prop · GP031d25 · 2001-09-20 00:00:00 — Upprätthållande av nationell metrologi Det nationella mätsystemet behöver vara tillräckligt omfattande och högklassigt för att grundläggande kunna svara för säkrande av industrins, handelns och myndigheternas mätningar samt för mätsystemets internationella kontakter. Via Internationella byrån för mått och vikt (BIPM) i , som förvaltar meterkonventionen, åstadkommes en världsomfattande enhetlighet genom jämförelsemätningar. Upprätthållande och finansiering av nationella normaler är ett offentligt åtagande i alla industriländer. Riksmätplatser utses i av regeringen. Mätteknisk FoU och spridning av mätteknisk kunskap ska bl.a. bidra till ökad kvalitet och utveckling av ny teknik. Riksmätplatsverksamhet stärks av den mättekniska och metrologiska forskning som bedrivs inom SP och (). 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Nedläggning av två riksmätplatser samt överföring och uppbyggnad av deras mätområden inom SP har genomförts av . Kunskapsöverföring har därigenom kunnat ske och negativa effekter har inte behövt uppstå hos kunderna. ingicks ett avtal mellan staten och SP om riksmätplatsverksamheten. Arbetet har uppdaterats och utökats med hänsyn till utökade uppgifter. Kunskap och infrastrukturer inom experimentell teknik är av avgörande betydelse för näringslivets långsiktiga förnyelse och kvalitetsutveckling och för kravsättning inom miljö, hälsa och säkerhet. För att stödja kompetensbasen inom experimentell teknik, underlätta forskningssamverkan och kunskapsöverföring till framför allt små och medelstora företag utgår ett bidrag till spelar en viktig roll i det svenska innovationssystemet som brobyggare mellan akademi och näringsliv. SP identifierar och genomför samfinansierad forskning och tillhandahåller teknisk infrastruktur. SP har också en viktig roll som problemlösare och teknikspridare i konkreta forsknings- och utvecklingsuppdrag. Statens bidrag till standardiseringen motsvarar av kostnaderna för den svenska standardiseringsorganisationen. Huvuddelen av kostnaderna bärs av de företag, myndigheter och organisationer som medverkar i arbetet. Statens bidrag utgår dels för att tillhandahålla och utveckla en svensk standardiseringsorganisation som är tillgänglig för alla intresserade parter i och som kan driva svenska intressen i det europeiska och internationella standardiseringsarbetet. Vidare utgår bidrag till sådant arbete som berör medborgarnas skydd till liv, hälsa, egendom och miljö och därvid främst med standarder som genom EG- lagstiftningen ges rättslig verkan. Därutöver utgår medel ur bidraget till att stödja grund- och tvärstandardisering av betydelse för hela samhället samt till att stödja medverkan från konsumentorganisationer m.fl. i standardiseringsarbetet. Den svenska standardiseringsorganisationen har genomgått en omfattande omorganisation. Den tidigare organisationen med SIS- Standardiseringen i samt åtta av SIS auk- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 toriserade standardiseringsorgan har ersatts av tre självständiga organ, som styrs av respektive intressenter. I ett nyinrättat organ, Standardiseringsråd (SSR), representeras huvudmännen för den svenska standardiseringen, staten och . SSR har vissa övergripande och väl definierade funktioner inom svensk standardisering, bl.a. kanaliseras statsbidraget via SSR. IVA är ett samfund av invalda ledamöter som är verksamma inom teknik, vetenskap, industriell produktion och ekonomi. IVA:s huvuduppgift är att till samhällets gagn främja ingenjörsvetenskap och näringsliv. Den senaste svenska forskningssatelliten, , sändes upp . har två uppdrag; atmosfärsforskning och astronomi. kommer att undersöka atmosfären, bland annat med avseende på hur ozon bildas och bryts ner och hur det påverkar ozonhålet. kommer också att sprida nytt ljus över de kemiska processer som styr förloppen när nya stjärnor bildas. beräknas ha en livslängd . Rymdstyrelsen utreder förutsättningarna för en fortsättning av det nationella