prop · GO03129 · 2001-05-30 00:00:00 — Statsmakterna har vid upprepade tillfällen och i olika sammanhang ställt krav på en förbättrad kontroll av utbetalning av statliga medel från framför allt socialförsäkringssystemet men även från arbetslöshetsförsäkrings- och studiestödssystemen. Bakgrunden till att sådana krav framställts är att kontrollen i systemen av olika anledningar brustit. RRV har bedömt att det totala beloppet av felaktiga utbetalningar på grund av fusk, överutnyttjande och systembrister inom social- och arbetslöshetsförsäkringen uppgår till . Den största delen av detta består av sådant fusk som innebär att den enskilde uppbär en förmån och har en arbetsinkomst. Detta fusk kan inte upptäckas och förhindras genom det informationsutbyte som är föremål för vår utredning. Det fusk som kan förhindras genom ett utökat elektroniskt informationsutbyte är bl.a. det som består av dubbla utbetalningar. Vad gäller omfattningen av detta fusk finns inga undersökningar som omfattar alla system som behandlas av denna utredning. Från de system som är föremål för vår utredning betalas det ut , vilket motsvarar av utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet. Arbetslöshetsförsäkringen svarar för av dessa utbetalningar. Enligt vissa studier uppgår fusk med dubbla utbetalningar i arbetslöshetsförsäkringen till av utbetalade belopp, eller . Men det är inte enbart dubbla utbetalningar som kan förhindras genom ett utökat informationsutbyte. Felaktiga utbetalningar kan ha sin grund i bristfälligheter i ärendehanteringen, av att uppgifter som utbyts i olika system inte är jämförbara eller att den enskilde oavsiktligt lämnat oriktiga uppgifter. Felaktiga utbetalningar kan också bero på att en omständighet inträffat i ett annat system utan att det är fråga om utbetalning av en annan förmån. Exempel på detta är att den sökande som denne uppbär arbetslöshetsersättning påbörjar studier utan att det finns rätt till det med bibehållen arbetslöshetsersättning. Felaktiga utbetalningar kan även förekomma på grund av att uppgifter som en gång lämnats inte kontinuerligt uppdateras. behöver nödvändigtvis inte vara att den sökande avsiktligen försöker fuska med bidrag utan kan givetvis bero på glömska, slarv, lättja eller I system där det fattas miljontals beslut, och där det betalas ut , så leder ändå mycket låga promilletal, vad gäller undvikande av felaktiga utbetalningar, till avsevärda belopp i besparingar. För dem som är berättigade till bidrag och för medborgarna i allmänhet framstår fusket självfallet som stötande. för att upprätthålla allmänhetens respekt för systemen och för den allmänna samhällsmoralen är att bidrag endast betalas ut till dem de är Det är därför viktigt att möjligheten till kontroll ökar och att drivkrafterna till felaktigt och ej avsett utnyttjande minimeras. fusk kan vidare långsiktigt urholka möjligheterna till finansiering av Ett ökat informationsutbyte är en förutsättning för att kunna åtgärda de typer av felaktiga utbetalningar som vi talat om här. tydligt i arbetslöshetsförsäkringen. Personlig integritet - inte en absolut rättighet Ett utökat elektroniskt informationsutbyte kan innebära nackdelar från integritetssynpunkt och detta gäller särskilt vid myndighetsutövning. Myndigheters behandling av stora informationsmängder som är samlade så att uppgifter är enkelt sökbara på elektronisk väg innebär en risk för att enskilda skall utsättas för oacceptabla intrång i den personliga sfären. Personlig integritet är dock inte en absolut rättighet. Här - likväl som på andra håll i lagstiftningen - måste den personliga integriteten vägas mot andra intressen. Bedömningen måste göras mot bakgrund av ett redan pågående informationsutbyte Vad utredningen syftar till är framför allt att arbetslöshetskassorna skall få tillgång till ett liknande informationssystem som redan finns mellan myndigheterna och mellan myndigheterna och de allmänna försäkringskassorna. Det förhållandet att dagens