prop · GO033 · 2001-01-01 00:00:00 — Information om ett visst forskningsområde, forskningsprojekt eller forskningsprocess gör det möjligt för människor att bilda sig en uppfattning om och därmed ha möjlighet att ha synpunkter på forskningens inriktning, vilket är en självklarhet i ett demokratiskt samhälle. Det är ett naturligt krav att medborgarna får veta hur statliga forskningsmedel används och vilka resultat det leder till. Hela samhället är mottagare av den kunskap som tas fram genom forskningen. Information om forskningsresultat har även betydelse för samhällsutvecklingen i sin helhet, bl.a. genom att forskningsresultat i ökande omfattning ligger till grund för politiska beslut. Att denna kunskap sprids till allmänheten är också en demokratifråga. Forskningsinformationen bör främja dialogen mellan forskare och allmänheten. För att uppnå detta krävs att informationen är målgruppsanpassad, begriplig och tillgänglig. Forskningsinformationen bör öka allmänhetens intresse för forskning, medvetenhet om forskningens betydelse, samt främja kunskaperna om forskningens möjligheter och begränsningar. De viktigaste förmedlarna av forskningsinformation är forskarna själva. Forskarna bör på alla sätt uppmuntras att i populariserad form presentera sin forskning för allmänheten för att därigenom främja en dialog mellan forskare och allmänhet. Forskningsinformation bör ses som en naturlig del av forskningen och bör vara meriterande i forskarnas karriärutveckling. Aktörerna som sprider forskningsinformation är många. Arbete med forskningsinformation i mer organiserad form bedrivs vid landets lärosäten, de nuvarande forskningsråden och sektorsorganen, av forskningsstiftelserna, museer, - främst genom databasen - m.fl. Det finns dessutom ett antal populärvetenskapliga tidskrifter, vetenskapsredaktioner vid och radio samt ett stort antal frilansjournalister som bevakar forskningsfrågor. I och internationellt växer det fram nätverk av experter som via internet snabbt kan ge exempelvis journalister kontakt med den kompetens som de efterfrågar. Samverkan mellan förmedlarna av forskningsinformation, t.ex. mellan lärosätena och forskningsråden, förekommer bl.a. kring vissa populärvetenskapliga arrangemang. Sådan samverkan ökar möjligheterna att nå ut med forskningsinformation och bör därför utvecklas ytterligare. Att popularisera forskning innebär att göra resultat och processer inom forskningen tillgängliga och begripliga även för människor utanför den vetenskapliga världen. Populärvetenskap kan ta sig många olika uttryck: det kan vara litteratur eller artiklar som forskarna författar själva eller i samarbete med skribenter och framträdanden i massmedia eller vid olika typer av publika evenemang. Många museer bidrar aktivt till att sprida och förklara forskningsresultat. En metod som framgångsrikt prövats är vetenskapsteater, där forskare tillsammans med skådespelare illustrerar ett visst vetenskapligt område på ett nyskapande sätt. Målgrupperna för vetenskapsteatern kan vara både vuxna och barn. En annan form för populärvetenskapen är vetenskapsfestivaler, som vuxit fram i och som även anordnas i . Vid dessa festivaler presenteras forskning på en mängd olika sätt: forskningslaboratorier öppnas för allmänheten, utställningar, seminarier och konferenser anordnas och experimentverkstäder skapas. Populärvetenskap har dessutom ett "inomvetenskapligt" värde. Att forskning populariseras kan öka kunskapsutbytet mellan olika vetenskapliga discipliner, vilket möjliggör nya vetenskapliga frågeställningar och lösningar som kan finnas i gränslandet mellan olika forskningsdiscipliner. Genom massmedia får många människor kunskap om forskning. Viss forskning väcker större intresse än annan. Så har exempelvis vår tids biologiska forskning fått stor uppmärksamhet i massmedia. Åsikterna om vad som är en nyhet och om det är en positiv eller negativ sådan kan gå isär. Sådant som inom forskarsamhället ses som en framgång kan utanför vetenskapssamhället