prop · GP031d31 · 2001-09-20 00:00:00 — Utrikes födda hushåll: Ett hushåll där registerledaren eller registerledarens make, maka eller sammanboende är född i ett annat land än . Flykting: födda bidragstagare för vilken kommunen enligt förordningen (1990:927) om statlig ersättning för flyktingmottagande m.m. har rätt till så kallad schablonersättning från staten. Bidragshushåll: Ett bidragshushåll i socialbidragsregistret kan bestå av en ensamstående eller ett gift/sammanboende par med eller utan barn . Undantagsvis kan 16- och 17-åringar bilda egna hushåll. Socialbidragstagare/bidragstagare: som ingår i ett bidragshushåll. Fattigdomsfälla: Situationer där de sammanlagda effekterna av bidrags- och skattesystemen leder till att det inte är privatekonomiskt lönsamt att börja arbeta eller förlänga sin arbetstid. Marginaleffekter: Den del av inkomstökningen som går bort i skatt, minskade bidrag och höjda avgifter. Beräkning av årsnorm och antal helårsekvivalenter Vid beräkningen av helårsekvivalenter skapar SCB en årsnorm för olika hushållstyper. Årsnormen innehåller följande komponenter: -riksnorm för personliga kostnader -hyra minus bostadsbidrag 2001/02:1 BILAGA 3 Beloppen varierar med antal barn och civilstånd (gift/sammanboende eller ensamstående). I viss utsträckning varierar de efter ensamförsörjares kön då ensamstående kvinnor i genomsnitt tenderar att ha högre hyreskostnad än ensamstående män, men skillnaden är marginell. Årsnormen 1999 för varje hushållstyp redovisas i underbilagetabell 1. Underbilagetabell 1 Årsnorm per hushållstyp vid ekvivalensberäkningar 1999 Källa: SCB (2001) Vid beräkningen av antalet helårsekvivalenter utnyttjas denna årsnorm. För varje hushåll som erhållit socialbidrag divideras summan de fått i bidrag med hushållets årsnorm. Kvoten räknas upp med antal vuxna personer i hushållet. Resultatet är en kvot som anger hur stor del av årsnormen som hushållet varit i behov av. Om andelen blir 0,5 innebär det att hushållet bidrar med en halv helårsekvivalent. Ju lägre kvot hushållet har, ju mindre bidrar hushållet till antal helårsekvivalenter, och desto bättre klarar sig hushållet ekonomiskt på egen hand. SCB:s uppdrag avser att beräkna antal helårsekvivalenter i åldersgruppen . Valet av åldersgruppen sammanhänger med att sysselsättningsmålet på 2004 är definierat för denna åldersgrupp. Viktigt att notera är att SCB räknar hushåll där registerledaren är och att hushåll som enbart lyft introduktionsersättning för flyktingar räknas bort. Således är vissa flyktinghushåll, liksom alla hushåll där registerledaren är pensionär eller under , inte medräknade i antal helårsekvivalenter. För att nå antalet helårsekvivalenter summeras alla hushållskvoter ihop. 2001/02:1 BILAGA 3 som betalats ut till ett specifikt hushåll beror på två faktorer: -Antal månader som hushållet fått bidrag -Bidragssumman som betalats ut Fler bidragsmånader eller ett högre bidragsbelopp medför att kvoten per hushåll ökar och att det blir fler helårsekvivalenter. Antal helårsekvivalenter är därtill beroende av antal hushåll inom respektive grupp som lyfter socialbidrag. Om antalet hushåll minskar, som de kvarvarande hushållens bidragsbelopp är oförändrat, minskar antalet ekvivalenter. Hur antalet helårsekvivalenter beräknas skall illustreras genom att beräkna uppgifter för två typer av hushåll; en ensamstående utan barn och ett gift par med tre barn.46 Antal ensamstående utan barn som lyft socialbidrag är 192 800 och den genomsnittliga kostnaden är . Bidraget betalas ut i genomsnitt vilket innebär att det genomsnittliga månadsbidraget är . Den genomsnittliga bidragsandelen är 27 500/79 000=0,348. Antal helårsekvivalenter för denna grupp är således 192 800*0,348 =67 100. Antal gifta/sammanboende hushåll med tre barn som lyft socialbidrag uppgår till 8 400 och med en genomsnittlig kostnad på . som bidraget betalats ut är vilket innebär att det genomsnittliga månadsbidraget är . Den genomsnittliga bidragsandelen är 50 800/165 000=0,308. Antal helårsekvivalenter för denna grupp, med hänsyn tagen till 8 400*2*0,308=5 200. Socialbidragen är knutna till hushållen, och det är därför ofta naturligt att basera analyser av socialbidragen på denna enhet. Det finns dessvärre problem förknippat med detta eftersom hushållsbegreppet definieras olika i olika datakällor. Beroende på vilka frågeställningar som analyseras har olika