prop · GP031d24 · 2001-09-20 00:00:00 — Vidare förstärktes resurser för rådgivning till skogsägare . Möjligheter skapades för medfinansiering från EU av den omfattande , en kampanj som även ingår i det nya miljö- och landsbygdsutvecklingsprogrammet. Resurserna för områdesskydd i form av reservat, biotopskydd och naturvårdsavtal har förstärkts mycket kraftigt, Ytterligare förstärkningar beräknas . På forskningens område har regeringen tagit initiativ till en massiv satsning tillsammans med skogsbranschen på FoU- program för en breddad användning av träfiber som bas för olika produkter och att öka förädlingsvärdet hos skogsindustriprodukterna. Särskild tyngdpunkt har lagts på den trämekaniska industrin. Dessa program har finansierats av skogsbranschen och staten gemensamt. Nästa uppföljning av skogspolitiken skall redovisas av före utgången av . Det är regeringens avsikt att för redovisa denna uppföljning och de förslag till åtgärder som den kan föranleda. Även Rennäringspolitiska kommitténs förslag kan komma att beröra skogspolitiken. Internationellt kommer regeringen att fortsätta att verka för ett ekonomiskt, ekologiskt och socialt hållbart skogsbruk i alla delar av världen. kommer flera viktiga förhandlingar att äga rum på det globala planet. 3.5.1Statliga insatser inom politikområdet Statens insatser inom politikområdet utgörs av de medel som har beslutats för att nå skogspolitikens mål. Grundläggande medel är rådgivning, information och utbildning. Dessa medel har fått ökad betydelse genom skogspolitiska beslut som starkt betonar skogsägarnas frihet och eget ansvar för att målen nås. viktigaste uppgift är mot denna bakgrund att ge skogsägarna råd och informera om hur olika skogsbruksåtgärder skall vidtas för att de båda skogspolitiska målen skall tillgodoses. Den senaste utvärderingen visade att det behövs särskilda rådgivningsinsatser på både produktions- och miljöområdet. En tidsbegränsad resursförstärkning har därför beslutats för treårsperioden 19992001. Därtill kommer att rådgivning har lyfts fram i det av EU medfinansierade miljö- och landsbygdsprogrammet. Skogsvårdslagstiftningen uttrycker statens minimikrav på skogsbruket. Den kompletteras av som innehåller vissa bestämmelser som skall medverka till att skogspolitikens miljömål tillgodoses. är tillsynsmyndighet utom vad gäller bestämmelser om reservat och markavvattning. Skogsvårdslagstiftningen skärptes som en följd av bl.a. uppföljningen. Det gällde särskilt bestämmelser om återväxtåtgärder och miljöhänsyn. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Statligt ekonomiskt stöd till skogsbruket är av begränsad omfattning. Det lämnas i princip endast till natur- och kulturvårdsåtgärder som har en omfattning som går utöver de krav som ställs i skogsvårdslagstiftningen. Denna princip kännetecknar även de inslag av skogsbruksstöd som finns i de svenska strukturfondsprogrammen och i miljö- och landsbygdsprogrammet. Motsvarande begränsning görs inte av andra medlemsstater. Anslagen för ersättningarna till skogsbruket för det intrång i pågående markanvändning som beslut om reservat eller biotopskydd kan innebära har ökats väsentligt . De nivåer som gäller motsvarar i stort vad som behövs för att tillgodose förslag i denna del. Kraven på vad gäller rådgivning och tillsyn motiverar en lokalt förankrad organisation med nära och direkta kontakter med skogsägarna. I de senaste årens rationaliseringar och organisationsförändringar har detta betonats. Ett viktigt komplement till den statsfinansierade verksamheten inom politikområdet är den uppdragsverksamhet som organisationen bedriver och som omfattar viktiga skogspolitiska och arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Utbildning och forskning för skogsbrukets behov finansieras till stor del inom detta utgiftsområde men inom politikområdet Utbildning och forskning. Stora insatser för skogsindustriell forskning görs också inom utgiftsområde 24 Näringsliv och av löntagarfondsstiftelserna. Natur- och kulturvårdsåtgärder inom arbetsmarknadspolitikens ram har stor betydelse för skogspolitikens miljömål. Förvärv, intrångsersättningar och skötsel vad gäller skogsreservat finansieras över anslag inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Som nämnts i det föregående spelar skogsägarnas egna insatser en alltmer viktig roll för att nå skogspolitikens mål. Den ökade betydelsen är särskilt markant när det gäller miljömålet. Frivilliga hänsynstaganden i form av särskilt anpassad skogsskötsel och totalskydd kompletteras av en alltmer utvecklad landskapsekologisk planering av verksamheten. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Målet för politikområdet redovisas i avsnitt 3.3. Målet är långsiktigt och gäller alltså . En sådan långsiktighet följer av skogsbrukets karaktär och har gällt det senaste seklet. Som nämnts i det föregående utvärderas skogspolitiken, trots sin långsiktighet, . Den utvärderingen avser även verksamhet. Förutom att det är svårt att för skogspolitiken göra resultatbedömningar för ett enskilt år råder det vissa svårigheter att särskilja effekterna av myndighetens verksamhet från effekterna av andra faktorer och andra aktörers verksamhet. Produktionen av svenska skogsindustriprodukter fortsatte att öka . Den samlade produktionen av massa uppgick till . Produktionen av papper blev och produktionen av sågade trävaror . Exportvärdena uppgick till respektive 16, 57 och . Det samlade värdet av exporten av skogsindustriprodukter var eller av det totala exportvärdet för landet. Nettoexporten av skogsindustriprodukter uppgick till motsvarande av den samlade nettoexporten. Sysselsättningen i skogsnäringen beräknas till cirka 93 000 personer . Den har minskat och . Minskningen av antalet produktionsenheter i skogsindustrin sker numera främst i sågverkssektorn. Den sammanlagda avverkningen beräknas till , en ökning med . uppgick importen av rundvirke och flis , en ökning . Importen svarade för av industrins råvaruanvändning. Enligt helt nya konsekvensanalyser som utförts i regi bör det vara möjligt att successivt öka den uthålliga årliga avverkningsnivån under den närmaste 100-års- perioden från nuvarande till . Även med dessa höga avverkningsnivåer kommer virkesförrådet att fortsätta öka liksom andelarna lövträd, äldre lövträdsrik skog, äldre skog och antalet gamla grova träd. läggande förutsättningar är en fortsatt strävan att nå de skogspolitiska målen. I den utvärdering av skogspolitiken som redovisades 1998 konstaterades det att varken produktionsmålet eller miljömålet hade nåtts. De förändringar av lagstiftningen och de tillfälliga resursförstärkningar på sammanlagt som därför beslutades gäller t.o.m. innevarande budgetår. Insatsområdena är rådgivning i produktions- och miljöfrågor och tillsyn särskilt vad gäller återväxtåtgärder. Vidare gjordes ökade insatser för områdesskydd. Effekterna av dessa insatser utvärderas och kommer som nämnts att redovisas 2002. Som exempel på utvecklingen kan följande nämnas. startade en landsomfattande informationskampanj, Grönare skog. Kampanjen behandlar skogspolitikens båda mål. Kampanjen hade vid utgången av engagerat cirka 88 000 personer direkt verksamma i skogsbruket och därutöver närmare 100 000 personer. Den medfinansieras av EU. Denna särskilda satsning har bl.a. inneburit att ordinarie rådgivningsinsatser har fått stå tillbaka. Möjligheter har skapats för direktkommunikation via Internet mellan skogsvårdsstyrelsernas konsulenter och skogsägarna. Antalet besök på huvudwebbplats har ökat . ges ut i en upplaga på 270 000. har redovisat hur återväxtåtgärderna har förändrats . I den tidigare utvärderingen betonades angelägenheten av förbättrade åtgärder och en inriktning mot plantering i stället för naturlig föryngring på för den senare metoden olämpliga områden. Den senaste uppföljningen som gäller områden som avverkades visar att av de undersökta områdena inte uppfyller de krav som ställs i skogsvårdslagen. På av de privata skogsägarnas områden hade ingen återväxtåtgärd