väcka stora farhågor. Ett sådant exempel är resultat av biotekniken, exempelvis det klonade fåret . För forskaren kan det vara mekanismerna, förloppen och fenomenen som är det intressanta, medan världen utanför forskarsamhället kan reagera utifrån andra aspekter och ifrågasätta forskningens syften eller metoder. Det är viktigt att både forskare och journalister är medvetna om de olika värderingar och kulturer som finns inom respektive sfär. Fler kritiskt skolade och väl insatta vetenskapsjournalister ökar möjligheterna till kritisk granskning och debatt kring forskningen, dess prioriteringar och resultat. Här är de tidigare nämnda expertnätverken viktiga. Det ekonomiska stöd som flera av de befintliga forskningsråden ger i form av journaliststipendier bör fortsätta även inom ramen för den nya myndighetsorganisationen för forskningsfinansiering. Även seminarier och workshops riktade till journalister kring vissa forskningsprojekt eller forskningsområden är vägar att förbättra kunskapen om forskningen och dess villkor. Utvecklingen av internet har gjort det möjligt att snabbt nå många människor med information. Internet är en väl etablerad kanal och ett enkelt sätt att förmedla och söka information. Internet lämpar sig bäst för efterfrågestyrd information eftersom det kräver att konsumenten aktivt måste ta fram den. Den internetbaserade databasen underlättar spridningen av forskningsinformation. Internets ökade betydelse som kunskapskälla för medborgarna gör att utvecklingsarbetet inriktat på kommunikation med allmänheten bör ges hög prioritet. Mer populärvetenskaplig information måste dock också utvecklas på andra vägar. ges ett nationellt ansvar för systematisk, strukturerad och översiktlig forskningsinformation. tar över det arbete som bedrivits av FRN och de uppdrag om forskningsinformation som tidigare åvilat forskningsråden under . uppdrag i forskningsinformationshänseende beskrivs i avsnitt 7.2. Det bör övervägas om hela den samlade, organiserade forskningsinformationsverksamheten bör utvärderas och i så fall vilken tidpunkt för detta som kunde vara lämplig. har beslutat att ett skall inrättas i samband med att den nya organisationen för forskningsfinansiering träder i kraft. syfte är att stärka dialogen och samverkan mellan forskare, forskningsfinansiärer, allmänhet, m.fl. Inom skall övergripande forskningsfrågor av betydelse för både forskningens och samhällets behov kunna diskuteras och debatteras. kommer således att ha en central roll i forskningsinformationshänseende. Forskningsetiska frågeställningar är ett exempel på ett område som bör ägna stor uppmärksamhet. 7 Instrumenten för genomförande 7.1 En ny myndighetsorganisation att åstadkomma en stärkt organisation för forskningsfinansiering har efter förslag av regeringen i propositionen Forskning för framtiden en ny organisation för forskningsfinansiering (prop. 1999/2000:81) fattat beslut om inrättandet av en ny myndighetsorganisation. Den nya organisationen träder i kraft . En organisationskommitté har tillsatts med uppgift att förbereda och genomföra bildandet av de nya myndigheterna. Syftet med den nya organisationen är att ge möjlighet till kraftsamling på viktiga vetenskapliga områden, främja samarbete mellan forskningsområden och mellan forskning och utveckling samt förbättra spridningen av information om forskning och dess resultat. Den nya organisationen ger väsentligt bättre villkor för att stimulera tvär- och mångvetenskaplig forskning och för att ge framstående forskarbegåvningar tillräckligt stöd för att kunna utveckla en självständig och nyskapande forskning. Vidare bör den nya myndighetsorganisationen arbeta aktivt inom sina respektive områden med frågor av grundläggande betydelse såsom jämställdhet och etiska aspekter i forskningen. För att åstadkomma detta och för att stärka grundforskningens roll och öka kvalitetskraven genom forskarstyre inrättas tre forskningsråd med forskarmajoritet i styrelsen, och de däri ingående ämnesråden