prop · GP0362 · 2001-11-28 00:00:00 — Systemet bör i stället bygga på att hyresgästen vid avflyttningen får tillbaka det kapitaltillskott som han eller hon betalade till föreningen vid tillträdet. Lite tillspetsat kan man säga att bostadsrättshavarens chans till vinst i ett system med kooperativ hyresrätt ersätts av en chans till en på lägre boendekostnad. Kooperativ hyresrätt bör få förekomma enligt både hyresmodellen och Liksom under försöksverksamheten bör det vara möjligt att bedriva verksamhet med kooperativ hyresrätt enligt två olika modeller. ningar enligt hyresmodellen möjliggör ett ökat boendeinflytande utan att något större kapital behöver tillskjutas från de boende. vara intressant för t.ex. kommuner som vill gynna ett större inslag av bo- inflytande utan att sälja sina fastigheter. Det kan ske genom att kommunen låter sina bostadsföretag hyra ut ett eller flera hus till en förening av de boende, varefter föreningen i sin tur hyr ut lägenheterna till sina medlemmar. Till skillnad från bostadsrätter ger föreningar enligt ägarmodellen utrymme för en spekulationsfri äganderättsform. modellen förutsätter visserligen att det sker ett större kapitaltillskott. flera remissinstanser har påpekat, bl.a. , vid och , kan detta inledningsvis innebära vissa finansieringsproblem. modell kan dock bli ekonomiskt fördelaktig på . ningen bör därför ge utrymme även för kooperativ hyresrätt enligt För att motverka ovan nämnda initiala finansieringsproblem avser regeringen såsom framgår av en denna dag beslutad proposition om allmännyttiga bostadsföretag (prop. 2001/02:58) att i tilläggsbudgeten i samband med den ekonomiska vårpropositionen begära bemyndigande att få utfärda vissa kreditgarantier avseende förvärv av fastigheter för ombildning till kooperativ hyresrätt. 5.1.1Vilket ändamål skall föreningen ha? Regeringens förslag: En kooperativ hyresrättsförening skall vara en ekonomisk förening med ändamål att upplåta bostadslägenheter med hyresrätt till sina medlemmar. Det skall inte finnas något förbud för föreningen att hyra ut lägenheter till andra än medlemmar. Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag utom vad gäller begränsningen av ändamålet till upplåtelse av bostads- lägenheter (se betänkandet s. 6568). Remissinstanserna: Remissinstanserna har tillstyrkt eller inte haft något att invända mot utredningens förslag. Bakgrund: Av lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar (före- ningslagen) framgår att en ekonomisk förening är en förening som har till ändamål att främja medlemmarnas ekonomiska intressen genom ekono- misk verksamhet i vilken medlemmarna deltar som konsumenter eller andra förbrukare, som leverantörer, med egen arbetsinsats, genom att begagna föreningens tjänster eller på annat liknande sätt (se 1 kap. 1 § De kooperativa hyresrättsföreningar som har tillkommit Prop. 2001/02:62 inom ramen för försöksverksamheten med kooperativ hyresrätt utgör Detsamma gäller SKB. En bostadsrättsförening är ett särskilt slag av ekonomisk förening. Den skall ha till ändamål att i föreningens hus upplåta lägenheter med bostadsrätt. Föreningslagens bestämmelser är tillämpliga enbart om det hänvisas till dem i bostadsrättslagen. Skälen för regeringens förslag En kooperativ hyresrättsförening av det skisserade slaget kommer att bedriva ekonomisk verksamhet uthyrning av lägenheter i vilken föreningens medlemmar tar del såsom hyresgäster. Föreningen kommer alltså att ha den ekonomiska föreningens grunddrag. De kooperativa hyresrättsföreningar som redan finns är ekonomiska föreningar. Det är därför naturligt att också kooperativa hyresrättsföreningar enligt den nya lagstiftningen ges formen av ekonomiska föreningar. För en kooperativ hyresrättsförening bör dock givetvis gälla mera begränsade ändamål än vad som gäller för ekonomiska föreningar i allmänhet. En jämförelse kan här lämpligen göras med vad som gäller för bostadsrättsföreningar. En bostadsrättsförening har till ändamål att i föreningens hus upplåta