prop · GO0371 · 2001-01-01 00:00:00 — I enlighet med principöverenskommelsen mellan staten och om ett statligt övertagande av huvudmannaskapet för landstingens vårdhögskoleutbildningar, bör det generella statsbidraget till landstingen under utgiftsområde 25, reduceras med . Regeringen återkommer i denna anslagsfråga i budgetpropositionen . 9.2 Upphörande av statsbidraget till utbildning för vårdyrken Regeringens bedömning: Det statsbidrag som ges till landstingen till utbildning för vårdyrken bör upphöra . Skälen för regeringens bedömning: Under utgiftsområde 16 finns upptaget ett anslag 25:69 Enskilda och kommunala högskoleutbildningar m.m. Från detta anslag erhåller landstingen en ersättning för vårdhögskoleutbildning. fördelades till de olika landstingen och för detta ändamål. Vid ett överförande av huvudmannaskapet för vårdhögskoleutbildningarna från landstingen och till staten bör detta statsbidrag till landstingen upphöra. Regeringen återkommer även i denna anslagsfråga i budgetpropositionen . 9.3 Ändringar i utjämningssystemet för landstingen Regeringens förslag: Som en konsekvens av förstatligandet av vårdhögskoleutbildningarna skall kostnadsutjämningen för landstingen inte omfatta högskoleutbildning. Lagen (1995:1515) om utjämningsbidrag till kommuner och landsting och lagen (1995:1516) om utjämningsavgift för kommuner och landsting skall därför ändras så att standardkostnad för högskoleutbildning inte längre skall beräknas för varje landsting. Med landsting avses också kommuner som inte ingår i ett landsting. Förhandlingsdelegationens förslag: Den av regeringen utsedda förhandlingsdelegation (dnr U2000/1813/UH) har tillsammans med föreslagit att kostnadsutjämning inte längre skall omfatta högskoleutbildning enligt lagen (1995:1515) om utjämningsbidrag till kommuner och landsting och lagen (1995:1516) om utjämningsavgift för kommuner och landsting. Detta har staten och i den principöverenskommelse som slutits mellan parterna och som skall godkännas av bl.a. samtliga landsting och . Skälen för regeringens förslag: Landstingen omfattas av det kommunala utjämningssystemet. Utjämningssystemet är uppbyggt som två parallella system, ett för kommunerna och ett för landstingen. I utjämningssystemet ingår dels utjämning för skillnader i skatteunderlag per invånare, dels utjämning för s.k. strukturella kostnadsskillnader. Med strukturella kostnadsskillnader avses kostnadsskillnader som beror på faktorer som i huvudsak är opåverkbara för kommuner och landsting. Kommuner och landsting med gynnsamma förutsättningar betalar en utjämningsavgift till staten, medan kommuner och landsting med ogynnsamma förutsättningar erhåller ett statligt utjämningsbidrag. Kostnadsutjämningen är uppbyggd av flera olika beräkningsmodeller, en för varje verksamhet eller kostnadsslag som ingår i utjämningen. Både systemet som helhet och varje enskild beräkningsmodell är uppbyggda som ett nollsummespel. I landstingens kostnadsutjämning ingår en modell för utjämning av kostnadsskillnader inom vårdhögskoleutbildning (högskoleutbildning), baserad på antalet helårsstudenter. Med landsting avses också kommuner som inte ingår i ett landsting. Som en konsekvens av förstatligandet av vårdhögskoleutbildningarna skall kostnadsutjämningen för landstingen och inte omfatta högskoleutbildning. Lagen (1995:1515) om utjämningsbidrag till kommuner och landsting och lagen (1995:1516) om utjämningsavgift för kommuner och landsting skall därför ändras i enlighet därmed. Vidare ankommer det på regeringen att ändra förordningen (1995:1645) om utjämningsbidrag och utjämningsavgift för kommuner och landsting. 