prop · GO031D11 · 2001-01-01 00:00:00 — Arbetsformerna i säkerhetsrådet har emellertid gått mot en större öppenhet i enlighet med svenska strävanden. har vidare arbetat aktivt inom organisationen för förbud mot kemiska vapen (Organization for the Prohibition of Chemical Weapons, OPCW) och inom ramen för den förberedande kommissionen för upprättande av provstoppsavtalets organisation (CTBTO), där bl.a. innehaft ordförandeskapet i arbetsgrupp B med ansvar för verifikationsfrågor. Syften med det svenska medlemsskapet i är att bidra till demokratiseringsprocessen i de nya medlemsländerna, att verka för att den nya blir ett slagkraftigt instrument och att verka för stabilitet i sydöstra . Främjande av demokrati, respekt för mänskliga rättigheter samt rättsstatens principer är huvuduppgift. Verksamheten sträcker sig dock över ett vitt fält och omfattar även kultur, sociala frågor etc. arbetar genom normbildning, genom biståndsprogram och genom engagemang i konfliktområden som Kosovo och delrepubliken i syfte att främja en utveckling mot stabilitet och demokrati. Genom program inom den s.k. stabilitetspakten skapas förutsättningar för stärkande av demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna i sydöstra . Den stora tillströmningen av mål i är bekymmersam och en process har inletts för att se över domstolens verksamhet. arbete med dess tonvikt på att stärka demokrati och mänskliga rättigheter faller väl in under prioriteringarna i den svenska utrikespolitiken. Det är viktigt att processen i med ett större engagemang i konfliktområden fortsätter. De svenska insatserna avseende verksamhet är att bidra till dess fortsatta utveckling som ett regionalt säkerhetsorgan för kris- och konflikthantering, en förbättrad tillämpning av de åtaganden som medlemsstaterna gjort och till fortsatt utveckling av kapaciteten för konfliktförebyggande och krishantering samt att främja respekten för demokrati, rättsstatens principer och de mänskliga rättigheterna bl.a. genom deltagande i fältmissioner och i valövervakning. deltar aktivt i arbete. Tyngdpunkten i arbete ligger på fältrepresentation, där och framförallt Kosovo utgör illustrativa exempel. har antalet fältmissioner inom fördubblats och antalet personer i fält tredubblats. har fältkontor i cirka 20 länder. har genom toppmötet i förstärkt och utvecklat sin roll som säkerhetspolitisk aktör. medlemsstater har på högsta politiska nivå beslutat stärka samarbetet mellan och andra internationella organisationer. roll för fredsbevarande utvecklas. En civil snabbinsatsberedskap tillskapas. Förmågan till polisinsatser ökas. Ett operationscentrum för planering av fältinsatser upprättas. Vid toppmötet i antogs också säkerhetsstadgan av stats- och regeringscheferna och ett anpassat undertecknades av avtalsparterna. Vidare antogs en moderniserad version av Wiendokumentet. Arbete pågår kontinuerligt att uppfylla målen inom ramen för och med stöd bl.a. av beslutade svenska insatser. De svenska insatserna inriktas på att uppnå de uppställda målen. Genom vårt arbete inom har vi kunnat verka aktivt för att stärka organisationens roll, dess instrument och fältmissioner och därmed förebygga konflikter, hantera kriser och bistå i uppbyggandet efter kriser. Vi har med vårt arbete även verkat för att stärka kompetens att handla tidigt och snabbt för att förebygga konflikter. Ett konkret exempel är uppbyggandet av REACT (civila snabbinsatsstyrka) där vi ställt en svensk expert till förfogade. Vidare ställer externa revisorer till förfogande. kommer att få en central roll i OSSE-arbetet under det svenska EU-ordförandeskapet. deltar aktivt i utformningen och tillämpningen av EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik (GUSP). Genomförandet sker bl a genom gemensamma åtgärder. Sådana åtgärder finansieras vanligtvis från den gemensamma EU-budgeten men även genom nationella bidrag. ambition är att fortsatt bidra till ett snabbt och effektivt GUSP. deltagande i GUSP syftar till ett aktiv engagemang i samarbetet och att