för humaniora-samhällsvetenskap, medicin respektive natur- och teknikvetenskap, för arbetsliv och socialvetenskap och för miljö, areella näringar och samhällsbyggande. Den behovsstyrda forskningen ges en effektiv organisation, genom inrättandet av Verket för innovationssystem, med höga relevans- och kvalitetskrav. I det följande ger regeringen sin syn på vissa frågor som berör de nya myndigheternas uppdrag och arbetsätt Nya medel för forskning 478 Forskarrekrytering 110 Biovetenskap 70 Informationsteknik 50 Materialvetenskap 20 Dyrbar utrustning 43 Högpresterande datorsystem 15 Småämnesresurs 10 Vårdforskning 20 Konst 20 Utbildningsvetenskap 90 Allmän förstärkning 30 för arbetsliv och socialvetenskap 15 Allmän förstärkning 15 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande 20 Miljö och hållbar utveckling 20 Verket för innovationssystem 40 Bioteknik 20 Informationsteknik 20 Totalt 553 Genomgående för hela den nya organisationen skall vara en strävan att åstadkomma mer samlade insatser inom angelägna områden samt att ge goda villkor för mång- och tvärvetenskaplig forskning. För att skall fortsätta vara en framstående kunskapsnation med högkvalitativ forskning krävs att den nya organisationen satsar på unga forskare, både kvinnor och män. Det kommande generationsskiftet bland forskarna motiverar att aktiva åtgärder sätts in för att öka karriärmöjligheterna för unga, duktiga forskare. Åtgärderna kan avse både ett utökat antal anställningar som forskarassistent och särskilda satsningar på framstående individer som tilldelas ett substantiellt forskningsstöd. Det är av största vikt att dessa karriärmöjligheter är lika goda såväl för kvinnliga som manliga forskare. Vissa generella krav på arbetssätt bör gälla för hela myndighetsorganisationen. Ett sådant krav bör vara att endast forskning av hög vetenskaplig kvalitet skall ges stöd. Detta avser såväl den nyfikenhetsbaserade grundläggande forskningen som den behovsstyrda forskningen. Endast högkvalitativ forskning kan möta de nödvändiga relevanskrav som dessutom måste ställas på behovsstyrd forskning. En internationell kvalitetsgranskning bör eftersträvas, även inom områden som traditionellt inte har använt internationell expertis för kvalitetsbedömning. Forskningsprojekt bör bedömas efter s.k. peer review granskning. Denna metod har visat sig vara det bästa sättet att upprätthålla en hög vetenskaplig kvalitet inom forskningen. är ett förhållandevis litet land vilket medför att forskarsamhället inom vissa områden kan utgöras av mycket få personer. Vid bedömning av forskningsprojekt och beslut om forskningsstöd kan därför ofta jävssituationer uppstå. Detta är ytterligare ett skäl till att eftersträva ett inslag av internationella granskare av projekt. Myndigheterna måste också utveckla klara riktlinjer för hur jävssituationer skall hanteras. Ett annat viktigt moment för att åstadkomma hög kvalitet och ge underlag för omprioritering och förnyelse är användningen av internationella utvärderingar av forskning. Sådana utvärderingar har använts inom delar av den hittillsvarande forskningsrådsorganisationen. Även delar av sektorsforskningen har utvärderats i internationell belysning. Det finns emellertid andra delar av forskningen som i ringa grad har prövats på detta sätt. Denna fråga har en avgörande betydelse för forskningens kvalitet och trovärdighet och regeringen anser därför att den nya myndighetsorganisationen bör eftersträva att i mycket hög utsträckning använda sig av internationella utvärderingar. Det är av största vikt att de nya myndigheterna utvecklar effektiva samarbetsformer sinsemellan, både i det löpande dagliga arbetet och i den långsiktiga planeringen - t.ex. i form av gemensamma forskningsprogram etc. Även i det internationella arbetet och i EU- frågor måste hela den nya organisationen ha ett nära samarbete. Vidare bör genomgående ställas höga krav på jämställdhetsarbetet såväl avseende myndigheternas egen organisation som avseende den vidare frågan om jämställdhet i den forskning som stöds. Grundläggande för god forskning är att den bedrivs efter sunda etiska principer. Myndigheterna bör därför främja debatt om forskningsetik och utveckla etiska riktlinjer för sitt eget forskningsstöd. 