till ett särskilt statsbidrag till kommuner och landsting med befolkningsminskning. Till detta kommer vissa tillskott till kommuner och landsting inom andra utgiftsområden (avsnitt 9.4.3) samt ett tillskott om ca 1999-2001 i form av extra skatteintäkter. De som samtliga inkomsttagare tidigare betalat i statlig inkomstskatt, tillfaller dessa år kommuner och landsting. minskas det generella statsbidraget till kommunerna med till följd av införandet av ett äldreförsörjningsstöd, vilket minskar kommunernas socialbidragskostnader. förs dessutom ett engångsbelopp om från anslaget 91:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner till utgiftsområde 11 Ekonomiskt trygghet vid ålderdom, som en delfinansiering av det nya äldreförsörjningsstödet. Syftet är att göra det möjligt för kommuner att 2003 återsöka vissa socialbidragskostnader . Tabell 9.4 Tillskott till kommuner och landsting 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 ekonomiska vårprop. 4 000 8 000 8 000 8 000 8 000 8 000 8 000 8 000 Budgetprop. 4 000 8 000 8 000 8 000 8 000 8 000 ekonomiska vårprop. 4 000 4 000 4 000 4 000 4 000 4 000 4 000 Budgetprop. 300 710 850 850 ekonomiska vårprop.1 2 000 2 943 4 943 5 943 Budgetprop. 500 500 500 Budgetprop. 500 1 500 2 500 3 500 ekonomiska vårprop. - ökad tillgänglighet inom sjukvården därav finansiering inom UO 25 - komp. för befolkningsminskning - överföring till UO 115 1 250 -500 1 250 -500 200 -310 200 "200-kronan" 1 300 1 300 1 300 Ökning jämfört med 4 000 12 000 17 300 21 300 25 750 26 403 29 433 32 243 1Från och med 2002 ingår även de medel som tillförs vården i samband med minskningen av försvaret. 2Omfattar den första "vårdmiljarden" 2001 () samt en tillfällig höjning av bidraget till särskilda insatser om . 3Bidrag till kvalitetssäkring i förskolan under utgiftsområde 16. 4Bidrag till personalförstärkningar inom skolan under utgiftsområde 16. 5Överföring till anslaget utgiftsområde 11 för att möjliggöra utbetalning till kommuner av socialbidragskostnader avseende 2002 för vissa flyktingar. 9.4.2 Särskilda insatser i vissa kommuner och landsting Regeringen bedömer att det fortfarande kommer att finnas kommuner och landsting som, på grund av speciella omständigheter, kan hamna i en särskilt svår ekonomisk situation. Därför kommer det att finnas ett behov av att avsätta medel till särskilda insatser i kommuner och landsting även för åren framöver. Uppföljning av Bostadsdelegationens ärenden Bostadsdelegationen hanterar ansökningar från kommuner med övermäktiga åtaganden för boendet. Delegationen har 6 ärenden kvar att behandla och räknar med att avsluta arbetet med ansökningarna . De kvarstående ärendena beräknas täckas av tillgängliga medel. Vissa av de ärenden som återstår gäller helt eller delvis kommunala borgensåtaganden för bostadsrätter. Regeringen avser att låta Bostadsdelegationen fortsätta sitt arbete även för att kunna följa upp ingångna avtal. Uppföljningen bör även innefatta studier av hur de kommuner som sökt stöd men inte har något avtal med delegationen har hanterat sina svårigheter. Syftet är att analysera vilka effekter omfattande engångsåtgärder har på kommunernas verksamhet samt vilken inverkan avtalen och denna typ av statligt stöd har på kommunernas ekonomi och anpassningsförmåga. Regeringen avser att återkomma avseende hur den fortsatta uppföljningen skall ske efter 2002 när Bostadsdelegationen har upphört. Uppföljning av Kommundelegationens ärenden Regeringen tecknade överenskommelser med 36 kommuner och 4 landsting efter förslag från Kommundelegationen. Kommunerna och landstingen åtar sig att sänka sina bruttokostnader med ett bestämt belopp och att uppnå ekonomisk balans . Regeringen har åtagit sig att betala bidrag om sammanlagt . Av bidragsbeloppet kommer att utbetalas under förutsättning att kommunerna och landstingen kan visa att de påbörjat sina åtaganden enligt överenskommelsen. Resterande av bidraget utbetalas efter att överenskommelsens åtaganden uppfyllts. För att följa upp överenskommelserna och för att vid behov stödja de kommuner och landsting till vilka stöd har beviljats, har en särskild utredare utsetts (dir. 2000:71). Utredaren skall aktivt följa genomförandet av åtgärder för att sänka bruttokostnadsnivån, följa den ekonomiska situationen och vara samrådspart. Utredaren skall rapportera om utvecklingen och ge rekommendationer i samband med utbetalningarna av bidragen. Bidrag för kostnader till följd av översvämningar Från anslaget 91:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner har regeringen betalat ut ca till kommuner för kostnader till följd av översvämningarna . Även drabbades vissa kommuner av översvämningar. Det är ännu för tidigt att bedöma storleken på kostnaderna till följd av dessa översvämningar. 9.4.3 Satsningar inom andra utgiftsområden Förskoleverksamhet Från och med skall barn till arbetslösa garanteras plats i förskoleverksamhet. skall även barn till föräldralediga erbjudas förskoleverksamhet av kommunerna och 2003 införs allmän förskola för barn i åldrarna . Till följd av detta höjs det generella statsbidraget till kommunerna (avsnitt 9.4.4). Inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning utgår ett särskilt statsbidrag om för täckning av kommunernas intäktsbortfall till följd av maxtaxan i förskolan samt ett särskilt bidrag om för kvalitetssäkrande åtgärder till de kommuner som väljer att tillämpa maxtaxan. Personalförstärkningar i skolan Regeringen har i förordningen (2001:36) om statsbidrag till personalförstärkningar i skola och fritidshem beslutat om hur det särskilda bidraget skall fördelas. Bidraget får även användas för att motverka en minskning av personaltätheten i kommuner som har fått bidrag från anslaget 91:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting. Statsbidraget till personalförstärkningar uppgår till 2001 och höjs successivt till 2006. Bidraget kommer att överföras till det generella statsbidraget.