prop · GP0314 · 2001-10-18 00:00:00 — Avsikten är att konsumenterna skall kunna få information och råd om tvistlösningsorgan och tvistlösnings- procedurer utanför domstol i andra medlemsstater. Konsumenterna skall Skr. 2001/02:148 också kunna få hjälp med att fylla i den särskilda europeiska reklamationsblanketten. I är , som är en del av , en sådan kontaktpunkt. Nätverket trädde formellt i funktion . är ett försöksår, varefter verksamheten kommer att utvärderas. har i ett initiativbetänkande (A5-0134/2001) yttrat att organisationerna som ingår i nätverket bör ha tillgång till jurister, att konsumenterna bör kunna använda sitt eget språk samt att en bred informationskampanj bör genomföras inom EU för att sprida kunskap om nätverket hos allmänheten. lanserade kommissionen också ett nätverk för gränsöverskridande tvistlösning utanför domstol när det gäller finansiella tjänster, FIN-net. Nätverket syftar till att garantera informationsutbyte så att klagomålen kan handläggas så snabbt, effektivt och professionellt som möjligt. Verksamheten är reglerad genom ett samförståndsavtal mellan de olika tvistlösningsorgan som ingår i nätverket. Till skillnad från vad som gäller för EEJ-net finns inte några kontaktpunkter (clearing-houses), utan meningen är att respektive tvistlösningsorgan skall hänvisa konsumenten direkt till rätt tvistlösningsorgan i den andra medlemsstaten. ingår även i FIN-net. Kommissionen har också presenterat en rekommendation som innebär att kretsen av organ för tvistlösning utanför domstol som kan ingå i EEJ-net skall utvidgas till att även avse organ som försöker lösa tvister genom medling i någon form (2001/310/EG). Under det svenska ordförandeskapet fattade rådet 2001 ett beslut om inrättande av ett europeiskt rättsligt nätverk på privaträttens område (2001/470/EG). Nätverkets uppgifter är att underlätta det rättsliga samarbetet på privaträttens område mellan medlemsstaternas myndig- heter och att stegvis inrätta ett informationssystem för allmänheten. Informationssystemet skall dels utgöras av information på en gemensam webbsida, dels av faktablad i olika ämnen. Det privaträttsliga nätverket skall inte ersätta eller konkurrera med befintliga samarbetsmekanismer som EEJ-net och FIN-net. Tvistlösning på Internet har uppmärksammats . Inför Europeiska rådets möte i aviserade kommissionen sin avsikt att lägga fram ett meddelande om främjandet av tvistlösning på Internet. anser att det är viktigt för både konsumenter och företag att en effektiv ordning för sådan tvistlösning kommer till stånd. När det gäller konsumenternas möjligheter till tvistlösning utanför domstol har utvecklingen inom EU varit positiv. De system som inrättats för att hjälpa konsumenterna att lösa tvister över gränserna utanför domstol verkar ha goda förutsättningar att fungera på ett bra sätt. Det gäller nu att bevaka att konsumenterna genom dessa system verkligen i praktiken tillförsäkras tvistlösning inom EU på ett enkelt, snabbt och billigt sätt. Härvid bör synpunkter beaktas. bör också verka för att kommissionens rekommendation om de principer som bör gälla för tvistlösningsinstanserna följs i övriga medlemsstater. Ekologiskt hållbara konsumtions- och Mål och inriktning: skall fortsatt verka för att EU anlägger ett konkret miljöperspektiv på konsumentfrågorna och för att det för konsumentsektorn utarbetas en strategi för ekologiskt hållbar En sådan strategi bör uppmärksamma förbättrad miljöinformation, varuprovning och kunskapsuppbyggnad avseende sambanden mellan hushållens agerande och påverkan på hälsa och Det är en viktig uppgift för konsumentpolitiken att medverka till att hushållen utvecklar konsumtionsmönster som belastar miljön så lite som Detta bidrar också till att stödja utvecklingen av en ekologiskt hållbar produktion, eftersom denna delvis styrs av konsumenternas En konkret åtgärd som vidtagits på EU-nivå är inrättandet av EG:s miljömärke genom en förordning . miljömärkningen är en stiliserad blomma. förordning (EEG) nr 1980/2000 om ett reviderat gemenskapsprogram för tilldelning av miljömärke. innebär bl.a. att en ny miljömärkningsnämnd, , EUEB, inrättats och en treårig arbetsplan lagts fast. den nya förordningen att kommissionen och