prop · GP031d14 · 2001-09-20 00:00:00 — Det handlar om att förbättra kvalitén, fortsätta metodutveckling och öka samverkan med berörda myndigheter så att flödena in och ut ur garantin påskyndas. Alltsedan aktivitetsgarantin infördes har av deltagarna bestått av äldre personer som huvudsakligen är . Det är en hög andel men speglar trots allt det faktum att 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 av samtliga långtidsinskrivna är i åldersgruppen 55 . Det visar som vid tidigare undersökningar att ju äldre personerna är, desto svårare har de att komma tillbaka till arbetslivet. Vid införandet av aktivitetsgarantin förutspåddes att de äldre skulle få en relativt hög representation, inte minst med tanke på att offentligt tillfälligt arbete (OTA) upphörde /2001. AMS framförde även förslag om att inrätta alternativa sysselsättningar för t.ex. äldre lokalt bundna arbetslösa som varit utan arbete. Regeringen valde då att i stället skapa ett förmånligt särskilt anställningsstöd för långvarigt arbetslösa inom ramen för aktivitetsgarantin för att öka deras chanser att få del av den positiva utvecklingen på arbetsmarknaden. Främst handlar det om personer som inom kommer att gå i ålderspension men som med ett långt arbetsliv bakom sig besitter kompetens och erfarenhet som bör tas till vara. Antalet personer som fått anställning med hjälp av denna stödform har ökat i relativt snabb takt och var uppe i sammanlagt cirka 1 500 personer. Det är positivt, men med den bidragsnivå som stödet har, borde det attrahera fler arbetsgivare. AMV har inte uppnått målet att minst 56 000 arbetshandikappade i genomsnitt skulle vara sysselsatta med lönebidrag eller OSA, resultatet blev 53 800 i genomsnitt . AMS har inte lämnat någon förklaring i årsredovisningen till varför målet inte nåtts. En förklaring som framkommit i den kontinuerliga resultatdialogen med AMS är bland annat att beloppet för den lönebidragsgrundande lönekostnaden är för låg för att vissa arbetsgivarkategorier skall vilja anställa, men också att arbetshandikappade har fått anställning med andra stöd än lönebidrag. AMV har dock uppnått målsättningen att den genomsnittliga bidragsnivån för lönebidrag (exkl. allmännyttiga organisationer) skall uppgå till högst . Nivån uppgick till . Regeringen lämnar uppdrag till AMS att av SCB upphandla en undersökning av funktionshindrades situation på arbetsmarknaden. Undersökningen genomförs via tilläggsfrågor till arbetskraftsundersökningarna () och den senaste undersökningen som genomfördes visar att andelen personer som anger att de har ett funktions- hinder har ökat från 2000. Andelen av dem som har en funktionsnedsättning och som uppger att de också har en nedsatt arbetsförmåga har däremot minskat från till . Andelen sysselsatta personer med funktionsnedsättning har ökat från 2000. Ökningen är högre än för den totala befolkningen, där andelen sysselsatta ökat från till . Konjunkturläget har gynnat och bolaget har haft en kraftig försäljningsökning totalt sett. Ändå har endast delvis uppnått de mål som regeringen satt upp för verksamheten under . Resultaten har dock sett olika ut inom koncernens olika delar. Enligt avtalet mellan och staten är som arbetsgivare förhindrad att säga upp sina anställda. Eftersom delar av verksamheten haft en viss överbemanning har nyanställningar inte kunnat göras i önskvärd omfattning. 2000 erbjöd arbete under , dvs. under målet på . An- talet anställda med arbetshandikapp var vid årets utgång 26 600 personer. Av dessa var kvinnor och män. Regeringens krav är att av dem som rekryteras till Samhallkoncernen skall tillhöra de prioriterade grupperna, dvs. utvecklingsstörda, psykiskt sjuka och flerhandikappade. uppgick dessa gruppers andel till av nyrekryteringarna. Andelen anställda som övergick till en anställning på den öppna arbetsmarknaden har ökat från (1 016 personer) (1 252 personer) 2000. Detta resultat var mycket nära det uppsatta målet på . Av dem som övergick till anställning utanför fick anställning med hjälp av lönebidrag. Anställda