prop · GO031D14 · 2001-01-01 00:00:00 — Regeringens överväganden Anslagsmedlen avseende vidarebosättning av flyktingar i bör liksom innevarande år kunna få användas med viss flexibilitet och motsvara kostnaderna för 1 840 flyktingar. Tabell 5.7 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 2000 321 589 Minskat resursbehov -36 368 Förslag 2001 285 221 5.8.4 12:4 Tabell 5.8 Anslagsutveckling Tusental kronor 69 000 2001 Förslag 70 483 2002 Beräknat 65 871 1 2003 Beräknat 67 342 2 1 Motsvarar 64 483 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 64 483 tkr prisnivå. prövar överklaganden av beslut som fattas av avseende avvisning och utvisning samt ansökningar om uppehållstillstånd, flyktingförklaring, resedokument, svenskt medborgarskap och offentliga biträden i utlänningsärenden. Nämnden prövar även s.k. nya ansökningar om uppehållstillstånd enligt 2 kap. 5 b § utlänningslagen. Sådan ansökan kan göras efter det att ett avvisnings- eller utvisningsbeslut vunnit laga kraft. var 108 personer anställda vid nämnden, vilket är 6 personer färre än 1999. Som en följd av regeringens förslag att utöka förvaltningsanslag anser regeringen det motiverat att utöka förvaltningsanslag med för att undvika långa handläggningstider för de många överklagandeärenden som då beräknas komma att lämnas in till nämnden. Tabell 5.9 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 2000 69 628 Pris- och löneomräkning 855 Överfört från anslaget 12:3 6 000 Minskat resursbehov -6 000 Förslag 2001 70 483 5.8.5 12:5 Offentligt biträde i utlänningsärenden Tabell 5.10 Anslagsutveckling Tusental kronor 67 900 2001 Förslag 57 913 2002 Beräknat 52 028 2003 Beräknat 57 027 Anslaget finansierar offentligt biträde enligt utlänningslagen (1989:529) vid , och . Anslaget påverkas främst av antalet avgjorda ärende. Regeringens överväganden Kostnaderna för offentligt biträde hos Migra- tionsverket översteg anslagna me- del och verket utnyttjade sin anslagskredit med . En jämförelse mellan budget och utfall visar att utnyttjade sin anslagskredit med . Den del av anslaget som förfogar över utnyttjades inte fullt ut. Uppföljningsarbetet för att kunna få mer precisa beräkningar av anslaget fortsätter . Tabell 5.11 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 2000 73 338 Minskat resursbehov -15 425 Förslag 2001 57 913 5.8.6 12:6 Utresor för avvisade och utvisade Tabell 5.12 Anslagsutveckling Tusental kronor 71 435 2001 Förslag 63 656 2002 Beräknat 65 043 2003 Beräknat 65 556 Anslaget finansierar resor ut ur landet för utlänningar som avvisats eller utvisats enligt beslut av regeringen, , eller Polisen med stöd av utlänningslagen. Även kostnader för resor ur för de asylsökande som återkallat sin ansökan finansieras från anslaget. övertog huvudansvaret för verkställighet av beslut om avvisning och utvisning från Polisen. kan överlämna ärenden till polismyndigheten om utlänningen håller sig undan eller om det kan antas att tvång kommer att behövas för att genomföra verkställigheten. Kriminalvårdens transporttjänst organiserar utresor för avvisade och utvisade på polisens uppdrag. Regeringens överväganden Regeringen bedömer att anslaget kan minskas i förhållande till 2000. Tabell 5.13 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 2000 74 531 Minskat resursbehov -10 875 Förslag 2001 63 656 6.1 Omfattning Minoritetspolitiken omfattar frågor om skydd och stöd för de nationella minoriteterna och de historiska minoritetsspråken. Tabell 6.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet Miljoner kronor Utfall 1999 Anslag 2000 Utgifts-prognos 2000 Förslag anslag 2001 Beräknat anslag 2002 Beräknat anslag 2003 47:1 Åtgärder för nationella minoriteter - 8,0 8,0 8,0 8,0 8,0 Totalt för Minoritetspolitik inom utgiftsområde 8 - 8,0 8,0 8,0 8,0 8,0 Regeringens förslag: Minoritetspolitikens mål skall vara att ge skydd för de nationella minoriteterna och stärka deras möjligheter till inflytande samt stödja de historiska minoritetsspråken så att de hålls levande. Det föreslagna målet överensstämmer med den inriktning som minoritetspolitiken getts genom beslut om nationella minoriteter i (prop. 1998/99:143, bet.1999/2000:KU6, rskr. 1999/2000:69). 6.4 Politikens inriktning Minoritetspolitiken inriktas på att ge skydd för de nationella minoriteterna och stärka deras möjligheter till inflytande samt stödja de historiska minoritetsspråken så att de kan hållas levande. Politikområdet är nytt . Det grundas på beslut om åtgärder för de nationella minoriteterna och inriktningen av en minoritetspolitik (prop. 1998/99:143, bet. 1999/2000:KU6, rskr. 1999/2000:69). De nationella minoriteterna är samer, sverigefinnar, tornedalingar, romer och judar och de språk som omfattas av minoritetspolitiken är samiska (alla former), finska, meänkieli (tornedalsfinska), chib (alla former) och jiddisch. 