lägenheter med bostadsrätt (se 1 kap. 1 § bostadsrättslagen). Också en kooperativ hyresrättsförening bör alltså vara en ekonomisk förening som har till ändamål att upplåta lägenheter med nyttjanderätt till sina medlemmar. Nyttjanderätten bör ha karaktär av hyresrätt. Såsom kommer att behandlas närmare i avsnitt 6 bör hyres- rätten vara av ett särskilt slag. En särskild fråga är om föreningens ändamål skall få omfatta enbart upplåtelse av bostadslägenheter. Den hänger nära samman med en annan fråga, nämligen om det särskilda slag av nyttjanderätt som det här är fråga om skall kunna upplåtas i såväl bostadslägenheter som lokaler. Utredningen har besvarat dessa frågor jakande. Regeringen kan för sin del konstatera att befintliga kooperativa hyresrättsföreningar, såvitt känt, är inriktade på uthyrning av bostadslägenheter. () har enligt utredningen upplevt det som i vissa avseenden problematiskt att ha lokalhyresgäster som medlemmar. En jämförelse kan också göras med förhållandena i bostadsrättsföreningar. En bostadsrättsförening kan visserligen upplåta lokaler med bostadsrätt men i praktiken upplåts lokaler i en bostadsrättsförenings hus oftast med hyresrätt. Något behov av att låta den nya upplåtelseformen avse upp- låtelse av lokaler synes alltså inte finnas. Till detta kommer att syftet med förslaget framför allt är att åstadkomma ett ökat boinflytande och ökad gemenskap mellan de boende. De boendes intressen i dessa avseenden torde främjas bäst genom att uthyrning av bostadslägenheter sätts i centrum för föreningarnas verksamhet. På så sätt blir upplåtelseformen mer renodlad och sådana intressemotsättningar mellan olika medlems- kategorier som i och har pekat på kan undvikas. Enligt regeringens mening talar därför övervägande skäl för att ändamålet för en kooperativ hyresrättsförening bör vara att upplåta bostadslägenheter med hyresrätt. Kooperativ verksamhet bedrivs i medlemmarnas intresse. naturligt att föreningens verksamhet inriktas på upplåtelser till med- Såsom kommer att behandlas ytterligare i avsnitt 5.1.2 bör föreningen över huvud taget inte kunna upplåta det särskilda slag av hyresrätt som det här blir fråga om till andra än medlemmar. en kooperativ hyresrättsförening kunna hyra ut lägenheter med vanlig hyresrätt till andra än medlemmar? Vid bedömningen av den frågan kan först konstateras att upplåtelse av bostadsrätt får ske endast till medlemmar men att föreningen har rätt att hyra ut lägenheter till andra än medlemmar i föreningen. ut till andra än medlemmar har bl.a. motiverats med att det kan vara ändamålsenligt att upplåta lokaler med hyresrätt samt att det kan förekomma fall då en förening på grund av situationen på bostadsmarknaden i orten inte lyckas finna spekulanter till samtliga lägenheter som är avsedda att upplåtas med bostadsrätt (se prop. 1971:12 s. 137). Bostadsrättsföreningar och kooperativa hyresrättsföreningar är förstås inte helt jämförbara i detta sammanhang. lämpar i det aktuella fallet en annan upplåtelseform hyresrätt än den annars mot medlemmarna tillämpliga upplåtelseformen bostadsrätt. det gäller kooperativa hyresrättsföreningar blir det fråga om att vid sidan av upplåtelser med kooperativ hyresrätt till medlemmar göra upplåtelser med vanlig hyresrätt till andra än medlemmar. Man får då två grupper av Den ena gruppen hyresgäster har betalat medlemsinsatser och har ett föreningsrättsligt inflytande över sitt boende. gruppen hyresgäster har inte betalat några insatser och saknar före- De båda slagen av hyresförhållanden kommer att i olika avseenden regleras på olika sätt. Detta kan synas olämpligt. Det främsta skälet till att en kooperativ hyresrättsförening likväl bör få upplåta lägenheter till andra än medlemmar är att föreningen, liksom en bostadsrättsförening, kan ha problem att få alla lägenheter upplåtna till personer som är beredda att betala den insats som föreningens med- lemmar måste betala. Som redan antytts kan en bostadsrättsförening hyra ut befintliga lokaler i stället för