9.4 Statens planerade utökning av utbildningsplatser - 2003 Regeringens bedömning: Enligt regeringen bör utbyggnaden av sjuksköterskeutbildningen ske med en ökning av antagningen med cirka 500 nybörjarplatser samt med ytterligare cirka 400 nybörjarplatser . Skälen för regeringens bedömning: Med anledning av ekonomiska vårproposition (prop. 1998/99:100, bet. 1998/99:FiU27, rskr. 1998/99:249) beslöt att utbyggnaden av grundutbildningen vid universitet och högskolor skulle fortsätta. Medel för 10 000 nya platser tillfördes högskolan och för ytterligare 10 000 platser . I enlighet med regeringens förslag i budgetpropositionen har senare beslutat att denna utökning får omfatta ett större antal platser (prop. 1999/2000:1, bet. 1999/2000:UbU1, rskr. 1999/2000:94). I budgetpropositionen redovisade regeringen en fördelning av platserna på olika lärosäten och på olika utbildningsområden. Härvid reserverades 1 000 platser utan angivande av utbildningsområde för vart och ett av för senare fördelning. gjorde regeringen den bedömningen att vårdutbildningar hörde till de utbildningar som skulle prioriteras vid utbyggnaden. I de ramavtal som landstingen slutit med universitet och högskolor anges omfattningen av den vårdutbildning som lärosätena skall svara för. I tilläggsavtal mellan landsting och lärosäten finns överenskommelser om en utbyggnad av framför allt sjuksköterskeutbildningen som 2000 motsvarar cirka 350 nybörjarplatser. För att fullfölja denna av landstingen inledda utbyggnad krävs enligt regeringens beräkningar ett tillskott på . Behovet av utbyggnad är stort såväl inom sjuksköterskeutbildningen som inom utbildningar för specialistsjuksköterskor. Tillsammans med den ökning som följer av tilläggsavtalen mellan landstingen och lärosätena innebär statens utbyggnad jämte lärosätenas omfördelning en permanent ökning av antagningen till sjuksköterskeutbildningen med cirka 1 200 nybörjare . Fördelningen av nya platser inom sjuksköterskeprogrammet redovisas i tabell 3. Härvid har den utökning som kan ske inom ramen för nuvarande takbelopp markerats med * intill antalet nybörjarplatser. Tabell 3: Sammanställning av helårsstudenter () och nybörjarplatser (Npl) enligt grundavtal (G) och tilläggsavtal (T) , redovisade i enkätundersökningen samt statens utbyggnad av sjuksköterskeutbildningen Landstingens grundavtal och utbyggnad (hst) Statens utbyggnad 2000 2001 2001 1 (G) (T) (G+T) Npl (G) (T) (G+T) Npl Hst Npl /KI 3 050 105 3 155 30 3 050 150 3 200 60 82 164 /UU 1 050 5 10 / MdH 2 600 5 10 /LiU 1 335 8 16 /HHJ 1 400 15 30 /BTH 670 7,5 15* /MaH 700 30 730 50 700 110 810 80 7,5 15 /LU 1 368 20 1368 32 1 368 36 1 404 32 /HKr 600 20 620 20 600 8 16 Vä /GU 1 575 45 1 620 60 1 575 105 1 680 60 5 10 Vä /HB 25 717 25 710 50 760 25 10 20 Vä /HTU 775 25 800 25 775 50 825 23 7,5 15 Vä /HS 610 5 615 10 610 15 625 10 15 30* /KU 432 8 439,5 15 432 38 470 30 /ÖU 1 200 20 40 / MdH 2 537 7,5 15* /HGä 670 / MH 2 548 594 10 604 20 10 20* /MH 2 355 /UmU 1 176 80 1 256 20 1 176 80 1 256 10 12,5 25* /LTU 645 30 675 0 645 30 675 0 12 24* 12 Summa 22 074 393 22 467 287 22 271 674 22 945 350 237,5 475 1 Ökningen avser höstterminsantagning. beräknas antalet nybörjarplatser totalt vara detsamma. beräknas ytterligare 400 nybörjarplatser tillkomma genom en ökning av antalet platser på vårantagningen. 2 Statens utbyggnad avser och utan uppdelning på län. * Utökning inom oförändrat takbelopp. För att tillgodose ett akut behov av utbildade specialistsjuksköterskor bör även antagningen till de ettåriga specialistutbildningarna tillfälligt öka under /02. En avvägning måste härvid göras mellan behovet av utbildade och lärosätenas möjlighet att rekrytera studenter. Bristen på sjuksköterskor innebär svårigheter för arbetsgivaren att ge de anställda sjuksköterskorna möjlighet till vidareutbildning inom olika specialiteter. En avvägning måste här göras mellan kortsiktiga och långsiktiga behov. Efter att ha inhämtat lärosätenas bedömning av möjligheterna att öka specialistsjuksköterskeutbildningarna fördelar regeringen engångsvis 381 nybörjarplatser för dessa utbildningar /02. Se tabell 4. Tabell 4: Engångssatsning på utbildning av specalistsjuksköterskor /02 Universitet/högskola/landsting 2001 2002 /20 10 10 /Vä 45 22,5 22,5 /40 20 20 /38* 19 19 /60 30 30 /Vä 20 10 10 /48* 24 24 /40 20 20 /60 30 30 /Vä 10* 5 5 Summa 381 190,5 190,5 1 Avser höstterminsantagningarna av specialistsjuksköterskor 40 poäng. 