prop · GP0353 · 2001-11-07 00:00:00 — Om ett parti endast går fram med en namnlista svarar myndigheterna för att sådana läggs ut. Om ett parti däremot går fram med flera olika namnlistor svarar valmyndig- heterna endast för att partivalsedlar läggs ut för partiet. Se även vid 6 kap. 7 §. Utbytet av begreppet partimarkerade valsedlar mot partivalsedlar har behandlats i avsnitt 9.1. Ändringen innebär att det i stället för den centrala valmyndigheten är kommunen, genom sin valnämnd, som skall besluta om vallokalernas öppethållande. Detta hänger samman med att det är kommunen som har bäst förutsättningar för att bedöma om väljarna i distriktet ändå får till- räckligt goda möjligheter att rösta. Förutsättningarna för när beslut om Prop. 2001/02:53 inskränkt öppethållande skall kunna fattas påverkas inte av ändringen. Se även vid 9 kap. 4 §. Det nya andra stycket innebär att en valförrättare kan ta emot en röst utanför vallokalen från en funktionsförhindrad väljare, om det kan ske under betryggande former. Vad som avses härmed är i första hand att valhemligheten kan bevaras. Vidare måste också en bedömning göras huruvida det är möjligt för en valförrättare att lämna vallokalen . Som framhållits i avsnitt 4.2.3 har kommunen ett ansvar för att funktionshindrade har tillgång till vallokalerna. Endast om det inte finns någon annan lämplig lokal får som vallokal användas en lokal som funktionshindrade inte kan ta sig in i (se vid 9 kap. 4 §). Det är först i en sådan situation som den nu aktuella paragrafen aktualiseras. Den nuvarande ordningen innebär att en väljare som skall poströsta hos röstmottagaren skall visa sitt röstkort och få ett kuvert. Därefter skall väljaren rösta och göra i ordning sina kuvert samt på nytt uppsöka röst- mottagaren och där visa sitt röstkort samt lämna detta tillsammans med kuverten. Väljaren måste alltså uppsöka röstmottagaren två gånger, vilket uppfattats som opraktiskt särskilt då det är kö på postkontoret. har därför framfört önskemål om att det bör vara tillåtet att ha valkuver- ten ute i postkontoret så att väljarna själva kan förse sig med dessa och den första omgången undvikas. Genom ändringen tas kravet på att väljaren skall visa sitt röstkort för att få ett kuvert bort. I lagrummet anges därför endast att väljarna på postkontoret skall erhålla kuvert. Därigenom kan väljarna ta ett kuvert, rösta och sedan uppsöka röstmottagaren. Då skall liksom nu röstkortet visas innan kuverten lämnas. 20 och 21 §§ Ändringarna har behandlats i avsnitt 12.5. I 12 kap. 21 § införs en bestämmelse av innebörden att röstmottagaren vid ett särskilt röstmottagningsställe enligt 12 kap. 2 § får lov att sända den till valförrättarna i valdistriktet om den kan antas komma dit innan vallokalen stänger. Fönsterkuverten skall behandlas på motsvarande sätt som anges i 15 kap. 2 §. Ändringen i 12 kap. 20 § följer av att det blir möjligt att sända fönsterkuverten direkt till valdistriktet. Genom ett tillägg i 15 kap. 6 § klargörs att valförrättarnas hantering av fönsterkuvert avser också de kuvert som kommer från ett särskilt röstmottagningsställe. 2 och 3 §§ Ändringarna har behandlats i avsnitt 4.2.3. Ändringarna har behandlats i avsnitt 9.1 och 9.4. Se vid 12 kap. 20 och 21 §§. Av redogörelsen i avsnitt 12.4 framgår att det i fall då kommunfullmäk- tige bestämt andelen ersättare till annan kvotdel än hälften att det kan inträffa att det för ett parti som fått ett eller två mandat utses fler ersättare än för ett part som fått tre eller flera mandat. Risken för att sådana situa- tioner uppstår kan elimineras genom en bestämmelse som innebär att det alltid kommer att utses minst två ersättare för ett parti oavsett hur många mandat det vunnit. Se vid 1 kap. 8 §. 