att upplåta dem med bostadsrätt. Det är inte ovanligt att bostadsrättsföreningar väljer att göra så. Detta kan bero på att föreningen vill ha ett annat förhållande till näringsidkaren än förhållandet Enligt regeringens förslag (se avsnitt 5.1.2) skall en lokal inte kunna upplåtas med kooperativ hyresrätt. Det kan dock finnas goda skäl för en sådan förening att ändå hyra ut lokaler. för att föreningen bör kunna hyra ut till andra än medlemmar. Regeringen föreslår därför att en kooperativ hyresrättsförening skall ha möjlighet att hyra ut även till andra än medlemmar. föreningen komma i konflikt med den kooperativa grundtanken om en mycket stor andel lägenheter hyrs ut till andra än medlemmar. omfattande sådan uthyrning torde dock föreningen själv inte tjäna på, särskilt som uthyrning till icke-medlemmar, såsom regeringens förslag är Prop. 2001/02:62 utformat, inte kommer att falla in under de särskilda regler om hyressättning m.m. som föreslås gälla för kooperativ hyresrätt. Uthyrning till icke-medlemmar torde därför inte innebära några verkliga risker eller hot mot den kooperativa grundtanken. Ändamålen för kooperativa hyresrättsföreningar bör emellertid snävas in så att det framgår att avsikten med sådana föreningar är att de skall upplåta hyresrätt till sina medlemmar. Det kommer därmed inte att vara möjligt att i den kooperativa hyresrättsföreningens form bedriva verksamhet som till sin huvudsakliga del är inriktad på annat än medlemmarnas behov. 5.1.2När skall kooperativ hyresrätt kunna upplåtas? Regeringens förslag: Nyttjanderätten som föreningen upplåter skall kallas kooperativ hyresrätt. Kooperativ hyresrätt skall kunna upplåtas enbart till medlemmar. Upplåtelserna skall gälla bostadslägenheter som är belägna i hus som föreningen äger eller bostadslägenheter som föreningen hyr av fastig- hetsägaren. Utredningens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Utredningens förslag innebär dock att kooperativ hyresrätt skall kunna upplåtas även i lokaler (se betänkandet s. 6568). Remissinstanserna: Remissinstanserna har tillstyrkt utredningens förslag eller inte haft några invändningar mot dem. advokat- samfund har dock förordat att upplåtelseformen benämns kooperativ hyra. Skälen för regeringens förslag: Såsom förut har konstaterats bör den hyresrätt som föreningen upplåter vara av särskilt slag och således inte i alla delar följa hyreslagens bestämmelser. Vad bör då denna upp- låtelseform benämnas? Med hänsyn till den nära anknytningen till vanlig hyra är det naturligt att välja en benämning som anger släktskapet med hyra. Det kan därför anföras skäl för att upplåtelseformen, såsom har förordat, bör benämnas kooperativ hyra. Eftersom begreppet kooperativ hyresrätt redan är väl etablerat, föreslår regeringen emeller- tid att upplåtelseformen ges denna senare benämning. Kooperativ hyresrätt kommer att präglas bl.a. av att hyresgästens boendeinflytande tillgodoses genom hans eller hennes deltagande i den kooperativa hyresrättsföreningen i stället för genom hyreslagens regler. Detta förutsätter givetvis att den kooperative hyresgästen alltid är medlem i föreningen. Kooperativ hyresrätt bör därför kunna upplåtas enbart till dem som är medlemmar i föreningen. Vidare bör, såsom har konstaterats i föregående avsnitt, endast bo- stadslägenheter kunna upplåtas med kooperativ hyresrätt. Upplåtelse bör kunna ske såväl av lägenheter som är belägna i hus som föreningen äger som av bostadslägenheter som föreningen hyr av fastighetsägaren. Därmed kommer det att bli möjligt att bedriva verksamhet med kooperativ hyresrätt såväl enligt ägarmodellen som enligt hyresmodellen (jfr ovan avsnitt 4.2). 