2 Antalet helårsstudenter bygger på halvårseffekter. *Utökningen inom oförändrat takbelopp. Kostnaden för den här skisserade utbyggnaden under budgetåren 2001-2003 beräknas kunna rymmas inom ramen för de medel som tidigare beräknats för utbyggnaden och 2002. krävs ytterligare medel. Dessa ryms dock inom ramen för de som ekonomiska vårproposition (prop. 1999/2000:100) anvisat för en fortsatt utbyggnad av grundutbildningen . Den totala årliga kostnaden för utbyggnaden beräknas till . Härav avser statens utbyggnad av sjuksköterskeutbildningen med 400 nybörjarplatser och ytterligare 400 nybörjarplatser inklusive ett engångsbelopp för utökning av specialistutbildningarna för sjuksköterskor under /02. Den statliga ökningen av volymen motsvarar 2 400 helårsstudenter vilket är av vårdutbildningens omfattning . Till grund för den angivna totalkostnaden ligger en beräknad kostnad på drygt per helårsstudent inklusive kostnader för klinisk praktik. Återstående avser fullföljandet av den ökning med cirka 300 nybörjarplatser inom sjuksköterskeutbildningen som följer av tilläggsavtal mellan landstingen och lärosätena. Till denna utbyggnad kommer de cirka 100 platser som lärosätena kan tillföra sjuksköterskeutbildningen genom omfördelning från andra utbildningsområden. En viktig utgångspunkt för kostnadsberäkningen har varit den faktiska kostnaden för vårdhögskoleutbildningarna . Sammantaget för alla lärosäten uppgick denna kostnad för grundutbildningen till , inkluderande såväl ersättningar enligt ramavtal och tilläggsavtal som statsbidrag och kostnader för klinisk praktik men exklusive kostnaden för forskning m.m. som uppgick till . Antalet helårsstudenter enligt grundavtalen och tilläggsavtalen uppgick totalt till 22 467 och det faktiska antalet helårsstudenter uppgick till 22 773. Detta innebär en per capita-kostnad på . Som framgår av tabell 2 är variationen mycket stor mellan de olika lärosätenas kostnader per helårsstudent. För den utbildning som genom byte av huvudman förs över till den statliga högskolan innebär detta att en anpassning måste ske. Regeringen avser att återkomma till frågan om hur en sådan anpassning skall genomföras. Protokoll 10 vid regeringssammanträde dnr U200/1813/UH Förhandlingsdelegation med uppdrag att förhandla om en överföring av huvudmannaskapet för de landstingskommunala vårdhögskoleutbildningarna till staten Regeringen bemyndigar chefen för att * tillkalla en förhandlingsdelegation med uppdrag att förhandla med landstingen och i syfte att klargöra under vilka förutsättningar det samlade huvudmannaskapet för de nuvarande landstingskommunala vårdhögskoleutbildningarna kan överföras till staten, samt att till förhandlingsdelegationen knyta en referensgrupp, * utse de personer som skall ingå i förhandlingsdelegationen ocg utse en av dem att leda delegationen, * besluta om biträde åt förhandlingsdelegationen. Förhandlingsdelegationen skall följa de direktiv som framgår av bilagan. Kostnaderna skall belasta anslaget i m.m., anslagsposten inom utgiftsområde 1. (Fi/Ba, Fi/Ke) Förhandlingsdelegationen Bilaga till protokoll till regeringssammanträde Förhandlingsdelegation med uppdrag att förhandla om en överföring av huvudmannaskapet för de landstingskommunala vårdhögskoleutbildningarna till staten Bakgrund beslöt att huvudmannaskapsfrågan skulle utredas för de s.k. medellånga vårdutbildningarna. beslutade , med anledning av propositionen Utbildning och forskning - Kvalitet och konkurrenskraft (prop. 1993/1994:177, bet. 1993/1994:UbU12, rskr. 1993/94: 399) att skapa utrymme för alternativa samarbetsformer i syfte att höja kvaliteten och forskningsanknytningen i vårdutbildningen. Däribland föreslogs möjligheter att genom avtal mellan staten och berörda landsting flytta över genomförandet av vårdutbildningarna till statliga högskolor. Mot denna bakgrund tillkallades en särskild utredare med uppdrag att förhandla med landsting och kommuner om statens möjlighet