prop · GP031d19 · 2001-09-20 00:00:00 — Samhällsplanering, 18 bostadsförsörjning 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Förslag till riksdagsbeslut....................................................................................... Förslag till lag om särskild bestämmelse om bostadsbidrag............... Utgiftsområde 18, Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande........ Mål för bostadspolitiken....................................................................... Statliga insatser inom politikområdet .................................................. Insatser utanför politikområdet ........................................................... Analyser och slutsatser ......................................................................... 31:2 Räntebidrag m.m. .......................................................................... 31:3 : Förvaltningskostnader................. 31:4 : Garantiverksamhet....................... 31:5 Bidrag till Fonden för fukt- och mögelskador ............................ 31:6 Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder..................................... 31:7 Investeringsbidrag för anordnande av bostäder för studenter ... 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 4.8.1131:11 Bidrag till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk 31:12 Investeringsbidrag för nybyggnad av hyresbostäder................ Politikområde Regional samhällsorganisation.................................................... Insatser inom politikområdet............................................................... Insatser utanför politikområdet........................................................... Analys och slutsatser ............................................................................ 32:1 Länsstyrelserna m.m. .................................................................... 32:2 Regionala självstyrelseorgan......................................................... Politikområde Ekonomisk familjepolitik under utgiftsområde 12 ................... Beräkning av den bidragsgrundande inkomsten 2002 ........................ Politikområde Miljöpolitik under utgiftsområde 20.......................................... 34:1 Stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet ... 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 3.1Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet................................................................ Härledning av nivån 20022004 ............................................................................... Skatteavvikelser, netto .............................................................................................. Utgiftsutvecklingen inom politikområdet Bostadspolitik ..................................... Härledning av nivån 2002-2004................................................................................ Anslagsutveckling för Räntebidrag m.m. ................................................................ 4.5 Antaganden om byggvolym ..................................................................................... Beräknade utbetalningar av räntebidrag - fördelat på ändamål och Härledning av nivån 20022004 ............................................................................... Anslagsutveckling för : Förvaltningskostnader....... Härledning av nivån 20022004 ............................................................................... Anslagsutveckling för : Garantiverksamhet........... Offentligrättslig verksamhet - Verksamhetsgren Äldre garantier........................ Offentligrättslig verksamhet - Verksamhetsgren Nya garantier.......................... Härledning av nivån 20022004 ............................................................................. Anslagsutveckling för Bidrag till Fonden för fukt- och mögelskador................. Härledning av nivån 2002-2004.............................................................................. Anslagsutveckling för Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder......................... Härledning av nivån 2002-2004.............................................................................. Anslagsutveckling för Investeringsbidrag för anordnande av bostäder för Härledning av nivån 20022004 ............................................................................. Härledning av nivån 2002-2004.............................................................................. Härledning av nivån 2002-2004.............................................................................. Härledning av nivån 2002-2004.............................................................................. Anslagsutveckling för Bidrag till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk Härledning av nivån 20022004 ............................................................................. Anslagsutveckling för investeringsbidrag för nybyggnad av hyresbostäder ....... Härledning av nivån 20022004 ............................................................................. 