vidtagits inom föreskriven tid. När det gäller generell naturvårdshänsyn uppfylls inte kraven i skogsvårdslagen på av områdena. De områdesskydd som administreras av är naturvårdsavtal och biotopskydd. Totalt uppgick arealerna av dessa vid utgången av till 10 480 respektive , varav 190 respektive tillkom . Den största delen av biotoparealen var äldre naturskogsartade objekt. sammanlagt utbetalda ersättningen för dessa uppgår till , varav för biotopskydd. Skogsbruket har på eget initiativ miljöcertifierat sitt skogsbruk i stor utsträckning. Vid utgången av hade huvudsakligen av storskogsbrukets marker certifierats enligt den s.k. FSC- standarden. hade mark tillhörande småskogsbruket certifierats enligt den s.k. PEFC-standarden. uppdragsverksamhet har fortsatt att minska i omfattning. Den utgör numera av verksamheten och av omsättningen. Det är främst uppdragen åt som minskat. Förtroendet hos skogsägarna för uppdragsverksamheten är fortsatt hög enligt en utförd . Som ett exempel kan nämnas att verksamheten med att framställa skogsbruksplaner har ökat med . Inom pågår det ett arbete med systematisk verksamhetsutveckling inklusive miljöledning. Avsikten är bl.a. att före utgången av skall samtliga enheter inom organisationen vara miljöcertifierade enligt ISO 14001. är en av de myndigheter som på regeringens uppdrag inför miljöledning. har en mycket skev åldersfördelning med väntade stora pensionsavgångar. Medelåldern hos personalen är . Kompetensförsörjningsstrategin syftar därför till rekrytering av yngre personer med god teoretisk utbildning. Rekryteringssvårigheter noteras vad gäller högre chefsbefattningar. Systematisk fördjupningsutbildning sker på olika strategiska områden, bl.a. inom naturvård. Arbetet på det internationella skogsområdet har präglats dels av de globala skogsförhandlingarna inom FN:s ram, dels av ordförandeskap i EU. har bidragit med ett omfattande personellt stöd i detta arbete. Det ekonomiska resultatet för minskade . Jämfört med minskade resultatet från till . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Av redovisningen i det föregående framgår att väsentliga slutsatser kan dras först sedan nästa utvärdering av skogspolitiken har redovisats. redovisningar för antyder att det fortfarande inte har skett några väsentliga positiva förändringar i linje med slutsatserna av den förra utvärderingen. Stora insatser görs emellertid nu både av skogsnäringen själv och av i syfte att nå de båda skogspolitiska målen. De förslag som regeringen har redovisat i propositionen Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier kommer vad gäller bl.a. målet Levande skogar att ställa stora krav på engagemang från sida. För att detta skall vara möjligt måste organisationen tillföras nya resurser för rådgivning, information, miljöövervakning och områdesskydd. Det är angeläget att myndighetens arbetsformer utvecklas vidare i syfte att på ett effektivt sätt nå goda resultat. Så t.ex. är det viktigt att resurserna för områdesskydd utnyttjas på ett flexibelt sätt i linje med regeringens uttalande i prop. 1997/98:158. har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen för avseende . har gett högsta betyg i sin EA-värdering. har i sin årliga rapport hänvisat till vad man anförde om arbete med att jämställa miljömålet med produktionsmålet i skogspolitiken och vill uppmärksamma regeringen på att myndigheten inte vidtagit åtgärder för att öka rådgivningsinsatserna till maskinförare eller att ge alla skogsvårdskonsulenter en tillräcklig naturvårdsutbildning. Regeringen kommenterade frågan i budgetpropositionen för och hänvisade bl.a. till de då beslutade extra resurserna för rådgivning. Inom har det också gjorts stora insatser för att höja personalens kompetens inom miljöområdet. Härtill kommer att det under det allra har bedrivits en omfattande utbildningskampanj i produktions- och miljöfrågor riktad inte bara till 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 skogsägare utan också till andra som är verksamma i skogsbruket. Kampanjen pågår fortfarande. I redovisning av kompetensförsörjningen anges bl.a. breddutbildning och spetsutbildningar inom kulturmiljövårdsområdet som prioriterade utbildningar . Slutligen kan hänvisas till den utvärdering av skogspolitik som skall redovisas för och den fördjupade prövning som kommer att göras inför nästa års budgetproposition. 