informationsutbyte utökas något till att omfatta även arbetslöshetskassorna kan, enligt vår mening, inte anses innebära ett oacceptabelt intrång i den enskildes integritet. Trots att det saknas uttrycklig författningsreglering sker överföring på elektronisk väg av information från länsarbetsnämnderna och i viss utsträckning från CSN till arbetslöshetskassorna. Vidare överför arbetslöshetskassorna stora mängder uppgifter på elektronisk väg till främst de allmänna försäkringskassorna och RFV men även till CSN. Inte heller denna informationsöverföring är författningsreglerad utan bygger på arbetslöshetskassornas goda vilja. utlämnande har inte föregåtts av någon sedvanlig prövning såvitt gäller integritet och sekretess. En författningsreglering förbättrar skyddet för den personliga integriteten. Sambearbetning har förutsatts vid förmånsreglernas utformning Behovet av informationsutbyte mellan de i utredningen aktuella systemen är en konsekvens av utformningen av de regelverk som reglerar de i informationsutbytet ingående förmånerna. Vi anser att sådana inslag i administrationen som är en nödvändig följd av förmånssystemens utformning inte är ett oacceptabelt intrång i den personliga integriteten. Informationsutbytet avser ett begränsat antal uppgifter i ett ärende Det i utredningen aktuella informationsutbytet avser ett begränsat antal uppgifter i ett ärende. Det gäller främst att en ansökan om en förmån lämnats in, att en förmån av viss omfattning beviljats och uppgifter om Mer integritetskänsliga uppgifter, t.ex. om den sökandes sjukdomstillstånd, bakgrunden till att någon drabbats av arbetslöshet eller skälen för att en person valt att studera får inte utbytas. De förslag vi lagt fram innebär att endast de konkreta uppgifter som är föreskrivna i lag och förordning skall få överföras utan hinder av Annan information kan överföras först efter en prövning enligt Det finns starka skäl för ett utökat informationsutbyte. I de system som är föremål för utredningens arbete finns stora möjligheter till effektivitetsförbättringar genom ett ökat informationsutbyte. informationsutbyte kan servicen för den enskilde förbättras, kontrollen av statliga medel stärkas och felaktiga utbetalningar förhindras. allmänna intressen väger enligt vår uppfattning tungt vid den bedömning vi har att göra såvitt avser den enskilda integriteten. informationsöverföringar är enligt vår mening nödvändig och utgör en förbättring ur integritetssynpunkt. Ett informationsutbyte skall föregås av information till den enskilde och kommunikation avseende inhämtade uppgifter innan beslut fattas. informationsutbyte kan ett elektroniskt informationsutbyte vara att föredra eftersom det endast avser förprogrammerade uppgifter. skyldigheten att lämna information till den registrerade har den enskilde möjlighet att få kännedom om exakt vilka konkreta uppgifter som överförs från en verksamhet till en annan. Vi anser att ett ökat utbyte av information går att förena med kraven på skydd mot oacceptabla intrång i den personliga integriteten. För att ett ökat elektroniskt informationsutbyte skall bli möjligt krävs omfattande författningsändringar inom skilda måste sekretess garanteras för arbetslöshetskassornas hantering av arbetslöshetsförsäkringen. Vidare måste ett flertal bestämmelser om uppgiftsskyldighet införas. Informationsöverföringen måste anpassas till personuppgiftslagens krav. Slutligen måste direktåtkomst regleras. Handlingsoffentlighet och sekretess i arbetslöshetsförsäkringen En förutsättning för att de allmänna försäkringskassorna, RFV, CSN och länsarbetsnämnderna skall kunna lämna ut information till arbetslöshetskassorna är att sekretess kan garanteras för uppgifterna. Vi har föreslagit att detta sker genom att såväl reglerna om handlingsoffentlighet som reglerna om sekretess görs tillämpliga i arbetslöshetskassornas hantering av arbetslöshetsersättning. Arbetslöshetsförsäkringen finansieras till med statliga medel och