4.33 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden............................................................ Utgiftsutveckling inom politikområdet .................................................................. Anslagsutveckling för Länsstyrelserna m.m............................................................ 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Härledning av nivån 2002-2004 ............................................................................... Ramanslagets fördelning på ramposter ...................................................... Anslagsutveckling för Regionala självstyrelseorgan............................................... Härledning av nivån 2002-2004 ............................................................................... Anslagsutveckling för Bostadsbidrag ...................................................................... Utvecklingen av utgifterna för bostadsbidrag 1995-2000...................................... Hushåll med bostadsbidrag under maj månad 1995-2000...................................... Härledning av nivån 20022004............................................................................... Anslagsutveckling för Stöd till lokala investeringprogram för ekologisk 7.2 Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden........................................................... Härledning av nivån 2002-2004 ............................................................................... Härledning av nivån 2002-2004 ............................................................................... 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Ramanslaget fördelat på sakområden....................................................................... 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.antar regeringens förslag till lag om sär- 4. bemyndigar regeringen att i frå- skild bestämmelse om bostadsbidrag (avsnitt 6.1.1), 2.godkänner att räntebidrag enligt regler utbetalas som ett engångsbelopp (avsnitt 4.8.2. 3.godkänner förslag till ändrade regler för investeringsbidrag för anordnande av bostäder för studenter vad gäller frågan om möjlighet att kunna kombinera bidraget med investeringsbidrag som främjar ekologisk hållbarhet (avsnitt 4.8.7), ga om anslaget 34:1 Stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden innebär utgifter om högst under 2003-2005 (avsnitt 7.1.1), 5.för anvisar anslag, under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande enligt följande uppställning: 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Bidrag till fonden för fukt- och mögelskador Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder Investeringsbidrag för anordnande av bostäder för studenter Bidrag till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk hållbarhet Investeringsbidrag för nybyggnad av hyresbostäder Stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om särskild bestämmelse om bostadsbidrag Härigenom föreskrivs följande. lämnas bostadsbidrag enligt lagen (1993:737) om bostadsbidrag med följande avvikelse. Vid beräkning av den bidragsgrundande inkomsten enligt 4 § skall studiebidrag enligt studiestödslagen (1999:1395) ingå . Denna lag träder i kraft . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 3 Utgiftsområde 18, Samhällsplanering, Utgiftsområdet är indelat i politikområdena Bo- stadspolitik och Regional samhällsorganisation. Vidare ingår vissa anslag inom politikområdena Ekonomisk familjepolitik och Miljöpolitik. Tabell 3.1Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet Politikområde Ekonomisk familjepolitik 2 Totalt för utgiftsområde 18 1Inklusive förslag till tilläggsbudget och budgetproposition i samband med ekonomiska vårproposition. 2Politikområdet ligger under utgiftsområde 12. 3Politikområdet ligger under utgiftsområde 20. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Tabell 3.2 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och i samband med budgetpropositionen . 