prop · GP0340 · 2001-10-30 00:00:00 — Denna fråga liksom frågan om hur de myndighetsgemensamma målen och riktlinjerna i fortsättningen skall utformas kommer att behandlas i anslutning till den beredning som pågår av utvärdering av de regionala samverkansorganens verksamhet (se ovan). Underlag för inriktningen av ekobrottsbekämpningen I enlighet med regeringens beslut om myndighetsgemensamma mål och riktlinjer för åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten har överlämnat en rapport som underlag för inriktningen av ekobrottsbekämpningen . I rapporten framhålls att de samverkande myndigheterna behöver en långsiktig strategi att arbeta efter. Fusket inom mervärdesskatteområdet, bl.a. i samband med gränsöverskridande handel, är ett problem som enligt myndigheter även i fortsättningen måste ägnas särskild uppmärksamhet. Som exempel nämns det ökade fusket i samband med privatinförsel av bilar och det utbredda fusket inom livsmedelsbranschen. En prioriterad och för de samverkande myndigheterna viktig uppgift är den vidare utvecklingen och genomförandet av åtgärder för att spåra och återföra av brott. Områden som föreslås ägnas särskild uppmärksamhet är utvidgad och samordnad underrättelse- och spaningsverksamhet, fusket inom mervärdesskatteområdet, vidareutveckling och konkretisering av det brottsförebyggande arbetet i samarbete med näringsliv och organisationer, problemen med oseriösa lagerbolagsbildare, uppföljning av näringsförbudens efterlevnad samt ökad och fördjupad kunskap om den ekonomiska brottsligheten och möjligheterna att påverka förutsättningarna för sådan brottslighet. Det nya informations- och uppföljningssystemet Inom ramen för regeringens myndighetsgemensamma mål och riktlinjer för åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten fick Ekobrotts- myndigheten i uppdrag att utarbeta ett sammanhållet uppföljningssystem avseende den ekonomiska brottsligheten och samhällets motåtgärder. redovisade hur det nya uppföljnings- och informationssystemet successivt skulle byggas upp med initial tyngdpunkt på statistisk kvantitativ information och med Skr. 2001/02:40 målsättningen att börja uppbyggnaden av en statistikdatabas som ger en verklighetsriktig bild av ekobrottsligheten och dess bekämpning (Rapport 1998:3). Enligt har det visat sig att nuvarande sekretessregler och regler om personregister lägger hinder i vägen för ett informations- och uppföljningssystem som motsvarar de krav som regeringen formulerat i uppdraget till . har därför för avsikt att under innevarande höst till regeringen redovisa alternativa förslag på implementeringen och vidareutvecklingen av systemet. genomförde en omfattande omorganisation. Syftet med den nya organisationen är bl.a. att förbättra styrningen av verksamheten och då särskilt kontrollverksamheten. har tagit ett samlat grepp över planeringen och inriktningen av kontrollverksamheten och upprättas en riksgemensam informations- och kontrollplan (Riksplanen) för att säkerställa att kontrollen prioriteras i enlighet med den kontrollpolicy som finns. I skattemyndigheternas verksamhet ingår såväl skattekontroll som brottsutredning. Utredningsformerna vid kontrollen kan indelas i s.k. skrivbords- granskning, besök och skatte- eller taxeringsrevision. I samtliga dessa typer av utredningar kan misstanke om skattebrott uppkomma. Så snart det finns anledning att anta att brott enligt skattebrottslagen har begåtts skall skattemyndigheten anmäla misstanken till åklagare. slutför skattemyndigheten skatteutredningen innan den ges in till åklagar- myndigheten tillsammans med en anmälan. På skattemyndigheterna arbetar ca 240 revisorer med specialrevision, revisioner som i normalfallet leder till brottsanmälningar. Dessutom finns det skattehandläggare på andra kontor som arbetar med skatteutredningar som kan leda till brottsanmälningar. Ekobrottsbekämpningen är en prioriterad verksamhet. Som exempel kan nämnas att inom skattemyndigheten i bildades en särskild avdelning med inriktning på specialrevision. Inom avdelningen bildades också en analysfunktion som i första hand har till uppgift att möjliggöra en gemensam prioritering av kontroll- insatserna. Ökade resurser för skattekontrollen har nivån på skattekontrollen sjunkit. Ett exempel är att antalet revisioner uppgick till 6 345 mot 9 339 , vilket innebär att antalet revisioner har minskat med cirka 32 Regeringen har uppmärksammat att nivån på skattekontrollen sjunker och åtgärder har vidtagits för att åter höja nivån. 