1Motsvarar 295 586 tkr prisnivå. 2Motsvarar 295 586 tkr prisnivå. Anslaget disponeras av som är central förvaltningsmyndighet för skogsfrågor och chefsmyndighet för skogsvårdsstyrelserna. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 3.3 Offentligrättslig verksamhet (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Utfallet av uppdragsverksamheten är till största del beroende av de insatser som görs inom arbetsmarknadspolitikens ram. Regeringen bedömer anslagsbehovet för till . Därvid har en förstärkning på beräknats för arbete med anledning av regeringens förslag i propositionen Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130). Av dessa medel avser myndighetens centrala och regionala ansvar för miljömålet Levande skogar. Vidare har anslaget minskats med motsvarande resurserna för den nu utgångna treårsinsatsen för förstärkt rådgivning. Möjligheten att tillföra ytterligare medel till rådgivningen kan komma att uppstå inom det av EU medfinansierade landsbygdsprogrammet. beräknas anslagsbehoven till respektive . Tabell 3.5 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och i samband med budgetpropositionen . 2Inklusive slutjustering med anledning av de statliga avtalsförsäkringarna. En närmare beskrivning av detta finns i tilläggsbudgeten i samband med budgetpropositionen, avsnitt 9.2. 3.8.241:2 Insatser för skogsbruket Anslaget som disponeras av täcker kostnaderna för statsbidrag enligt förordningen (1993:555) om statligt stöd till skogsbruket och förordningen (2000:577) om stöd för miljö- och landsbygdsåtgärder. Anslaget finansierar bidrag till sådant ädellövskogsbruk som regleras särskilt i skogsvårdslagen (1979:429) och vissa natur- och kulturvårdsåtgärder. Vidare täcker det statens kostnader för biotopskydd, naturvårdsavtal och försöksverksamhet med skogsmarkskalkning m.m. Anslaget finansierar sedan sin tillkomst vissa administrationskostnader hos . De har uppgått till och får uppgå till . Mot bakgrund av vad regeringen har föreslagit i propositionen Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier bör extra insatser göras på biotopskydd och naturvårdsavtal . Anslaget bör mot den bakgrunden räknas upp med respektive 40 och . För beräknar regeringen en återgång till nuvarande anslagsnivå. Jämfört med sker då en minskning med sedan treårsprogrammen för stormfällda områden och förbättrad biotopinventering m.m. upphört. Dessutom minskas anslaget för biotopskydd och naturvårdsavtal med . Anslaget bör liksom till viss del kunna disponeras för administrationskostnader, i fortsättningen även vad gäller sådana kostnader direkt relaterade till biotopskydd och naturvårdsavtal. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Tabell 3.7 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Överföring andra anslag 34:3 Förslag/beräknat anslag 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen . De utgifter som belastar anslaget är bl.a. alleuropeiskt skogssamarbete, uppföljning av FN:s miljö- och utvecklingskonferens i och vissa projektkostnader och resekostnader vid deltagande i Internationella tropiska timmerorganisationen. Regeringen har beslutat att av anslagssparandet skall dras in. För bedöms anslagsbehovet till . För budgetåren 2003 och 2004 beräknas anslagsbehoven vara oförändrade. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 3.8.441:4 Från EG-budgeten finansierade medel för skogsskadeövervakning Anslaget disponeras av och används för kartläggning av skogens miljötillstånd på över 200 observationsytor spridda Den nationella delen av finansieringen av denna verksamhet sker över anslaget . Regeringen har beslutat att av anslagssparandet skall dras in. Det pågår en översyn av innehållet i och reglerna för den verksamhet som finansieras över detta anslag. Översynen beräknas vara klar under slutet av . För bedöms anslagsbehovet till . beräknas anslagsbehoven vara oförändrade. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Politikområdet omfattar verksamhet som avser djur i människans tjänst samt den del av faunavården som avser viltvård. Verksamheten inom djurskydds- och djurhälsoområdet syftar till att upprätthålla ett gott hälsotillstånd och ett gott djurskydd bland husdjur, försöksdjur, vilda djur som hålls i fångenskap eller som används som försöksdjur samt att begränsa användningen av försöksdjur. Verksamheten syftar också till att åstadkomma sunt och bra djurfoder, vilket är viktigt för djurens hälsotillstånd liksom för kvaliteten på det slutliga livsmedlet. Likaså utgör hanteringen i av animaliskt avfall en viktig gren av verksamhetsområdet. Djurområdet omfattar verksamhet vid med distriktsveterinärorganisationen, , , och . Inom politikområdet Djurpolitik disponerar medel för djurskyddsfrämjande åtgärder samt för forskning och utveckling vad gäller sådana åtgärder (anslag 42:3). Dessutom disponeras medel till beredskap mot och bekämpande av smittsamma djursjukdomar, obduktioner samt till olika djurhälsovårdsaktiviteter när det gäller nötkreatur, svin, får, häst och fisk (anslag 42:5). veterinära fältverksamhet upprätthålls genom den statliga distriktsveterinärorganisationen med cirka 250 distriktsveterinärer fördelade över hela landet (anslag 42:2). Verksamheten utgår från cirka 80 veterinärstationer. () är veterinärmedicinskt expert- och serviceorgan för myndigheter och enskilda och utreder bl.a. smittsamma djursjukdomars uppkomst, orsak och spridningssätt. SVA:s uppgift är att uppnå och vidmakthålla en god djur- och folkhälsa. Arbetet bedrivs genom förebyggande, diagnostiserande och bekämpande av infektionssjukdomar hos djur. SVA medverkar vid utbrott av epizootiska sjukdomar och ansvarar för i . SVA är veterinärmedicinskt centrallaboratorium och svenskt referenslaboratorium enligt EG:s zoonosdirektiv. Centrala försöksdjursnämndens (CFN) uppgift är att samordna och ansvara för frågor som rör försöksdjur i syfte att begränsa antalet djur som används i djurförsök. CFN skall därvid bl.a. samverka med andra myndigheter, organ och forskare i syfte att få andra metoder än djurförsök accepterade inom forskning och vid testning. CFN skall vidare följa de sju djurförsöksetiska nämndernas arbete. Nämnderna skall godkänna användningen av försöksdjur från etisk synpunkt. CFN skall bidra till en effektiv, enhetlig och god etisk prövning av ansökningar om planerade djurförsök som de djurförsöksetiska nämnderna har att ta ställning till. CFN lämnar finansiellt stöd till forskningsprojekt inom områden som bedömts som särskilt viktiga för att nå försöksdjursbesparande effekter. På regional och lokal nivå medverkar länsstyrelserna och kommunerna till upprätthållande och förbättring av djurhälsan och djurskyddet samt tillsynen därav. och uppgifter är att lämna bidrag till åtgärder för att förebygga skada av vilt och ersättning för sådan skada enligt 29 a § jaktförordningen (1987:905) samt för skador som rovdjur orsakar på renar. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Tabell 4.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet 42:2 Bidrag till distriktsveterinärorganisationen 42:3 Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder 42:5 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar 42:6 Ersättningar för viltskador m.m. Totalt för politikområde Djurpolitik 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen . Målet för djurpolitiken är ett gott djurskydd och ett gott djurhälsotillstånd bland djur i människans tjänst och att viltstammarna förvaltas på ett sådant sätt att oacceptabla skador på människor och egendom inte uppstår. Detta mål nås genom bl.a. förbättring av djurskyddet, kontroll av att det i inte tillverkas