prop · GO031D33 · 2001-01-01 00:00:00 — Avgiften till Europeiska gemenskapen Avgiften till Europeiska gemenskapen 1 Förslag till riksdagsbeslut 5 2 Inledning 7 3 Redovisning av EU-budgetens och avgiftens utfall 9 4 Mål för utgiftsområdet 11 5 Bemyndigande 13 6 Anslag 15 93:1 Avgiften till Europeiska gemenskapens budget 15 93:1.1 Tullavgift 16 93:1.2 Särskilda jordbrukstullar och sockeravgifter 16 93:1.3 Mervärdesskattebaserad avgift 16 93:1.4 Avgift baserad på bruttonationalinkomsten 17 93:1.5 Avgift avseende budgetreduktion 17 Anslagsbelopp 5 2.1 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområde 27 8 3.1 Utgiftsfördelning EU-budgeten 1999 9 3.2 Anslagna medel samt utfall 10 6.1 Anslagsutveckling 15 6.2 Tullavgift 16 6.3 Särskilda jordbrukstullar och sockeravgifter 16 6.4 Mervärdesskattebaserad avgift 16 6.5 BNI-avgift 17 6.6 Storbritannien-avgift 17 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. bemyndigar regeringen att ikläda staten de åtaganden som följer av EU-budgeten för avseende åtagandebemyn- diganden (avsnitt 5), 2. för anvisar anslag under utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen enligt följande uppställning: Anslagsbelopp Tusental kronor Anslag Anslagstyp 93:1 Avgiften till Europeiska gemenskapens budget ramanslag 23 804 000 Summa för utgiftsområdet Omfattning Europeiska unionen disponerar en budget för finansiella åtaganden på unionsnivå. Denna upprättas med stöd av artikel 268 (f.d. 199) i fördraget om Europeiska unionen. Finansieringen av budgeten med s.k. egna medel, dvs. avgifter från medlemsländerna, fastställs i fördragets artikel 269 (f.d. 201) och i rådets beslut om systemet för gemenskapernas egna medel (94/728/EG, Euroatom). Utgiftsområdet avser avgift till EU- budgeten. Utgifterna för ut- görs av betalningar under budgetåret till Europeiska kommissionen avseende EU- budgeten inklusive eventuella korri- geringar avseende . Avgiften kan dock under löpande budgetår förändras till följd av faktisk uppbörd av tullar och importavgifter, utfallet av EU-budgeten , EU- tilläggsbudgetar, valutakursändringar samt andra korrigeringar av avgiften. Avgiften består av komponenterna tullar, särskilda tullar på jordbruksprodukter och sockeravgifter, mervärdesskattebaserad avgift, avgift beräknad på bruttonationalinkomsten samt avgift för att täcka budgetreduktion. erhåller enligt rådsbeslutet om egna medel en budgetreduktion, som finansieras av övriga medlemsländer. Utgiftsutvecklingen fattade 1999 beslut om inne- hållet i ett nytt beslut om egna medel. På grundval av Europeiska rådets beslut lade kommissionen fram ett förslag till nytt beslut om egna medel, vilket nu antagits av rådet. Det fördragsenliga samrådet med Europeiska parlamentet pågår , men beräknas kunna slutföras , varefter beslutet är antaget av EU och den nationella ratifikationsprocessen kan påbörjas. För att beslutet skall bli giltigt krävs nationellt godkännande i var och en av medlemsstaterna. Beslutet innehåller fyra viktiga komponenter som påverkar den svenska avgiften. För det första ökar den andel medlemsstaterna får behålla av tulluppbörden från till , som den mervärdesskattebaserade avgiften minskar, dels som en följd av sänkt uttagsprocent, dels som en följd av metoden för finansiering av budgetreduktion. Dessa förändringar innebär att en större del av EU- budgetens finansiering tas ut via BNI-avgiften. För det andra modifieras taket för uttag av egna medel totalt från av BNI enligt nationalräkenskapssystemet ENS 79 till motsvarande belopp uttryckt i procent av BNI enligt det nya nationalräkenskapssystemet ENS 95. Syftet med modifieringen av taket är att övergången till nytt nationalräkenskapssystem inte skall leda till ökade resurser för EU- budgeten. För det tredje införs en reducering av finansieringsansvaret för den brittiska budgetreduktionen till av nuvarande andel för , , och Öster-rike. För det fjärde justeras den brittiska budgetreduktionen med anledning av de ovan beskrivna ändringarna vad gäller tullavgifter