2001/02:40 har bl.a. inför erhållit ökade resurser i syfte att höja nivån på skattekontrollen i riktning mot nivå. Ytterligare resurser föreslås i budgetpropositionen . Regeringen avser också att noga följa effekterna av resurstillskotten. Den brottsutredande verksamheten inom skatteförvaltningen bedrivs vid särskilda skattebrottsenheter. Sådana finns inrättade vid samtliga landets tio regionala skattemyndigheter. Chefer och utredare vid skattebrottsenheterna utbildas enligt en speciell kursplan vid . Det finns nu drygt 100 färdigutbildade skattebrotts- utredare i landet. Ytterligare 38 utredare genomgår den teoretiska utbildningen vid . Utbyggnaden skall vara klar . Då skall det finnas ca 200 utredare i hela landet. har den operativa verksamheten i allt väsentligt varit inriktad på förundersökningar ledda av åklagare. Deltagarna i den första av genomförda fyra kursomgångar började utföra förundersökningar . Ca 900 förundersökningar har genomförts t.o.m. . Skattebrottsenheternas personal har även deltagit som utrednings- resurs i förundersökningar som redovisats vid eller polisen. Merparten av förundersökningarna har initierats genom anmälan från skatte myndighet och har avsett skattebrott. Ett ADB-stöd för den brottsutredande verksamheten håller på att utvecklas i ett särskilt projekt. Med stöd av lagen (1997:1024) om skattemyndigheters medverkan i brottsutredningar har en pilotverksamhet avseende underrättelseverksamhet med deltagare från samtliga skattebrottsenheter startat. Målet är att en fullt fungerande underrättelse verksamhet skall bedrivas på samtliga skattebrottsenheter . Som nämndes lägesrapport (s. 42) har en central arbetsgrupp inrättats för att underlätta samverkan mellan skattebrotts enheter samt polis- och åklagarmyndigheter. Gruppens uppgift är att på central nivå behandla frågeställningar avseende skattebrottsenheternas integration i utredningsverksamheten. Inom ramen för arbetet med samordning av rättsväsendets informationsförsörjning, RIF (regerings beslut 199611 21, Ju96/3163), bedrivs ett samarbete som bl.a. syftar till att underlätta informationsutbyte mellan skattemyndigheter och andra berörda myndigheter. har på uppdrag av regeringen utvärderat skattebrottsenheternas verksamhet (RSV Rapport 2001:7). I rapporten lämnas förslag på lagändringar som avser skattebrottsenheternas verksamhet. och skattemyndigheterna driver i samverkan med ett riksomfattande projekt i syfte att komma till rätta med den organisera- de handeln med svart arbetskraft inom främst installationsbranschen. 2001/02:40 brottsutredningarna har skattebrottsutredare deltagit. projektet ligger en kartläggning av problemen som skattemyndigheterna genomförde . Den genomförda kartläggningen identifierade större omfattande ca 300 företag. De oredovisade lönerna uppgick till . Kartläggningen visade att härvorna hade spridning över hela landet. Omfattningen av den organiserade handeln med svart arbetskraft har i samband med de pågående utredningarna visat sig vara mycket större än vad den ursprungliga kartläggningen gav indikationer på. Målet för projektet är även att hitta en effektiv metod för att minimera förekomsten av organiserad handel med svart arbetskraft. Projektet omfattar både kontroll och olika former av informationsinsatser. Parallellt med kontroll- och informationsinsatserna pågår ett arbete i syfte att få till stånd ändringar i gällande regelsystem. I projektet förekommer även ett nära samarbete med företrädare för branschen (Byggindustrier, VVS-installatörerna