säkerställa finansiering av för prioriterade områden. har anslaget beräknats till . Tabell 3.11 Beräkning av anslaget 5:4 Tusental kronor Anslag 2000 441 608 Valutakompensation 11 209 Förslag 20011 452 817 1 De obligatoriska bidragen uttaxeras enligt en på förhand fastställd bidragsskala, som varierar mellan organisationerna. Budgetramen för de olika organisationerna blir därmed en av de viktigaste utgiftsstyrande faktorerna. Eftersom bidragen uttaxeras i annan valuta än svenska kronor (främst US-dollar och Euro) påverkar även växelkursen utgiftsnivån. Denna påverkas också av inflationen i organisationernas verksamhetsländer. Eventuella framtida beslut om insatser och om ändrade bidragsskalor kan komma att påverka storleken av de svenska obligatoriska bidragen, och som alltid finns ett stort mått av osäkerhet kring detta. Uttaxeringarna av de svenska bidragen avseende exempelvis FN:s fredsbevarande budget och budget för fältverksamhet kan förväntas öka till följd av utökade missioner och nya åtaganden. 3.8.5 5:5 Tabell 3.12 Anslagsutveckling för 5:5 Tusental kronor 261 200 2001 Förslag 281 094 2002 Beräknat 281 094 2003 Beräknat 281 094 Från anslaget betalas andel till Nordiska ministerrådets budget. Faktorer som styr utgifterna under detta anslag är utvecklingen av organisationens budget, andel av budgeten samt valutaförändringar. Utgifterna betalas till större delen i danska kronor. Som närmare redogjordes för i budgetpropositionen för sker en justering av kostnaderna för studentutbyte i de nordiska länderna över Nordiska ministerrådets budget. Vanligtvis erlägger därmed en lägre avgift. Regeringens överväganden Insatsen syftar till att utveckla det nordiska samarbetet som en del av europapolitik och utnyttja de nordiska samarbetsstrukturerna för avstämning och agerande i EU/EES-frågor, att verka för att nordiskt samarbete med närområdet blir ett strategiskt komplement till bilaterala insatser och annat regionalt samarbete, att fullfölja reformeringen av det nordiska samarbetet i syfte att koncentrera det och utveckla den språkliga och kulturella gemenskapen samt att följa upp ordförandeskap i det nordiska samarbetet . En utförlig redovisning av verksamhet och resultat av arbetet inom har lämnats i regeringens skrivelse om det nordiska samarbetet (skr 1999/2000:90). Beslut har fattats om att etablera s.k. informationsfönster, där information om det nordiska samarbetet tillhandahålls i , och . Informationsverksamheten i startade . har fortsatt verkat för att utveckla det nordiska samarbetet på de tre huvudområdena inomnordiskt samarbete, Norden-EU/EES och Norden-närområdet. EU/EES-frågorna är en stående punkt på dagordningen vid Nordiska ministerrådets möten. Den nordiska samarbetsorganisationen utnyttjas löpande för avstämning och agerande i europafrågor. De nordiska samarbetsministrarna har årliga möten med de nordiska EU- ambassadörerna. Samarbetet med närområdet har utökats och en översyn görs av ministerrådets insatser på . Närområdesinsatserna utformas i dialog med berörda samarbetsorganisationer, bl.a. genom möten med . Arbetet med att effektivisera den nordiska samarbetsorganisationen har gått vidare. En omorganisation och förstärkning har gjorts av Nordiska ministerrådets sekretariat. Informationsverksamheten har lagts samman med . En översyn har gjorts av det nordiska budgetsystemet i syfte att förbättra styrning och öka flexibiliteten. I det budgetförslag som ministerrådet utarbetat för uppgår budgeten till . Budgetökningen på baseras på en reduktion av ministerrådets likvida medel med samma belopp. andel av budgeten ökar till 34,. har anslaget beräknats till . Tabell 3.13 Beräkning av anslaget 5:5 Tusental kronor Anslag 2000 291 717 Nedjustering av anslaget -10 623 Förslag 2001 281 094 3.8.6 5:6 och utveckling () Tabell 3.14 Anslagsutveckling för 5:6 och utveckling () Tusental kronor 26 000 2001 Förslag 25 997 2002 Beräknat 25 997 2003 Beräknat 25 997 Från anslaget betalas andel av budget. är ett samarbetsorgan för regeringarna i