prop · GP031d18 · 2001-09-20 00:00:00 — Syftet är att öka möjligheterna till konstnärliga upplevelser, främja ett vidgat deltagande i kulturlivet och bidra till att utveckla samspelet med yrkesmässigt arbetande konstnärer. Regeringen föreslår en förstärkning av de medel fördelar för detta ändamål med . är den centrala förvaltningsmyndigheten inom kulturområdet. För att ge myndigheten möjlighet att utveckla kompetens inom de verksamheter som hör till ansvarsområdet, föreslår regeringen en förstärkning av förvaltningsanslag med . Efter en översyn av kulturinstitutionernas lokalkostnader, redovisade regeringen ekonomiska vårproposition sitt ställningstagande att kostnadsbaserade i stället för marknadsbaserade hyror bör tillämpas för ett antal äldre byggnader som i hög grad formats för sitt ändamål och kommit att bli symboler för en kulturinstitutions verksamhet. Dessa fastigheter är Operans, , , och Historiska museets huvudbyggnader. Åtgärden beräknas minska hyreskostnaderna med . För att kompensera minskade inleveranser från till statsbudgeten har anslagen för de fem institutionerna minskats med samma belopp. Berörda institutioner har tillförts reformmedel på sammanlagt . 4.5.1Statliga insatser inom politikområdet Teater, dans och musik En viktig del av de kulturpolitiska insatserna är den infrastruktur av konstnärliga institutioner som med statligt stöd byggts upp på nationell, regional och lokal nivå. Operan och har tillsammans med , Svenska rikskonserter och initierande, främjande och producerande uppgifter av nationell betydelse. Regionala och lokala teater- och orkesterinstitutioner ger tillgång till professionell scenkonst och musik av hög kvalitet över hela landet. Genom länsmusiken samverkar staten och landstingen om att göra musik av samtliga genrer tillgänglig för alla. Staten lämnar även ett betydande stöd till det fria teater-, dans- och musiklivet genom bidrag till bl.a. fria grupper, arrangörsföreningar och fonogramproduktion. Teater, dans och musik är det största insatsområdet inom den statliga kulturpolitiken. In- satserna uppgår 2001 totalt till . Härtill kommer konstnärspolitiska åtgärder med inriktning på musik eller scenkonst. Stor betydelse har, förutom de bidrag och ersättningar som fördelar, stödet till TeaterAlliansen på och den nya lagstadgade kasettersättningen som gav för vidare befordran till dramatiker, skådespelare, musiker m.fl. Vidare får teatern, dansen och musiken del av konstområdesövergripande insatser i betydande omfattning. Dit hör bl.a. stödet till de tre län som ingår i försöksverksamheten med regional fördelning av kulturpolitiska medel, vissa nationella uppdrag, stödet till samisk kultur, stödet till centrumbildningar, stödet till centrala amatörorganisationer, verksamheten med länskonstnärer och insatserna på det mångkulturella området. har ca satsats på långsiktiga åtgärder inom teater-, dans- och musikområdet. De förslag som lämnas i denna proposition innebär en permanent förstärkning av området med . Den totala ökningen av statens insatser inom verksamhetsområdet uppgår därmed till sammanlagt ca . Härtill kommer engångsinsatser på totalt ca . Reformverksamheten 2001 omfattar bl.a. följande åtgärder inom området. Dansen har tillförts medel för regional verksamhet samt för utökad verksamhet vid bl.a. Stödet till fria teater-, dans- och musikgrupper har ökat och bidragen till musiklivets arrangörsorganisationer har i det närmaste fördubblats. En ny regional musikteaterinstitution (Musik- och Dansteater), två dansinstitutioner (och Norrdans) samt tre musikinstitutioner (Göteborgsmusiken, Musica Vitae i och kammarorkester) har införlivats i det regionala stödsystemet. Särskilda stöd har beviljats för utveckling av länsteaterverksamhet i och . I anslutning till den anslagsjustering avseende länsmusiken som beslutade (prop. 1997/98:1 utg.omr. 17, bet. 1997/98:KrU1, rskr. 1997/98:97) har särskilda nivåhöjande insatser gjorts för ett antal länsmusikorganisationer med permanent orkester eller annan specialinriktad