hanteringen av ärenden om arbetslöshetsersättning utgör myndighetsutövning. Genom de föreslagna reglerna kan man få till stånd en insyn för allmänheten med bibehållande av dagens organisationsform, dvs. att arbetslöshetsförsäkringen hanteras av arbetslöshetskassor som är fristående från staten. Lagtekniskt görs reglerna om handlingsoffentlighet och sekretess tillämpliga på hanteringen av arbetslöshetsersättning genom att arbetslöshetskassorna tas in i bilagan till sekretesslagen. De i bilagan angivna organen jämställs vid tillämpningen av sekretesslagen med myndigheter. Uppgifter i ärenden om medlemskap omfattas inte av reglerna om handlingsoffentlighet och sekretess. Det sekretessbehov som uppstår för uppgifter i ärenden om arbetslöshetsersättning tillgodoses genom att sekretess genom våra förslag skall gälla i ärenden om arbetslöshetsersättning för uppgifter om enskilds personliga och ekonomiska förhållanden. Sekretess skall gälla med ett rakt skaderekvisit, vilket innebär att huvudregeln är att uppgifterna är offentliga. Sekretess gäller endast om det kan antas att den som uppgiften rör lider skada eller men om uppgiften röjs. Uppgifter i beslut i ärenden om arbetslöshetsersättning skall däremot alltid vara offentliga. Vi föreslår att informationsutbytet mellan å ena sidan de allmänna försäkringskassorna, RFV, CSN och länsarbetsnämnderna och å andra sidan arbetslöshetskassorna skall bygga på uttryckliga bestämmelser om uppgiftsskyldighet i lagen om arbetslöshetsförsäkring. Bestämmelserna innebär att uppgifter skall lämnas ut trots att sekretess gäller för dem. Vilka konkreta uppgifter som skall lämnas ut regleras i en förordning. Det är exempelvis uppgifter om den enskildes namn, att en ansökan om en förmån lämnats in, att den enskilde beviljats en förmån, omfattningen av denna och aktuell tidsperiod. Den uppgiftsskyldighet vi föreslår innebär att den pågående elektroniska informationsöverföringen blir författningsreglerad. förslag innebär vidare en utökad informationsöverföring genom att de allmänna försäkringskassorna och RFV samt CSN blir skyldiga att utan hinder av sekretess lämna ut uppgifter till arbetslöshetskassorna. informationsöverföring som sker mellan de i utredningen aktuella systemen är i princip begränsad till att ge mottagaren ett underlag för att besluta att rätt till en viss förmån, ersättning eller stöd föreligger. förslag ger en möjlighet att utforma ett informationsutbyte som även syftar till att kontrollera att inte dubbla utbetalningar eller andra felaktiga regleras behandlingen av personuppgifter i länsarbetsnämndernas samt i de allmänna försäkringskassornas och RFV:s verksamhet av särskild lagstiftning. Vi lämnar förslag till särskilda ändamålsbestämmelser i dessa lagar för behandling av personuppgifter som sker i syfte att lämna ut uppgifter till de övriga aktörerna i informationsutbytet som underlag för beslut om och kontroll av förmåner, ersättningar och andra stöd. En generell översyn av aktuell lagstiftning för att i övrigt anpassa den till personuppgiftslagens krav är påkallad. När det gäller behandlingen av personuppgifter i CSN:s och arbetslöshetskassornas verksamhet upphör de för dessa verksamheter meddelade föreskrifterna att gälla i samband med att personuppgiftslagen blir gällande även för dessa behandlingar. Vi anser att det är angeläget att anpassa behandlingen av personuppgifter även i CSN:s och arbetslöshetskassornas verksamhet till personuppgiftslagen senast till detta datum. Sådana ytterligare anpassningar till personuppgiftslagens krav är nödvändiga för att åstadkomma ett utökat informationsutbyte. Direktåtkomst till elektroniskt lagrad information Direktåtkomst innebär att användaren själv kan söka i ett register eller i en uppgiftssamling dock utan att själv kunna påverka innehållet. Traditionellt sett har direktåtkomst inneburit åtkomst till alla uppgifter i ett register. har tekniken möjliggjort direktåtkomst till ett visst begränsat antal utvalda