satellitprogrammet. Rymdstyrelsen redovisar utvecklingen inom svensk rymdindustri i form av indikatorer för lönsamhet, omsättning, teknik- och investeringsnivå samt andelen öppen internationell försäljning. Redovisningen baseras på en årlig enkät till ett 15-tal svenska företag som är direktleverantörer till rymdprojekt. Redovisningen visar att den sammanlagda omsättningen beräknat i fasta priser är något lägre än . Spridningen mellan rymdföretagen när det gäller lönsamheten är stor. Lönsamheten mätt som bruttomarginal ligger för medianföretagen inom intervallet 3 - , vilket är jämförbart med . Basen för rymdföretagens verksamhet är i stor utsträckning deltagande i internationella utvecklingsprojekt framför allt inom . rymdindustri har en etablerad position inom olika delar av det europeiska rymdsamarbetet. Den teknologiutveckling som sker i bidrar tydligt till att stärka roll som attraktiv samarbetspartner i . Försäljningen på den öppna internationella marknaden sker i skarp konkurrens. Det är positivt att den andelen varit kontinuerligt växande under en rad år och närmar sig i genomsnitt . erhöll svenska högteknologiföretag till ett värde motsvarande ca , vilket är väsentligt mindre än under ett normalår. Det lägre beloppet för nya kontrakt beror på att lade ut några stora kontrakt, som ledde till en större volym , vilka svensk industri arbetade med också . Utfallet vad gäller ESA-kontrakt för ett enskilt år är beroende av när placerar stora kontrakt hos europeiska huvudleverantörer och vilka underkontrakt de svenska företagen då får. Kontrakten fördelades på elva företag, institut och högskoleinstitutioner. Rymdaktiviteterna har en positiv inverkan på näringsverksamheten i . Rymdbolaget och dess dotterbolag i svarade för ett bidrag till arbetsmarknad om totalt 176 personer, varav med hög utbildning. Lägger man till verksamma inom forskning, rymdingenjörsutbildning etc. nådde antalet anställda i rymdverksamhet upp till ca 500 personer. Satellus övertogs /01 av Lantmäteriet för att integreras i division Metria. Behovsmotiverad FoU, industriellt utvecklingsarbete samt etablering och utveckling av företag har tio utvärderingar av VINNO- VA:s program genomförts av oberoende bedömare, de flesta från utlandet. Särskilt positiva omdömen får kompetenscentrumprogrammet. Fortsatt finansiering rekommenderas för samtliga utvärderade program. För att förbereda den nya struktur för forskningsfinansiering som infördes har verksamheten strukturerats enligt den forskningspolitiska propositionen . Ett omfattande arbete har lagts ned i projektet . Resultaten från detta har varit till stor nytta vid planeringen av kommande insatser. , numera , har haft till uppgift att stimulera näringsrelevant FoU inom strategiska kunskapsområden för I det sammanhanget har myndigheten fortsatt sitt arbete med att utveckla och implementera effektiva former för samverkan mellan universitet/högskolor, institut och näringsliv. Detta gäller både nationellt och internationellt. Nya former för målorienterade utvecklingsinsatser i samverkan mellan företag, högskolor och institut har vidareutvecklats bl.a. i konceptet Aktiv Industriell Samverkan (). Det kan konstateras att näringslivets engagemang i tidigare , numera , FoU-program har ökat med . Värdet av andra aktörers insatser i dessa program, i form av egna insatser och ekonomiska bidrag, beräknas till . Det betyder att varje krona som myndigheten satsar motsvarar från främst företag. Forsknings- och utvecklingsprogrammen utgörs av sammanhållna satsningar, oftast 3 plus , som syftar till att stärka företagens försörjning med forskningskompetens inom områden som är betydelsefulla för näringslivet. har 18 program pågått. Näringslivets engagemang i FoU- programmen har fortsatt att öka. Kompetenscentrumprogrammet är planerat att pågå 2005, i syfte att åstadkomma koncentrerade och dynamiska forskningsmiljöer inom högskolan genom samarbeten med företag. Ca 200 företag medverkar vid 23 kompetenscentran. Programmet har utvärderats av en stor grupp internationella