verksamhet. Ett förstärkt stöd har sålunda lämnats till Svenska i , Gotlandsmusiken, Musik i och Norrbottensmusiken. Särskilda insatser har gjorts för att förstärka folkmusikens och folkdansens ställning i landet. i , , har tilldelats ett årligt verksamhetsstöd och Rikskonserter har fått möjlighet att inrätta en scen för folk- och världsmusik och dans i det s.k. Stallet på 11 i . avsattes en mindre del av de regionala institutionernas årliga verksamhetsstöd till riktade utvecklingsinsatser i syfte att öka tillgängligheten. har denna avsättning permanentats. får de regionala institutionerna också ett särskilt stöd för projektsamverkan med tonsättare. Tillfälliga stöd har lämnats till kulturinstitutioner med akuta ekono- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 miska problem, huvudsakligen regionala teaterinstitutioner. Särskilda insatser, har vidare gjorts för vissa mindre teatrar eller liknande av nationellt intresse såsom , och festspelsscen i . Teater-, dans- och musikinstitutioner som omfattas av det statliga pensionssystemet har haft starkt subventionerade . synliggörs statens verkliga kostnad för de anställdas pensioner genom att institutionerna tillförts i kompensation för höjda pensionspremier. Nationalscenerna har varit föremål för vissa insatser av såväl tillfällig som permanent karaktär. Operan har beretts möjlighet att förvärva som andrascen och även fått en förstärkning av sitt allmänna driftsstöd. , som utökat sin verksamhet till , har också fått ett ökat driftsstöd samt vissa engångsmedel med anledning av ombyggnad. Litteraturen, läsandet och språket Statens insatser på litteraturområdet koncentreras på att stimulera en varierad utgivning av kvalitetslitteratur samt på att öka tillgången till och intresset för litteratur i hela landet. Folk- och skolbibliotek, förlag och bokhandel får därför del av statsbidrag i olika former. Till länsbibliotek utgår verksamhetsbidrag för att stödja folkbiblioteken med kompletterande medieförsörjning och utvecklingsverksamhet. Kommuner har möjlighet att ansöka om statsbidrag för inköp av litteratur till barn och unga. Förlagen kan ansöka om utgivningsstöd för enskilda titlar och de böcker som fått stöd distribueras gratis till bibliotek och bokhandel. Till bokhandeln utgår vidare bidrag för att stimulera nyetableringar, för att bredda den enskilda bokhandelns sortiment och för att investeringar i ny teknik skall kunna göras. Särskilda medel för läsfrämjande insatser utgår till skolor, bibliotek och ideella organisationer. Produktions- och utvecklingsstöd utgår vidare till kulturtidskrifter. Ett betydande statligt stöd går till Talboks- och och , vilket innebär att funktionshindrade kan ta del av litteratur, tidskrifter och nyheter. och erhåller bidrag för framför allt språkvårdande verksamhet. uppgick insatserna på litteraturområdet till . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 har litteraturområdet förstärkts med ca . Med de förslag som lämnas i denna proposition kommer ytterligare att satsas på folkbiblioteken. Den totala ökningen av statens insatser inom verksamhetsområdet uppgår därmed till sammanlagt . Till detta kommer insatser i form av verksamhetsbidrag till olika bibliotek och arkiv, bidrag till folkbibliotekens verksamhetsutveckling och övriga bidrag inom litteratur och biblioteksområdet som ryms under konstområdesövergripande verksamhet. De reformer som infördes omfattar framför allt en bibliotekslag, ett nytt stöd till kommuner för inköp av litteratur till folk- och skolbibliotek, ett permanent stöd till läsfrämjande verksamhet och ett utvecklat utgivningsstöd som innebär att den litteratur som får utgivningsstöd också distribueras till bibliotek och bokhandel. Vidare utökades stöden till bokhandeln, till En bok för alla AB, till Talboks- och och . Bild, arkitektur och form De statliga insatserna på området är inriktade på att göra den samtida bild- och formkonsten tillgänglig för så många som möjligt, oavsett var man bor i landet, som förutsättningar ges för hög kvalitet