5.1.3Vilka kopplingar skall finnas mellan andels- och nyttjanderätten? Regeringens förslag: Den nya lagstiftningen skall omfatta endast föreningar där det inte finns någon fast koppling mellan andelsrätten i föreningen och nyttjanderätten till en lägenhet. Det innebär bl.a. att en person skall kunna bli medlem i en kooperativ hyresrättsförening även innan föreningen har upplåtit någon lägenhet till honom eller henne. Upplåtelseförbudet i 1 kap. 8 § första stycket bostadsrättslagen förtyd- ligas så att det framgår att förbudet avser endast fall där det finns en fast koppling mellan andelsrätten och nyttjanderätten, dvs. när nyttjanderätten är direkt knuten till andelsrätten i föreningen. Utredningens förslag: Överensstämmer i stort sett med regeringens förslag (se betänkandet s. 6979). Utredningen har dock även föreslagit ett straffsanktionerat förbud för andra ekonomiska föreningar än kooperativa hyresrättsföreningar att bedriva verksamhet med ändamål att till föreningens medlemmar upplåta nyttjanderätt till bostadslägenhet för begränsad tid. Remissinstanserna: Remissinstanserna har tillstyrkt eller inte haft något att erinra mot utredningens förslag. vid har dock invänt mot att endast vissa upplåtelseformer skall vara tillåtna. Skälen för regeringes förslag Bör det finnas en fast koppling mellan andelsrätten i föreningen och hyresrätten? En kooperativ hyresgäst skall enligt regeringens förslag vara medlem i den kooperativa hyresrättsföreningen (se avsnitt 5.1.2). Med med- lemskapet kommer att följa en andelsrätt i föreningen. Frågan blir då vilken koppling som skall finnas mellan hyresrätten och andelsrätten. Bör hyresrätten vara knuten till andelsrätten så att det med andelsrätten utan vidare följer en rätt att utnyttja en lägenhet eller bör andelen i föreningen och hyresrätten kunna förvärvas var för sig? Det kan i och för sig hävdas att en fast koppling mellan andelsrätten och nyttjanderätten stämmer bäst med den kooperativa tanken. Flera skäl, främst praktiska, talar dock i motsatt riktning. Ett sådant är att det i föreningar som tillkom under försöksverksamheten vanligen inte finns någon sådan koppling. Detsamma gäller SKB. Ett annat skäl är att det med en fast koppling mellan andelsrätten och nyttjanderätt inte skulle vara möjligt för den kooperativa hyresrättsföreningen att upprätthålla kösystem för medlemmar som ännu inte har förvärvat någon nyttjande- rätt. Övervägande skäl talar därför för att det inte bör uppställas något krav på en fast koppling mellan andelsrätten och nyttjanderätt. Bör lagstiftningen över huvud taget lämna utrymme för att det i koope- rativa hyresrättsföreningar finns en fast koppling mellan andelsrätten och nyttjanderätten? Enligt regeringens bedömning skulle ett tillåtande av föreningar med fast koppling mellan andelsrätten och nyttjanderätten göra regelverket I flera avseenden skulle det behövas olika regler för de två Prop. 2001/02:62 varianterna. Det finns en risk för att detta skulle göra regelverket svår- Regeringen föreslår därför att den nya lagstiftningen om kooperativ hyresrätt skall omfatta endast föreningar där det saknas en fast koppling mellan andelsrätten och nyttjanderätten. Bör liknande upplåtelseformer få förekomma? Enligt bostadsrättslagen gäller ett förbud mot s.k. andelsupplåtelse (se 1 kap. 8 § bostadsrättslagen). Enligt bestämmelsen får juridiska personer inte upplåta andelsrätt med vilken följer rätt att för begränsad tid besitta eller nyttja en bostadslägenhet. Bestämmelsen är inte helt klar till sin innebörd (se närmare betänkandet s. 76 f.). Enligt regeringens bedöm- ning ligger det dock närmast till hands att tolka den så att den avser endast föreningar där det finns en fast koppling mellan andelsrätten och nyttjanderätten. En sådan koppling kommer, med regeringens förslag, att saknas i kooperativa hyresrättsföreningar. Införandet av upplåtelsefor- men kooperativ hyresrätt gör det därför inte nödvändigt med några sakliga ändringar i upplåtelseförbudet i 1 kap. 8 § bostadsrättslagen. Men med hänsyn till den oklarhet som råder om innebörden i 1 kap. 8 § bostadsrättslagen föreslår regeringen att det i bestämmelsen klargörs att den omfattar endast fall där det finns en fast koppling mellan andelsrätt och nyttjanderätt. Den angivna tolkningen av upplåtelseförbudet i 1 kap. 8 § bostadsrättslagen