7.2 Regeringens bedömning: Av de nya resurser som anvisat för forskning och forskarutbildning 2003 bör totalt fördelas till för att stödja grundläggande forskning. Av de nya resurserna föreslås i budgetpropositionen för att fördelas för budgetåret. En planeringsförutsättning bör vara att ytterligare fördelas för och ytterligare för . Beträffande användningsområdet för de nya resurserna bör bl.a. följande gälla. En fördelning som ökar successivt 2003 uppgå till görs till rekryteringsanställningar och individuella bidrag till framstående unga forskare. En fördelning som ökar successivt 2003 uppgå till görs till biovetenskap, informationsteknik och materialvetenskap. En fördelning som successivt ökar till görs till vårdvetenskaplig forskning. En fördelning som successivt ökar till görs till området konst. En fördelningen som ökar successivt 2003 ha ökat med görs till dyrbar vetenskaplig utrustning. Fördelningen till högpresterande datorer ökar med . En särskild resurs som bör uppgå till fördelas för s.k. småämnen. En särskild resurs som bör uppgå till fördelas till utbildningsvetenskaplig forskning. En fri resurs som bör uppgå till . Den administrativa hanteringen av kommunikationssystemet SUNET bör överföras till . Skälen för regeringens bedömning främsta uppgift skall vara att stödja grundläggande, inomvetenskapligt motiverad forskning av högsta vetenskapliga kvalitet inom samtliga vetenskapsområden. skall överta de uppgifter som handhas av (), (), (), () och (). Uppdraget har närmare beskrivits i prop. 1999/2000:81. skall svara för forskning inom humaniora och samhällsvetenskap inklusive det konstnärliga området, religionsvetenskap och rättsvetenskap, medicin inklusive vårdvetenskap, odontologi och farmaci, naturvetenskap, matematik och teknikvetenskap. Andra uppgifter är finansiering av dyrbar vetenskaplig utrustning, nationella och internationella forskningsanläggningar, högpresterande datorsystem och longitudinella databaser inom det samhällsvetenskapliga området samt vetenskaplig planering av polarforskning. Härutöver skall ha vissa uppgifter av mer övergripande karaktär. Dessa är bl.a. följande. skall ha ett särskilt ansvar för att i ett internationellt perspektiv upprätthålla kvaliteten på den svenska forskningen och främja förnyelse och rörlighet inom forskningen. Internationella utvärderingar av forskningens kvalitet är här ett viktigt instrument. övertar även ansvaret för de olika arbetsgrupper och kommittéer som drivits inom forskningsrådens arbete utöver de beredningsgrupper som råden använt för bedömning av ansökningar. Huvuddelen av forskningsstöd fördelas efter ansökan från forskare. Dessa forskarinitierade projekt är grundbulten i rådets verksamhet och bör kunna öka i omfattning. Rådet skall ansvara för övergripande policyfrågor som rör hela dess verksamhetsområde. Rådet skall också ta initiativ till vissa breda forskningssatsningar. En angelägen uppgift för rådet är att ta initiativ till mång- eller tvärvetenskapliga satsningar över ämnesgränser samt att svara för forskningsinformation. Rådet skall även ha ett nationellt ansvar för att i samverkan med universitet och högskolor åstadkomma en effektiv profilering av forskningen samt för att skapa goda forskningsmiljöer för den svenska forskningen. skall även på regeringens uppdrag svara för forskningspolitiska analyser och rådgivning till regeringen i forskningsfrågor och återrapportera en översikt av det forskningspolitiska landskapet. Rådet skall även medverka i beställning och framtagning av forskningsstatistik som underlag för sina prioriteringar. Rådet skall vidare svara för en för ämnesråden gemensam behandling av vissa internationella frågor och främja det svenska deltagandet i EU:s ramprogram