experter inför den tredje etappen. Det särskilda ledarskapsutvecklingsprogrammet för centrumens föreståndare har avslutats . Forum för småföretagsforskning har bedrivit olika forskningsprogram, som exempelvis marknadsföring för tillväxt i små och medelstora företag, riskkapital och de mindre företagen samt effekter av insatser för småföretagsutveckling. Vid ansökningsomgången behandlades 26 ansökningar om nya forskningsprojekt. Efter samråd med Rådet för konkurrensfrågor beslutade verket att bevilja stöd till 12 nya projekt. Dessa spänner över en rad områden. De flesta projekt avser marknadens funktionssätt för viktiga produkter och tjänster som finansiella tjänster, flygtransporter, läkemedel, energi och livsmedel. Andra analyserar effekterna av konkurrensutsättningen inom den offentliga sektorn. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 För SGU:s interna FoU-verksamhet har under budgetåret sammanlagt använts, varav i internationellt samarbete. Bland FoU-projekt kan följande nämnas: Utveckling av teknik för att modellera och bedöma flöde och grundvattenkvalitet, framtagande av jämförbara geokemiska miljödata på Europa-nivå samt ett nystartat projekt med utveckling av en GIS-applikation för tredimensionell redovisning av geokemiska data i industriellt förorenade områden. Med stöd från det geovetenskapliga forskningsanslaget har tre forskningsprojekt slutförts . För övriga projekt finns lägesrapporter. Av nya ansökningar har 25 projekt fått medel från anslaget. Intresset är jämnt fördelat över berörda universitet och högskolor i landet och projekten omfattar olika områden som t.ex. miljögeologi samt jordarts- och bergrundsgeologi. Av nedanstående tabell framgår nya ansökningar/belopp . Intresset överstiger stort anslagets tilldelning. Tabell 3.4 Nya ansökningar/belopp inom det geovetenskapliga forskningsanslaget 2000-1998 Upprätthållande av nationell metrologi Mätteknik är ett betydelsefullt verktyg i industrins kvalitetsarbete och för konkurrenskraften. Allt fler företag behöver kunna visa upp kvalitets- och/eller miljöcertifikat för sina kunder. Dessa företag och institutioner måste kunna uppvisa kalibreringsintyg för mätinstrument som används och därmed spårbarhet till mätstorheten hos riksmätplatsen. Metrologi är också betydelsefullt vid transaktioner där varor säljs med hänvisning till mått och vikt samt i bevissammanhang där instrument används för att fastställa t.ex. gränsvärden som inte får överstigas. Förbättrad mättolerans inom t ex bilindustrin har ökat motorernas livslängd, förlängt serviceintervallen och gett bättre miljöprestanda. Den avreglerade elmarknaden bygger på att man i högspänningsnät kan mäta hur mycket energi olika leverantörer skickar in och olika kunder tar ut. För att upprätthålla säkerheten vid kärnkraft- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 verk och inom sjukvård behöver strålning kunna mätas. SSI handhar dessa mätstorheter. Metrologin har också stor betydelse för att bedöma säkerheten hos produkter och vid t. ex. diagnoser av sjukdomar (blodanalys är ett exempel), luft- och vattenanalyser m.m. spelar en viktig roll som rådgivare och granskare av metrologiverksamheten hos SP. Rådet lämnar ett särskilt yttrande till regeringen. Av detta framgår att SP väl uppfyller det övergripande målet. Tillsynen har visat på en operativ verksamhet med tillfredställande kvalitet. Nuvarande omfattning av mätstorheter är relevant. SSI har liksom en extern utredninframfört behovet av nationella normaler för storheten aktivitet och särskilt radon i luft. Arbetet inom kemisk metrologi kräver internationell samordning och har därför fördröjts. Koncentrationen av riksmätplatsverksamheten har varit lyckosam, särskilt genom samordningen med andra mätstorheter hos SP. SWEDAC utför systemteknisk tillsyn hos riksmätplatserna baserad på internationella standarder. Denna har omfattat två tredjedelar av mätstorheterna och återstående kommer att revideras vid tillsyn. SWE- DAC:s tillsyn är kvalitetshöjande och ger tillsammans