prop · GP0317 · 2001-09-27 00:00:00 — Regeringens proposition2001/02:17Fortsatt giltighet av tvångsmedelslag och lagen om hemligkameraövervakningProp.2001/02:17Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.Stockholm den 27 september 2001Göran ()Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslås att lagen (1952:98) med särskilda bestämmelser omtvångsmedel i vissa brottmål och lagen (1995:1506) om hemlig kameraövervakningskall fortsätta att gälla till utgången av år 2004.Innehållsförteckning1 Förslag till riksdagsbeslut 32 Lagtext 42.1 Förslag till lag om fortsatt giltighet av lagen (1952:98) med särskildabestämmelser om tvångsmedel i vissa brottmål 42.2 Förslag till lag om fortsatt giltighet av lagen (1995:1506) om hemligkameraövervakning 53 Ärendet och dess beredning 64 Nuvarande ordning 64.1 tvångsmedelslag 64.2 Lagen om hemlig kameraövervakning 85 Överväganden och förslag 9Bilaga 1 Förteckning över remissinstanserna 11Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 121Förslag till riksdagsbeslutRegeringen föreslår att antar regeringens förslag till1. lag om fortsatt giltighet av lagen (1952:98) med särskilda bestämmelser omtvångsmedel i vissa brottmål,2. lag om fortsatt giltighet av lagen (1995:1506) om hemlig kameraövervakning.2LagtextRegeringen har följande förslag till lagtext.2.1 Förslag till lag om fortsatt giltighet av lagen (1952:98) med särskildabestämmelser om tvångsmedel i vissa brottmålHärigenom föreskrivs att lagen (1952:98) med särskilda bestämmelser omtvångsmedel i vissa brottmål, som gäller till utgången av år 20011, skallfortsätta att gälla till utgången av år 2004.2.2Förslag till lag om fortsatt giltighet av lagen (1995:1506) om hemligkameraövervakningHärigenom föreskrivs att lagen (1995:1506) om hemlig kameraövervakning, somgäller till utgången av år 20012 , skall fortsätta att gälla till utgången av år 2004.3Ärendet och dess beredningLagen (1952:98) med särskilda bestämmelser om tvångsmedel i vissa brottmål ochlagen (1995:1506) om hemlig kameraövervakning är tidsbegränsade till utgången av år 2001.Med stöd av regeringens bemyndigande tillkallade chefen förJustitiedepartementet en särskild utredare för att utreda ett antal frågor omkriminalpolisiära arbetsmetoder inom ramen för straffprocessuella tvångsmedel(dir. 1996:64). Utredningen, som antog namnet , avgav år1998 betänkandet Om buggning och andra hemliga tvångsmedel (SOU 1998:46). Ibetänkandet har frågan om införande av en möjlighet till hemlig avlyssning,samt vissa frågor om liknande straffprocessuella tvångsmedel, behandlats.Buggningsutredningen har föreslagit bl.a. att tvångsmedelslag skallupphävas och ersättas av en ny permanent lagstiftning samt att bestämmelserna ilagen (1995:1506) om hemlig kameraövervakning skall permanentas och tas in irättegångsbalken. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning avremissinstanserna finns i bilaga 1. En sammanställning av remissvaren finnstillgänglig i ärende Ju98/1450. Lagrådet har anfört bl.a. att innan hemlig avlyssning införs bör frågan om hantering avöverskottsinformation lösas. Frågan skall behandlas av en särskild utredare ochuppdraget torde kunna redovisas . I avvaktan på de slutligaavvägandena med anledning av förslag tar regeringen idetta ärende upp frågan om förlängning av giltighetstiderna för de två lagarna.Frågan har beretts genom att utkast till propositionen har överlämnats tillRiksåklagaren och för synpunkter.LagrådetMed hänsyn till att förslagen i propositionen uteslutande avser förlängning avgiltighetstiden av de två lagarna i avvaktan på frågornas slutliga reglering,anser regeringen att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse.4 Nuvarande ordning4.1 tvångsmedelslagLagen (1952:98) med särskilda bestämmelser om tvångsmedel i vissa brottmålinnehåller tilläggs- och undantagsbestämmelser till den grundlägganderegleringen i i fråga om straffprocessuella tvångsmedel. Efter den senast gjorda förlängningen gäller lagen tillutgången av (prop. 1999/2000:96, bet. 1999/2000:JuU21, rskr.1999/2000:233, SFS 2000:578).1952 års tvångsmedelslag gäller vid förundersökning om dels vissa allmänfarligabrott, t.ex. sabotage, dels vissa högmålsbrott som uppror och olovligkårverksamhet, dels vissa brott mot rikets säkerhet, t.ex. spioneri. Lagengäller också försök, förberedelse och stämpling till dessa brott, om sådangärning är straffbar. I förhållande till regleringen i innebärlagen utvidgade möjligheter att använda tvångsmedlen häktning, beslag,kvarhållande av postförsändelse m.m. samt hemlig teleavlyssning och hemligteleövervakning. Lagen innehåller också bestämmelser som innebär att hemligkameraövervakning kan användas på mindre stränga villkor än vad som följer avlagen