att genom avtal med landstingen anordna vårdhögskole-utbildningar. Förutsättningen för att teckna avtal var att kostnads-neutralitet skulle gälla. Förhandlingarna ledde fram till att samtliga landsting utom ett tecknade avtal med statliga universitet och högskolor. Undantaget är som saknar statlig högskola samt de tre enskilda stiftelsehögskolorna , Ersta- samt Sophiahemmets sjuksköterskehögskola för vilka är ansvarigt genom sitt avtal med . Avtalen innebär att landstingen lämnar ett utbildningsuppdrag till staten där landstingen som uppdragsgivare svarar för den övergripande inriktningen av utbildningen, utbildningens volym och finansiering medan de statliga universiteten och högskolorna som utbildnings-anordnare svarar för planering, innehåll och genomförande av utbildningen samt intagning av sökande och examination av studenter. Nuläget Landstingens avtal med statliga universitet och högskolor har inneburit att all vårdhögskoleutbildning i landet, med undantag för och de enskilda stiftelsehögskolorna, är överflyttad till den statliga högskolan. De avtal som tecknats mellan landsting och respektive högskola omfattar ramavtal, överflyttningsavtal och utbildningsavtal. Av ramavtalen framgår villkoren för överlämnande av utbildningsuppdraget till staten, avtalets varaktighet samt former för förlängning/uppsägning av avtalen, former för ersättning m.m. Av överflyttningsavtalen framgår integrationen i den statliga högskolan, formerna för övertagande av personal, frågor som rör de studerande som antagits till utbildning, frågor som rör lokaler, inredning och utrustning m.m. Av utbildningsavtalen framgår landstingens ekonomiska ersättning för utbildningens genomförande inom högskolan samt övriga individuella överenskommelser som bedöms nödvändiga. I rapporten Den ljusnande framtid är vård (DS 1999:44), som Kommissionen för rekrytering till Vård och omsorg lade fram , anfördes beträffande avtalen att nuvarande avtalskonstruktion innebar en oklar ansvarsfördelning mellan stat, landsting och högskola. Med anledning av detta framförde kommissionen att de landstingskommunala utbildningarna i sin helhet borde överföras till staten senast och att diskussioner mellan regeringen och landstingen borde inledas . Som skäl för detta angav kommissionen bl.a. att ett samlat statligt huvudmannaskapet utgör en viktig princip för att staten skall kunna göra en helhetsbedömning och ta ansvar för den högre utbildningens inriktning. I budgetpropositionen (1999/2000:1, bet. 1999/2000:UbU1, rskr. 1999/2000:96) framhåller regeringen att man har för avsikt att inleda förhandlingar med landstingen i syfte att klargöra under vilka förutsättningar de landstingskommunala utbildningarna kan överföras till staten. Uppdraget Mot bakgrund av det anförda skall en förhandlingsdelegation tillsättas och till denna knytas en referensgrupp med representanter för , , och . Förhandlingsdelegationen skall genom överläggningar med företrädare för landstingen klargöra under vilka förutsättningar det samlade huvudmannaskapet för de nuvarande landstingskommunala vårdhögskoleutbildningarna kan överföras till staten. En förutsättning för ett ändrat huvudmannaskap är att det sker kostnadsneutralt. I överläggningarna med landstingen skall frågor behandlas som rör totalkostnader inklusive pris- och löneomkostnader för ett statligt övertagande, utbildningsplatser, statlig resursfördelning, kostnader för volymökning, kostnader för praktik samt övriga frågor som delegationen finner nödvändiga för uppdragets fullföljande. En utgångspunkt skall vara att en eventuell ändring av huvudmannaskapet skall vara rikstäckande. Uppdraget skall slutredovisas skriftligt till regeringen . Enkätundersökning inför förhandlingar dnr U2000/2244/UH Enkätundersökning inför förhandlingar om ett överförande av huvudmannaskapet för de landstingskommunala vårdutbildningarna till staten Syftet med enkäten är att få en korrekt redovisning av dimensionering och kostnader för den vårdhögskoleutbildning som bedrivs