uppgifter. Detta innebär att de som har rätt att ta del av vissa uppgifter hos någon annan kan få tillgång till avgränsade utrymmen som innehåller det begränsade antal uppgifter som är avsett för just denna mottagare. Det är denna senare form av direktåtkomst som är aktuell i utredningen. Genom att handläggaren av ett ärende på ett enkelt och rationellt sätt kan inhämta uppgifter från ett annat system kan ärendehanteringen ytterligare effektiviseras i jämförelse med dagens överföringar på medium för automatiserad behandling. Därigenom kan även servicen för den enskilde förbättras genom att den sökande snabbt kan erhålla ett korrekt beslut och återkrav och tilläggsutbetalningar kan undvikas. Direktåtkomst ger också möjligheter - som i princip saknas - att förhindra att dubbla utbetalningar och andra felaktiga utbetalningar sker. Genom direktåtkomst kan en handläggare inhämta uppdaterad information från ett annat system inför utbetalning av en förmån. En motsvarande kontinuerlig kontroll är inte realistisk med dagens överföringar på överföringar på medium för automatiserad behandling och sker med några få undantag inte mellan de i utredningen aktuella systemen. Utlämnarens kontroll över uppgifterna Direktåtkomst har ansetts särskilt integritetskänsligt av det skälet att utlämnaren inte har någon kontroll över vilka uppgifter som lämnas ut i det enskilda fallet. En jämförelse mellan vad som gäller vid dagens överföringar på medium för automatiserad behandling visar dock att det inte heller vid dessa överföringar - annat än på ett teoretiskt plan - finns någon möjlighet att i det enskilda fallet kontrollera vilka uppgifter som överförs till mottagaren. Utlämnandet av uppgifter i det aktuella informationsutbytet bygger på en noga reglerad uppgiftsskyldighet. Den prövning som skall ske avser vilka uppgifter utlämnaren är skyldig att lämna ut till mottagaren. Denna prövning sker såväl när det gäller direktåtkomst som vid dagens överföringar på medium för automatiserad behandling i samband med att den elektroniska rutinen för informationsöverföring upprättas. Det förhållandet att utlämnaren inte har kontroll över vilka uppgifter som lämnas ut i det enskilda fallet har inte varit ett tungt vägande skäl mot att uppgifter lämnas ut på automatiserad väg i annan form än genom direktåtkomst. Det kan därför inte heller vara ett vägande skäl mot att utlämnande får ske genom direktåtkomst. Eftersom direktåtkomst leder till en effektivare ärendehantering, ökad service gentemot den enskilde och en bättre kontroll av utbetalda medel, och då det inte finns några tungt vägande skäl mot en sådan åtkomst, anser vi att de uppgifter som skall lämnas ut i det aktuella informationsutbytet skall få lämnas ut genom direktåtkomst. Författningsförslagen i betänkandet Rätt underlag rätt beslut, Ökat informationsutbyte mellan de allmänna försäkringskassorna, , , länsarbetsnämnderna och arbetslöshetskassorna (SOU 2000:97) 1Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs att 7 kap. 10 § och 8 kap. 1 § sekretesslagen (1980:100) och bilagan till lagen skall ha följande lydelse. Sekretess gäller i ärende om Sekretess gäller i ärende om ning för uppgift om enskilds ning för uppgift om enskilds inte står klart att uppgiften kan inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller röjas utan att den enskilde eller någon honom närstående lider men. någon honom närstående lider men. till arbetsmarknadsutbildning, hjälp och stöd vid arbetslöshet eller med undantag för ärende som avses andra åtgärder i anställnings- i andra stycket, hjälp och stöd vid främjande syfte eller för att främja arbetslöshet eller andra åtgärder i enskilds anpassning till arbetslivet. Sekretessen gäller dock inte beslut för att främja enskilds anpassning i ärende som avses i detta stycke. Sekretess gäller i ärende om lagen (1997:238) om arbetslöshets- försäkring för uppgift om enskilds kan antas att den enskilde eller någon honom närstående lider