2 och 20 §§ Ändringarna är en konsekvens av att ett rättelsebeslut skall kunna över- klagas utan samband med att valet överklagas (se 7 kap. 14 §). Enligt 18 kap. 61 och 62 §§ samt 64 och 65 §§ är det som utser ersättare för avgångna ledamöter i landstings- och kommunfullmäk- tige. Ersättare skall i första hand utses på grundval av ersättarordningen i 18 kap. 54 och 55 §§. Om det inte finns någon som kan utses på det sättet skall ersättaren enligt 20 kap. 6 § hämtas från en annan valkrets. Som lagtexten nu är formulerad är det den centrala valmyndigheten som skall avgöra vilken valkrets som skall komma i fråga. Myndigheten har fram- Prop. 2001/02:53 hållit att denna uppgift bör ligga hos . Det framstår enligt regeringens mening som naturligt att ansvarar även för detta led i utseendet av ersättare. Regeringen föreslår därför att uppgiften förs över till . Ändringen innebär endast en språklig justering. Ändringen har behandlats i avsnitt 12.4. 16.4Upphävande av två lagar om försöksverksamhet på valområdet Lagen (1993:1403) om försöksverksamhet vid de allmänna valen och lagen (1994:285) om försök i vissa kommuner där väljarna skall kunna avge en särskild personröst vid de allmänna valen avsåg förhållanden vid angivna allmänna val och saknar numera betydelse. De båda lagarna bör därför nu upphävas. Sammanfattning av betänkandet Personval 1998. En utvärdering av personvalsreformen (SOU 1999:136) Rådet för utvärdering av val har utvärderat de tekniska, ekono- miska, organisatoriska och praktiska effekterna av det nya valsystem som innebär att väljarna har möjlighet att rösta inte bara på parti utan också på person. För att få ett så heltäckande underlag som möjligt har rådet anlitat forskare med anknytning till de statsvetenskapliga institutionerna vid , och för att på olika områden utföra undersökningar och författa rapporter som belyser skilda delar av det svenska personvalssystemet. Rapporterna har publicerats i antologin Premiär för personval (SOU 1999:92). En förhoppning som funnits är att ett mer personinriktat valsystem skall ge väljarna större möjlighet att påverka vem som skall representera dem och att systemet därmed skall bidra till att förbättra förhållandet mellan väljare och valda. Rådet har vid sin bedömning i dessa frågor betonat att attityd- förändringar och förändringar av beteendemönster till följd av konstitu- reformer ibland kan vara svåra att urskilja i ett kort perspektiv. I vissa frågor har rådet därför fått nöja sig med att försöka skönja i vilken riktning utvecklingen kan komma att gå. Andelen väljare som personröstande uppgick till . Motsvarande siffror för val till kommun- och lands- tingsfullmäktige var . Resultatet avviker inte dramatiskt från de bedömningar som gjordes under lagstiftningsarbetet. Enligt rådets uppfattning finns det mer som tyder på att personröstningen kommer att öka i omfattning än avta. Denna bedömning grundar sig bl.a. på att forskningsprojekt som genomförts visar att en övervägande del av väljarna uppfattat personvalsreformen som positiv och att andelen per- sonröstande väljare i de kommuner där personval tillämpades på försök val ökat. Dessutom har på motsvarande sätt personröstningen tilltagit i valen till även om det låga allmänna valdel- tagandet i dessa val gör att resultaten måste bedömas med stor försiktig- het. Av ledamöter är personvalda. Motsvarande andel för kommun- och är av ledamöterna. Frågan om vilken betydelse personrösterna har haft för urvalet av de kandidater som valts till och fullmäktige- församlingarna har debatterats efter valet. Vitt skilda uppfattningar har kommit till uttryck. En bidragande orsak till detta är sannolikt att flertalet av de valda ledamöterna haft en sådan listplacering att de ändå skulle ha blivit valda i det tidigare systemet. Väljarna har således i flertalet fall personröstat på kandidater som också partierna i första hand velat se in- Av riksdagsledamöterna är det 12 som valts in med frångående av Motsvarande siffra för kommunfullmäktigevalet är 229. Rådet har uppfattningen att det i och för sig är önskvärt att det råder en samsyn mellan väljarna och partierna i personfrågor. I de fall uppfatt- ningen skiljer sig åt måste dock valsystemet ge en rimlig möjlighet för väljarna att kunna påverka om systemet