och ) samt med . I anslutning till finns en arbetsgrupp med företrädare för samtliga de myndigheter som ingår i rådet. Gruppen fungerar som beredande organ i förhållande till . Arbetsgruppen sammanträffade vid sex tillfällen . En närmare diskussion har förts i rådet om rådets och dess arbetsgrupps roll och uppgifter. Det har konstaterats att det finns få centrala uppgifter som är gemensamma för samtliga de myndigheter som ingår i och att det mot den bakgrunden inte framstår som meningsfullt att inom rådets ram försöka åstadkomma en mer fördjupad samordningsprocess för myndigheterna. Enighet rådde vid dessa diskussioner om att rådets uppgifter mer borde inriktas på att vara ett forum för allmänt informationsutbyte myndighetscheferna emellan samt för sådant utvecklingsarbete som kräver samverkan mellan två eller fler myndigheter. Ett arbete pågår nu inom rådet som syftar till att bl.a. utarbeta ett förslag till de förordningsändringar som kan krävas med anledning av den nya inriktningen på verksamheten. 6.1Skattekontroll och annan offentlig kontroll -Stopplagstiftning mot skalbolagshandel övervägs. -Skärpt lagstiftning på punktskatteområdet har införts. Såsom redovisats i tidigare års lägesrapporter anser att handeln med skalbolag har fått en sådan omfattning att det är nödvändigt med lagstiftningsåtgärder. Verket har hos regeringen hemställt om lagstiftning på grundval av en promemoria som upprättats av i . Promemorian har remissbehandlats. Remissvaren visar att det råder enighet om att man behöver komma till rätta med handeln med skalbolag men att uppfattningarna om hur man bör gå till väga skiljer sig åt. Handel med skalbolag förekommer knappast inom bolags sektorn. företagsskatteutredningar föreslår i det gemensamma betänkandet Utdelningar och kapitalvinster på företagsägda andelar (SOU 2001:11) bl.a. att beskattningen av kapitalvinster på närings- betingade andelar avskaffas. Det öppnar möjligheter för en marknad för handel med skalbolag inom bolagssektorn. Mot den bakgrunden föreslås motverkande regler. Betänkandet har remissbehandlats. Förslaget bereds nu inom . Ett förslag till samordning av utredningens förslag med regleringen av fysiska personers avyttringar av skalbolag presenterades i departements- promemorian Skatteregler mot handel med skalbolag (Ds 2001:35) som remissbehandlades . Avsikten är att ett förslag om stopplagstiftning mot skalbolags- transaktioner skall föreläggas före utgången av . genomfördes vissa lagändringar på punktskatte- området (prop. 2000/01:118, bet. 2000/01:SkU26, rskr. 2000/01:240). Till grund för den nya lagstiftningen ligger bl.a. punktskatte- utrednings slutbetänkande Punktskatterna betalnings- regler m.m. (SOU 2000:46). De nya bestämmelserna innebär en skärpning av kontrollen av den skattefria användningen av bränsle och alkohol. Det tidigare systemet var utsatt för ett omfattande missbruk. har införts ett krav på godkännande från beskattningsmyndigheten för att få köpa bränsle eller alkohol utan skatt. Den som missköter sig kan få sitt godkännande återkallat. Det nya systemet med godkända skattebefriade förbrukare innebär att de som av olika anledningar inte bör anförtros att köpa bränsle eller alkohol utan skatt kan hållas utanför systemet. Ny lag om självdeklarationer och kontrolluppgifter Regeringen har i propositionen En ny ny lag om självdeklara- tioner och kontrolluppgifter (prop. 2001/02:25) föreslagit en ny lag som skall ersätta lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter och bestämmelser om kontrolluppgiftsskyldighet i lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension och lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta. Den föreslagna lagen innehåller bestämmelser om vem som skall lämna självdeklaration, vad den skall innehålla och hur den skall lämnas. Vidare innehåller den bestämmelser om vad en kontrolluppgift skall lämnas om, för vem den skall lämnas och vem som skall lämna den. Syftet med den nya lagen är att Skr. 2001/02:40 