via de s.k. vårdhögskoleavtalen. I redovisningen skall endast sådana uppgifter som direkt hör samman med grundutbildningen och den därtill knutna forskningen, kompetensutvecklingen eller forskarutbildning ingå. Om det i avtalen förekommer uppdragsutbildning, forsknings- /utvecklingsprojekt eller andra tidsbegränsade insatser skall detta redovisas separat. Vid ett eventuellt förstatligande skall den sist nämnda verksamheten ingå i den externa verksamheten som varje högskola normalt bedriver. Enkäten är uppdelad i 4 huvudområden: A. Grundutbildningens dimensionering och finansiering B. Klinisk praktik eller motsvarande C. Enkäten skall ifyllas och besvaras av och högskolan gemensamt dvs. ett enkätsvar per samverkansavtal. För att underlätta ifyllandet distribueras enkäten såväl per brev som med elektronisk post. Den besvarade enkäten sändes i 3 exemplar per post till , U/H-enheten, 103 33 . (Sänd gärna också en version per E-post till gunilla.borjesson@ education.ministry.se). Enkätsvaren skall vara , 103 33 tillhanda . Frågor kring enkäten besvaras av per E-post gunilla.borjesson@ education.ministry.se eller tel 08/405 1327. Namn: Telefon: E-post: Högskolan/namn: Namn: Telefon: E-post: A. GRUNDUTBILDNINGENS DIMENSIONERING OCH FINANSIERING Totala antalet helårsstudenter () enligt gällande utbildningsavtal mellan och högskolan samt faktiskt utfall och 1999. (1) HÅS enligt avtal (2) HÅS enligt ev. tilläggsavtal eller motsvarande (3) Totala HÅS enligt avtal (4) HÅS enligt årsredovisning 1998 Om tilläggsavtal eller motsvarande har träffats ange antalet nybörjarplatser (NPL) och antalet helårsstudenter () Utbildningsprogram: .................................... Utbildningsprogram: ........................................... NPL HÅS NPL HÅS 1998 Högskolans intäkter (tkr) för grundutbildningen - 2002 Redovisa i tabellen intäkterna samt den beräknade intäkten för 2000-2002. Om det i utbildningsavtalet anges specificerat belopp för grundutbildning skall detta belopp anges. Om utbildningsavtalet omfattar totalram för grundutbildning och forskning skall det belopp som disponeras för grundutbildning anges. enligt avtal exklusive. statsbidrag enl fråga 1:1 Ev. övriga tilläggsavtal eller motsvarande enligt fråga 1:2 Summa Intäkter (tkr) 1998 Har resultatet av senaste utvärdering föranlett några särskilda åtgärder utöver avtalets ram. Ange i så fall vilka åtgärder och den beräknade resursinsatsen för dessa samt hur finansieringen har skett. I senaste utvärdering har ett antal högskolor fått påpekanden resp indragna examensrättigheter. Dessa har sannolikt föranlett satsningar för att rätta till de uppkomna bristerna. Om sådana åtgärder har beslutats ange i så fall vilka åtgärder som högskolan vidtagit, vilken tidsperiod samt den beräknade resursinsatsen. Bifoga eventuella avtal om detta. Ange antalet nybörjarplatser (NPL) och totala antalet helårsstudenter () fördelade på utbildningsprogram eller motsvarande Utbildningens totala dimensionering redovisas fördelade efter program. (Den totala summan skall vara lika med summan som har redovisats under fråga 1 och 2) Program Poäng 1998 1999 2000 NPL HÅS NPL HÅS NPL HÅS Arbetsterapeut Sjuksköterska**) *) inklusive klinisk fysiologi **)inklusive diagnostisk radiologi KLINISK PRAKTIK ELLER MOTSVARANDE Redovisa totala antalet poäng enligt utbildningsplanen som utgörs av klinisk praktik eller motsvarande samt hur dessa är fördelade enligt nedan. Under rubriken avses klinisk praktik hos t.ex. privat vårdgivare/motsvarande. Under rubriken avses tillämpningsmoment, instuderingsuppgifter eller liknande som ingår i klinisk praktik men som genomförs vid högskolan. Utbildnings-program Totalt antal poäng enl. utbildningsplan Landsting Kommun Annan Hög-skola Arbetsterapeut Erhåller högskolan platser i klinisk praktik eller motsvarande, inom avtalets ram, utan extra kostnad? I avtalen har tillgången till praktikplatser lösts antingen genom att högskolan ersätter för utnyttjad praktikplats eller att ställer praktikplatser till förfogande utan ersättning. I det senare fallet har det i avtalen skrivits in att får betala antingen ett fast belopp eller faktiska kostnader ifall praktikplats inte har kunnat tillhandahållas. Fråga 7a skall besvaras av dem som normalt har tillgång till praktikplatser utan ersättning men där har fått betala för att praktikplats inte har kunnat tillhandahållits. Fråga 7 b skall endast besvaras av de högskolor som ersätter /motsv. 