och mervärdesskattebaserad avgift samt för effekter med anledning av kommande utvidgning av unionen. Eftersom beslutet nu antagits av rådet har budgetberäkningen i denna proposition baserats på en preliminär bedömning av effekterna av det nya egna medelsbeslutet. Budgeten är den andra årsbudgeten som beslutas inom ramen för det nya finansiella perspektivet för . Kommissionens budgetförslag ryms under taket för , men kommissionen föreslog i anslutning till budgetförslaget en revidering av det finansiella perspektivet för att skapa utrymme för åtgärdsprogrammet för . Rådet avslog vid sin första läsning av budgeten kommissionens förslag till revidering av det finansiella perspektivet och beslutade om neddragningar av anslagsmedel i förhållande till kommissionens budgetförslag om ca i syfte att skapa ökat utrymme för Balkanprogrammet. Den svenska avgiften har i sedvanlig ordning reviderats i förhållande till de beräkningar som presenterades ekonomiska vårproposition eftersom EU-budgetförslaget inte fanns tillgängligt då den ekonomiska vårpropositionen presenterades. Förändringarna i förhållande till bedömningarna i den ekonomiska vårpropositionen föranleds också av kommissionens förslag till EU:s tilläggsbudget 1 , vilken framför allt innehåller en reglering av EU-budgetens överskott och en justering av prognoserna för avgiftskomponenterna. Justeringen av prognoserna i tilläggsbudgeten innebär en kraftig nedjustering av erforderlig uttagsprocent på BNI för att finansiera de fastställda utgifterna. Detta leder till en lägre BNI-avgift än vad som tidigare beräknats. ökar den svenska andelen av EU:s finansiering till följd av den starka svenska ekonomiska tillväxten. En kraftig ökning av den brittiska budgetreduktionen motverkar för svenskt vidkommande i viss mån också effekterna av det lägre uttaget på BNI och överskottet . Genom att beräkningen av 2002 och 2003 baseras på befintliga EU- dokument påverkar revideringen enligt tilläggsbudget 1/2000 och budgetförslaget även i perioden. Utöver anpassning till nya EU-dokument har beräkningen av avgiften justerats för ändrade antaganden om den ekonomiska utvecklingen, inklusive justeringar av antagandena för utvecklingen av tullar och avgifter, mervärdesskattebas, bruttonationalinkomst samt växelkurs. För betalningar avseende 2001 har kursen /euro använts. Tabell 2.1 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområde Utgift 1999 Anvisat 2000 Utgiftsprognos 2000 Förslag 2001 Beräknat 2002 Beräknat 2003 Avgiften till Europeiska gemenskapens budget 23 083 22 131 23 804 23 633 24 330 Tullavgift 2 814 Särskilda jordbrukstullar och sockeravgifter 335 Mervärdesskattebaserad avgift 7 348 Avgiften baserad på bruttonationalinkomsten 9 085 Avgift avseende budgetreduktion 1 302 Totalt för utgiftsområde 27 20 884 23 083 22 131 23 804 23 633 24 330 3 Redovisning av EU-budgetens och avgiftens utfall EU-budgetens utfall EU-budgeten omfattar unionens utgifter inom ramen för den första pelaren, men också i viss utsträckning utgifter inom de övriga pelarna. EU-budgetens aktiviteter budgeteras under anslag och bemyndiganden, i EU-budgeten benämnda betalningsanslag och åtagandebe- myndiganden. Kommissionen lämnar en årsredovisning. Rapporten är ännu inte publicerad. Nedanstående uppgifter är därför pre-liminära. uppgick inkomsterna preliminärt till netto, varav egna medel till . Vid kursen /euro (genomsnittlig årskurs) motsvarar detta i inkomster och i egna medel. Disponibla överskott uppgick till och övriga inkomster till (varav avsåg EFTA:s deltagande i programsamarbetet). Utgifterna täckta av betalningsanslag uppgick enligt preliminära uppgifter till netto, vilket med kursen /euro motsvarar . Totalt ianspråktagna åtagandebemyndiganden, inklusive åtaganden avseende tredje land och bemyndiganden överförda från tidigare budgetår, uppgick enligt preliminära uppgifter till , eller . disponibla bemyndiganden uppgick till . Utnyttjandegraden för åtagandebemyndiganden uppgick därmed preliminärt till . Fördelat