bestämmelserna skall bli överskådliga samt språkligt moderniserade och anpassade till inkomstskattelagen (1999:1229). Förslaget innehåller också en del materiella ändringar. Det föreslås en gemensam deklaration för alla fysiska personer och dödsbon med vissa förtryckta uppgifter som hämtas från kontrolluppgifterna. Deklarationstidpunkten föreslås bli gemensam för alla självdeklarationer, . Kontrolluppgifts- skyldigheten föreslås utvidgad bland annat när det gäller avyttring av andelar i utländska fondföretag och vid avyttring genom inlösen av delägarrätter och fordringsrätter. Kontrolluppgift för begränsat skattskyldiga föreslås redovisa skatteregistreringsnummer. Vidare föreslås att revisorerna skall skicka in vissa orena revisionsberättelser till skattemyndigheten. genomfördes vissa ändringar i alkohollagen (prop. 2000/01:97, bet. 2000/01: SoU19, rskr. 2000/01:260). Till grund för den nya lagstiftningen ligger bl.a. betänkande Bestämmelser om alkoholdrycker (SOU 2000:59). De nya bestämmelserna syftar bl.a. till att underlätta för kommunerna att själva ta in de uppgifter som behövs för tillståndsgivning och tillsyn. Vidare införs ett nytt krav på att registrera alla transaktioner i kassaregister för alla innehavare av serveringstillstånd utom för dem som endast har tillstånd för tillfällig servering i slutet sällskap. Dessa bestämmelser träder dock i kraft först . Ökat informationsutbyte mellan arbetslöshetsförsäkringen, socialförsäkringen och studiestödet I propositionen Ökat informationsutbyte mellan arbetslöshets- försäkringen, socialförsäkringen och studiestödet (prop. 2000/01:129) lämnas förslag som syftar till att möjliggöra ett utökat informationsutbyte mellan de allmänna försäkringskassorna, , , länsarbetsnämnderna och arbetslöshetskassorna. Förslagen i propositionen avser ett system som berör alla medborgare och som betalar ut ca . Genom förslagen blir det möjligt att ta tillvara de möjligheter till elektroniskt informations- utbyte och en elektronisk ärendehantering som dagens teknik medger. För den enskilde medborgaren innebär förslagen en förbättrad service. Med ett ökat informationsutbyte kan handläggningstiderna för ett ärende minskas och beslut fattas snabbare. Uppgifter som ligger till grund för beslut om enskilda förmåner kommer att kunna vara fullständiga, korrekta och aktuella. Det ökade informationsutbytet är också en förutsättning för en förbättrad kontroll av utbetalning av statliga medel och för att förhindra felaktiga beslut. Därmed minskar utrymmet för och incitamenten till missbruk. -Rådgivningslagens tillämpningsområde har utvidgats. -Skärpta regler mot användningen av s.k. målvakter föreslås. -Åtgärder mot ekonomisk brottslighet i stiftelser och handelsbolag övervägs. Ändringar i rådgivningslagen m.m. genomfördes vissa ändringar i lagen (1985:354) om förbud mot yrkesmässig rådgivning i vissa fall (prop. 2000/01:105, bet. 2000/01:LU21, rskr. 2000/01:246). Till grund för den nya lagstiftningen ligger de förslag lagt fram i betänkandet Bulvaner och annat (SOU 1998:47). Ändringarna innebär i huvudsak följande. Lagens tillämpningsområde har utvidgats så att den är tillämplig inte bara på rådgivning utan även på annat juridiskt eller ekonomiskt biträde. Förbud att lämna juridiskt och ekonomiskt biträde skall i stort sett alltid meddelas vid grövre brottslighet och förlängas om det överträds. Den längsta tiden som ett förbud kan gälla har förlängts från fem till . Beslut om förbud skall kungöras av . med dessa lagändringar genomfördes vissa ändringar i lagen (1986:436) om näringsförbud. Ändringarna innebär att den som har näringsförbud inte får ha fullmakt att företräda enskilda näringsidkare eller juridiska personer. Åtgärder mot vissa oseriösa förfaranden i aktiebolag Regeringen överlämnade propositionen Likvidation av aktiebolag m.m. till (prop. 2000/01:150). I propositionen behandlas bl.a. frågor om styrelselösa bolag, s.k. målvakter, generalfullmakter och vilseledande anmälningar i registreringsärenden. I