och/eller marknadsförs foder som är skadligt för djur, människor eller miljö, förebyggande, diagnostiserande och bekämpande av infektionssjukdomar hos djur, samordning av försöksdjursverksamheten i syfte att begränsa antalet djur som används i djurförsök, stöd till forskning samt utbildnings- och informationsinsatser, Den svenska grundtanken att det är den omgivning som djuren placeras i som skall göras så djurvänlig som möjligt i syfte att djuren skall må bra, ha god hälsa och ges möjlighet att tillfredsställa sina behov av naturligt beteende. Avelsverksamheten bör inte enbart syfta till att förbättra produktionsegenskaperna utan även till att komma till rätta med problem som förlossningssvårigheter och sjukdomsfrekvens och syfta till att ge djuren ett friskt liv samt ta tillvara och bevara det genetiska kulturarvet. Transporter måste ske under så lite stress som möjligt för djuren. Även i slakterier måste djurskyddet vara bra och djuren behandlas väl. Genom detta synsätt skapas en etiskt god djurhållning vars goda djurmiljö är en förutsättning för bl.a. ett lågt användande av antibiotika i djurskötseln. Varje moment i djurhållningen och livsmedelsproduktionen bör följas upp av en god och väl fungerande tillsyn. och har fokus lagts särskilt på etiken i djurhållningen och kunskapen att djur är kännande varelser som skall behandlas med att populationen av vilda fåglar och däggrespekt och med hänsyn till deras hälsa och väl- djur skall hållas på en sådan nivå att oacceptabla skador av vilt inte uppkommer. Det svenska synsättet när det gäller djurhälsa och djurskydd är präglat av höga etiska ambitioner. Ekonomisk hänsyn får inte gå före djurens Djurhållning innebär ett ansvar. De som handhar djur måste vara medvetna om och ha kunskaper om djurs behov. har , inom ramen för ordförandeskapet, lyft fram frågorna om vad som är god djurhållning, vilket egenvärde djur har och vilket moraliskt ansvar människan har att behandla djur väl. Regeringen har således bl.a. initierat en debatt om djuretik i ministerrådet och hållit informella rundabordsdiskussioner med företrädare för djurskyddsorganisationer samt tagit initiativ till en konferens, Ethics and Animal Welfare, i . Dessutom har givit ut broschyren Lyckliga djur etiska och moraliska perspektiv på djurhållning. Djurskyddet är prioriterat. arbetar ständigt med att se över djurskyddslagen (1988:534) och djurskyddsförordningen (1988:539) för att anpassa reglerna efter djurens behov i så stor utsträckning som möjligt. har ett mycket gott smittskyddsläge. Att behålla och förbättra denna unika situation är synnerligen angeläget. Den svenska modellen bygger i hög grad på förebyggande smittskydd. En bra djurskötsel och god hygien i djurhållningen ger också hög livsmedelskvalitet. Det är inte bara i livsmedelsindustrin och i butikerna som det krävs rätt hantering för att ett livsmedel skall vara en bra produkt. Redan från första ledet i produktionen krävs noggrannhet och eftertanke. För att exempelvis få fram en bra köttprodukt krävs att djuret föds upp rätt och ges ett sunt och bra foder, som varken innehåller kadavermjöl, tillväxtbefrämjande antibiotika eller andra olämpliga tillsatser. God etik i djurhållningen har dessutom stor betydelse för hur konsumenterna värdesätter livsmedlen. En god djurhållning ger också goda förutsättningar för en lönsam livsmedelsproduktion och kan vara avgörande för konsumenternas förtroende. Risken för viltskador skall i första hand motverkas genom skadeförebyggande åtgärder och i andra hand genom jakt. Om det är uppenbart oskäligt att den skadelidande själv svarar för hela kostnaden kan ersättning erhållas ur anslaget 42:6 Ersättning för viltskador m.m. har beslutat en lag (2000:53) om märkning och registrering av hundar. Hundar skall märkas så att de kan identifieras och ägarskapet registreras i ett för landet centralt register. Hundar, som påträffas utan märkning eller som inte har någon ägare registrerad, kan omhändertas av polismyndigheten. Lagen trädde i kraft