i enlighet med finansieringsnyckeln för totala egna medel, där andel uppgick till , innebar det att den svenska delen av åtgandebemyndigandena uppgick till / . Utgifterna (betalningsanslag) fördelade sig enligt följande (miljoner euro): Tabell 3.1 Utgiftsfördelning EU-budgeten 1999 UTGIFTSKATEGORI BELOPP MILJONER EURO ANDEL PROCENT Jordbruksstöd 39 574 47,0 Strukturåtgärder 30 348 36,0 Interna åtgärder 4 865 5,8 Utrikesåtgärder 4 725 5,6 Administration 4 453 5,3 Reserver 300 0,3 Kompensationer till nya medlemsländer (s.k. infasning) 0 0 Totalt 84 265 Utfall för avgiften till EU-budgeten Den svenska avgiften uppgick till . Tabell 3.2 Anslagna medel samt utfall för Utfall Anslag A1 Avgiften till Europeiska gemenskapens budget 20 884 21 908 Tullavgifter 2 814 2 740 Särskilda jordbrukstullar och sockeravgifter 335 423 Mervärdesskattebaserad avgift 7 348 7 457 Avgift baserad på bruttonational- inkomsten 9 085 9 988 Storbritannienavgift 1 302 1 300 Totalt UO 20 884 21 908 Utfallet för avgiften i sin helhet blev , vilket är , eller , mindre än vad som anvisades i statsbudgeten. Anslagsbehållningen uppgick vid utgången av året till . Skillnaden mellan anslagsförbrukningen och anvisat belopp på statsbudgeten förklaras huvudsakligen av att EU-budgetens finansieringsbehov genom tilläggs- och ändringsbudget minskades. Minskningen föranleddes framför allt av överskottet i EU- budgeten 1998 och revidering av avgiftsbaser och växelkurser. Denna revidering under löpande budgetår, som inlemmats i EU:s tilläggs- och ändringsbudget 1, leder till minskning av korrigeringarna i efterhand för att beakta skillnader mellan prognos och utfall. Ändringen innebär således en tidigareläggning av regleringen för prognos- och kursförändringar. Dessa ändringar berör framför allt mervärdesskattebaserad avgift och avgift baserad på bruttonationalinkomst (BNI). Den BNI- baserade delen av avgiften blev med anledning av de ovan redovisade förändringarna lägre än budgeterat, den mervärdesskattebaserade avgiften lägre än budgeterat. Tullavgiften blev lägre än budgeterat, medan de särskilda jordbrukstullarna blev högre än budgeterat, vilket får betraktas som normala avvikelser. För att få en täckande bild av flödena till och från EU-budgeten bör även återflödet beaktas. Återflöde från EU-budgeten I enlighet med finansutskottets uttalande att det vore värdefullt om återrapporteringen till kompletterades med en redovisning av de anslag på statsbudgeten som helt eller delvis finansieras av EU-bidrag (bet. 1999/2000:FiU1, s. 248), redovisade regeringen i bilaga 5 till skriv- elsen, Årsredovisning för staten 1999 (skr. 1999/2000:150), avgifter till och bidrag från EU. Denna redogörelse omfattar enbart sådant återflöde som administreras av svenska myndigheter och som därför redovisas mot statsbudgeten. I enlighet med gällande beslut om gemen- skapens egna medel lämnar kommissionen år- ligen till medlemsstaterna en redovisning av fördelningen av utgifterna per medlemsstat. Redovisningen för utfallet lämnades . I rapporten återges s.k. fördelningsbara utgifter, exklusive utgifter för administration. Kommissionens årliga rapport över återflödet till medlemsstaterna visar att det totala återflödet till års EU-budget uppgick till , vilket vid kursen /euro motsvarar . Detta är en minskning i förhållande till EU- budget med , vilket motsvarar . Den största minskningen såväl nominellt som relativt skedde inom strukturfondsområdet, beroende på det utbetalningssystem som gäller för betalningar till medlemsstaterna. rekvirerades merparten av de förskott som är möjliga att erhålla inom befintliga program, tillgängliga förskott är alltså lägre . Återflödet minskade även inom jordbruksområdet samt för den interna politiken. Detta är under EU-medlemsskap som återflödet minskar. Det bör dock noteras att utgifter för administration, bistånd samt vissa utgifter som ej gått att hän-föra till ett enskilt land inte ingår i återflödes-beräkningarna. I förhållande till EU som helhet minskade det