med funktionshinder i som övergår till annat arbete utanför har rätt att återvända till sin anställning i . Av dem som övergick till arbete utanför 1999 har (325 personer) återvänt . Underlätta och stimulera omställning på arbetsmarknaden Arbetslöshetsförsäkringen och lönegarantiersättningen är väsentliga delar av arbetsmarknadspolitiken. sätter och möjliggör ett aktivt arbetssökande under arbetslöshet och medverkar därmed tillsammans med lönegarantiersättningen till att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt, bl.a. genom att öka flexibiliteten på arbetsmarknaden. Arbetslöshetsförsäkringen skall genom sin utformning stimulera den arbetslöses omställning till annat arbete bl. a. i linje med EU:s sysselsättningsriktlinjer. De regeländringar som trädde i kraft syftar till en effektivisera sökprocessen och förstärka arbetslöshetsförsäkringens legitimitet. En del i detta är att slopa möjligheten till att genom deltagande i arbetsmarknadspolitiska program få ny arbetslöshetsersättning. Tid i program jämställs inte längre med arbete, vilket ger arbete en mer framskjuten position i arbetslöshetsförsäkringen. De ändrade sanktionsreglerna för den som avvisat erbjudande om arbete nedsättning i stället för avstängning - bedöms också leda till en rättvisare tilllämpning av reglerna. Krav på att den som riskerar långtidsarbetslöshet skall medverka i upprättandet av en individuell handlingsplan och därmed ett strukturerat arbetssökande är en viktig del av omställningen till nytt arbete. finns det arbetsmarknadspolitiska programmet aktivitetsgarantin i hela landet för den som är eller riskerar att bli långtidsinskriven vid arbetsförmedlingen. Inom aktivitetsgarantin erbjuds den arbetslöse att på heltid delta i jobbsökaraktiviteter och ta del av olika arbetsmarknadspolitiska program såväl som att ta kortare eller längre anställningar, med syfte att få en omställning till en ny plats på arbetsmarknaden. Andelen försäkrade, dvs. medlemmar i arbetslöshetskassorna, i förhållande till arbetskraften, den s.k. täckningsgraden, var fortsatt hög även om den minskade något . Antalet årsmedlemmar i arbetslöshetskassorna minskade med 14 000 personer från 3 796 000 till 3 783 000 . Täckningsgraden utgjorde av arbetskraften , vilket var en minskning . Totalt sett fick av de försäkrade arbetslöshetsersättning . Lönegarantin innebär att staten med vissa begränsningar garanterar utbetalning av förmånsberättigade fordringar på lön och pension vid arbetsgivarens konkurs. Staten övertar vid sådan utbetalning såväl fordringarna som den förmånsrätt som tillhör. Garantin ger alltså ar- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 betstagaren möjlighet att få ut intjänad lön samt uppsägningslön även när arbetsgivaren gått i konkurs. Detta innebär att situationen mildras något då arbetstagaren på grund av konkurser plötsligt står utan anställning och omställning till att söka ny anställning underlättas. erhöll 36 027 arbetstagare vid 6 172 konkursföretag ersättning från lönegarantin. De ersättningar som utbetalades under uppgick till . Det innebär en ökning med nästan jämfört med då betalades ut. Utgifterna för lönegarantin styrs av antalet konkurser, hur många som omfattas av konkurserna, samt de lagregler som styr rätten till ersättning, bl.a. garantitidens längd. Enligt SCB:s arbetskraftsundersökningar sjönk den öppna arbetslösheten baserat på årsgenomsnitt från till . sjönk utgifterna för arbetslöshetsförsäkringen från till . uppbar dock omkring 700 000 personer, såväl helsom deltidsarbetslösa, arbetslöshetsersättning under delar av året. Det är en minskning med cirka 90 000 personer jämfört med . Riktlinjerna anger ett antal kvantitativa mål för hur medlemsländerna inom ramen för sin sysselsättningspolitik skall förbättra anställbarheten. För det första skall alla arbetslösa ungdomar erbjudas arbete, åtgärd, utbildning eller någon annan aktiverande insats (riktlinje 1). Arbetslösa vuxna skall erbjudas motsvarande insatser (riktlinje 2). Slutligen skall andelen arbetslösa som deltar i aktiva arbetsmarknadspolitiska program uppgå till genomsnittet för de tre mest framgångsrika länderna och (riktlinje 3). har uppfyllt dessa kvantitativa mål . Vidare skall varje medlemsstat enligt EU:s riktlinje se över och vid behov ge sina skatte- och bidragssystem en ny inriktning för att ge incitament till arbetslösa eller icke verksamma personer att söka och påbörja arbete. Dessutom är det viktigt att utarbeta en strategi för aktivt åldrande så att även äldre arbetstagare kan stanna kvar och delta aktivt i arbetslivet. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Varje medlemsstat skall också enligt riktlinjerna fästa särskild vikt vid behov hos funktionshindrade, etniska minoriteter och andra grupper och individer som kan vara missgynnade, samt utarbeta lämpliga förebyggande och aktiva politiska åtgärder som främjar deras integrering på arbetsmarknaden. Bekämpandet av långtidsarbetslösheten är en av arbetsmarknadspolitikens centrala uppgifter och i flera fall är regeringens ambitioner mer långtgående än vad riktlinjerna anger. har regeringen framför allt inriktat arbetsmarknadspolitiken på åtgärder för att öka förutsättningarna för långtidsarbetslösa och långtidsinskrivna att komma tillbaka till reguljär sysselsättning. hade regeringen som mål att ungdomar skulle erbjudas reguljärt arbete, lämplig utbildning eller annan lämplig åtgärd . Vidare fanns mål om att antalet långtidsarbetslösa registrerade vid arbetsförmedlingen skulle minska med och att de registrerat arbetslösa vid arbetsförmedlingen som inte haft ett reguljärt arbete skulle minska med . Samtliga mål har uppfyllts (se resultat för målen Minska antalet långtidsarbetslösa och Motverka långa tider utan arbete). För att få en bättre fungerande arbetsmarknad med minskad arbetslöshet och ökad sysselsättning arbetar regeringen aktivt för att stärka incitamenten att arbeta. har ett flertal viktiga åtgärder vidtagits i detta syfte. Aktivitetsgarantin, förändringarna i arbetslöshetsförsäkringen samt minskningen av marginaleffekter vid ökat arbetsutbud bidrar till att stärka individens incitament att förvärvsarbeta. I den gemensamma rapporten om sysselsättningen säger bl.a. att handlingsplan för sysselsättning 2000 ligger väl i linje med den europeiska sysselsättningsstrategin och innehåller en ambitiös sysselsättningspolitik och klara mål. Rådet antog rekommendationer om genomförandet av medlemsstaternas sysselsättningspolitik. gavs två rekommendationer. Dels att minska skattetrycket på inkomst av arbete, dels att av jämställdhetsskäl utreda på vilket sätt könsuppdelningen i olika sektorer och yrkeskategorier kan minskas. Den senare berör politikområdet arbetsmarknad. har kommit långt när det gäller jämställdhet mellan ställdhet mellan kvinnor och män. Trots det återstår mycket arbete inom en mängd områden. AMS har , liksom 1999 och 2000, avsatt s.k. brytmedel för olika jämställdhetsprojekt. Regeringen gav AMS ett särskilt uppdrag att redovisa de insatser som genomförts för att bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden samt redovisa en strategi för det fortsatta arbetet har redovisats . Genomförandet av Europeiska socialfondens mål 3 och 4 samt gemenskapsinitiativen Adapt och Employment avseende avslutas under innevarande budgetår med att de sista utbetalningarna sker. Utvärderingar av programmen, vilka har redovisats i tidigare budgetpropositioner, visar att de målsättningar som angivits i programdokumenten har uppnåtts på en övergripande nivå. Programmen har också i stor utsträckning omfattat nyskapande insatser och inneburit en förnyelse av samarbetsformerna på regional och lokal nivå. Utnyttjandet av de för programperioden totalt tillgängliga socialfondsmedlen i de fyra programmen, , är mycket högt. har utbetalats t.o.m. . Erfarenheterna av mål 3 och mål 4, Adapt och Employment har varit ett viktigt underlag för utformningen av nya mål 3 och gemenskapsinitiativet Equal avseende programperioden 2000- 2006. I nya mål 3 har från programmets start t.o.m. totalt