innebär emellertid också att förbudet inte hindrar att juridiska personer, utanför reglerna om kooperativ hyresrätt, bedriver verksamhet som i väsentliga avseenden liknar den som kooperativa hyresrättsföreningar skall bedriva. En särskild fråga är om detta bör vara möjligt. Utredningen föreslog att det skulle förbjudas. Enligt regeringens mening torde det inte komma att finnas något större intresse för uthyrningsverksamhet av kooperativ karaktär utanför den nu föreslagna lagstiftningens ramar, särskilt som det för sådan uthyrning kommer att gälla sedvanliga hyresrättsliga regler. Något påtagligt skäl att förbjuda sådan uthyrningsverksamhet, om den likväl förekommer, finns inte. Regeringen föreslår därför inte något förbud mot uthyrningsverksamhet som sker i föreningsform utanför den nya lagstiftningens ramar. 5.1.4Bör det finnas regler om antalet medlemmar och lägenheter samt om viss närhet mellan husen? Regeringens förslag: Antalet medlemmar i en kooperativ hyresrätts- förening skall uppgå till minst tre. Föreningens verksamhet skall avse uthyrning av minst tre lägenheter. Regeringens bedömning: Det bör inte ställas upp någon regel om att en förening får inneha flera hus enbart om husen är belägna i anslutning till varandra. Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag (se betänkandet s. 7981). Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte framfört några in- Prop. 2001/02:62 vändningar i dessa delar. Skälen för regeringens förslag och bedömning: Ekonomiska föreningar måste ha minst tre medlemmar. Detsamma gäller bostads- rättsföreningar. Det är naturligt att detta gäller även för kooperativa hyresrättsföreningar. För en bostadsrättsförening gäller dessutom att den skall ha minst tre lägenheter avsedda att upplåtas med bostadsrätt. I det kooperativa synsättet anses nämligen ligga att det skall finnas ett visst minsta antal medlemmar som aktivt medverkar i föreningens verksamhet och att föreningen skall kunna erbjuda alla medlemmar en lägenhet (se prop. 1990/91:92 s. 56 f. och 1992/93:144 s. 8 f.). En kooperativ hyresrättsförening kommer inte att vara skyldig att tillhandahålla samtliga medlemmar en lägenhet. Det är emellertid naturligt att föreningen bedriver en verksamhet som kan komma ett flertal medlemmar till del. Även för kooperativa hyresrättsföreningar bör det därför ställas upp ett krav på att föreningen har minst tre lägenheter. Eftersom föreningen, enligt regeringens förslag, skall kunna upplåta kooperativ hyresrätt enbart i bostadslägenheter, bör det självfallet vara fråga om bostadslägenheter. För en bostadsrättsförening gäller vidare att, om föreningen har flera hus, dessa skall ligga så nära varandra att en ändamålsenlig samverkan kan ske. I förarbetena angavs två skäl. Det ena var att det hade börjat bildas bostadsrättsföreningar främst sådana med småhus där föreningsformen hade valts av finansiella eller skatte- mässiga skäl och där intresset av kooperativ samverkan bedömdes vara lågt. Det andra skälet var att man ville markera att det kooperativa synsättet även i fortsättningen skulle prägla bostadsrättslagstiftningen (se prop. 1990/91:92 s. 59 f.). Hus som bostadsrättsföreningar hade förvärvat före lagens ikraftträdande omfattas inte av kravet på viss närhet. Regeringen kan konstatera att det finns åtminstone en kooperativ hyresrättsförening, SKB, som inte uppfyller det krav på närhet mellan husen som uppställs i bostadsrättslagen. Om ett sådant krav uppställs för kooperativa hyresrättsföreningar, torde det därför behövas en övergångs- bestämmelse liknande de nämnda övergångsbestämmelserna till bostads- rättslagen. Därmed skulle det emellertid uppkomma omotiverade skill- nader mellan olika kooperativa hyresrättsföreningar. Att uppställa ett krav på närhet mellan husen är alltså förenat med olägenheter. Skälen för att trots detta uppställa ett sådant krav är enligt regeringens mening inte heller särskilt starka. Naturligtvis bör verk- samheten i kooperativa hyresrättföreningar vila på ett