för forskning. Rådet bör också samverka med andra länder inom ramen för . Rådet skall särskilt beakta jämställdhet och genusforskning. Av de nya resurser som anvisat för forskning och forskarutbildning 2003 bör totalt fördelas till för att stödja grundforskning. Av de nya resurserna föreslås i budgetpropositionen för att fördelas för budgetåret. En planeringsförutsättning bör vara att ytterligare fördelas för och härutöver ytterligare för . inrättas tre ämnesråd med ansvar för humaniora-samhällsvetenskap, medicin respektive natur- och teknikvetenskap. Dessa disponerar huvudsakligen de medel för projektstöd som tidigare fördelats via de fyra forskningsråden, , , NFR och TFR. Ämnesråden skall inom de ekonomiska ramar som anges i budgetpropositionen och regleringsbrev besluta om medelsfördelningen till forskningsprojekt och finansiering av anställningar för forskningsverksamhet inom sina respektive verksamhetsområden. utfärdat riktlinjer för denna medelsfördelning eller för satsningar på forskningsområden som är av särskild betydelse, skall dessa riktlinjer följas av ämnesråden. Strategiska avvägningar inom ansvarsområdet är en viktig uppgift för ämnesråden liksom att bevaka och underbygga svensk forsknings kvalitet. Förutom de nedan beskrivna områden som regeringen bedömer att bör prioritera behövs en allmän förstärkning av rådets budget av de nya resurser som anvisat för forskning och forskarutbildning . Som en planeringsförutsättning ökar successivt fördelningen 2003 uppgå till . I takt med att medel frigörs från andra satsningar ökar kontinuerligt rådets utrymme för nya satsningar. De nya satsningarna på ger tillsammans med de ingående resurserna från FRN, , , NFR och TFR en total budget för om . Kraftsamling och mångvetenskap Det är viktigt att kan göra satsningar inom nya centrala forskningsområden som drivs fram av den vetenskapliga utvecklingen. Om svensk forskning skall kunna hävda sig i den allt hårdare internationella konkurrensen krävs målmedvetna satsningar på högkvalitativa forskningsmiljöer som ger de bästa förutsättningarna för forskningen. I många fall behöver forskningskompetens från flera områden kombineras. I andra fall kan det behövas en satsning inom ett smalare fält. Detta ställer krav både på betydande resurser och nya arbetssätt som främjar kraftsamling och tillräckligt kritisk massa av forskare. Den forskningsfinansierande organisationen har inte i tillräcklig omfattning enats kring gemensamma satsningar för att skapa starka forskningsmiljöer och program. Inrättandet av medför därvid väsentligt förbättrade möjligheter att åstadkomma större satsningar inom den nyfikenhetsbaserade forskningen. bör åstadkomma samverkan inom angelägna områden mellan ämnesrådens satsningar när det gynnar den vetenskapliga styrkan. bör även med de medel som ej fördelas via ämnesråden främja mångvetenskap och koncentrerade satsningar. Rådet bör vidare delta i finansieringen av de verksamheter i Kirunaområdet som samlats inom Miljö- och rymdforskningsinstitutets verksamheter. Vidare bör aktivt verka för samverkan med övriga forskningsfinansiärer, bl.a. genom . Rådet bör i årsredovisningen rapportera till regeringen vilka åtgärder som vidtagits för att åstadkomma satsningar och för att främja mångvetenskap. Generationsskiftet En mycket stor andel av dagens forskarutbildade är nu . Det innebär påtagligt stora pensionsavgångar det första decenniet . 