relativa återflödet till från till . Om man ser till EU i sin helhet minskade också det totala återflödet till medlemsstaterna jämfört med . Detta förklaras främst av en total minskning i genomförandet av strukturfonderna. Det svenska nettobidraget uppgick enligt den definition som används i rapporten till -1 (-8,), eller -0,av BNI. 4 Mål för utgiftsområdet Målen för den svenska EU-budgetpolitiken ligger fast i enlighet med beslut (prop. 1994/95:40, bet. 1994/95:FiU5, rskr. 1994/95:67). Detta innebär bl.a. att skall verka för en effektiv och återhållsam budgetpolitik inom unionen. Målen innebär att skall verka för en förbättrad budgetdisciplin vid användningen av EU:s budgetmedel. beslutades såväl innehållet i ett nytt system för gemenskapens egna medel, som ett nytt flerårigt budgetbeslut, s.k. finansiellt perspektiv. Båda dessa beslut ger uttryck för större budgetrestriktivitet och mer hänsyn till finansieringsfördelningsfrågor än tidigare beslut. De ligger därmed i linje med den svenska målsättningen på området. har EU:s beslutsprocess avseende egna medelsbeslutet förts vidare. Rådet har på grundval av förslag från kommissionen fastställt ett rådsbeslut som är föremål för samråd med Europeiska parlamentet. Så snart den formella beslutsprocessen på EU-nivå avslutats påbörjas den nationella ratifikationsprocessen. Beslutet avses träda i kraft . Det finansiella perspektivet fastställdes på en nivå som skulle minska utrymmet för budgetökningar. Syftet var bl.a. att medvetet framtvinga en omprioriteringsdiskussion inför nya åtaganden. Redan under innevarande år har en sådan diskussion aktualiserats i samband med EU:s åtgärdsprogram för . Vid budgetrådets möte avvisade rådet ett förslag från kommissionen att revidera det finansiella perspektivet för att möta det uppskattade medelsbehovet inom utgiftskategori 4, externa åtgärder. Genom beslutet att skapa nödvändigt finansiellt utrymme genom omprioriteringar, baserade bl.a. på resursutnyttjande i övriga program, har rådet följt inriktningen i förra årets beslut om nytt finansiellt perspektiv. Regeringen noterar med tillfredsställelse att rådets beslut väl överensstämmer med de av fastställda målen för den svenska budgetpolitiken inom EU. Den årliga EU-budgeten är resultatet dels av de ramar som sätts av beslutet om egna medel och det finansiella perspektivet, dels av den årliga budgetberedningen inom rådet och Europeiska parlamentet. Det budgetförslag som rådet lämnat över till Europeiska parlamentet ligger inom ramen för det fastställda finansiella perspektivet. Till följd av resursbehoven för återuppbyggnad av ökar dock anslagna medel , vilket är högre än ökningen . Givet förutsättningarna får detta ändå anses vara en rimlig ökning, som också ligger i samma storleksordning som ökningen av utgiftstaket för statsbudgeten. Regeringen är fortsatt angelägen att slå vakt om att tillräckliga marginaler upprätthålls mellan finansiellt perspektiv och årlig budget för att säkerställa att en revidering av perspektivet inte skall bli nödvändig (2000-2006). För svenskt vidkommande utgör därför fortsatt restriktivitet en utgångspunkt vid den pågående behandlingen av budgetförslaget för . Budgetpolitikens grundläggande mål ligger fast. På lite kommer den för regeringens vidkommande i stor utsträckning att styras av fortsatta ambitioner att göra EU- budgeten till ett effektivt instrument för EU- politiken genom att koncentrera EU-budgetens insatser i enlighet med närhetsprincipen och skapa förutsättningar för nya åtaganden genom en omprövning av befintliga utgifter. Regeringen avser att verka för en fortsatt förenkling av finansieringssystemet för att öka prognostiserbarheten och transparensen. Finansieringen av budgeten med avgifter från medlemsländerna avser utgifterna enligt betalningsanslag. Åtagandebemyndiganden ger inte upphov till samma direkta betalningsansvar utan uttrycker utgiftsåtagandet . Åtagandebemyndiganden styrs dels av tidigare fattade beslut, dels av den årliga budgetprocessen. En