propositionen föreslås att den som inte avser att ta del i den verksamhet som ankommer på en styrelseledamot eller verkställande direktör inte utan godtagbara skäl skall kunna utses till en sådan befattning. Om åtgärden har varit ägnad att otillbörligen dölja vem som utövar den faktiska ledningen över bolaget skall den som medverkat till åtgärden kunna dömas till straff. Även den som låter sig utses i strid med förbudet skall kunna straffas. Vidare föreslås att ett bolag utan behörig styrelse skall kunna förpliktas att gå i likvidation än och att det tydliggörs att styrelsen inte får överlåta ansvaret för bolagets organisation och förvaltning på någon annan. I propositionen uttalar regeringen att det krävs ytterligare överväganden i frågan om regler bör införas som innebär att en styrelseledamots avgång förlorar sin verkan om avgången inte anmäls för registrering . överlämnade sitt slutbetänkande Ny aktiebolagslag (SOU 2001:1). I en särskild bilaga till betänkandet behandlas bl.a. förslag om ett obligatoriskt aktie- ägarregister för de s.k. kupongbolagen. Kommittén föreslår att aktie- breven och utdelningskupongerna avskaffas även för de nuvarande kupongbolagen. I ett första led skall anteckningarna i bolagens aktieböcker i stället vara rättsgrundande och ersätta pappersdokumentens funktioner. I ett andra led skall aktieboken avskaffas för alla aktiebolag. För de nuvarande kupongbolagen skall aktieboken ersättas av ett av- stämningsregister i vilket bl.a. aktieägarna registreras. För avstämnings- bolagen finns redan ett sådant register. slutbetänkande bereds nu inom med målsättningen att lägga fram en proposition med förslag till en ny aktiebolagslag . Beredningen av förslaget till ett obligatoriskt aktieägarregister kommer att påbörjas med beredningen av slutbetänkandet. Åtgärder mot ekonomisk brottslighet i stiftelser, handelsbolag och ekonomiska föreningar I övervägs vissa åtgärder för att motverka ekonomisk brottslighet i stiftelser, handelsbolag och ekonomiska föreningar. En sådan åtgärd är skärpta krav på identifiering av de personer som registreras som företrädare för stiftelser och ekonomiska föreningar eller som bolagsmän i handelsbolag. En annan åtgärd som övervägs är införandet av en ordning där den som registreras som bolagsman i handelsregistret tillsänds en underrättelse om registreringen. Avsikten är att en promemoria med förslag i dessa frågor skall remitteras . -Försök, förberedelse och stämpling till grovt häleri och grovt penninghäleri kriminaliseras. -Bokföringsbrottet ses över. -Skärpta straffbestämmelser på punktskatteområdet övervägs. Grovt häleri och grovt penninghäleri I propositionen Tillträde till andra tilläggsprotokollet till bedrägeri- konventionen (prop. 2000/01:133) föreslås att försök, förberedelse och stämpling till grovt häleri eller grovt penninghäleri kriminaliseras. Lagändringarna syftar till att skall uppfylla de krav som följer av andra tilläggsprotokollet till konventionen om skydd för de Europeiska gemenskapernas finansiella intressen. Vad gäller stämpling innebär förslaget bl.a. att redan ett åtagande eller ett erbjudande om att begå grovt häleri eller grovt penninghäleri blir straffbelagt. överenskommelse om att begå grovt häleri eller grovt penninghäleri. 2001/02:40 åta sig eller erbjuda sig att skaffa fram s.k. vinstbongar till någon som vill dölja att han eller hon berikat sig genom brott bör således utgöra stämpling till penninghäleri. Vad gäller försök innebär kriminaliseringen t.ex. att en person kan straffas redan på det stadiet att denne lämnat anvisningar till en bank att utföra en transaktion som innefattar penninghäleri. avlämnade slutbetänkandet Effektivare förverkandelagstiftning (SOU 1999:147). Uppdraget ingick som ett led i regeringens strävan att bekämpa grövre brott bl.a. den organiserade ekonomiska brottsligheten. Utredningen har lagt förslag till effektivare regler om förverkande. lägesrapport finns en redogörelse för utredningens förslag (s. 27). Utredningens förslag