skall kunna göra anspråk att öppna upp för ett större väljarinflytande. Enligt rådets uppfattning visar resultatet av val att balansen mellan väljarnas och partiernas inflytande fick en i vart fall godtagbar avvägning i de flesta, dock inte de största, valkretsarna. Skulle personröstningen öka i omfattning kommer med största sannolikhet en förskjutning att ske så att väljarinflytandet blir Som nämnts är emellertid personvalssystemets genomslag i de största valkretsarna påtagligt lågt och personvalssystemet kan i detta avseende sägas lida av en demokratisk obalans som det är önskvärt att åtgärda. Mot denna bakgrund och då ytterligare erfarenheter av systemet bör avvaktas har rådet stannat för att nu inte förorda någon generell ändring Däremot har rådet utarbetat vissa förslag som syftar till att på olika sätt öka genomslaget för personvalssystemet i de största val- Förhoppningen är att dessa förslag skall kunna ligga till grund för vidare överväganden i frågan. Förhållandet mellan väljare och valda Forskning har visat att människor tenderar att uttrycka större förtroende för politiker ju mer kunskap de har om dem. En förhoppning som knutits till personvalssystemet har därför varit att det skall ge väljarna en bättre och mer personlig bild av de kandidater som ställer upp i val. skulle systemet också kunna bidra till att förbättra förhållandet mellan väljare och valda. Några sådana positiva effekter av mer allmän omfatt- ning har inte kunnat konstateras val. tecken som talar i motsatt riktning. Väljarnas kandidatkännedom är säm- re än tidigare och det allmänna valdeltagandet var lägre än på flera de- I vad mån dessa negativa effekter över huvud taget kan kopplas till personvalsreformen är dock osäkert. Rådet anser emellertid att det finns skäl att hålla fast vid uppfattningen att ökad kännedom om politiker bland väljarna är en bra grogrund för ett förtroendefullt förhållande mel- lan väljare och valda. Flertalet väljare har också uppfattat möjligheten att rösta på person som något positivt. En ökad kunskap om politikerna som personer får därför bedömas vara något önskvärt. Rådet anser därför att det alltjämt finns mycket som talar för att personvalsreformen kan kom- ma att bidra till en förbättrad relation mellan väljare och valda. läggande förutsättning för att personvalssystemet skall kunna ha en posi- tiv effekt i detta avseende är dock att väljarna får bättre information om kandidaterna än vad som var fallet års val. Kön, ålder och invandrarbakgrund Rådet har ägnat särskild uppmärksamhet åt frågan om personvals- systemet tenderar att gynna eller missgynna vissa grupper av kandidater som ställer upp i val. Slutsatsen kan sammanfattningsvis sägas vara att personvalssystemet är neutralt i detta avseende. Det är andra faktorer än valsystemets utformning som i första hand är avgörande för om en kan- didat skall bli vald och den viktigaste bland dessa är vilken listplacering som en kandidat har. I riksdagsvalet toppade män av listorna trots att de utgjorde av kandidaterna. Män fick också sammanlagt fler per- sonröster än kvinnor, även relativt sett. Kvinnor fick av per- sonrösterna trots att de utgjorde av kandidaterna. Det är mot denna bakgrund något förvånande att kvinnorepresenta- tionen i ökade både i förhållande till val och vad ut- fallet skulle ha blivit i ett system utan personval. Skillnaderna är dock små. Farhågorna för att kvinnor skulle komma att missgynnas genom personvalssystemets införande besannades alltså inte val. Rådet har inte kunnat konstatera något säkert samband mellan den ål- dersmässiga sammansättningen i de beslutande församlingarna och per- sonvalsreformen. Det kan dock vara värt att notera för framtiden att unga väljare ser mer positivt på möjligheten till personval än äldre. Också vad gäller personvalets betydelse för invandrarkandidater be- döms personvalssystemet vara neutralt. En positiv effekt är att möjlighe- ten att stödja en viss kandidat lett till att personer som eljest inte är poli- tiskt