världens ledande industriländer till stöd för deras ekonomiska utveckling. syfte är att bidra till att utveckla världsekonomin och verka för att den ekonomiska expansionen sker enligt sunda principer samt bidra till en ökning av världshandeln på multilateral icke- diskriminerande basis. som budget har ökat som en följd av utvidgningen av medlemskretsen har det varit en medveten politik att söka nedbringa den totala kostnaden för den ordinarie budgeten. Budgeten minskade under åren 1997- 1999. Målet för budgeten åren framöver är volymmässig nolltillväxt. har en stor innestående pensionsskuld. För att kunna infria pensionsåtagandena har en överenskommelse träffats om avsättning till en pensionsfond. Den svenska avgiften till kommer därför att öka med ett belopp i storleksordningen . Utöver den egna budgeten administrerar bidragen till vissa närstående internationella organ och aktiviteter. I anslaget inkluderas därför även bidrag till bl.a. det internationella energiprogrammet (; IEA), Europeiska transportministerkonferensen (European Conference of Ministers of Transport; ECMT), Centret för Utbildningsforskning (; ) samt olika specialprogram. Regeringens överväganden ger arbetet inom hög prioritet. Medlemskapet i och arbetet inom organisationen är av direkt relevans för den svenska ekonomiska politiken. budget löper per kalenderår och fastställs . Faktorer som styr utgifterna under detta anslag är dels utvecklingen av organisationens budget, dels valutakursförändringar. Beloppet betalas i franska francs. har anslaget beräknats till . Tabell 3.15 Beräkning av anslaget 5:6 Tusental kronor Anslag 2000 26 856 Valutakompensation -859 Förslag 2001 25 997 3.8.7 5:7 Fredsfrämjande verksamhet Tabell 3.16 Anslagsutveckling för 5:7 Fredsfrämjande verksamhet Tusental kronor 245 000 2001 Förslag 149 453 2002 Beräknat 152 564 1 2003 Beräknat 155 912 2 1 Motsvarar 149 453 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 149 453 tkr prisnivå. Anslaget finansierar fredsfrämjande verksamhet, framför allt deltagande med svensk personal i olika internationella fredsfrämjande insatser. beslutade regeringen bl.a. om svenskt deltagande med poliser och experter i den internationella insatsen i Kosovo, vilket belastade anslaget B4. Insatsen fortsätter , och beräknas att kosta . Detta innebär att anslagssparandet fortsatt kommer att behöva tas i anspråk, då detta enligt regeringsbeslut används för att finansiera framför allt insatsen i Kosovo. Efterfrågan på svensk medverkan i internationella fredsfrämjande insatser styrs till tid och omfång av faktorer som till största delen ligger utanför svensk kontroll. Anslagsförbrukningen är visserligen någorlunda förutsägbar vad gäller pågående missioner där redan medverkar. Däremot kan den fluktuera kraftigt och är mycket svårförutsägbar när det gäller nya insatser. Den omfattande polisinsatsen i Kosovo är ett exempel på en mission som innebar en stor belastning på anslaget. I sammanhanget bör framhållas att efterfrågan på svensk personal såväl militär, polisiär som annan civil personal ökat från FN:s, , EU:s (ECMM) och andra organisationers sida. Den snabba utvecklingen av EU:s försvars- och säkerhetspolitik (ESDP) kommer sannolikt att ställa särskilda krav på resurser. Detta gäller inte minst den civila krishanteringen och konfliktförebyggande. På dessa områden är utvecklingen ett resultat inte minst av agerande. ordförandeskap i EU kan också innebära ökade krav. Den ökande insikten om vikten att satsa på konfliktförebyggande insatser har lett till markant ökad fokusering på detta område; dels arbetet inom EU på konfliktförebyggande och krishantering, dels beslutet vid att öka beredskap för snabba civila insatser. Detta har klara budgetimplikationer. Finansiering av svensk medverkan i internationella fredsfrämjande insatser sker även genom utnyttjande av anslag inom utgiftsområde 6, Totalförsvar samt utgiftsområde 7, Internationellt bistånd. Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser Inom anslaget 5:7 finns följande bemyndiganderam. För internationella fredsfrämjande insatser föreslås regeringen få ikläda staten förpliktelser som tillsammans med tidigare gjorda utestående förpliktelser innebär utgifter på högst i enlighet med följande tabell. Tabell 3.17 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser Miljoner kronor 2001 beräknat 2002 beräknat 2003 beräknat Utestående förpliktelser vid årets början - Nya förpliktelser 180 - - Infriade förpliktelser* 150 150 - Utestående förpliktelser - Erhållen/föreslagen bemyndiganderam - * Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. Regeringens överväganden Syftet med den fredsfrämjande verksamheten är att bidra till konfliktlösning, samt till insatser till skydd av mänskliga rättigheter och humanitär verksamhet. Vidare skall anslaget göra det möjligt att med bred geografisk spridning stödja konkreta fredsfrämjande insatser genom att på begäran av FN eller enligt beslut av eller EU eller annat bilateralt eller mellanstatligt organ ställa observatörer, civilpoliser, experter m.fl. till förfogande för fredsbevarande och annan fredsfrämjande verksamhet inklusive skydd av mänskliga rättigheter, konfliktförebyggande, sanktionsövervakning, planerings- och förhandlingsarbete eller övervakningsverksamhet. (Insatser med väpnad trupp finansieras över utgiftsområde 6). De prioriteringar som hänvisats till ovan kommer i huvudsak att vara vägledande för användandet av anslaget också . kan även ytterligare EU-åtaganden bli aktuella till följd av utvecklingen av EU:s försvars- och säkerhetspolitik (ESDP), inte minst vad gäller civil krishantering. I Kosovo kan det svenska deltagandet förväntas vara fortsatt omfattande. Beroende på utvecklingen i vissa afrikanska konfliktområden kan det bli aktuellt med förfrågningar om nytt eller utökat svenskt deltagande i insatser. Dessutom kommer att intensifiera arbetet med att i högre grad inrikta den fredsfrämjande verksamheten på konfliktförebyggande åtgärder, bl a inom ramen för det handlingsprogram för konfliktförebyggande verksamhet, som tagits fram av . ordförandeskap i EU kan innebära ökade resurskrav. Nivån på pågående svenska insatser inom kan förväntas förbli densamma. Därtill kommer behov av svenska insatser inom nu ökande verksamhet i och . Den civila snabbinsatsberedskap som nu upprättar ställer också krav på svensk medverkan och resurser. kommer att fortsatt verka för en utvecklad roll för poliser i fredsfrämjande insatser. I sammanhanget kan noteras att huvudmannaskapet för svenska poliser i internationella insatser har överförts från Försvarsmakten till . Anslaget kommer vidare att utnyttjas för stöd till andra former av insatser inom området fredsfrämjande och mänskliga rättigheter, delvis i form av finansiering av utländska elevers deltagande i förberedande kurser för FN- tjänstgöring arrangerade av men också genom direkt stöd till internationella seminarier, konferenser och forskningsprojekt. Finansiellt stöd kan vidare lämnas till enskilda organisationer som bedriver verksamhet inom området. kan också i ökad utsträckning ombes ge finansiellt stöd till insatser som genomförs inom ramen för regional och subregional krishantering, inte minst i . har anslaget beräknats till . Tabell 3.18 Beräkning av anslaget 5:7 Tusental kronor Anslag 2000 147 416 Pris- och löneomräkning 2 037 Förslag 2001 149 453 3.8.8 5:8 Tabell 3.19 Anslagsutveckling för 5:8 Tusental kronor 55 000 2001 Förslag 55 451 2002 Beräknat 56 558 1 2003 Beräknat 57 801 2 1 Motsvarar 55 451 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 55 451 tkr prisnivå. Anslaget finansierar Svenska institutets kostnader för informations- och presentationsverksamhet, utbyte inom utbildning, kultur och samhälle samt Svenska i . Verksamheten genomförs i samverkan med bl.a. den svenska utrikesförvaltningen och svenska och utländska samarbetspartners. är ett prioriterat insatsområde. har därutöver anslag för biståndsrelaterade insatser i (utgiftsområde 7), för uppdrag på utbildningsområdet (utgiftsområde 16) och för insatser gällande internationellt kulturutbyte (utgiftsområde 17). Till detta kommer ett antal särskilda uppdrag. Totalt anvisade medel till från statsbudgeten uppgick till ca , varav detta anslag utgjorde . Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 3.20 Uppdragsverksamhet Tusental kronor Uppdragsverksamhet Intäkter Kostnader Resultat (Intäkt - kostnad) Utfall 1999 7 320 7 163 157 Prognos 2000 7 000 7 000 0 Budget 2001 7 000 7 000 0 Försäljning av böcker och informationsmaterial via Sverigebokhandeln, postorder och försäljning via internet utvecklas enligt prognos. Intäkterna av verksamheten disponeras av myndigheten iakttagelser har i sin revisionsberättelse för redovisat två invändningar mot institutets resultatredovisning, nämligen att resultatredovisningen i väsentlig omfattning inte uppfyller regleringsbrevets krav på återrapportering samt att det finns väsentliga brister i den underliggande dokumentationen av resultatredovisningen. Regeringen konstaterar att genomför en genomgripande rekonstruktion av sin ekonomiadministration. Syftet är bl.a. att förbättra rutinerna vad gäller återrapportering. Regeringen har därutöver initierat en översyn av de anslags- och styrningsmässiga förutsättningarna för Svenska institutets verksamhet. Regeringens överväganden skall verka för att öka kunskaperna om och intresset för det svenska samhället och den svenska kulturen i utlandet. Institutet skall också producera material och tjänster för informations-, utbildnings- och kulturutbyte med andra länder. Det skall därutöver upprätthålla en informationsservice och ha en samordningsroll som tillgodoser utlandsmyndigheternas behov av att kunna förmedla såväl efterfrågestyrd som aktiv information om samt genomföra riktade projekt till olika målgrupper. På grundval av utvärdering och en löpande dialog med myndigheten gör regeringen bedömningen att målen för verksamheten uppfyllts väl. Mål och inriktning har följts och verksamheten har utförts inom angivna ramar. Kraven och förväntningarna har fortsatt att öka från enskilda och institutioner. Genomförandet av informations- och kulturinsatser samt integrerade främjandeprojekt är starkt beroende av statliga initiativ, av ett gott samspel mellan utlandsmyndigheter, samt andra aktörer inom och utom den offentliga sektorn. Regeringen har initierat en översyn av de anslags- och styrningsmässiga förutsättningarna för Svenska institutets verksamhet. Vidare har en utredning initierats om Svenska i organisation och verksamhetsinriktning. har anslaget beräknats till . Tabell 3.21 Beräkning av anslaget 5:8 Tusental kronor Anslag 2000 55 644 Pris- och löneomräkning 938 Teknisk justering -644 Justering av -487 Förslag 2001 55 451 3.8.9 5:9 Övrig information om i utlandet Tabell 3.22 Anslagsutveckling för 5:9 Övrig information om i utlandet Tusental kronor 17 536 2001 Förslag 13 863 2002 Beräknat 11 172 2003 Beräknat 11 172 Anslaget används till att finansiera särskilda, av regeringen prioriterade, informations- och främjandeinsatser genom de svenska utlandsmyndigheterna. Det används även till journalistinbjudningar samt seminarier och visst personutbyte mellan och andra länder. Insatser i , och vissa länder i prioriteras. Utlandsmyndigheterna skall lägga särskild tonvikt på information om som ledande industri-, IT-, kultur- design- och miljötekniknation. En viktig del av Sverigefrämjandet är att göra känd i utlandet. i utlandet (NSU) skall genom gemensamma insatser och projekt stödja ett offensivt, slagkraftigt och integrerat Sverigefrämjande i utlandet. Insatser i skall prioriteras. upphör den tillfälliga höjningen budgetåren 1999 och 2000 för bidrag till i , vilket invigs . upphör den tillfälliga höjningen för budgetåren 1999- 2001 till i utlandet. Diskussion pågår om fortsatt finansiering av NSU:s budgetåren 2002-2004. Regeringens överväganden Bedömningen är att en aktiv kontaktskapande verksamhet och riktade aktiviteter har bidragit till att förmedla en god bild av det samtida samt bidragit till