förutsättning för möjligheten till långsiktigt hållbar restriktiv budgetpolitik är att balans uppnås mellan tilldelningen av anslag och bemyndiganden och att även tilldelningen av bemyndiganden präglas av återhållsamhet. Egna medel, dvs. medlemsländernas avgifter ett visst år, svarar inte direkt mot åtagandebemyndiganden. Fördelningsnyckeln för finansi-eringen av budgeten, dvs. anslagen, kan dock användas som en grov fördelning av åtagandet på medlemsländerna. I kommissionens budgetförslag föreslås att åtagandebemyndiganden om skall ställas till förfogande . andel av detta uppgår med fördelning enligt vår andel av egna medel till , dvs. , motsvarande ca . Budgetförslaget är för när- varande föremål för budgetberedning inom unionens budgetmyndigheter (rådet och parlamentet). Regeringen föreslår mot bakgrund av detta att bemyndigar regeringen att ikläda staten högst det utgiftsåtagande som följer av fastställd EU-budget vad gäller åtagandebemyndiganden 93:1 Avgiften till Europeiska gemenskapens budget Tabell 6.1 Anslagsutveckling Utgift 20 884 000 Anslag 23 083 000 Utgifts- prognos 22 131 000 2001 Förslag 23 804 000 2002 Beräknat 23 633 000 2003 Beräknat 24 330 000 utgör avgiften till EU-budgeten ett anslag, anslaget 93:1 Avgiften till Europeiska ge- menskapens budget. Motivet till sammanslagningen av de tidigare fyra anslagen till ett anslag var behovet av flexibilitet i medelsdispositionen mellan de olika komponenterna i avgiften. För att bibehålla den tidigare informationsnivån redovisas dock den beräknade fördelningen på anslagsposter i enlighet med regeringens utfästelse i budgetpropositionen (prop. 1998/99:1). Information om utfall presenteras även på anslagspostnivå. Anslagsposterna utgörs dels av de fyra tidigare anslagen, dels av anslagsposten Avgift avseende budgetreduktion. De beräknade utgifterna inom utgiftsområdet omfattar dels andel av finansieringen av EU-budgeten för det berörda budgetåret inklusive eventuella EU-tilläggs-budgetar, dels revidering av avgiftsbaserna och revidering av den brittiska budgetreduktionen. Regeringens överväganden Med hänsyn till Europeiska kommissionens budgetförslag och prognosen för utfallskorri- geringar beräknas avgiften till Europeiska gemenskapen för svensk del uppgå till . I förhållande till ekonomiska vårproposition innebär regeringens förslag en minskning på . De huvudsakliga förändringarna utgörs av nytt budgetunderlag från EU (budgetförslag 2001 i stället för fastställd budget 2000) och nya antaganden om den svenska ekonomiska utvecklingen. Betalningarna avseende mervärdesskattebaserad avgift, BNI-avgift och Storbritannien-avgift baseras på en bedömd växelkurs per om per euro. Vid bedömningen av nivån för mervärdesskattebasen har preliminära utfalls- siffror använts. Utgiftsprognosen uppgår till . Jämfört med ekonomiska vårproposition är detta en nedrevidering om . Orsaken till nedrevideringen är framför allt att hänsyn tagits till EU:s tilläggsbudget 1/2000, där EU-budgetens överskott återförs till medlemsländerna genom att inbetalningarna minskas. Den avgörande effekten för den svenska avgiften uppkommer dock genom en kraftig upprevidering av prognoserna för EU:s totala momsbas och BNI, vilket minskar det procentuella uttaget av BNI-avgift nödvändigt för att finansiera fastställda utgifter. ökar dock den brittiska budgetreduktionen, liksom relativa andel av EU-budgetens finansiering, två faktorer som ökar avgiften. Nettoeffekten är en kraftig minskning. Beräkningen baseras på en framskrivning av kommissionens budgetförslag , samt en utgiftsutveckling som följer finansiella perspektivet. Utgifterna enligt finansiella perspektivet 2000-2006 ökar för att sedan minska under de återstående åren i perioden. Effekterna av det nya egna medelsbeslutet har beaktats och påverkar den svenska avgiften . Nedan redovisas för information regeringens preliminära beräkning av fördelningen mellan anslagsposter. 