aktiva har engagerat sig i valrörelsen. Undersökningar har visat att mycket få väljare uppfattat personvals- systemet som svårt att förstå. Däremot har många uppgett att de ansett sig ha fått för lite information om de kandidater som deltog i valet. Av detta har rådet sammanfattningsvis dragit slutsatsen att de informations- kampanjer om röstningsproceduren och valsystemet som myndigheter och massmedia genomfört fått ett tillräckligt genomslag. Partier och en- skilda kandidater har dock inte förmått att i tillräcklig omfattning upplysa om de enskilda personer som kandiderat i valet. Enligt rådets uppfattning är frågan om kandidatinformation avgörande för personvalssystemets utveckling. Ett rimligt krav är att väljarna får så mycket information att de kan göra ett någorlunda väl övervägt val mellan i vart fall några av kandidaterna inom det parti de vill rösta på. Personvalskampanjer och kampanjfinansiering. Mellan av kandidaterna i val till riksdag och kommun- fullmäktige bedöms ha bedrivit någon form av personvalskampanj i 1998 Valrörelsen kom dock inte att präglas nämnvärt av per- Flertalet kampanjer bedrevs med små ekonomiska resurser. riksdagsvalet stannade kostnaden i av fallen på I valet till kommunfullmäktige kostade flertalet kampanjer Den vanligaste finansieringskällan var bidrag från den egna partiorganisationen och därnäst egna medel. Några fall av otill- börlig kampanjfinansiering har inte uppdagats och det finns inget som tyder på att ovidkommande ekonomiska faktorer inverkat på valresulta- Enligt rådets bedömning är det för personvalssystemets framtida legi- timitet viktigt att otillbörlig kampanjfinansiering inte förekommer. vidlag har partier och enskilda kandidater ett stort ansvar. Rådet anser att öppenhet och frivillighet i frågor kring finansiering är ett bättre sätt att motverka avarter på området än tvingande reglering. Därför föreslås att riksdagsledamöterna får möjlighet att redovisa finan- siering av personvalskampanjer i ett offentligt register. bedöms kunna bli mönsterbildande för de kommunala valen. Kandidater som redan har en plats i riksdag eller fullmäktige har rätt till avdrag för kampanjkostnader till skillnad från övriga kandidater. det anser att det kan finnas anledning att ifrågasätta om denna särbehand- ling av vissa kandidater är motiverad och att det finns skäl att överväga en förändring av den skatterättsliga regleringen på området. I fall där ett parti i riksdagsvalet väljer att ha samma kandidater på val- sedlarna i många valkretsar kan reglerna om dubbelvalsavveckling leda till förvirrande effekter i fråga om vilka valkretsar som kandidaterna Rådet föreslår därför att vallagen kompletteras med en bestämmelse som innebär att kandidaterna i riksdagsvalet bör förekom- ma i endast en valkrets. Valsystemet behöver förenklas i vissa avseenden både för väljare, par- tier och valmyndigheter. Rådet föreslår bl.a. att skyldigheten för Riks- skatteverket (RSV) att distribuera listor över partier som anmält kandida- ter avskaffas, att förbudet mot att lägga ut namnvalsedlar på särskilda röstmottagningsställen inom landet tas bort samt att partimarkerade val- sedlar skall läggas ut bara på begäran av partiet. Vidare föreslås en enkla- re ordning vid poströstning, mer ändamålsenliga rutiner vid brevröstning samt att reglerna för utseende av ersättare i kommunfullmäktigevalet ändras så det alltid utses minst två ersättare. I vissa frågor har rådet för- ordat att en vidare översyn görs. Detta gäller bl.a. systemet för framställ- ning och distribution av röstlängder och röstkort. Personvalet och det allmänna valdeltagandet Frågan om ett eventuellt samband mellan personvalsreformen och det låga valdeltagandet val har undersökts särskilt inom ramen för de forskningsprojekt som rådet initierat. eller de valstatistiska analyser som rådet gjort visar på något samband. Orsakerna till det låga valdeltagandet bedöms ha orsaker som ligger utanför valsystemets ram. Statligt stöd till partier representerade