om hemlig kameraövervakning (se avsnitt 4.2).Enligt får en person häktas om denne är på sannolika skälmisstänkt för ett brott, för vilket är föreskrivet fängelse eller mer.För att häktning skall få ske krävs därutöver att det finns en särskildhäktningsgrund, t.ex. risk för fortsatt brottslig verksamhet. Häktning kan under vissa förutsättningar även ske vid en lägre grad av brottsmisstanke. Den som är skäligen misstänkt för brott kan sålunda häktas om det är av synnerlig vikt att han tas i förvar i avvaktan på ytterligare utredning om brottet, s.k.utredningshäktning. Enligt regler får en person vara häktad på den grunden i högst . Enligt 2 § tvångsmedelslag kan ensådan utredningshäktning fortgå under fyra veckor.I 27 kap. 2 § andra meningen finns bestämmelser om att vissaskriftliga meddelanden får tas i beslag endast om det finns misstanke om brottför vilket det inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse i två år.Enligt 3 § tvångsmedelslag krävs inte något lägsta straff för attsådana meddelanden skall få tas i beslag. Förordnande om kvarhållande avpostförsändelse m.m. enligt 27 kap. 9 § kan enligt 4 § i 1952års tvångsmedelslag i vissa brådskande fall meddelas av undersökningsledareneller åklagaren. Enligt regler är det alltid rätten sombeslutar i dessa fall.1952 års tvångsmedelslag innehåller även från avvikandebestämmelser om hemlig teleavlyssning och hemlig teleövervakning. Hemligteleavlyssning innebär att telemeddelanden som befordras till eller från etttelefonnummer, en kod eller annan teleadress, i hemlighet avlyssnas eller tasupp genom ett tekniskt hjälpmedel för återgivning av innehållet i meddelandet.Tvångsmedlet kan användas både för avlyssning av telefonsamtal och förupptagning av annan telekommunikation än muntlig sådan, t.ex. telefax ochdatakommunikation. Hemlig teleövervakning innebär att andra uppgifter äninnehållet i meddelandet i hemlighet hämtas in om telemeddelanden som harexpedierats eller beställts till eller från en viss teleadress eller att sådanameddelanden hindras från att nå fram. Enligt reglerna i 27 kap. får hemlig teleavlyssning användas om det för brottet inte är föreskrivetlindrigare straff än fängelse och även vid brottsutredningar som rörförsök, förberedelse och stämpling till sådant brott. Som ytterligareförutsättning för hemlig teleavlyssning gäller att det skall finnas en personsom är skäligen misstänkt för brottet och att åtgärden skall vara av synnerligvikt för utredningen. Tillstånd till hemlig teleavlyssning meddelas av domstolpå ansökan av åklagaren och skall gälla , högst en månad förbeslutet. Hemlig teleövervakning får användas vid utredning av brott för vilketdet inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse ,narkotikabrott enligt 1 § narkotikastrafflagen (1968:64), brott enligt 1 § lagen (1960:418) om straff för varusmuggling som avser narkotika och försök,förberedelse eller stämpling till brott för vilket det inte är föreskrivetlindrigare straff än fängelse . I övrigt är förutsättningarna knutnatill reglerna om hemlig teleavlyssning, vilket bl.a. innebär att beslut omhemlig teleövervakning fattas av domstol.Enligt tvångsmedelslag får rätten meddela tillstånd till hemligteleavlyssning och hemlig teleövervakning även om det för brottet är föreskrivet lindrigare straff än vad som krävs enligt . Åklagaren får ibrådskande fall själv besluta om användning av tvångsmedlen. Har åklagaren gjort detta, skall anmälan ofördröjligen göras hos domstolen, som skyndsamt skallpröva ärendet.För tvångsmedlen gäller den s.k. proportionalitetsprincipen, som innebär att defår beslutas endast om skälen för åtgärden uppväger det intrång eller men iövrigt som åtgärden innebär för den misstänkte eller för något annat motståendeintresse.4.2 Lagen om hemlig kameraövervakningI lagen (1995:1506) om hemlig kameraövervakning regleras de brottsutredandemyndigheternas möjligheter att använda dolda fjärrmanövreradeövervakningskameror vid förundersökning i brottmål. Lagens giltighetstid varförst tidsbegränsad till utgången av , men har därefter förlängts , senast i samma lagstiftningsärende som tvångsmedelslagtill utgången av (SFS 2000:579). Reglerna om hemlig kameraövervakningansluter nära till bestämmelserna om hemlig teleavlyssning. Hemligkameraövervakning innebär att fjärrstyrda TV-kameror, andra optisk-elektroniskainstrument eller därmed jämförbara utrustningar används för optiskpersonövervakning vid förundersökning i brottmål, utan att upplysning omövervakningen lämnas (1 §). I likhet med reglerna om hemlig teleavlyssning fårtvångsmedlet användas endast om någon är skäligen misstänkt för ett brott förvilket inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse eller försök,förberedelse