drygt 9 000 projekt beslutats. Projekten omfattar cirka 230 000 personer, varav två tredjedelar berörs av kompetens- och organisationsanalysen inom insatsområdet Kompetensutveckling för sysselsatta. Redovisningar av EG:s samtliga strukturfonder lämnas under utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling () har granskat AMV:s årsredovisning. Revisionsberättelsen som överlämnats till regeringen är utan invändning. Årsredovisningen har upprättats i enlighet med förordningen om myndigheters årsredovisningar m.m., regleringsbrev och övriga beslut för myn- RRV bedömer att årsredovisningen i allt väsentligt är rättvisande. Omdömena i () bedömning av ekonomiadministrationen i den s.k. EA-värderingen var också mycket goda (fullt tillfredsställande). AMV följer i högre utsträckning än tidigare de krav som ställs på en årsredovisning, bl.a. genom att den information som presenteras i högre utsträckning än tidigare är relaterad till verksamhetsmål och återrapporteringskrav, enligt RRV. Det finns fortfarande utrymme för förbättringar. I många fall är analysen av måluppfyllelsen bristfällig och svårtolkad. Ett större fokus bör sättas på att belysa varför flera mål inte har uppnåtts samt vad som krävs för att målen skall uppnås. Regeringen delar RRV:s uppfattning och förutsätter även att AMV beaktar de brister i övrigt som framkommit vid RRV:s granskning. Arbetslösheten har fortsatt att minska som sysselsättningen ökat och . Antalet lediga platser som anmälts till arbetsförmedlingarna ligger på en fortsatt hög nivå som långtidsarbetslösheten och antalet registrerade långtidsinskrivna på arbetsförmedlingarna minskar. Regeringens bedömning är dock att det finns en viss oönskad obalans i resultaten mellan den tillväxt- och den fördelningsinriktade verksamheten inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. De arbetsmarknadspolitiska insatserna skall koncentreras till att förhindra och motverka s.k. flaskhalsar på arbetsmarknaden och hjälpa dem som har det svårast att få arbete. Det viktigaste instrumentet är platsförmedling genom personlig service eller självservice. Ar- betsmarknadspolitikens viktigaste uppgift är att medverka till att arbetssökande sammanförs med vakanta platser. Genom en snabb vakanstillsättning kommer arbetsmarknaden att fungera bättre och friktionsarbetslösheten att minimeras. Arbetsmarknadspolitiken skall också stödja dem som har det svårast att få ett arbete. För att lyckas med dessa uppgifter måste arbetsförmedlingen ha goda kontakter med både arbetssökande och arbetsgivare. En förutsättning för att genomföra detta är att arbetsförmedlingarna har tillräckligt med personalresurser. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Regeringen aviserade ekonomiska vårproposition att man skulle återkomma till med ett förslag om att de medel AMV fått använda för tillfälliga personalförstärkningar permanent skall överföras för personalresurser vid arbetsförmedlingen. Under har AMV kunnat använda medel under anslagen för arbetsmarknadspolitiska program för tillfälliga personalförstärkningar vid arbetsförmedlingarna. Under kan AMV använda högst för tillfälliga personalförstärkningar. Av detta belopp skall användas för att särskilt stärka ställningen för personer med utländsk bakgrund. Även om arbetsmarknadsläget har förbättrats med minskad arbetslöshet och ökad sysselsättning så har inte arbetsförmedlingarnas uppgifter och insatser minskat. Aktivitetsgarantin har införts och kräver stora personalresurser. Nya regler för arbetslöshetsersättningen började gälla som också innebär att arbetsförmedlingen kommer att ha en mer aktiv roll beträffande dem som uppbär ersättning, bl.a. skall individuella handlingsplaner upprättas senast . Regeringen föreslår därför att medlen för tillfälliga personalförstärkningar om bör permanentas fr.o.m. . Av detta belopp bör 2002 användas i syfte att särskilt stärka ställningen på arbetsmarknaden för personer med utländsk bakgrund. , med riktlinjer, rekommendationer och nationella handlingsplaner prioriteras