i m.m. Rådet föreslår att ett parti som har varit representerat i på grund av att det fått av rösterna får sitt statliga parti- stöd halverat om partiet i det följande valet får av rösterna. Vidare föreslås som villkor för utbetalning av partistöd att par- tiet har en auktoriserad eller godkänd revisor samt att partiets årsredovis- ning ges in till . Den centrala valmyndigheten skall efter begäran hålla till handa listor över de partier som registre- rat partibeteckning och anmält kandidater.För att skydda sin beteckning vid val skall partier som registrerat partibeteckning också anmäla samtliga sina kandidater. Anmälan skall göras hos den centrala val- myndigheten. Om regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer föreskriver det får an- mälan i stället göras hos länsstyrel- sen. Lagförslag i betänkandet Personval 1998. En utvär- dering av personvalsreformen 1.Förslag till lag om ändring i vallagen (1997:157) Härigenom föreskrivs i fråga om vallagen (1997:157) dels 5 kap. 13 och 20 §§, 6 kap. 4, 7 och 15 §§, 9 kap. 12 §, 11 kap. 7 §, 12 kap. 20 och 21 §§, 15 kap. 6 §, 18 kap. 55 § samt 20 kap. 6 och 8 §§ skall ha följande lydelse, dels att 9 kap. 11 § skall upphöra att gälla. För att skydda sin beteckning vid val skall partier som registrerat partibeteckning också anmäla samtliga sina kandidater. Om re- geringen eller den myndighet som regeringen bestämmer föreskriver det får anmälan i stället göras hos . Den centrala valmyndigheten skall upprätta listor över de partier som registrerat partibeteckning och anmält kandidater. Sådana listor skall upprättas för varje slag av val och för varje riksdagsvalkrets, varje lands- ting och varje kommun eller, vid val till , landet som helhet. I 9 kap. 11 § finns det bestäm- melser om att sådana listor skall finnas i röstningslokalerna. På valsedlar som innehåller kandidatnamn bör varje kandidat identifie- ras på ett sådant sätt att det klart framgår vem som avses. På valsedlar för val till riksdag- en bör samma kandidatnamn inte förekomma i mer än en valkrets. Om en valsedel innehåller kandidatnamn skall det på valsedeln finnas ett markerat utrymme intill varje namn där väljarna kan lämna en särskild personröst genom en markering. Om en valsedel innehåller kandidatnamn, skall namnen förses med nummer och tas upp i nummerordning under varandra. Den centrala valmyndigheten förser på beställning varje parti med val- sedlar till det antal partiet önskar. En beställning från ett parti som registrerat sin partibeteckning och anmält kandidater enligt 5 kap. 13 § levereras bara om beställningen gjorts av en behörig företrädare för partiet, av partiets ombud eller av en person som ombudet utsett. tillhandahåller valsedlar med par- ti- och valbeteckning (partimarke- rade valsedlar) för utläggning i röstningslokal enligt 9 kap. 12 § endast efter anmälan av behörig företrädare för partiet eller av par- Före ett val skall den centrala valmyndigheten bestämma den sista dag då valsedlar skall ha beställts för att de skall kunna levereras före valdagen. I särskilda fall får myndigheten bestämma en senare dag för beställning och leverans. Om en beställning kommer in senare än vad den centrala val- myndigheten har bestämt, hålls valsedlar till handa bara om de kan leve- reras före valdagen och utan att leveransen av tidigare gjorda beställ- ningar försenas. skall före ett val också bestämma I anslutning till varje röstningslokal skall det ordnas en lämplig plats där valsedlar kan läggas ut. Om detta inte är möjligt får en sådan plats i stället ordnas inne i lokalen. På denna plats skall väljarna för det val som avses ha tillgång till valsedlar för val till valsedlar för val till samt landstings- och kommun- samt landstings- och kommun- fullmäktige med parti- och valbe- fullmäktige med parti- och valbe- teckning (partimarkerade valsedlar) teckning (partimarkerade valsedlar) för varje parti som vid något av de för varje parti som vid något av de två senaste riksdagsvalen har fått två senaste