i det konstnärliga arbetet. Omfattande statliga insatser för den offentliga konsten görs främst genom . Vidare omfattar insatserna på bild- och formområdet förutom de direkta insatserna för bild- och formkonstnärerna stöd till de statliga konstmuseerna, Riksutställningar, , länsmuseerna samt vissa andra museer och utställare i hela landet. Staten lämnar stöd till bl.a. konstfrämjande organisationer, för de fria konsterna samt till konsthantverkskooperativ och kollektivverkstäder. I arbetet för att öka intresset för bild- och formkonst i regionerna spelar dessutom länskonstnärerna en viktig roll. Inom ramen för anslagen till , och Bidrag till bild- och formområdet har staten fördelat ca . Detta innebär en ökning med ca . Härtill kommer reformer och engångssatsningar på konstmuseiom- rådet samt bidrag och ersättningar till bild- och formkonstnärer. I det följande beskrivs nya beslut och reformer på området . Ytterligare reformer med anknytning till bild- och formområdet redovisas under Museer och utställningar, Konstnärernas villkor samt Konstområdesövergripande verksamhet. har en ledande roll när det gäller den offentliga konsten i landet. har ett vidgat uppdrag att, utöver ansvaret att förvärva konst till statliga lokaler, även verka för att konst blir ett naturligt och framträdande inslag i hela samhällsmiljön. För sitt vidgade uppdrag har tillförts och disponerar 2001 totalt för konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön. Förutom stöd till de konstfrämjande organisationerna fördelar även ett särskilt bidrag till vissa fristående utställningsarrangörer. Det nya stödet förstärktes och uppgår till sammanlagt . inrättades också ett nytt stöd om för utrustning till konstnärers kollektivverkstäder. För att bredda de konstnärliga uttrycksformerna och därtill höja kvaliteten i utställningarna har Konstfrämjandet och vissa andra icke-statliga utställningsarrangörer fått möjlighet att fördela en statligt finansierad utställningsersättning till bild- och formkonstnärer i samband med utställningar. Denna vidgade utställningsersättning har successivt förstärkts och uppgår 2001 till . Som ett komplement till utställningsersättningen infördes på försök även ett nytt stöd till arrangerande konstföreningar 2001. har ett nätverksansvar inom form- och konsthantverksområdet. Inom området samtidskonst har ett nationellt uppdrag inrättats, som 2002 innehas av BildMuseet i . I syfte att öka efterfrågan på och förståelsen för god arkitektur, formgivning och design beslutade regeringen att ge 44 myndigheter i uppdrag att delta i . gick en inbjudan ut till över 500 andra myndigheter, institutioner och organisationer om att också vara med i detta arbete. Redovisningen av myndighetsuppdragen under Arkitekturåret ska lämnas till . också och Statskontoret ha lämnat var sin redovisning kring det samlade resultatet av insatserna under . Såväl som Föreningen har tilldelats särskilda uppgifter och nationella uppdrag inom ramen för handlingsprogrammet Framtidsformer; Handlingsprogram för arkitektur, formgivning och design. Grunden för detta arbete är regeringens proposition med ett handlingsprogram för arkitektur, formgivning och design som beslutades (prop.1997/98:117). beslutade regeringen om förändrad lagstiftning och riktlinjer för verksamheten. finns också en interdepartemental arbetsgrupp bildad för arkitektur, formgivning och design. Under EU-ordförandeskapet har tillsammans med genomfört ett expertmöte kring temat Barn Identitet Arkitektur. Mötet ingår i Europeiskt Arkitekturforum ett informellt nätverk mellan professionellt yrkesverksamma och EU:s medlemsstater i syfte att verka för ökat erfarenhetsutbyte inom arkitektur, stadsplanering, form och design. diskuterades hur arkitektur kan användas som ett identitetsskapande redskap för att främja demokrati, dels utifrån ett barnperspektiv, dels med fokus på utsatta bostadsområden i europeiska storstäder. Cirka 100 representanter för arkitektorganisationer och europeiska ministerier deltog i seminariet. I