datakällor olika för- och nackdelar. I denna bilaga används fyra olika datakällor för att studera förekomst av socialbidrag ur ett antal perspektiv; , SCB:s databas samt SCB:s beräkningar av helårsekvivalenter. I kapitel 5 används SCB:s undersökning av hushållens inkomster (HINK) för att beskriva inkomstfördelningen och antal under olika inkomstgränser. innehåller verkliga försörjnings- eller bidragshushåll och används för att kartlägga hur socialbidragsberoendet varierar mellan olika grupper och över tiden. Registret används även för att studera utvecklingen av kostnaderna och nyttjandegraden över tiden. Ett bidragshushåll i socialbidragsregistret kan bestå av en ensamstående eller ett gift/sammanboende par med eller utan barn . Undantagsvis kan ensamstående eller sammanboende 16- och 17-åringar bilda egna hushåll. Ungdomar eller äldre som bor hemma hos sina föräldrar kan söka socialbidrag, eftersom föräldrar inte har någon försörjningsplikt för barn som inte studerar på gymnasienivå.47 Ett extremt exempel skulle kunna vara att både föräldrar och ett kvarboende vuxet barn får socialbidrag var för sig. Dessa skulle då räknas som två bidragshushåll trots att de utgör en hushållsgemenskap. Dessa ungdomar ingår då i en hushållsgemenskap med stordriftsfördelar och delat kostnadsansvar (s.k. kosthushåll). Vidare kan en person ingå i flera bidragshushåll i socialbidragsregistret till följd av förändrad hushållsbildning. Olika hushålls långtidsberoende av socialbidrag och deras inkomstförhållanden har analyserats med hjälp av och dess familjehushållsbegrepp. I detta räknas kvarboende vuxna 46 Uppgifterna om kostnader, antal hushåll och tider är hämtade ifrån (2000). 47 I vissa fall har föräldrar fortsatt försörjningsplikt för ungdomar mellan . Det gäller ungdomar som studerar på gymnasiet. Försörjningsplikten gäller enligt till dess gymnasiestudierna avslutas eller ungdomen har fyllt och oavsett om ungdomen har egen bostad eller bor hos sina föräldrar. barn in i föräldrarnas hushåll. Hushållsdefinitionen i är i grunden baserad på taxeringsbegreppet vilket innebär att sammanboende utan gemensamma barn redovisas som ensamstående hushåll. Detta familjehushållsbegrepp tar hänsyn till de stordriftsfördelar som råder bland individer inom en hushållsgemenskap. En svaghet är att det i registret endast är känt om individer bor i samma bostad men inte om de har gemensam ekonomi och inte heller om hushållssammansättningen har förändrats . har även använts vid longitudinella analys av socialbidragstagare . I de analyser som genomförs i denna bilaga används både ett individ- och ett hushållsperspektiv. Det är viktigt att beakta vilket hushållsbegrepp som används i varje enskild analys. när man studerar vissa karaktäristika som är knutna till enskilda personer är det lämpligt att arbeta med individanknutna uppgifter, t.ex. utbildningsnivå eller vistelsetid i landet. Även när man gör analyser kan det ha skett förändringar inom hushållen, man gifter sig, skiljer sig, etc., varvid det kan vara motiverat att studera enskilda individer snarare än hushåll. Ett tredje mått är helårsekvivalenter som används när det gäller regeringens mål att halvera socialbidragsberoendet. Uppskattning av sysselsättningens effekt på antal helårsekvivalenter Uppskattningen av hur sysselsättningen kan komma att påverka antalet helårsekvivalenter bygger på en linjär regression. Be- roende variabel är förändringen mellan av antal helårsekvivalenter. Förklarande variabler är förändringen i sysselsättning () mellan och förändringen i sysselsättning (20 ) kvadrerat. Skattningen är gjord på tidsperioden 19901999. Följande ekvation resulterade; 4071,7618 -0,17111* Sysselsatta -5,78E-07*( Sysselsatta)2 2001/02:1 BILAGA 3 Genom att sätta in olika värden på hur stora sysselsättningsförändringarna förväntas bli erhålles beräkningarna i diagram 4.1. 2001/02:1 BILAGA 3 Underbilagetabell 2 Bidragstagare, bidragshushåll, bidragstid, utbetalt socialbidrag samt helårsekvivalenter mdkr, 2000 års Anm. ingår introduktionsersättning för flyktingar. Källa: SCB och (2001) Underbilagetabell 3 Andel socialbidragshushåll 1999 efter antal inkomster och antalet månader med socialbidrag Underbilagetabell 4 Andel socialbidragshushåll 1999 efter bidragstid och andra inkomstkällor Antal månader med socialbidrag Källa: , SCB, beräkningar Anm. Se tabell 3.8 Källa: , SCB, beräkningar