samarbete inom ett flertal områden. Den statliga finansieringen har i många projekt runt om i världen utgjort en plattform för samarbete med både nationella och lokala samarbetspartners. Tack vare samarbetet har Sverigemanifestationerna i länder som , , , , och kunnat bli större. Under tillförs i utlandet av anslaget. Medlen skall användas för att initiera eller medverka i samarbetsprojekt i mellan Sverigefrämjandets huvudaktörer. har anslaget beräknats till . Tabell 3.23 Beräkning av anslaget 5:9 Tusental kronor Anslag 2000 15 172 Överföring till 5:1 -2 000 Valutakompensation 691 Förslag 2001 13 863 3.8.10 5:10 Utredningar och andra insatser på det utrikespolitiska området Tabell 3.24 Anslagsutveckling för 5:10 Utredningar och andra insatser på det utrikespolitiska området Tusental kronor 2 900 2001 Förslag 2 259 2002 Beräknat 2 259 2003 Beräknat 2 259 Syftet med anslaget är att ge stöd till verksamhet som främjar svensk utrikespolitik, framför allt avseende nedrustnings- och säkerhetspolitik. Exempel på sådan verksamhet är stöd till sådana studier och utredningar som har en direkt påverkan på nedrustningsarbetet. Stöd lämnas också till sådan verksamhet som syftar till att sprida kunskap och öka allmänhetens engagemang och förståelse för området. anslag har i allt väsentligt tagits i anspråk. Det anslagssparande som överförts härrörande , avses utnyttjas , dels för att finansiera ett forskningsprojekt vid rörande små och lätta vapen, dels för att göra insatser på kärnvapenområdet. Regeringens överväganden Projekt m.m. som finansierats inom anslaget har legat inom prioriterade områden för svensk utrikespolitik. Som exempel på bidrag som beslutats kan nämnas stöd till: - internationella projekt inom lättavapenområdet i och , - världskonferens om vetenskap och världspolitik, om bl.a. nedrustning, regionala fredsfrämjande åtgärder, utveckling och miljö, i , - svenskt seminarium om kärnvapenfrågor samt - bidrag till FN-relaterat arbete för nedrustningsfrågor. Stöd åt utredningar, seminarier, utgivande av publikationer m.m. är ett väsentligt instrument för att främja och informera om den svenska utrikespolitiken och för att bidra till att föra det internationella nedrustningsarbetet, icke- spridningsarbetet och rustningskontrollarbetet framåt. har anslaget beräknats till . Tabell 3.25 Beräkning av anslaget 5:10 Tusental kronor Anslag 2000 1 659 Överföring från anslaget 5:13 600 Förslag 2001 2 259 3.8.11 5:11 Information och studier om säkerhetspolitik och fredsfrämjande utveckling Tabell 3.26 Anslagsutveckling för 5:11 Information och studier om säkerhetspolitik och fredsfrämjande utveckling Tusental kronor 10 436 2001 Förslag 9 000 2002 Beräknat 9 000 2003 Beräknat 9 000 Anslaget finansierar stöd till organisationer och stiftelser i syfte att främja studier och information om nedrustnings- och säkerhetspolitiska frågor. Regeringen beslutar om fördelning av medel från anslaget i enlighet med förordningen (1993:983) om statligt stöd för information och studier om säkerhetspolitik och fredsfrämjande utveckling, samt de ändringar som införts i denna genom förordning (1996:824). Bidrag lämnas till organisationer och stiftelser som organisationsstöd eller projektbidrag. Stödet omfattar ämnesområdena nedrustning och rustningskontroll, konflikthantering samt andra säkerhetspolitiska ämnen inom ramen för ett vidgat säkerhetspolitiskt synsätt. anslagssparande beror dels på att beviljade bidrag inte rekvirerats, dels på att organisationer återbetalat outnyttjade medel vid slutredovisningen av äldre projekt. Anslagssparandet beräknas tas i anspråk under innevarande budgetår. Regeringens överväganden Stöd enligt förordningen utgick under till 15 organisationer och 64 projekt. För har beslut fattats om stöd till 15 organisationer och 74 projekt. Regeringen finner det väsentligt att kunskap, intresse och engagemang för frågor som rör global och europeisk säkerhet stimuleras. Stödet till organisationer och stiftelser för detta ändamål fyller därför en viktig funktion.