medlemsstaterna skall agera på ett sådant sätt att nödvändig samordning säkerställs mellan det europeiska systemet och medlemsstaternas nationella program. Inom EU finns också ett direktiv om energimärkning som syftar till att vägleda konsumenterna när de skall välja hushållsapparater (92/75/EEG). Ett annat gemenskapsinitiativ som skall underlätta för konsumenterna att göra miljömedvetna val är ett direktiv om tillgång till konsumentinformation om bränsleekonomi och koldioxidutsläpp vid marknadsföring av nya personbilar (1999/94/EG). Genom direktivet ställs krav på information om bränsleförbrukning och koldioxid för nya bilar som utbjuds till försäljning eller uthyrning. Frågor som rör konsumenterna och miljön återfinns också i olika övergripande initiativ på miljöområdet, bl.a. i kommissionens förslag till en s.k. integrerad produktpolicy (IPP), som syftar till att minska negativ påverkan på miljö och hälsa från produkter och tjänster (skr. 1999/2000:114). Förslaget till ny kemikaliepolitik är ett annat sådant Vidare planeras en temainriktad strategi om resurshushållning inom EU:s sjätte miljöhandlingsprogram. Syftet med dessa initiativ är bl.a. att minska innehållet av farliga ämnen i produkter och att minska Ett sätt att uppnå detta är att underlätta för konsumenterna att välja varor och tjänster som är resurssnåla vid användning, som ger upphov till mindre avfall och som är mindre farliga. beträffande kemikaliepolitiken handlar bl.a. om att produktinformation skall införas för alla produkter . har länge agerat pådrivande i frågor som rör hållbara konsumtions- och produktionsmönster. Vi har bl.a. haft en aktiv roll i ovannämnda arbete rörande miljömärkning och miljöinformation samband med marknadsföring av nya personbilar. har vidare Skr. 2001/02:148 påverkat övergripande policydokument om konsumentpolitik till att omfatta ambitioner på miljöområdet. har tagit initiativ till ett arbete på bred front med att integrera miljöhänsyn och hållbar utveckling i andra politikområden inom EU, den s.k. Cardiffprocessen. I slutsatserna från uppmanas rådet att färdigställa och ytterligare utveckla sektorsstrategierna för integrering av miljöhänsyn i alla gemenskapens relevanta politikområden. Det anges att relevanta mål enligt det kommande sjätte miljöhandlingsprogrammet och strategin för hållbar utveckling bör beaktas i detta sammanhang. Det är angeläget att ett arbete initieras på konsumentområdet i enlighet med denna uppmaning. Som framgått har det vidtagits ett antal åtgärder på EU-nivå när det gäller att underlätta för konsumenterna att ta hänsyn till miljön. Dessa åtgärder har initierats av kommissionens direktorat för miljö- respektive energifrågor. I kommissionens konsumentpolitiska handlingsplan 2001 hade miljöfrågorna inte någon framträdande plats, även om kommissionens generaldirektorat för hälsa och konsumentskydd inledde ett arbete rörande påståenden i marknadsföring om goda miljöegenskaper (green claims). Något färdigt förslag har ännu inte presenterats. En miljöstrategi för konsumentsektorn bör omfatta åtgärder för att uppnå förbättrad miljöinformation om produkter och deras användning. Information som kan underlätta för konsumenterna att göra goda produktval är ett viktigt styrmedel för att utveckla mindre miljöbelastande produkter med minskat innehåll av farliga ämnen. I en miljöstrategi för konsumentsektorn bör vikten av jämförande varuprovning som också beaktar funktionsaspekter uppmärksammas. Åtgärder för att stävja användningen av felaktiga miljöargument i marknadsföringen hör också till en miljöstrategi. En sådan miljöstrategi på EU-nivå bör även omfatta ett samarbete för att få ett bättre kunskapsunderlag om sambanden mellan hushållens agerande och påverkan på miljön och en tydlig återkoppling till hushållen om deras samlade miljöpåverkan. Ett erfarenhetsutbyte mellan medlemsstaterna och deras myndigheter om dessa frågor behövs till stöd för agerande på gemenskapsnivå, nationellt och i det lokala arbetet. Frivilligorganisationernas arbete är viktigt i sammanhanget. För att beteendemönster etc. skall kunna ändras är konsumentutbildning i miljöfrågor av stor betydelse (se 4.5). När det gäller miljökonsekvenserna av de här nämnda åtgärderna