6.5 Insatser 6.5.1 Statliga insatser inom politikområdet godkände ramkonvention om skydd för nationella minoriteter och den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk. En rad åtgärder har vidtagits för att stärka de nationella minoriteterna i och ge deras språk det stöd som krävs för att de skall hållas levande. Insatserna har varit både nationella och regionala. trädde lagarna (SFS 1999:1175 och 1176) om rätt att använda samiska respektive finska och meänkieli hos förvalt-ningmyndigheter och domstolar i kraft. Rätten avser de områden (förvaltningsområden) där språken använts av hävd och fortfarande används i tillräcklig omfattning. För samiska omfattas , , och kommuner och för finska och meänkieli , , , och kommuner. I dessa kommuner har den enskilde, oavsett om hon eller han behärskar svenska, rätt att tala samiska respektive finska och meänkieli vid muntlig förhandling inför domstol och rätt att ge in skriftliga inlagor på respektive språk. Hos förvaltningsmyndigheter har den enskilde rätt att använda samiska respektive finska och meänkieli vid sina muntliga och skriftliga kontakter om ärendet rör myndighetsutövning och har anknytning till förvaltningsområdet. Myndigheten är skyldig att ge muntliga svar på samiska respektive finska och meänkieli. Lagstiftningen innebär också att den enskilde i kommuner som ingår i förvaltningsområdena har rätt att få förskole- eller äldreomsorg helt eller delvis på respektive språk. De nationella insatserna har bl.a. rört utbildningsväsendet. Läroplanerna (Lpo 94 och Lpf 94) har ändrats så att det framgår att kunskap skall ges om de nationella minoriteterna och minoritetsspråken. Också vid revidering av kursplanerna har de nationella minoriteterna och minoritetsspråken uppmärksammats. Vidare har fått i uppdrag att kartlägga äldreomsorgen för finsktalande i olika kommuner. Vissa författningar som särskilt rör de nationella minoriteternas rättigheter har översatts till minoritetsspråken. Inflytande för de nationella minoriteterna är av stor betydelse för politiken och ekonomiska medel har tilldelats deras organisationer för att ge möjligheter till ökat inflytande. 6.5.2 Insatser utanför politikområdet Det statliga stödet till litteratur och kulturtidskrifter har ökats med för att särskilt kunna beakta de nationella minoriteterna vid fördelningen av stödet. Vidare har domstolsväsendet tillförts för ökade tolk- och översättningskostnader på grund av de nya rättigheter som följer av minoritetspolitiken. Inom ramen för samepolitiken görs insatser för att uppnå målet att verka för en levande samisk kultur byggd på en ekologiskt hållbar rennäring och andra samiska näringar. Insatserna omfattar bl.a. stödet till och sameskolorna. 6.6 Resultatbedömning Ett resultat av den nya minoritetspolitiken är en större medvetenhet och kunskap om de nationella minoriteterna både inom minoritetsgrupperna själva och även i majoritetssamhället. Minoriteternas ökade möjlighet till inflytande har lett till växande aktivitet bland minoritetsgrupperna, bl.a. bildandet av Sverigefinländarnas delegation som skall vara ett organ för den sverigefinländska minoriteten. Regeringen bedömer att verksamheten bedrivits i enlighet med intentionerna i den minoritetspolitiska propositionen och att detta arbete skall fortsätta. 6.7 Budgetförslag 6.7.1 47:1 Åtgärder för nationella minoriteter Tabell 6.2 Anslagsutveckling Tusental kronor 8000 2001 Förslag 8 000 2002 Beräknat 8 000 2003 Beräknat 8 000 Anslaget fördes första gången upp på statsbudgeten . Av anslaget används huvuddelen som statsbidrag till kommunerna och inom de områden i som utpekats som förvaltningsområden för samiska respektive finska och meänkieli. Medlen fördelas av i enligt förordningen (2000:86) om statsbidrag till åtgärder för att stödja användningen av samiska, finska och meänkieli. Anslaget täcker också kostnader för inflytande för nationella minoriteter och vissa uppföljningsinsatser. Regeringen har fördelat medel till organisationer som företräder de nationella minoriteterna för att ge ökade möjligheter till inflytande i frågor som rör dem. Regeringens överväganden Minoritetspolitiken är ett nytt politikområde och det finns behov av att utveckla verksamheten. Regeringen bedömer att verksamheten bör fortsätta utvecklas i enlighet med intentionerna i den minoritetspolitiska propositionen. Tabell 6.3 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 2000 8 000 Förslag 2001 8 000 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 8