mycket högt från regeringens sida. Strategin skapar bättre förutsättningar för ett mer samlat och samordnat agerande inom EU för att nå målet full sysselsättning. kommer fortsätta verka för att den befintliga processen blir mer effektiv och för att riktlinjerna förenklas, konkretiseras och blir mer uppföljningsbara. kommer också verka för tydliga och ändamålsenliga indikatorer i det fortsatta arbetet vad gäller uppföljning och återrapportering av riktlinjerna. Vidare verkar för att riktlinjerna konsolideras och förankras i medlemsstaterna och hos arbetsmarknadens parter. Denna förankring kräver kontinuitet och därför har inga 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 större förändringar av riktlinjerna varit önskvärda. Det har dock varit viktigt att föra in slutsatserna från Stockholmstoppmötet i sysselsättningsstrategin. kommer en översyn av att äga rum mot bakgrund av de utvärderingar som sker i både medlemsstaternas och kommissionens regi. Europeiska socialfonden används för att stödja genomförandet av sysselsättningsriktlinjerna och delfinansierar samt stödjer och utvecklar därmed också delar av den svenska arbetsmarknadspolitiken. Regeringen vill i detta sammanhang poängtera vikten av AMV:s samverkan och medfinansiering i socialfondsinsatser, inom bl.a. mål-3 programmet, där dessa har en klar arbetsmarknadspolitisk inriktning, t.ex. för att utveckla aktivitetsgarantin. Genom en ökad delaktighet från AMV i socialfondens program kan resurser och insatser sammantaget öka för samtliga inblandade aktörer till fördel för de arbetslösa. Ersättningen i arbetslöshetsförsäkringen höjdes . skall ersättningen i arbetslöshetsförsäkringen höjas ytterligare under förutsättning att det statsfinansiella läget så tillåter. Härvid är det viktigt att alla försäkrade får ta del av höjningen. Regeringen avser att följa upp och utvärdera effekterna av förslagen i prop. 1999/2000:139 inför en eventuell förändring. Regeringen avser att återkomma med ett förslag till angående en försöksverksamhet med ett s.k. friår . Försöksverksamheten innebär att anställda har möjlighet till ledighet upp till med villkoret att arbetsgivaren anställer en långtidsarbetslös som vikarie för den som är ledig. Försöksverksamheten skall avgränsas till cirka 10 kommuner. Arbetsmarknadspolitiken skall bidra till att motverka en könsuppdelad arbetsmarknad samt bidra till att skapa förutsättningar för jämställdhet mellan kvinnor och män i arbetslivet. AMS har utvecklat en strategi för det fortsatta arbetet med att bryta den könsuppdelade arbetsmarkanden. Regeringen kommer fortsättningsvis att följa upp resultatet av detta arbete. Regeringen vill att alla skall få ta del av den positiva utvecklingen på arbetsmarknaden. Re- geringen kommer att använda för kompletterande utbildning inom ramen för arbetsförmedlingens arbete för personer med utländsk högskoleutbildning. Utbildningarna skall avse bristyrken. Satsningar på vårdutbildning för invandrare för att tillgodose behovet av tvåspråkig personal inom vård och omsorg är även fortsättningsvis mycket angelägna, men bör kunna rymmas inom ramen för den ordinarie arbetsmarknadsutbildning. Som ett led i att förbättra och utöka möjligheten till en konjunkturindikator tillfördes SCB medel för att inhämta vakansstatistik. SCB påbörjade inhämtning av uppgifter . För undersökningen ligger ingen uppgiftsskyldighet. Det medför att undersökningen har ett större bortfall än andra undersökningar som omfattas av uppgiftsskyldighet. Inom EU (EU:s statistikkontor) - har ett arbete påbörjats för att se över möjligheterna till att enas kring ett teoretiskt och statistiskt användbart koncept för vakanser. rekommenderas medlemsländerna att antingen utföra en pilotstudie eller introducera en löpande undersökning beträffande vakanser. Regeringen avser därför att avvakta det arbete som pågår inom EU innan man tar ställning till om den svenska vakansmätningen skall omfattas av en eventuell uppgiftslämnarskyldighet. har antalet varsel om uppsägning ökat. För att förstärka