eller stämpling till sådant brott, om gärningen är belagd medstraff. Även för hemlig kameraövervakning gäller att åtgärden måste vara avsynnerlig vikt för utredningen och att proportionalitetsprincipen skalltillämpas (3 § första stycket). Åtgärden får endast avse sådana platser där denmisstänkte kan antas komma att uppehålla sig (3 § andra stycket). Frågor omhemlig kameraövervakning prövas av rätten på ansökan av åklagaren (4 § förstastycket). I ett beslut att tillåta hemlig kameraövervakning skall domstolen ange vilken plats och tillståndet gäller. Tiden får inte bestämmaslängre än nödvändigt och får inte överstiga en månad (4 § andra stycket). Lageninnehåller också regler om hävande av beslut (5 §) och om granskning ochbevarande av upptaget bildmaterial (7 §).1952 års tvångsmedelslag omfattar även hemlig kameraövervakning. Hemligkameraövervakning kan alltså användas vid misstanke om brott som avses i 1952års tvångsmedelslag även om det för brottet är föreskrivet lindrigare straff änfängelse . Vidare innebär detta att åklagaren i brådskande fall självkan besluta om hemlig kameraövervakning. På samma sätt som för hemligteleavlyssning och hemlig teleövervakning skall åklagaren i ett sådant fallgenast göra en anmälan till rätten som skyndsamt skall pröva ärendet.5 Överväganden och förslagRegeringens förslag: Giltighetstiderna tvångsmedelslag och lagen om hemlig kameraövervakning förlängs till utgången av år 2004.Utredningen föreslår att tvångsmedelslag skall upphävas och ersättas av en ny permanent lagstiftning samt att bestämmelserna i lagen om hemligkameraövervakning skall permanentas och tas in i rättegångsbalken.Remissinstanserna: De flesta remissinstanser tillstyrker eller har ingen erinran mot att bestämmelserna permanentas. Några remissinstanser anför att det pågrundval av utredningen inte går att ta ställning till frågan att permanenta1952 års lag.Skälen för regeringens förslag: tvångsmedelslag har varit i kraft isnart . Lagen är tidsbegränsad och har förlängts upprepade gånger. Efterden senaste förlängningen gäller lagen till utgången av . Även lagen(1995:1506) om hemlig kameraövervakning är tidsbegränsad. Lagen gällde försttill utgången av och har därefter förlängts och gäller nutill utgången av år 2001.Utan att föregripa den fortsatta beredningen av förslagkan konstateras att utredningen funnit att tvångsmedelslag är av storvikt för bekämpningen av brott som rör landets yttre och inre säkerhet samt attutredningen föreslår att bestämmelserna i lagen skall permanentas.Remissutfallet är övervägande positivt till utredningens förslag.Regeringen lämnar till en redovisning av hur reglerna omhemlig kameraövervakning har tillämpats. Regeringens skrivelse bygger i huvudsak på uppgifter från Riksåklagaren och . Regeringen har senast i skrivelsen 2000/01:41 ansett att hemlig kameraövervakning är ett värdefullthjälpmedel i kampen mot den grova, i många fall organiserade, brottsligheten.Justitieutskottet har vid riksdagsbehandlingen av regeringens skrivelse delatdenna uppfattning (bet. 2000/01:JuU10).Buggningsutredningen har föreslagit att reglerna i lagen om hemligkameraövervakning skall permanentas och föras in i . De flestaremissinstanser har inte haft något att erinra mot förslaget.För att inte de tidsbegränsade lagarna skall upphöra att gälla innanBuggningsutredningens förslag färdigbehandlats föreslår regeringen nu attgiltighetstiderna tvångsmedelslag och lagen om hemligkameraövervakning skall förlängas. Lagarna föreslås gälla till utgången av år2004. Tidpunkten är angiven med beaktande av den tid som förväntas åtgå för denfortsatta beredningen av förslag.Förslagen medför inga kostnader för staten.Förteckning över remissinstansernaFöljande remissinstanser har beretts tillfälle att avge synpunkter påbetänkandet SOU 1998:46 om buggning och andra hemliga tvångsmedel m.m.Riksdagens ombudsmän, , Hovrätten för , Stockholmstingsrätt, , , ,, , Riksåklagaren, ,Datainspektionen, , , ,, , vidLunds universitet, vid ,vid , Rättsvetenskapligainstitutionen vid , , , , , , i , CentralorganisationenSACO/SR, , , ,, , , Ärkebiskopen iUppsala.Härutöver har synpunkter lämnats in av , Kristna Råd, KLYS, , , Sv.Avdelningen av , , . Riksåklagaren har till sitt yttrande bifogat yttranden från andra åklagarmyndigheter.JustitiedepartementetUtdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 27 september 2001Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden ,, , , , , , , , ,, , , , ,Föredragande: Statsrådet beslutar proposition Fortsatt giltighet av tvångsmedelslagoch lagen om hemlig kameraövervakning1 Lagens giltighetstid senast förlängd 2000:5782 Lagens giltighetstid senast förlängd 2000:579Prop. 2001/02:1761Prop. 2001/02:17Bilaga 11212