2009 kommer av landets professorer, av lektorerna och av adjunkterna att uppnå . Större delen av dessa pensionsavgångar sker 2009. För att möta dessa betydande pensionsavgångar utan att högskolan förlorar kompetens och kvalitet måste dagens unga forskare ges betydligt större möjligheter att meritera sig för framtida verksamheter inom undervisning och forskning. Den grundläggande högskoleutbildningen har expanderat, och beslut har fattats om en ytterligare expansion. Under expansionen inleds pensionsavgångarna för en betydande andel av dagens lärarkår. För att åtminstone bibehålla och helst stärka kvaliteten på grundutbildningen måste därför betydligt fler lärare anställas. Unga nydisputerade forskare måste i högre utsträckning erbjudas möjlighet att fortsätta en akademisk karriär. Andelen doktorander som fortsatte sin karriär inom högskolan var . I forskningsrådens internationella utvärderingar av svensk forskning har särskilt framhållits svårigheten för yngre forskare att fortsätta en akademisk karriär och nackdelarna med en i många fall tudelad karriärväg en forskande och en undervisande. Detta problem har också påtalats av forskningsråden och lärosätena och man anser att nydisputerade forskare bör ges möjlighet till forskningsstöd via postdoktorala stipendier och forskarassistentanställningar. Dessa möjliggör meritering för en fortsatt akademisk verksamhet på hög nivå. Särskilt bör i sammanhanget beaktas kvinnors möjlighet till vidareutveckling inom forskningsintensiva anställningar på samtliga nivåer, för att garantera en jämn fördelning av både kvinnor och män på högre tjänster. Dessa tjänster är nödvändiga för att täcka kommande behov av lärare och för att fylla det ökande behovet av forskarkompetens på arbetsmarknaden utanför högskolan. Dagens brist på rekryteringsanställningar utgör ett stort hinder för unga, begåvade forskare att fortsätta en lärar- och forskargärning inom högskolan och möta kommande stora generationsskiften. bör därför disponera medel för rekryteringsanställningar. Det stora generationsskiftet inom svensk forskning får också effekter på återväxten av högkvalitativ forskning. är det ofta svårt för unga, framstående forskare att etablera självständig forskning vilket bl.a. har påtalats av forskningsråden i olika framställningar till regeringen. Orsaken är brist på anställningar och svårighet att få forskningsresurser utan att ingå i en etablerad forskares krets. Därmed hindras utvecklingen av nydanande forskningsinriktningar i och vi riskerar att de största begåvningarna söker sig bort från högskolan. För att svensk forskning inte skall tappa kvalitet när nästa generation forskare skall ta över är det därför nödvändigt att nu satsa på de bästa unga forskarna. Det är också nödvändigt för att stödja utvecklingen av mer nyskapande forskning. Inom ramen för budget bör finnas förutsättningar för att starta ett grundforskningsprogram för individuella bidrag till framstående unga forskare inom samtliga vetenskapsområden. Av de nya resurser anvisat bör för åren fördelas för rekryteringsanställningar och individuella bidrag till framstående unga forskare. Av dessa medel bör fördelas till rekryteringsanställningar inom det humanistisk-samhällsvetenskapliga området, framför allt till humaniora. Förstärkningen bör göras successivt 2003 uppgå till . Goda forskningsmiljöer bör ha ett nationellt ansvar för att i samverkan med universitet och högskolor åstadkomma en effektiv profilering av forskningen samt för att skapa goda forskningsmiljöer för den svenska forskningen. Lärosätena bör i ökande grad kunna göra omprioriteringar och strategiska satsningar. Forskargrupper och forskningsområden bör kunna ges särskilt stöd och stagnerande verksamheter avvecklas. Omprioriteringar och nysatsningar bör i större utsträckning än tidigare ske inom ramen för befintliga medel. En väsentlig del av förnyelsen inom lärosätenas forskning erhålls i samband med omprövning och nytillsättning av professurer. kan, då lärosätet så önskar, genom sin nationella överblick bistå lärosätet i denna process. Vid behov kan rådet initiera en oberoende översyn som kan utföras av svenska och utländska forskare på området. Denna översyn kan sedan ligga till grund för lärosätena i sådana fall där de önskar få råd från i fråga om professurers inriktning. kan även i en diskussion med lärosätena identifiera forskningsområden där en särskild satsning är motiverad varefter lärosätena i konkurrens tilldelas medel för ändamålet. Även i detta sammanhang bör sträva efter att skapa goda forskningsmiljöer.