7a Om Ja Har garantiklausulen tillämpats och i så fall i vilken omfattning? Genomsnittlig kostnad(tkr): 7b Om Nej Vilken ersättning per poäng har använts och hur stor är den totala kostnaden? Summa total kostnad för klinisk praktik, tkr: Vilka erfarenheter finns vad gäller tillgången på praktikplatser? Hur regleras resurserna för forskning mellan och högskolan? Redovisa det aktuella läget för högskolan ifråga. gäller det redovisade beloppet i högskolans årsredovisning. 2002 redovisas det budgeterade beloppet.I vissa avtal har man hänvisat till att särskilda avtal om forskningsverksamhet skulle slutas. I så fall skall innehåll och resursnivå i detta avtal redovisas särskilt Särskilt belopp finns angivet i avtalet tkr Inom totalramen där följande belopp disponerats tkr Enligt separat avtal eller motsvarande tkr 1998 Finns det i utbildningsavtalet specificerade överenskommelser om forsknings eller grundutbildningsresurser som skall användas till annat än den reguljära verksamheten? T.ex. uppdragsutbildning (enl. förordningen om uppdragsutbildning vid universitet och högskolor; SFS1997:845), forskning/ utvecklingsverksamhet eller liknande om vänder sig till verksamhet Om det belopp som finns i avtalen är avsedda för någon annan verksamhet än den som är direkt hänförbar till den reguljära grundutbildningen skall detta i så fall redovisas. (Exempel på sådan verksamhet är regionala satsningar för vårdområdet, forskningscentra som är gemensamma för och högskolan och som även har verksamhet utanför själva grundutbildningen) Överenskommelse Tidsperiod Belopp kkr Finns det i avtal andra ekonomiska åtagande av långsiktig natur? Ange i så fall tidsperiod och belopp. I vissa avtal finns särskilda garantier för t.ex. lokalkostnader, kompetenshöjning mm Redovisa, i förekommande fall, tidsperioden samt omfattningen av dessa åtaganden Åtagande Tidsperiod Belopp tkr SÄRSKILDA KOMMENTARER som tillägg eller kompletteringar till tidigare svar. Regeringsbeslut 4 dnr U2001/100/UH Godkännande av principöverenskommelse mellan svenska staten och om ett statligt övertagande av huvudmannaskapet för landstingens vårdhögskoleutbildningar Svenska staten och har träffat en principöverenskommelse om ett statligt övertagande av huvudmannaskapet för landstingens vårdhögskoleutbildningar. Överenskommelsen är träffad med förbehåll för bl.a. regeringens godkännande. Överenskommelsen fogas som bilaga till detta beslut. Regeringen godkänner principöverenskommelsen. (3) (3) (3) (3) (3) (3) (3) (3) (3) (3) (3) (3) (3) (3) (3) (3) (3) (3) (3) (3) (3) (3) (3) /(3) Hälsohögskolan i läns landsting läns landsting landsting läns landsting () Västra () läns landsting PRINCIPÖVERENSKOMMELSE om ett statligt övertagande av huvudmannaskapet för landstingens vårdhögskoleutbildningar mellan svenska staten och , läns landsting (i län), (), (), (i ), (), läns landsting (i län), landsting (), läns landsting (), (), Västra (), (), läns landsting, (), (), (), (), , , och är huvudmän för vårdhögskoleutbildningarna, dvs. utbildning till arbetsterapeut, audionom, barnmorska, biomedicinsk analytiker, sjukgymnast, sjuksköterska (inkl specialistutbildningar) och tandhygienist samt utbildning inom social omsorg. Med huvudmannaskap förstås i denna överenskommelse det övergripande ansvaret för att organisera, genomföra och finansiera högskoleutbildningar inom vårdområdet. De förhållanden, som redovisas nedan, där den statliga högskolan på uppdrag av landstingen svarar för själva genomförandet av nämnda utbildningar innebär inte att staten är huvudman.