kooperativt synsätt. En ändamålsenlig samverkan med kooperativ karaktär synes emellertid som regel kunna ske även om husen inte är belägna i anslutning till varandra. Detta gäller ju t.ex. för SKB. Därtill kommer att dagens subventions- och skattesystem inte ger incitament att skapa kooperativa hyresrättsföreningar enbart av finansiella eller skattemässiga skäl. Regeringen anser därför att det inte bör uppställas något krav på viss närhet mellan föreningens hus. Regeringens förslag: Föreningslagens bestämmelser om medlemskap i föreningen skall gälla även för kooperativa hyresrättsföreningar med de undantag som är särskilt motiverade av kooperativa hyresrätts- föreningars särskilda förhållanden. Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag (se betänkandet s. 85). Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte haft några invänd- ningar mot förslaget. Skälen för regeringens förslag: När det gäller grundläggande före- ningsrättsliga frågor, t.ex. om inträde och utträde, bör det gälla samma huvudprinciper i kooperativa hyresrättsföreningar som i vanliga ekono- miska föreningar. I vissa hänseenden är dock avvikelser motiverade med hänsyn till de kooperativa hyresrättsföreningarnas särskilda förhållanden. Detta behandlas i det följande. 5.2.2Antagande av nya medlemmar Regeringens förslag: När det gäller rätten att begränsa antagandet av medlemmar i föreningen skall föreningslagens bestämmelser gälla. Den som är missnöjd med att föreningen har vägrat honom eller henne medlemskap skall kunna få frågan prövad hos allmän domstol. Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag (se betänkandet s. 86 och 87). Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte haft några invänd- ningar mot förslagen. Skälen för regeringens förslag: En viktig kooperativ grundsats är att ekonomiska föreningar skall vara öppna för nya medlemmar, den s.k. öppenhetsprincipen (jfr 3 kap. 1 § föreningslagen). Det är naturligt att denna grundsats gäller även för kooperativa hyresrättsföreningar. Visserligen begränsas antalet möjliga hyresgäster av det antal lägen- heter som föreningen förfogar över. Också för en person som inte kan tilldelas någon lägenhet kan emellertid ett medlem- skap vara av värde, dels därför att det ger möjlighet att verka för den verksamhet som föreningen bedriver, dels därför att medlemskapet kan vara knutet till ett av föreningen anordnat kösystem. Det kan dock finnas legitima skäl för en förening att begränsa antagandet av nya medlemmar. Enligt föreningslagen kan inträde som medlem vägras med hänsyn till arten eller omfattningen av före- ningens verksamhet eller föreningens syfte eller annan orsak (se 3 kap. 1 § föreningslagen). Detta bör enligt regeringens mening gälla även för kooperativa hyresrättsföreningar. Det kommer därmed inte att finnas något hinder mot stadgar där det föreskrivs att sökanden skall tillhöra någon viss kategori (såsom studeranden, pensionärer m.m.) eller att antalet medlemmar skall begränsas med hänsyn till Några särregler för kooperativa hyresrättsföre- ningar behövs alltså inte. Den som är missnöjd med att han eller hon har vägrats medlemskap i en ekonomisk förening har möjlighet att vända sig till allmän Domstolen kan, om den finner att det saknas skäl att vägra medlemskap, fastställa att vederbörande har rätt att bli medlem. Enligt regeringens mening är det rimligt att den som har vägrats medlemskap i en kooperativ hyresrättsförening kan få till stånd en En särskild fråga är vilket organ som skall göra prövningen. Den som har förvärvat en bostadsrätt men vägrats medlemskap i en bostadsrättsförening kan hänskjuta frågan till hyresnämnden (se 2 kap. 10 § bostadsrättslagen). Det kan synas tala för att hyresnämnden också bör pröva frågor om medlemskap i kooperativa hyresrättsföreningar. När det gäller kooperativ hyresrätt torde det emellertid bli ganska vanligt att frågan om medlemskap kommer upp innan det har blivit aktuellt att hyra ut någon lägenhet till den aktuella personen.