93:1.1 Tullavgift Tabell 6.2 Tullavgift Utgift 2 814 000 Beräknat 2 850 000 Utgifts- prognos 3 057 000 2001 Beräknat 3 198 000 2002 Beräknat 2 804 000 2003 Beräknat 2 977 000 Inkomsterna från den gemensamma tulltaxan utgör egna medel för Europeiska gemenskapen och tillfaller därför gemenskapsbudgeten. Medlemsländerna får dock behålla av uppburna medel för att täcka administrativa kostnader i samband med uppbörden. avser inbetalningen till Europeiska kommissionen, dvs. de av uppbörden som tillfaller gemenskapsbudgeten. Uppbörden budgeteras och redovisas i sin helhet under inkomsttitel Tullmedel. På inkomsttiteln redovisas även sådan tulluppbörd som inte tillfaller gemenskapen t.ex. betalningar som hänför sig till ärenden och eventuella inkomster från avgifter som ej utgör egna medel. Tullavgiften betalas in enligt faktisk uppbörd i kronor. Regeringen beräknar att tullavgiften kommer att uppgå till . 93:1.2 Särskilda jordbrukstullar och sockeravgifter Tabell 6.3 Särskilda jordbrukstullar och sockeravgifter Utgifts- prognos 319 000 2001 Beräknat 326 000 2002 Beräknat 279 000 2003 Beräknat 283 000 De särskilda tullarna på jordbruksprodukter och avgifterna på sockerproduktionen, vilka tas ut i enlighet med EU:s jordbrukspolitik, utgör i likhet med tullarna enligt den gemensamma tull- taxan gemenskapsbudgetens egna medel. Även för dessa tullar och avgifter gäller att medlems- landet får behålla av uppbörden för att täcka administrativa kostnader kopplade till uppbörden. avser inbetalningarna till Europeiska kommissionen. Den svenska uppbörden av dessa avgifter förs upp på inkomsttitel Jordbruks- och sockeravgifter. Särskilda jordbrukstullar och sockeravgifter betalas in enligt faktisk uppbörd. Regeringen beräknar att särskilda jordbruks- tullar och sockeravgifter kommer att uppgå till . 93:1.3 Mervärdesskattebaserad avgift Tabell 6.4 Mervärdesskattebaserad avgift Utgift 7 348 000 Beräknat 7 392 000 Utgifts- prognos 7 866 000 2001 Beräknat 7 466 000 2002 Beräknat 5 861 000 2003 Beräknat 6 111 000 Den mervärdesskattebaserade komponenten i avgiften till EU:s budget beräknas som en pro- centuell andel av medlemslandets mervärdes- skattebas enligt en prognos budgeten avser. Den nationella skattebasen korrigeras härvid för avvikelser från och variationer inom EU:s sjätte mervärdesskattedirektiv så att en enhetlig skattebas erhålles. Uttaget är satt till högst av mervärdesskattebasen. Det faktiska uttaget beräknas i kommissionens budgetförslag för . Avvikelsen från det maximala uttaget beror på den tekniska utformningen av finansieringen av budgetreduktion. Efter avslutat budgetår korrigeras momsavgiften för avvikelser från den prognostiserade basen så att fastställt procentuellt uttag enligt fastställd EU-budget vidmakthålls. I beräkningen har det preliminära utfallet för momsbasen 1999 beaktats. Beredningen är dock inte avslutad, vilket innebär att basen kan komma att förändras. Med hänsyn till Europeiska kommissionens budgetförslag beräknas den mervärdesskattebaserade avgiften uppgå till . 93:1.4 Avgift baserad på bruttonationalinkomsten Tabell 6.5 BNI-avgift Utgift 9 085 000 Beräknat 11 330 000 Utgifts- prognos 9 742 000 2001 Beräknat 11 000 000 2002 Beräknat 14 208 000 2003 Beräknat 14 450 000 Avgiften baserad på bruttonationalinkomsten (BNI-avgiften), beräknas på en prognos av medlemslandets BNI till marknadspriser för budgeteringsåret. Uttaget beräknas som en procentuell andel av gemenskapens samlade BNI mot bakgrund av återstående finansieringsbehov sedan övriga avgifter beräknats. BNI-avgiften korrigeras i efterhand med hänsyn till utfallet. Som en följd av restriktionerna avseende mervärdesskattebaserad avgift i rådets beslut om systemet för gemenskapernas egna medel (94/728/EG, Euroatom) får ökningar och minskningar i finansieringsbehovet för EU- budgeten ett direkt genomslag i BNI-avgiftens storlek. Med hänsyn till Europeiska kommissionens budgetförslag beräknas avgiften baserad på bruttonationalinkomsten uppgå till . 93:1.5 Avgift avseende budgetreduktion Tabell 6.6 Storbritannien-avgift Utgift 1 302 000 Beräknat 1 131 000