riksdagsvalen har fått av rösterna i hela av rösterna i hela landet och som gjort anmälan en- Röstmottagaren skall ta hand om de fönsterkuvert som gjorts i ord- ning och på en särskild förteckning anteckna varje väljares namn och den valnämnd eller det valdistrikt som varje fönsterkuvert skall skickas till. På fönsterkuvertet skall röstmottagaren anteckna det värde- postnummer som finns i förteck- ningen. valsedlar för val till Europapar- lamentet med parti- och valbeteck- ning (partimarkerade valsedlar) för varje parti som vid något av de två senaste valen har fått mer än 1 pro- cent av rösterna i hela landet, och ligt 6 kap. 7 § tredje stycket, valsedlar för val till Europapar- lamentet med parti- och valbeteck- ning (partimarkerade valsedlar) för varje parti som vid något av de två senaste valen har fått mer än 1 pro- cent av rösterna i hela landet och som gjort anmälan enligt 6 kap. 7 § tredje stycket, samt Valförrättarna och röstmottagarna skall se till att valsedlar enligt första stycket finns utlagda. De partier som deltar i valen De partier som deltar i valen skall också kunna lägga ut sina skall också kunna lägga ut sina valsedlar på denna plats. valsedlar på denna plats. mottagningsställen som inrättas av som inrättas av utlandsmyndigheter bara lägga ut partimarkerade val- får partierna bara lägga ut parti- Väljarna skall visa sitt röstkort Väljarna skall för varje slag av för röstmottagaren, som skall ge val de vill delta i erhålla ett valku- dem ett valkuvert för varje slag av Därefter skall de bakom en val de vill delta i och hänvisa dem ledig valskärm avge sin röst och till en ledig valskärm. lägga en valsedel för varje slag av avge sin röst och lägga en valsedel val i ett valkuvert utan att vika val- för varje slag av val i ett valkuvert utan att vika valsedeln. När väljarna gjort i ordning sina valkuvert skall de lämna kuverten och sitt röstkort till röstmottagaren. 20 § Röstmottagaren skall ta hand om de fönsterkuvert som gjorts i ord- ning och på en särskild förteckning anteckna varje väljares namn och den valnämnd som varje fönster- kuvert skall skickas till. På fönster- kuvertet skall röstmottagaren an- teckna det värdepostnummer som finns i förteckningen. Röstmottagaren skall skicka fönsterkuverten till valnämnden i den kommun där väljaren finns i röstlängden. Skickas kuverten med post skall de ordnas som värdepost. med stöd av 2 § får i stället skicka kuverten till valförrättarna i valdi- striktet om kuverten kan beräknas vara hos valförrättarna innan tiden för röstning i vallokalen går ut. Innan fönsterkuverten skickas till vallokalen skall de läggas i sär- skilda omslag som förseglas. varje omslag skall det antecknas skall anteckna i valdistriktets pro- skall anteckna i valdistriktets pro- tokoll hur många omslag de tagit tokoll hur många omslag de tagit emot och hur många fönsterkuvert emot från valnämnden och från som omslagen innehåller enligt vad som står på dem. samt hur många fönsterkuvert som öppnas innan den granskning som omslagen innehåller enligt vad som sägs i 7 § påbörjats. står på dem. öppnas innan den granskning som sägs i 7 § påbörjats. hur många ersättare som skall fin- hur många ersättare som skall fin- nas för ledamöterna i fullmäktige. nas för ledamöterna i fullmäktige. Antalet utgör en viss andel, dock Antalet utgör en viss andel, dock högst hälften av det antal platser högst hälften av det antal platser som varje parti får i kommunen. som varje parti får i kommunen. Dessa bestämmelser finns i 5 kap. Dessa bestämmelser finns i 5 kap. 4 § andra stycket kommunallagen 4 § andra stycket kommunallagen (1991:900). (1991:900). utse ersättare till det antal och på till det antal och på det sätt som det sätt som sägs i 20 kap. 7 §. sägs i 20 kap. 7 §. andelen ersättare av de platser som sättare av de platser som ett parti ett parti fått utgör ett brutet tal skall fått utgör ett brutet tal skall detta detta avrundas till närmast högre avrundas till närmast högre hela Om det för ett parti inte