men om uppgiften röjs. beslut i ärende som avses i första och andra stycket. I ärende hos allmän försäkringskassa, eller domstol gäller 7 § i stället för första stycket. I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . Sekretess gäller i ärende om Sekretess gäller i ärende om arbetsförmedling och ärende enligt arbetsförmedling och ärende enligt främjande åtgärder för uppgift om främjande åtgärder för uppgift om enskilds affärs- eller driftför- enskilds affärs- eller driftför- hållanden, om det inte står klart att hållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den uppgiften kan röjas utan att den enskilde lider skada. enskilde lider skada. Sekretess gäller i ärende om gen (1997:238) om arbetslöshets- försäkring för uppgift om enskilds ekonomiska förhållanden, om kan antas att den enskilde lider skada om uppgiften röjs. tessen gäller dock inte beslut i ärende som avses i detta stycke. I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . I enlighet med vad som anges i 1 kap. 8 § skall vad som föreskrivs i tryckfrihetsförordningen om rätt att ta del av handlingar hos myndighet i tillämpliga delar gälla också handlingar hos något av de organ som nämns nedan i den mån handlingarna hör till där angiven verksamhet hos organet. Verksamheten anges i förekommande fall med hänvisning till numret i () på den författning med stöd av vilken verksamheten har uppdragits åt organet. fordonskontroll (SFS 1994:2043) I enlighet med vad som anges i 1 kap. 8 § skall vad som föreskrivs i tryckfrihetsförordningen om rätt att ta del av handlingar hos myndighet i tillämpliga delar gälla också handlingar hos något av de organ som nämns nedan i den mån handlingarna hör till där angiven verksamhet hos organet. Verksamheten anges i förekommande fall med hänvisning till numret i () på den författning med stöd av vilken verksamheten har uppdragits åt organet. (1997:239) om arbetslöshetskassor fordonskontroll (SFS 1994:2043) Denna lag träder i kraft . 2Förslag till lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring Härigenom föreskrivs att det i lagen (1997:238) om arbetslöshets- försäkring skall införas fyra nya paragrafer, 48 ad §§, samt närmast före 48 a § en ny rubrik av följande lydelse. En länsarbetsnämnd skall till en arbetslöshetskassa lämna de upp- gifter om en arbetssökande som har betydelse för tillämpningen av arbetslöshetskassa lämna de upp- gifter om förmån, ersättning eller annat stöd åt enskild som har En arbetslöshetskassa skall till en allmän försäkringskassa, Riks- försäkringsverket och lämna de upp- gifter om ersättning enligt denna lag som har betydelse hos mot- tagaren i ett ärende om förmån, ersättning eller annat stöd åt enskild. Endast de uppgifter som rege- ringen meddelar närmare bestäm- melser om skall lämnas ut enligt 48 ac §§. Denna lag träder i kraft . 3Förslag till förordning om ändring i förordningen (1997:835) om arbetslöshetsförsäkring Härigenom föreskrivs att det i förordningen (1997:835) om arbetslös- hetsförsäkring skall införas fem nya paragrafer, 2529 §§, samt närmast före 25 § en ny rubrik av följande lydelse. En länsarbetsnämnd skall till en arbetslöshetskassa lämna uppgifter om 1.en arbetssökandes namn och personnummer, 2.från och med vilken tidpunkt denne är anmäld eller avanmäld som arbetssökande vid en arbets- förmedling, 3.att en anvisning till ett arbetsmarknadspolitiskt program skett, 4.vilket arbetsmarknadspolitiska program som anvisats den arbets- sökande, 5.under vilken tidsperiod ett arbetsmarknadspolitiskt program pågår, samt 6.