den statliga handlingsplanen för handikappolitiken (prop. 1999/2000:79) speglas också statens insatser vad gäller tillgänglighetsaspekten inom arkitektur, formgivning och design. Att främja produktion och distribution av svensk kvalitetsfilm är filmpolitikens huvuduppgift. Genom stiftelsen fördelar staten stöd till filmproduktion, distribution och visning samt till filmkulturell verksamhet. Insatser som främjar ett brett utbud av film i hela landet samt insatser riktade till barn och ungdomar är särskilt prioriterade. En annan viktig kulturpolitisk ambition är att öka tillgängligheten till film för funktionshindrade. trädde ett nytt filmavtal i kraft (prop. 1998/99:131). Flera parter ökade i samband med detta sina direkta bidrag. Det statliga bidraget ökade med 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 och det årliga statliga bidraget till är . bidrar med och med . Från biograferna tillgodogör sig enligt avtalet av biljettintäkterna, vilket 2000 motsvarade . Sammanlagt har de statliga insatserna för filmen ökat med . filmavtal har inneburit en kraftig förstärkning av produktionsstöd till svensk film, en satsning på lanseringsstöd, stöd till distribution av parallellkopior (för visning utanför storstadsområdena) och stimulansbidrag till biografägare för visning av svensk film. Medel har också avsatts för stöd till visningsorganisationer/regional verksamhet, internationell lansering av svensk film, textning och syntolkning av svensk film samt medel för bevarande och tillgängliggörande av det svenska filmarvet. Inom ramen för ordförandeskap har i samarbete med genomfört ett seminarium om EU och filmpolitiken, med särskild inriktning på nationella stöd. Tjänstemän och representanter från ministerier, filminstitut och motsvarande organisationer inom EU- och EES-länder deltog i mötet. Statens insatser för konstnärerna handlar om att stimulera till konstnärligt arbete genom direkta bidrag och ersättningar samt upphovsrättsligt grundade skydd och ersättningformer men också om att anpassa generella regelverk på andra samhällsområden till de speciella villkor som gäller för konstnärer. Sammantaget uppgår bidrag och ersättningar till konstnärer 2001 till . Här tillkommer direkt eller indirekt verkande insatser inom ramen för anslagen till olika konstområden. Inom ramen för utgiftsområde 17 görs även insatser med syfte att förbättra konstnärers situation på arbetsmarknaden. har totalt satsats på nivåhöjande reformverksamhet. Med de förslag, inklusive pris- och löneomräkning, som lämnas i denna proposition kommer ytterligare tillföras i syfte att förstärka insatserna för att förbättra konstnärernas villkor. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Inom området har bl.a. följande reformer för att förbättra konstnärernas villkor genomförts . Genom den individuella visningsersättningen som infördes får bildkonstnärer ersättning när deras verk som finns i offentlig ägo visas för allmänheten. finns ett särskilt dramatikerstöd för att stimulera till nyproduktion av svensk dramatik. Regeringen har även satsat stora resurser på det internationella utbytet, bl.a. genom att möjliggöra för att inrätta ett internationellt ateljé- centrum (Artists Studio Program in ). Samordnade insatser inom ramen för kultur- och arbetsmarknadspolitiken inleddes på försök 1999 och permanentades . Genom förstärkta stöd till olika konstnärliga centrumbildningar har arbetsförmedlingsverksamheten för konstnärer kunnat utvecklas och intensifieras. Genom TeaterAlliansen har närmare 100 frilansande skådespelare garanterats en anställning då de inte har anställning hos andra arbetsgivare inom teaterområdet. Avsikten är att avlasta arbetslöshetskassan och öka effektivitet vid förmedling av konstnärliga uppdrag. som villkoren för de yrkesverksamma konstnärerna förbättras genom tryggare anställningsformer och ökad konstnärlig frihet. På det upphovsrättsliga området har regler införts som möjliggör ersättningar till konstnärer och rättighetsinnehavare i form av s.k. kassettersättning