bör dessa framför allt kunna bidra till att uppnå miljökvalitetsmålen begränsad klimatpåverkan, frisk luft, giftfri miljö och god bebyggd miljö (prop. 2000/01:130 Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier). Frågor av relevans för hållbar utveckling i övrigt, dvs. som rör de sociala och ekonomiska dimensionerna, berörs i andra avsnitt. En utgångspunkt för arbetet skall vara att det drivs på ett sådant sätt att det inte föranleder utgiftsökningar vare sig på den svenska statsbudgeten eller på EU-budgeten. Att bestämma mål och inriktning för det svenska arbetet med konsumentfrågor i EU är ägnat att leda till ett mer fokuserat arbete och ett bättre resultat. Arbetet torde därmed bli mer kostnadseffektivt. En framsynt konsumentpolitik inom gemenskapen är vidare ägnad att ge ekonomiska fördelar, inte bara för konsumenter och näringsidkare, utan också för samhället som helhet. Remissinstanser som inbjudits att lämna synpunkter , , , , , , SWEDAC Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll, , , , , , , , , samarbetsorgan, Konsumenternas bank- och , , , , , LSU för ungdomsorganisationer, , , Näringslivets delegation för marknadsrätt NDM, SIS Miljömärkning, , , , , , , , Konsumenter i Samverkan, Konsumentråd, och . Remissinstanser som deltog i remissmötet , , , SWEDACStyrelsen för ackreditering och teknisk kontroll, , , , , , , , Näringslivets delegation för marknadsrätt NDM, , , , och Konsumentråd. Remissinstanser som lämnat skriftliga synpunkter , , , SWEDAC Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll, , , , Näringslivets delegation för marknadsrätt NDM, Konsumenter i Samverkan och Konsumentråd. Översiktlig sammanfattning av remissynpunkterna Konsumentråd anser att det måste säkerställas även i att konsumentfrågor inkluderas i alla politikområden. KF menar att forskningsfrågor måste lyftas fram tydligt. betonar vikten av att EG-direktiven samordnas. Generella direktiv som täcker alla tekniker är enligt förbundet att föredra. NDM uttrycker liknande synpunkter. framhåller att det för en fungerande konkurrens är nödvändigt att konsumenterna är väl informerade och gör rationella val och vill att detta skall framgå ännu tydligare. uttrycker en farhåga när det gäller att använda förordningar på konsumentområdet och tycker att detta skall komma till uttryck någonstans i skrivelsen. uttrycker att promemorian visar en tydlig respekt för konsumenten. anser när det gäller frågan om harmonisering av konsumentskyddet att promemorian innehåller en bra ansats, men önskar att det inte skall finnas några undantag inskrivna i programförklaringen när det gäller att eftersträva fullharmoniserade regler, även om förståelse finns för att särlösningar kan behövas. påpekar att det ibland kan vara lättare att komma överens om minimiregler, även om ansatsen i promemorian bejakas. NDM stödjer tankegångarna i promemorian och betonar att målet är en fungerande marknad. och uttrycker stöd för maximiharmonisering. Konsumentråd instämmer i att full harmonisering är eftersträvansvärt men menar att förutsättningen är att det handlar om en hög skyddsnivå. Under avsnittet konsumentinflytande framhåller NDM och vikten av att även näringslivet konsulteras. Konsumentråd och instämmer i promemorians beskrivning av de problem konsumentorganisationerna ställs inför när de skall söka projektmedel från kommissionen. Konsumentråd poängterar vikten av en stabil ekonomisk bas. Konsumenter i Samverkan önskar att flera positiva exempel på konsumentorganisationernas arbete inom EU tas med i skrivelsen. Med anledning av avsnittet om produktsäkerhet och standardisering betonas vikten av tillräcklig kompetens i standardiseringsarbetet (NDM och Konsumentråd). Konsumentråd anser att beskrivningen av ANEC:s arbete skall utvecklas. SIS framhåller vikten av att de europeiska myndigheternas marknadskontroll fungerar bättre än . Konsumentråd tycker att avsnittet om livsmedel är bra, men anser att problemen med den gemensamma jordbrukspolitiken skall framhållas ännu tydligare. Konsumenter i Samverkan efterlyser en särskild standardiseringskommitté för livsmedelsfrågor i EU. och Konsumentråd tycker att det är bra att promemorian uttrycker att kontrollmöjligheterna bör