ändring av en anvisning till ett arbetsmarknadspolitiskt program. En allmän försäkringskassa och skall till en arbetslöshetskassa lämna uppgifter om 1.en enskilds namn och person- nummer, 2.att en anmälan eller en ansökan har lämnats in, 3.vilken förmån, ersättning eller annat stöd som har beviljats, 4.under vilken tidsperiod en förmån, ersättning eller annat stöd utgår, 5.omfattningen av en beviljad förmån, ersättning eller annat stöd, samt 6.vilket belopp som har betalats skall till en arbetslöshetskassa lämna uppgifter om 1.en enskilds namn och person- nummer, 2.att en ansökan om studiestöd har lämnats in, 3.vilket studiestöd som har beviljats, 4.för vilken tidsperiod studiestöd har sökts, 5.omfattningen av beviljat studiestöd, 6.vilket belopp som har betalas ut, samt 7.för vilken period studiestöd har betalats ut En arbetslöshetskassa skall till en allmän försäkringskassa och lämna upp- gifter om 1.en enskilds namn och person- nummer, 2.att en anmälan om arbets- löshetsersättning har lämnats in, 3.att en ansökan om utbetalning av ersättning har lämnats in, 4.ersättning som har beviljats, 5.beräknad dagpenning som lämnas eller skulle ha lämnats, 6.under vilken tidsperiod en ersättning utgår, 7.omfattningen av en beviljad ersättning, samt 8.vilket belopp som har betalats En arbetslöshetskassa skall till läm- na uppgifter om 1.en enskilds namn och person- nummer, 2.beräknad dagpenning som lämnas eller skulle ha lämnats, 3.att en enskild är avstängd från ersättning, att en enskild är utförsäkrad, att en enskild är frånkänd rätten till ersättning. Denna förordning träder i kraft . 4Förslag till lag om ändring i lagen (1994:459) om arbetsförmedlingsregister Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1994:459) om arbets- förmedlingsregister dels att 17 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas två nya paragrafer, 2 a och 16 a §§, samt närmast före 16 a § en ny rubrik av följande lydelse. Uppgifter får behandlas av läns- behövs i , de som underlag för beslut om och kontroll av förmåner, ersättningar och andra stöd. Direktåtkomst 16 a § Om det behövs för ändamål som avses i 2 a § får Riksförsäkrings- verket, de allmänna försäkrings- kassorna, Centrala studiestöds- nämnden och arbetslöshets- kassorna ha direktåtkomst till uppgifter som avses i 5 och 11 §§. Regeringen skall meddela när- mare föreskrifter om vilka upp- gifter som omfattas av direkt- åtkomst enligt första stycket. Uppgifter i ett arbetsförmedlingsregister får lämnas ut på medium för automatisk databehandling till en annan offentlig arbetsförmedling eller ett annat , om den registrerade anmäls som arbets- sökande vid den förmedlingen eller skrivs in vid det institutet. Uppgifter får även i andra fall lämnas ut till en annan förmedling eller ett annat institut med den registrerades samtycke. Uppgifter som avses i 5 och 911 §§ får dessutom, för de ändamål som anges i 2 § 3 och 4, lämnas ut till det centrala kansliet vid den länsarbetsnämnd inom vars ansvarsområde registret förs. Sådana uppgifter får även lämnas till för det ändamål som anges i 3 §. I den utsträckning regeringen I den utsträckning regeringen föreskriver får uppgifter som avses i 5 och 11 §§ lämnas ut på medium för automatisk databehandling även till , de all- männa försäkringskassorna och . Regeringen får också föreskriva att uppgifter som avses i 5 § 14 och 15 och 9 § får lämnas ut till eller skattemyn- digheterna på medium för automatisk databehandling. föreskriver får uppgifter som avses i 5 och 11 §§ lämnas ut på medium för automatisk databehandling även till , de all- får också föreskriva att uppgifter som avses i 5 § 14 och 15 och 9 § får lämnas ut till medium för automatisk data- behandling. Denna lag träder i kraft . 5Förslag till förordning om ändring i förordningen (1994:460) om arbetsförmedlingsregister Härigenom föreskrivs att 4 § förordningen (1994:460) om arbets- förmedlingsregister skall ha följande lydelse. Uppgifter som avses i 5 § första Uppgifter som avses i 5 § första stycket 1, 3, 13 och 14 lagen stycket 1, 3, 13 och 14 lagen (1994:459) om arbetsförmedlings- (1994:459) om arbetsförmedlings- register samt de tidsuppgifter och register samt de tidsuppgifter och uppgifter som har samband med uppgifter som har samband med dessa får lämnas ut på medium för dessa får lämnas ut på medium för direktåtkomst till de uppgifter som avses i första stycket.