med de internationella jämförelsemätningarna en god bild av verksamhetens kompetens, kvalitet och effektivitet. Det statliga bidraget är viktigt för att tydliggöra SP:s roll som ett operativt verktyg i den svenska innovationspolitiken. Bidraget säkerställer långsiktig uppbyggnad av SP:s baskompetens inom experimentell teknik och stärker möjligheterna att utföra tekniska tjänster och uppdrag bland annat för små och medelstora företag. FoU- verksamheten inom SP bedrivs i stor utsträckning i nära samarbete med näringslivet. Detta är tillsammans med kopplingen till universitet och högskola betydelsefullt för att SP skall utgöra en kompetent samarbetspartner. Avhandlingsarbete, undervisning på universitet och deltagande i internationellt standardiseringsarbete är exempel på verksamheter vars omfattning är beroende av den statliga grundfinansieringen. Regeringen har genomfört en utvärdering av FoU-verksamheten . Utvärderingen visar att SP har särskilda möjligheter till effektiv kunskapsutveckling och teknikspridning genom att utnyttja de funktionella sambanden mellan rollerna som teknikkonsult respektive rollen att svara för det statliga uppdraget. Utvärderingen visar också att SP sedan bolagiseringen 1993 har höjt sin kompetensnivå och ökat andelen kunskapsintensiva och kvalificerade projekt. SP visar goda resultat i sin verksamhet för en säker och uthållig tillväxt i det svenska näringslivet. Utvärderingen pekar på att avtalet med staten inom metrologiområdet och inrättande av ett Metrologiråd inneburit ett tydligare uppdrag från departementet och därmed en bättre styrning av riksmätplatsverksamheten. Konsulterna anser även att SP bör stärka sin omvärldsorientering och fördjupa samarbetet med bl.a. fler institut och högre lärosäten. Större tydlighet i statens styrning av FoU-inriktningen efterlyses. Den svenska standardiseringsorganisationen har inkommit med resultatredovisning för . Den svenska organisationens insatser i det globala arbetet har ökat på bekostnad av insatserna i det europeiska arbetet. Insatser i det internationella standardiseringsarbetet avseende krav på ledningssystem, t.ex. miljö- eller kvalitetsledningssystem, har genomförts på bekostnad av traditionell varustandardisering. Insatserna har minskat från svenskt näringsliv i standardiseringen avseende säkerhet hos produkter på grund av minskad industriell bas på dessa områden. har genomfört värdefulla utredningar och lämnar synpunkter som underlag till utformningen av politiken inom området forskning och utveckling. Dess omfattande nationella och internationella kontaktnät är av stort betydelse för information till regeringen om utvecklingstendenser och strömningar inom näringslivet. Regeringen gör bedömningen att den långsiktiga verksamheten inom rymdområdet bedrivs på ett ändamålsenligt sätt. Rymdföretagen bibehåller sina positioner som leverantörer av högteknologiska produkter till ESA:s program. De större rymdföretagen stärker också sin internationella konkurrenskraft, vilket visar sig genom att ande- len öppen försäljning ökar. Rymdverksamheten bidrar positivt till näringslivsutvecklingen i Ki- runa. Det är viktigt att utvecklingen kan fortsätta. För att få underlag för en bedömning om hur framtida satsningar skall ske bör olika verksamhetsområden utvärderas regelbundet. Behovsmotiverad FoU, industriellt utvecklingsarbete samt etablering och utveckling av företag De uppgifter som och senare VIN- NOVA haft inom området teknisk forskning och utveckling har genomförts i enlighet med regeringens uppdrag och ambitioner. Myndighetens satsningar bedöms ha stärkt det svenska innovationssystemet. Företagens engagemang i projekt och program har fortsatt att utvecklas positivt. De små och medelstora företagens deltagande i olika satsningar växer starkt. Regeringen gör bedömningen att möjligheten för att ge bidrag till olika forskningsprojekt på konkurrensområdet har lett till ett ökat intresse hos forskare och studenter för dessa frågeställningar. Kopplingen till universitet och högskolor