har remissbehandlats och bereds inom . En proposition baserad på betänkande beräknas kunna läggas fram . En särskild översyn av bokföringsbrottet kommer att inledas. Till grund för övervägandena kommer bl.a. förslagen i betänkandet Borgenärsbrotten (SOU 1996:30) att ligga. En särskild fråga som bör övervägas är om det finns anledning att se allvarligare på vissa fall av bokföringsbrott som kan vara ägnade att dölja ekonomisk brottslighet. Inom övervägs bestämmelser som innebär att punktskattepliktiga alkoholvaror, tobaksvaror och mineraloljeprodukter skall få förflyttas inom, in till eller ut från landet, endast om bestämmelserna i om ledsagardokument, ställande av säkerhet och anmälningsskyldighet är uppfyllda. Genom att smugglingslagens bestämmelser görs tillämpliga vid in- och utförsel som sker i strid med cirkulationsordningens bestämmelser skapas en ordning som bl.a. innebär att det föreligger ett fullbordat smugglingsbrott i samband med införseln samt att varorna och hjälpmedel vid smugglingsbrottet kan tas i beslag och förverkas. -Ny lag om behandling av personuppgifter i brottsbekämpande verksamhet har införts. -Polisregisterlagstiftningen ses över. -Tullregisterlagstiftningen ses över. Behandling av personuppgifter inom skatt, tull och exekution trädde lagändringar i kraft som gäller behandling av personuppgifter inom bl.a. skatteförvaltningens verksamhet med beskattning och folkbokföring, kronofogdemyndigheternas verksamhet samt verksamhet med att uppbära tullar (prop. 2000/01:33, bet. 2000/01:SkU20, rskr.2000/01:176). Syftet med den nya regleringen är att förenkla, modernisera och effektivisera regelsystemet. Vidare infördes en ändring i sekretesslagen (1980:100) som innebär att det för kronofogdemyndigheterna införs ett omvänt skaderekvisit. Denna ändring innebär bl.a. att man kommer tillrätta med de svårigheter som funnits vid informationsutbyte med andra myndigheter som de enskilda som är föremål för kronofogdemyndigheternas åtgärder får ett starkare integritetsskydd (prop. 2000/01:33 s. 187). Behandling av personuppgifter i brottsbekämpande verksamhet En ny lag (2001:85) om behandling av personuppgifter i brottsbekämpande verksamhet trädde i kraft (prop. 2000/01:54, bet. 2000/01:SkU21, rskr. 2000/01:146). Lagen omfattar all automatiserad behandling av personuppgifter i verkets brottsbekämpande verksamhet. Målsättningen är att se till att har tillgång till ändamålsenliga och effektiva arbetsmetoder samt väl fungerande verktyg för arbetet med att förhindra, utreda och beivra brott, bl.a. ekonomisk brottslighet. En särskild utredare har tillkallats för att följa genomförandet av den nya polisregisterlagstiftningen (dir. 1999:99). Utredningen, som tagit sig namnet , skall analysera konsekvenserna av den nya regleringen om polisens rätt att behandla personuppgifter automatiserat. En särskild analys skall göras av de samlade konsekvenserna från integritetssysnpunkt av lagstiftningen på området. Utredaren skall överväga om fler register än bör regleras särskilt i lagstiftningen och i så fall lägga fram förslag till sådana regleringar. I övrigt skall utredaren peka på eventuella reformbehov. Uppdraget skall redovisas slutligt senast vid utgången av . Regeringen har tillsatt en särskild utredare för att bl.a. följa genomföran- det av lagstiftningen om register i brottsbekämpande verksamhet (dir. 2001:28). Utredningen, som tagit sig namnet , skall bl.a. granska om de redskap för den brottsbekämpande verksamheten som fått genom person- uppgiftslagen och registerlagstiftningen skapar förutsättningar för att skall uppnå de mål som regeringen ställt upp för arbete. I uppdraget ingår vidare att utreda hur , polisen, och eventuella andra myndigheter bör samarbeta för att använda och införa information i register som , Skr. 2001/02:40 och polisen har tillgång till. I uppdraget ingår också uppgiften att granska och föreslå ändringar i bestämmelserna om underrättelse- och spaningsregister. Arbetet skall bedrivas i samråd med bl.a. .