2Inklusive slutjustering med anledning av de statliga avtalsförsäkringarna. En närmare beskrivning av detta finns i tilläggsbudgeten i budgetpropositionen, avsnitt 9.2. Samhällets stöd inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande redovisas i huvudsak som anslag på statsbudgetens utgiftssida. Vid sidan av de stöd som redovisas via anslag finns dock även stöd på statsbudgetens inkomstsida i form av olika särregler i skattelagstiftningen. Dessa stöd brukar betecknas som saldopåverkande skatteavvikelser. De kan t.ex. syfta till att påverka hushållens och företagens inkomster eller priser. Skatteförmånerna kan vara motiverade av fördelningspolitiska eller andra skäl. Om en sådan förmån på budgetens inkomstsida avvecklas leder detta till en budgetförstärkning för den offentliga sektorn. Skatteavvikelsernas storlek har beräknats med den s.k. utgiftsekvivalentmetoden. Metoden innebär att den nettoberäknade skatteavvikelsen är lika med storleken på den skattefria transferering som fullt ut kompenserar den skattskyldige för en eventuell avveckling av avvikelsen. Värdet på de aggregerade skatteavvikelserna bör tolkas med stor försiktighet. Nedan redovisas de skatteavvikelser som är direkt hänförbara till utgiftsområdet. Redovisningen avser de regler som gällde och tar inte hänsyn till de skatteförändringar som föreslås i propositionen. Tabell 3.3 Skatteavvikelser, netto -0,18 -0,17 Försäljning av tomtmark och byggna- Tidpunkt för redovisningsskyldighet i -0,85 -0,82 Fastighetsskatt på hyreshus (bostads- -2,02 -2,17 -2,65 -2,75 -1,31 -1,32 Med egnahem avses småhus som inte upplåts med hyresrätt eller bostadsrätt. Den direkta avkastningen från egnahem beskattas inte inom ramen för inkomstbeskattning. Däremot utgår fastighetsskatt (, 1998-2000 var skattesatsen ) av taxeringsvärdet. Direktavkastningen förutsätts motsvara fastighetens marknadsvärde multiplicerat med statslåneräntan. Skatteavvikelsen utgörs av skillnaden mellan kapitalinkomstskatten () på fastighetens reala direktavkastning och fastighetsskatten. Direktavkastningen från privatbostadsföretags (äkta bostadsrättsföreningar) fastigheter beskattas inte konventionellt, utan genom en särskild schablonmetod. Enligt gällande regler skall föreningen ta upp en intäkt om av fastighetens taxeringsvärde till beskattning. Därutöver utgår fastighetsskatt på av taxeringsvärdet för fastigheter som är taxerade som hyreshus och för småhusfastigheter . Direktavkastningen förutsätts motsvara det sammanlagda marknadsvärdet av bostadsrätterna multiplicerat med statslåneräntan. Skatteavvikelsen utgörs av skillnaden mellan kapitalskatten () på fastighetens reala direktavkastning och den skatt som betalas enligt gällande regler. Kapitalvinst på egnahem och bostadsrätt Har ett egnahem eller en bostadsrätt varit föremål för värdeökning under innehavet beskattas denna när egnahem eller bostadsrätter avyttras. Om den skattskyldige förvärvar en ny bostad och uppskovsreglerna blir tillämpliga sker beskattningen först när den bostaden avyttras. Räntan på denna skattekredit är en avvikelse. Därutöver behöver endast två tredjedelar (hälften) av den kapitalvinst som realiseras vid försäljning tas upp till beskattning i inkomstslaget kapital. Den tredjedel som inte beskattas ger upphov till en skatteavvikelse som avser skatt på kapitalinkomst. Omsättning av tomtmark och byggnader Försäljning av tomtmark och byggnad på fastighet är undantagen mervärdesskatt. Undantaget gäller såväl nya fastigheter som sådana som tagits i bruk. Byggtjänster beskattas dock fullt ut , dvs. den normala skattesatsen för mervärdesskatt. Det innebär t.ex. att om någon på beställning uppför ett hus åt en markägare är det fråga om en mervärdesskattepliktig byggentreprenadtjänst. Om i stället ett fastighetsbolag först bygger ett antal hus i ett område och sedan säljer husen, är försäljningen av husen undantagna från mervärdesskatt. När ett byggföretag som säljer byggtjänster även bygger hus i egen regi på egen mark eller på mark som innehas med tomträtt för att sedan sälja eller hyra ut dem, skall byggföretaget uttagsbeskattas för de tjänster det utför åt sig själv. Vid egenregiarbete finns inget entreprenadavtal eftersom det inte föreligger något tvåpartsförhållande. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Beskattningsunderlaget utgörs i dessa fall av summan av de nedlagda kostnaderna, viss beräknad ränta på eget kapital och värdet av eget arbete. När fastigheten säljs skall ingen mervärdesskatt tas ut. Skatteavvikelsen gäller den skattefria försäljningen av tomtmark och den obeskattade vinstmarginalen på byggnader som byggts i egen regi med uttagsbeskattning och som sålts vidare. Redovisningsskyldigheten inträder efter det att fastigheten tagits i bruk. Skatteavvikelsen avser räntan på skattekrediten. Avdragsrätten för räntor får ett enskilt år ej överstiga den intäkt på av taxeringsvärdet som föreningen skall ta upp till beskattning. Om det därvid uppkommer ett underskott förs detta vidare till påföljande år. Kvarstående underskott när fastigheten avyttras får kvittas mot vinsten. Fastighetsskatt på konventionellt beskattade hyreshus och småhus, lokaler, industri- och elproduktionsenheter Fastighetsskatten på dessa fastigheter är en objektskatt som enbart träffar fastighetskapital. Ef- tersom intäkterna beskattas som inkomst av näringsverksamhet utgör fastighetsskatten (som är avdragsgill mot intäkterna), till den del den inte reducerar skatten, en avvikelse. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Politikområdet Bostadspolitik omfattar frågor om statens stöd till bostadssektorn, bostadsförsörjning, bostadssociala frågor samt samhällsplanering och bostadsrelaterade frågor kring ekologi och miljö. Inom politikområdet finns även tekniska frågor med anknytning till byggnader och anläggningar. Politikområdet omfattar ca i anslag, i huvudsak för bidrag. Vidare ingår sex myndigheter med ca 2 300 anställda och i anslag samt ca i intäkter som i huvudsak kommer från icke-statliga kunder. De sex myndigheterna är , , Fonden för fukt- och mögelskador, , och . Resurserna inom politikområdet innefattar plan-, bygg- och bostadsfrågor, geotekniska frågor samt lantmäteriverksamhet, m.m. Huvuddelen av resurserna riktar in sig på stöd i form av räntebidrag, investeringsbidrag för anordnande av studentbostäder, bostadsinvesteringar som främjar ekologisk hållbarhet, investeringsbidrag för anordnande av bostäder upplåtna med hyresrätt i områden med brist på bostäder samt statliga kreditgarantier vid ny- och ombyggnad av bostäder. Det internationella samarbetet rör främst deltagande i särskilda samarbetsprojekt inom den Europeiska Unionen och samarbetet inom . Politikområdet Bostadspolitik är nära besläktat med flera andra politikområden. Bo- stadsbidragen inom den Ekonomiska familjepolitiken och Storstadspolitiken knyter an till genomförandet av bostadspolitiken. Frågor med anknytning till byggande och förvaltning av byggnader och anläggningar är vidare besläktade med energifrågor m.m. som behandlas inom Energipolitiken och frågor om mål för ekologisk hållbarhet, inomhusmiljö och radon som behandlas inom Miljöpolitiken. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Tabell 4.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet Bostadspolitik 31:5 Bidrag till Fonden för fukt- och mögelskador 31:6 Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder 31:7 Investeringsbidrag för anordnande av bostäder 31:11 Bidrag till bostadsinvesteringar som främjar 31:12 Investeringsbidrag för nybyggnad av hyresbo- 2000 A9 Bonusränta för ungdomsbosparande 2000 A11 Internationellt samarbete 2000 A13 Vissa investeringsbidrag 1999 A12 Investeringsbidrag för anordnande av bo- städer för studenter m.fl. Totalt för Politikområdet Bostadspolitik 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budgetproposition . Målet för bostadspolitiken är att alla skall ges förutsättningar att leva i goda bostäder till rimliga kostnader och i en stimulerande och trygg miljö inom ekologiskt hållbara ramar. Boendemiljön skall bidra till jämlika och värdiga levnadsförhållanden och särskilt främja en god uppväxt för barn- och ungdomar (prop. 1997/98:119, bet. 1997/98BoU10, rskr. 1997/98:306). Vid planering och byggande skall ekologisk hållbarhet vara grund för verksamheten. Inom ramen för det övergripande målet för politikområdet är nu fyra områden i första hand prioriterade i regeringens arbete. -Bostadsförsörjningen, särskilt att undanröja hinder för och stimulera bostadsbyggande i expansiva regioner. -Utveckling av de allmännyttiga bostadsföretagen. -Lägre bygg- och boendekostnader. -Öka den ekologiska hållbarheten i samhället. Bostaden är en social rättighet. Bostadspolitiken skall bidra till att skapa förutsättningar för alla att leva i goda bostäder till rimliga kostnader. Bostadspolitiken förutsätter aktiva insatser av kommunerna. Kommunerna har det övergripande ansvaret för bostadsförsörjningen på den lokala nivån. De ändringar som i början av 1990- talet genomfördes av reglerna för den kommunala verksamheten inom bostadsförsörjningen förändrade inte kommunernas grundläggande ansvar för bostadsförsörjningen. Då det i en del kommuner tycks ha funnits en osäkerhet om vilket ansvar man faktiskt har för bostadsförsörjningen har kommunernas ansvar åter lagreglerats fr.o.m. . Det kommunala åtagandet grundas därmed i allt väsentligt på kommunallagen (1991:900), socialtjänstlagen (1980:620) och lagen om kommunernas bostadsförsörjningsansvar (2000:1383). Situationen på bostadsmarknaden med bostadsbrist i ett ökat antal kommuner, framför allt i storstadsområdena, kan komma att utgöra ett allvarligt hinder för en fortsatt tillväxt. Även bostadssituationen för studenter kan komma att bli ett hinder för att uppnå utbildningspolitikens mål. Regeringen är angelägen om att så långt möjligt bidra till att förutsättningarna för ett ökat bostadsbyggande förbättras, framför allt när det gäller hyresbostäder. har därför ett tillfälligt investeringsbidrag inrättats i syfte att främja nyproduktionen av hyreslägenheter, särskilt i tillväxtregioner. Investeringsbidraget förväntas bidra till en ökad produktion av hyresbostäder tillgängliga för bredare inkomstgrupper. Utveckling av de allmännyttiga bostadsföretagen Tillgången till en god bostad utgör en viktig del av den svenska välfärden. De allmännyttiga bostadsföretagen har alltsedan sin tillkomst varit ett betydelsefullt verktyg för kommunerna när de skall uppfylla sitt ansvar inom bostadsförsörjningen. Starka och välskötta bostadsföretag som drivs utan vinstsyfte och som är öppna för alla grupper av medborgare skall även i fortsättningen vara ett grundläggande inslag i den svenska bostadspolitiken. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Regeringen beslutade om direktiv till en särskild utredare att ta fram underlag för kommande beslut om allmännyttiga bostadsföretag. Utredningen överlämnade betänkandet På de boendes villkor allmännyttan (SOU 1999:148). Därefter tillsattes en parlamentariskt sammansatt kommitté, , med uppgift att värdera utredningens förslag om olika verksamhetsformer för icke-vinstdrivande företag m.m. och bedöma behovet av ett nytt regelverk för sådana företag. presenterade ett delbetänkande (SOU 2000:104) med förslag till särskilda beslutsregler vid överlåtelse av aktier eller andelar i ett kommunalt bostadsföretag och vid överlåtelse av bostadsfastigheter som ägs av en kommun eller av ett kommunalt bostadsföretag. Efter att regeringen medgivit förlängd tid för kommitténs arbete lämnade sitt slutbetänkande och kommunernas boendeplanering (SOU 2001:27). Betänkandet har remissbehandlats och bereds inom . Regeringen avser att lägga en proposition med förslag till ett nytt regelverk för allmännyttiga bostadsföretag . gäller ett tidsbegränsat sanktionssystem med syfte att motverka att de kommunala bostadsföretagen säljs ut eller att pengar förs över från bostadsföretagen till annan verksamhet i kommunerna då den framtida utvecklingen av de kommunala bostadsföretagen utreds. Giltighetstiden för sanktionssystemet förlängdes efter riksdagsbeslut (prop. 2000/01:116, bet. 2000/01:BoU10, rskr. 2000/01:254) med för att täcka in tiden fram till dess att ett nytt regelverk kan träda i kraft. Regeringen har i förordning (SFS 1999:610, ändrad genom SFS 1999:1194 och SFS 2000:1388) föreskrivit att skälig avkastning under kalenderåren 2000 och 2001 skall vara högst . Regeringen anser att det inte finns skäl att ändra denna procentsats och avser därför om situationen inte förändras under senare delen av innevarande år besluta att ett kommunalt bostadsföretag också får lämna en utdelning om högst på det av kommunen direkt tillskjutna kapitalet. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Lägre bygg- och boendekostnader Boendekostnaderna i är bland de högsta i som andel av den disponibla inkomsten. Kvoten är beroende av såväl boendekostnaderna som inkomsten. Boendekostnaderna som andel av den disponibla inkomsten har minskat . Enligt olika beräkningar betalar ett genomsnittligt hushåll av sin disponibla inkomst för att bo i en hyreslägenhet. Regeringen har som mål att ytterligare minska denna andel. Det är angeläget att komma till rätta med de höga produktionskostnaderna, inte minst för att bidra till rimliga boendekostnader i nya bostäder. Byggkostnadsdelegationen har visat att det med vilja, kompetens och noggranna förberedelser går att få ner byggkostnaderna till rimliga nivåer utan att standarden försämras. Regeringen har därför följt upp Byggkostnadsdelegationens arbete genom att, för en tidsbegränsad period, inrätta ett Byggkostnadsforum vid med uppgift att bl.a. förmedla kunskaper till byggherrar och att främja utvecklingsarbete, innovationer och med kostnadseffektiva produktionsprocesser. Genom detta arbete ges möjlighet att delegationens förslag kommer att tillämpas i några större bostadsbyggnadsprojekt i tillväxtregionerna. Det tidigare nämnda tillfälliga investeringsbidrag som infördes i syfte att i tillväxtregioner stimulera nyproduktionen av hyresbostäder kommer sannolikt också att bidra till rimliga boendekostnader. Fastighetsskattens storlek och utformning har också betydelse för boendekostnaderna. Fastighetsskattesatsen har sänkts från till för hyreshusenheter (bostadsdelen) och från till för småhusenheter. I denna proposition föreslås att fastighetsskatten för småhus, sänks till i syfte att motverka konsekvenserna av den snabba prisökningen som skett på småhus särskilt i storstads- och andra tillväxtregioner. Fastighetsskatten för hyreshus (bostadsdelen) föreslås sänkas till . Regeringen förväntar att denna sänkning kommer hyresgästerna till del genom lägre hyror. föreslås att fribeloppet för förmögenhetsbeskattningen höjs från till för ensamstående och från till för sambeskattade par från Regeringen avser att överlämna en proposition med förslag till en begränsningsregel för fastighetsskatten i syfte att begränsa skatten för hushåll med låga inkomster som är bosatta i fastigheter med höga taxeringsvärden.