via Rådet för konkurrensforskning har inneburit att verket har haft möjlighet att ta del av viktiga forskningsresultat inom konkurrensområdet. Vidare har uppdragsforskningen bidragit till viktig kompetensutveckling inom verkets ansvarsområde. SGU:s forsknings- och utvecklingsverksamhet är viktig för utveckling av metoder och för teknikspridning. Det geovetenskapliga forskningsanslaget skall fokusera på för samhället viktiga geologiska problem och komplettera SGU:s egen forskning. Detta bidrar till myndighetens samarbete med universitet och högskolor. An- slagets användning för stöd till yngre forskare bidrar till kompetensutveckling. beslutade statsmakterna att anslaget 2003 skall tillföras ytterligare . De utökade medlen skall användas till att stödja forsknings- och utvecklingsprojekt i och för hållbar utveckling inom gruvnäringen och för kompetensutveckling med anknytning till geovetenskap, malmgeologi och bergteknik. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Upprätthållande av nationell metrologi Det nationella metrologisystemet har stärkts genom bättre samordning, uppgradering av utrustning och ökade FoU-insatser. Satsningen har varit nödvändig för att säkerställa en hög mätnoggrannhet inom landet. Metrologisk verksamhet är långsiktig och kräver en långsiktighet i investeringar, FoU och kunskapsspridning till industrin. Engångssatsningen 1999 har inneburit en nödvändig uppgradering av verksamheten inom SP. Mätteknik är ett område som är generellt och har tillämpningar inom breda sektorer. Spridning av mätteknisk kunskap sker oftast i samband med kalibreringsuppdrag. Kunskaperna om mätteknik bör kunna förbättras hos främst mindre och medelstora företag och resultera i kvalitetsförbättringar. Framtagande av ny teknik förutsätter ofta tillgång till avancerad mätteknik. Genom FoU- insatser förbättras och utvecklas mättekniken. deltagande i internationellt FoU- samarbete bör öka liksom kunskapsspridning till små och medelstora företag om mätteknikens betydelse. På svenskt initiativ kommer genom Nordtest att initiera ett ökat FoU-samarbete mellan de nordiska metrologiinstituten. Den nya myndighetsorganisationen som trädde i kraft , innebär bland annat ett tydligare fokus på innovationssystemens betydelse för ekonomins utveckling. Behovet av samverkan mellan akademi och näringsliv är avgörande i detta sammanhang. Aktörer med kapacitet att arbeta med både forskningsnära respektive marknadsnära frågeställningar kommer att spela en fortsatt viktig roll för den svenska ekonomins utveckling. Det svenska forskningssystemet kännetecknas av att huvuddelen av all forskning bedrivs inom högskolesektorn respektive inom storföretagen. För att tillämpa akademiska forskningsresultat i näringslivet finns ett antal aktörer och initiativ, bland annat inom ramen för högskolans så kallade tredje uppgift. Vid sidan av dessa aktörer kommer det att finnas ett fortsatt starkt behov, inte minst för de små och medelstora företagen, av aktörer som besitter egna faktiska forskningsresurser i form av både personal och anläggningar. SP utgör ett gott exempel på en sådan aktör. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Standarder är i grunden frivilliga dokument som haft stor betydelse för svenska industriella framgångar. Av särskild betydelse för staten är att standarder givits rättslig verkan inom ramen för EG:s harmonisering av säkerhetslagstiftning för varor. Nya behov av standarder kan förutses, bl.a. för elektronisk handel och genom EG:s nya produktsäkerhetsdirektiv. Den pågående diskussionen om nya regleringsformer kan också leda till ökad användning av standarder i myndighetsutövningen. En väl fungerande nationell standardiseringsorganisation är av väsentlig betydelse för möjligheterna att driva svenska önskemål, bl.a. på säkerhetsområdet. Den nya organisationen bör bidra till detta. Ökad användning av IT bör stödjas. Samhällets insatser i standardiseringen på produktsäkerhetsområdet bör öka i ljuset av minskade insatser från svensk industri. Insatserna