möjligheten till att bedöma konsekvensen av varslen samt att bedöma konjunkturens utveckling kommer regeringen att ge AMS i uppdrag att följa upp de varsel som anmälts och redovisa i vilken omfattning varslen leder till uppsägning. I en skrivelse lämnade AMS förslag om en övergångsarbetsmarknad. AMS menade att det finns personer, främst äldre, som trots att de aktivt tagit del av insatserna inom aktivitetsgarantin inte hittar någon hållbar lösning på sin situation på arbetsmarknaden och därför är i behov av en varaktig alternativ sysselsättning utanför den ordinarie arbetsmarknaden. Gruppen är inte på något sätt enhetlig och problembilden varierar i hög grad. En gemensam faktor är att de befunnit sig länge i aktivitetsgarantin och aktivt tagit del i de program som erbjudits utan att en varaktig lösning kommit till stånd. Regeringen är väl medveten om problematiken och följer noga utvecklingen inom aktivitetsgarantin. Aktivitetsgarantin har dock ännu inte funnit sin form. finns områden som går att utveckla i sådan riktning att genom- strömning av deltagarna ökar, såsom förbättrade arbetsgivarkontakter och närmare samverkan med andra myndigheter. Det finns också möjlighet för arbetsförmedlingarna att låta andra aktörer stå som projektanordnare inom ramen för aktivitetsgarantin. Dessutom kan samarbetet med kommunerna utvecklas genom gemensamma projekt för arbetssökande inom ramen för aktivitetsgarantin. Kvalitetsaspekten är en annan del som inte nog kan betonas. Regeringen delar AMS uppfattning att metodutveckling och kvalitet i programmet är av särskild vikt för att öka deltagarnas möjlighet till arbete. Ökningen av ohälsan i arbetslivet fortsätter. Det är i synnerhet de långa sjukskrivningarna som blivit fler, vilket medfört kraftigt ökade kostnader för sjukpenning. Regeringen anser att kraftfulla åtgärder behövs för att motverka den ogynnsamma utvecklingen. En strategi för hälsa i arbetslivet har därför tagits fram. Denna återfinns i sin helhet under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp. Av de sjukskrivna uppskattas ha en anställning. Den arbetslivsinriktade rehabiliteringen inom AMV har en viktig funktion när det gäller sjukskrivna som inte har en arbetsgivare att återgå till efter sjukskrivningen. För att motverka långvariga sjukskrivningar och för att underlätta för sjukskrivna att komma tillbaka till arbetslivet måste rehabiliteringen starta och med en tydlig ansvarfördelning mellan berörda myndigheter. Att hitta effektiva former för samverkan mellan de lokala aktörerna är angeläget. Det är regeringens bedömning att ett förnyelsearbete krävs både av den administrativa hanteringen av sjukskrivna som bedöms ligga i riskzonen för långtidssjukskrivning och av den arbetslivsinriktade rehabiliteringen. Ett sådant förnyelsearbete ska inledas på några orter för att sedan skyndsamt utvidgas till att omfatta hela landet. Det gemensamma uppdraget att utveckla formerna för samverkan inom den arbetslivsinriktade rehabiliteringen som , , och haft , fortsätter som en viktig del i detta förnyelsearbete. På regeringens uppdrag har AMS gjort en översyn av Arbetslivstjänster och dess framtida organisation. I sin rapport föreslår AMS att Ar- betslivstjänster även i fortsättningen organisatoriskt skall tillhöra AMS och därmed vara en riks- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Området arbetslivsinriktad rehabilitering är föremål för pågående och avslutade utredningar. Flera förslag till åtgärder föreligger. Regeringen bedömer att de olika förslagen, faktaunderlagen etc. måste sammanställas till en helhet och anser därför att det är lämpligt att avvakta den Handlingsplan för ökad hälsa i arbetslivet som kommer att lämnas . Handlingsplanen berör i högsta grad den arbetslivsinriktade rehabiliteringen och regeringen avvaktar därför med ett ställningstagande om Arbetslivstjänsters framtida organisation. Det sker nu en strukturell förändring i efterfrågan på Samhall AB:s produkter och tjänster. Många arbetstillfällen inom vissa affärsområden försvinner.