finnas där företagen väljer att operera och anser att det finns anledning att hissa varningsflagg för hur sändarlandsprincipen i e-handelsdirektivet kommer att fungera på påpekar att det på grund av affärskultur och olika regler kommer dröja innan kreditinstitut kan lämna krediter till konsumenter över gränserna. menar att den undersökning promemorian refererar till angående gränsöverskridande betalningar blivit missvisade för svenskt NDM och betonar vikten av tillgång till tvistlösning utanför domstol. det om grupptalan blir möjlig i är nödvändigt att ett sådant system också inrättas inom EU. ambition beträffande elektronisk tvistlösning. påpekar att privatpersoner genom elektronisk handel kan köpa produkter direkt från andra EU-länder och länder utanför EU, vilket innebär att det då inte finns någon importör som kan ansvara för att produkterna uppfyller reglerna om kemikaliesäkerhet. KF, Konsumentråd och Konsumenter i Samverkan anser att de etiska frågorna skall lyftas fram mer. Samverkan understryker betydelsen av frivilligt lokalt arbete bl.a. i och Konsumenter i Samverkan betonar att en god konsumentpolitik ger samhällsekonomiska vinster. Bindande rättsakter som nämns i skrivelsen och rådets förordning (EG) nr 1980/2000 av om ett reviderat gemenskapsprogram för tilldelning av miljömärke Rådets förordning (EG) nr 44/2001 av om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område och rådets förordning (EG) nr 2560/2001 av om gränsöverskridande betalningar i euro och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet Rådets direktiv /450/EEG av om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om vilseledande reklam Rådets direktiv /374/EEG av om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om skadeståndsansvar för produkter med säkerhetsbrister Rådets direktiv /577/EEG av för att skydda konsumenten i de fall då avtal ingås utanför fasta affärslokaler Rådets direktiv /102/EEG av om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om konsumentkrediter Rådets direktiv /75/EEG av om märkning och standardiserad konsumentinformation som anger hushållsapparaters förbrukning av energi och andra resurser Rådets direktiv /13/EEG av om oskäliga villkor i konsumentavtal och rådets direktiv /92/EG av om gemensamma regler för den inre marknaden för el och rådets direktiv /5/EG av om gränsöverskridande betalningar och rådets direktiv /7/EG av om Skr. 2001/02:148 konsumentskydd vid distansavtal och rådets direktiv /55/EG av om ändring av direktiv /450/EEG om vilseledande reklam så att detta omfattar jämförande reklam och rådets direktiv /66/EG av om behandling av personuppgifter och skydd för privatlivet inom telekommunikationsområdet och rådets direktiv EG/98/30 av om gemensamma regler för den inre marknaden för naturgas och rådets direktiv /6/EG av om konsumentskydd i samband med prismärkning av varor som erbjuds konsumenter och rådets direktiv /27/EG av om förbudsföreläggande för att skydda konsumenternas intressen och rådets direktiv /44/EG av om vissa aspekter rörande försäljning av konsumentvaror och härmed förknippade garantier och rådets direktiv /94/EG av om tillgång till konsumentinformation om bränsleekonomi och koldioxidutsläpp vid marknadsföring av nya personbilar och rådets direktiv /13/EG av om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om märkning och presentation av livsmedel samt om reklam för livsmedel Europarlamentets och rådets direktiv /26/EG av om tillnärmning av medlemsstaternas lagar om ansvarsförsäkring för motorfordon samt om ändring av rådets direktiv /239/EEG och 88/357/EEG (fjärde direktivet om motorfordonsförsäkring) och rådets direktiv /31/EG av om vissa rättsliga aspekter på informationssamhällets tjänster, särskilt elektronisk handel, på den inre marknaden (Direktiv om elektronisk handel) och rådets direktiv /95/EG av om allmän produktsäkerhet och rådets beslut nr 283/1999/EG av 1999 om inrättande av en allmän ram för gemenskapens verksamheter till Rådets beslut nr 470/2001/EG av om inrättande av ett europeiskt rättsligt nätverk på privaträttens område Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse 2001/02:148 Mål och inriktning för det svenska arbetet med konsumentfrågor i EU.