har i huvudsak avsett medverkan i det europeiska arbetet. Ökade insatser i det övriga internationella arbetet bör övervägas. Den nuvarande ordningen för finansiering av svensk standardisering, att deltagande företag och myndigheter genom deltagar- och projektavgifter delar kostnaderna för de enskilda projekten, bör bibehållas då den visat sig vara ett effektivt sätt att göra nödvändiga prioriteringar. Ordningen har dock den nackdelen att konsu- ment-, arbetstagar- och miljöorganisationer har svårigheter att medverka i arbetet. Regeringen avser därför att genom särskilda insatser underlätta dessa organisationers medverkan. Staten bidrar genom anslaget till IVA:s grundläggande verksamhet. Regeringens bedömning är att IVA:s verksamhet bidrar till att stärka och utveckla industriella kompetens och konkurrenskraft. 3.9Statistik, uppföljning och utvärdering I myndigheten har tre olika verksamheter integrerats, nämligen , delar av analysverksamheten vid NU- TEK samt delar av den omvärldsbevakning som har bedrivits vid STATT. ITPS förser och andra beslutsfattare med kunskapsunderlag i frågor inom närings-, innovations- och regionalpolitiken. Eftersom ITPS bildades är det inte möjligt att redovisa några resultat . Delar av analysverksamhet redovisas under delområde Information, rådgivning och kompetensutveckling. Verksamheten vid ITPS är under uppbyggnad och kan därmed inte utvärderas i detta skede. Regeringen bedömer dock att arbetet fortskrider tillfredsställande och planenligt. ITPS har, tillsammans med tre andra aktörer, utarbetat ett förslag till hur den utlandsbaserade omvärldsbevakningen skall dimensioneras, organiseras och finansieras. Regeringen följer med intresse institutets fortsatta arbete i denna fråga. Vidare bereder regeringen övriga frågor vad gäller framtida omfattning och organisation av den utlandsbaserade omvärldsbevakningen. I underlagsmaterialet till propositionerna Vissa organisationsfrågor inom näringspolitiken (prop. 1999/2000:71) och Forskning för framtiden en ny organisation för forskningsfinansiering (prop. 1999/2000:81) kartlades de offentligt finansierade aktörer som arbetar som s.k. teknikmäklare. Antalet aktörer inom teknik- och kunskapsöverföring är stort och det behövs en samordning mellan dessa för att bättre möta näringslivets behov. Regeringen avser att ge ITPS i uppdrag att utvärdera och lämna förslag till hur arbetet med teknik- och kunskapsöverföring skall kunna bli effektivare. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 beta regionala tillväxtavtal. Slutsatserna från mötet blev att den centrala nivån måste hitta former för att kunna driva diskussion om samordning vidare. introducerade regeringen en ny regional näringspolitik och därmed ett nytt sätt att bedriva regionalt utvecklingsarbete. Under 1998- 1999 har tillväxtavtal utarbetats i alla delar av landet. Avsikten är att bättre kunna ta tillvara den tillväxtpotential som finns i alla delar av landet. Regionernas prioriteringar ska kunna påverka inriktningen av verksamheter inom olika politikområden. Arbetet med tillväxtavtalen sker i regionala partnerskap. Partnerskapens sammansättning består av en blandning av olika offentliga och privata aktörer i länen. Avtalens inriktning, utformning, deltagare och genomförande varierar. Planeringsfasen i avtalsarbetet har följts och utvärderats vid ett antal tillfällen. granskade en arbetsgrupp inom alla tillväxtavtal. Iakttagelserna presenterades i Ds 2000:7 Rapport om tillväxtavtalen Tillväxt i hela . Dessutom fick en konsultgrupp i uppdrag att utvärdera förhandlingsprocessen i sju län och på central nivå (Nordregio Workingpaper ). sammanställdes den första nationella uppföljningen av genomförandefasen (Ds 2001:15 Rapport om tillväxtavtalen - Första året). Rapporten bygger på information från ett hundratal regionala och nationella myndigheter som deltagit i tillväxtavtalsarbetet. Dessutom genomfördes en enkätundersökning för att fånga in erfarenheter av arbetet från enskilda deltagare i de regionala partnerskapen.