och vidareförsäljning av bildkonst (droit de suite) som sammantaget uppgick till . Inom ramen för ordförandeskap i EU har ett seminarium om de konstnärliga upphovsmännens villkor i genomförts i . Mötet hade 150 deltagare från samtliga medlemsstater, de flesta kandidatländerna och EES-länderna. Mötet var det första i sitt slag där en majoritet av aktiva konstnärer medverkade inom ramen för ett ordförandeskap. Vidare har en EU-resolution om de yrkesverksamma konstnärernas villkor antagits efter initiativ från . Resolutionen innebär att Kommissionen fortsättningsvis skall bevaka att konstnärerna ges möjlighet att kommentera EU- initiativ som har inverkan på konstnärernas arbetssituation samt att det i inledda in- formations- och erfarenhetsutbytet om konstnärspolitiken i får en fortsättning. Den statliga verksamheten på arkivområdet syftar bl.a. till att öka möjligheterna att ta del av allmänna handlingar och annat arkivmaterial samt till att tydliggöra och förstärka arkivens betydelse som källa till information och kunskap om samhället och dess utveckling. Inom ramen för anslagen till och landsarkiven, bidrag till regional arkivverksamhet, och Svenskt biografiskt lexikon anvisar staten ca till arkivområdet. 2001 har anslagen till och landsarkiven samt bidrag till regional arkivverksamhet förstärkts med totalt . Av detta belopp avser och landsarkiven, Stiftelsen och bibliotek och bidrag till regional arkivverksamhet. anför i betänkandet 2000/01:KrU5 bl.a. att regeringen bör göra en kartläggning av de åtgärder som har vidtagits då det gäller samverkan inom ABM-områ- det, dvs. samverkan mellan arkiv, bibliotek och museer, och en utvärdering av gjorda insatser och vunna erfarenheter. Frågan bereds inom och regeringen avser bl.a. att ge , och Kungl. i uppdrag att kartlägga och utvärdera vidtagna åtgärder på området. Under det svenska ordförandeskapet i EU anordnade en internationell konferens där arkiven belystes ur demokrati- och kulturarvsperspektiv. Vid konferensen, som hölls i , närvarade representanter från såväl EU-länderna som kandidatländerna. De statliga insatserna på kulturmiljöområdet syftar till att bevara och levandegöra kulturarvet och göra det tillgängligt för alla. Inom ramen för anslagen till (), bidrag till kulturmiljövård och bidrag till regionala museer fördelar staten ca till kulturmiljöområdet. Dessutom har länsstyrelserna en mycket viktig roll i det regionala kulturmiljöarbetet. Värdefulla kulturpräglade landskap kan enligt skyddas som kulturreservat. har två kulturreservat inrättats, planering har genomförts för tre kulturreservat och ytterligare 20 reservatsbildningar når sin slutfas . Regeringen har initierat och genomfört en särskild satsning på industrisamhällets kulturarv. Sammanlagt har anvisats. Under satsningens har närmare 50 projekt möjliggjorts. I dessa medverkar såväl statliga som icke-statliga museer och arkiv, länsstyrelser, studieförbund, ideella föreningar, hembygdsrörelsen m.fl. Under ordförandeskap i EU arrangerade RAÄ en internationell expertkonferens kallad Industrial heritage as a force in a democratic society. Konferensen, som ägde rum i industrihistoriskt intressanta miljöer i , och , finansierades till stor del av regeringen genom satsningen på industrisamhällets kulturarv. I samband med propositionen 1999/2000:30 Det nya försvaret, och de avvecklingar inom Försvarsmakten som blev följden har regeringen fattat beslut om att byggnadsminnesförklara fyra militära anläggningar. Byggnader och områden inom Dalregementet, f.d. I 13 i , kustartilleriregementet KA 3 i , luftvärnsregementet Lv 3 i och artilleriregementet A 8 i är nu genom föreskrifter fastställda av regeringen skyddade som byggnadsminnen. Med anledning av bolagiseringen av SJ har regeringen gett RAÄ i uppdrag att tillsammans med SJ och berörda myndigheter utarbeta ett underlag med en kulturhistorisk prioritering av de fastigheter som berörs av den ändrade verksamhetsformen. RAÄ har redovisat förslag på att byggnadsminnesförklara vissa fastigheter. Regeringen avser att återkomma till i nästa års budgetproposition med en redovisning av detta arbete. För att samla kulturmiljösektorn kring de nya målen för området (prop. 1998/99:114) har Länsmuseernas samarbetsråd, länsstyrelserna och RAÄ tagit initiativ till projektet . Projektet syftar till att utifrån kunskaper om kulturmiljön medverka till en gemensam värdegrund samt verka för en öppen diskussion med allmänhet och andra samhällsområden kring värderingar, behov, mål och metoder. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Med medel från regeringens s.k. Östersjömiljard fr.o.m. /96 har olika byggnadsvårdsprojekt genomförts i , och . Sammanlagt har använts till kulturmiljöinsatser i . fördes två svenska objekt upp på : och Södra Odlingslandskap. Inom RAÄ:s arkeologiska uppdragsverksamhet uppgick antalet fältarbetstimmar till 49 696 vilket är en ökning av uppdragsvolymen i förhållande till 1999. Statens insatser inom musei- och utställningsområdet sker främst inom ramen för anslagen till de centrala museerna, till Riksutställningar och till de regionala museerna. Vidare ges bidrag till ett antal andra museer och institutioner inom området. Genom dessa medel samt systemet med statliga utställningsgarantier och stödet till icke-statliga kulturlokaler främjas musei- och utställningsverksamhet i hela landet. uppgår det samlade statliga stödet till musei- och utställningssektorn till . De förslag som lämnas innebär en ökning med . De statliga insatserna inom musei- och utställningsområdet syftar till att bevara kulturarvet och göra det tillgängligt, att utveckla och förmedla kunskap om kulturarvet och därigenom ge perspektiv på samhällsutvecklingen. Särskilda insatser har gjorts bl.a. för industrisamhällets kulturarv, på arkitektur, på samtida konst och på att uppmärksamma kulturarvets betydelse för en demokratisk samhällsutveckling. Genom regeringens satsning på industrisamhällets kulturarv har olika projekt tilldelats medel. En stor andel av dessa projekt har bedrivits inom musei- och utställningssektorn. Samtida konst är ett av regeringen prioriterat område inom kulturpolitiken. skiljdes från Statens konstmuseer och bildade en egen myndighet, vilket befäste Moderna museets ställning som en ledande och samtida konst. Museet har tillförts sammanlagt i ökade verksamhetsmedel. Utöver detta tilldelades 2000 för inköp av konst. utgår för detta ändamål. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Även andra institutioner bidrar till att förverkliga regeringens politik inom området. För exempelvis Riksutställningar är samtida konst en viktig uppgift. Riksutställningar har , i samarbete med bl.a. regionala museer, genomfört en rad uppmärksammade utställningar. BildMuseet i har 2002 getts ett nationellt uppdrag att bl.a. förbättra möjligheterna för samtida svensk och internationell konst att visas utanför storstadsområdena. Pedagogiskt arbete är en central uppgift för museerna och genomförs därför en särskild satsning på museipedagogik. De regionala museerna samt och har tilldelats sammanlagt för att stärka samarbetet mellan museerna och stödja projekt som syftar till att utveckla den pedagogiska verksamheten inom museisektorn. För att stödja samarbetsprojekt, främst med koppling till industrisamhällets kulturarv och till fotografi, har dessutom utvecklingsbidraget till de regionala museerna höjts med . Internationellt kulturutbyte är prioriterat inom musei- och utställningsområdet. Museerna deltar i flera internationella nätverk och samarbetsprojekt, främst beträffande forskning och utställningsverksamhet men också bl.a. i syfte att begränsa illegal handel med kulturföremål. Samarbete med andra har varit särskilt prioriterat och regeringens s.k. Östersjömiljard har i vissa delar kunnat utnyttjas av museisektorn. Inom ramen för det svenska EU-ordförande- skapet genomfördes expertkonferensen 2000, anordnad av svenska ICOM (), och Riksutställningar. Syftet med konferensen var att fördjupa samtalet om museernas framtida arbete och förnyelseprocesser.