prop · GO031D7 · 2001-01-01 00:00:00 — Kommittén som skall redovisa sitt uppdrag har bl.a. fått i uppdrag att analysera behovet av och förutsättningarna för en mer teknikoberoende grundlagsreglering av yttrandefriheten. En annan del av uppdraget är att analysera och ta ställning till om de preskriptionstider som gäller för tryckfrihets- respektive yttrandefrihetsbrott bör förlängas. Offentlighetsprincipens tillämpning i IT-samhället utreds tillkallade regeringen en parlamentarisk kommitté (Ju1999:06, dir. 1998:32) med uppgift att bl.a. göra en översyn av bestämmelserna om allmänna handlingars offentlighet i syfte att vidga möjligheterna för offentlighetsprincipens tillämpning i IT- samhället. Kommittén skall redovisa sitt arbete i denna del . En offentlighetskampanj inleds Regeringen kommer att genomföra en kampanj för att öka kunskapen och medvetenheten i samhället och bland de anställda i förvaltningen om offentlighetsprincipen och dess roll för öppenhet och demokrati. Arbetet skall pågå och ledas av en ordförande samt ett offentlighetsråd med företrädare för bl.a. stat, kommun och landsting. Yttrande- och meddelarfrihet för anställda i verksamheter med anknytning till det allmänna ses över Regeringen har givit en utredare i uppdrag att se över yttrande- och meddelarfrihet för anställda i verksamheter med anknytning till det allmänna. Uppdraget gäller t.o.m. . En nationell handlingsplan för mänskliga rättigheter utarbetas har en särskild arbetsgrupp inrättats för att utarbeta ett förslag till en nationell handlingsplan för mänskliga rättigheter. En sådan handlingsplan skall se till helheten och verka för att ge en övergripande bild av och mänskliga rättigheter samt identifiera åtgärder som kan förbättra främjandet och skyddet av de mänskliga rättigheterna. Arbetsgruppen skall i sitt arbete bl.a. kartlägga och analysera hur svenska myndigheter arbetar för att förbättra skyddet av de mänskliga rättigheterna i . Arbetsgruppen skall också granska de organisatoriska aspekterna av arbete för att hantera frågor om mänskliga rättigheter och vid behov föreslå eventuella förändringar. Arbetet beräknas vara färdigt . 4.5.2 Insatser utanför politikområdet 4.5.2.1 Statliga insatser Insatser för att utveckla och stärka demokratin genomförs inom ett stort antal politikområden. Detta gäller t.ex. ungdomspolitiken, utbildningspolitiken, integrationspolitiken, rättsväsendet och forskningspolitiken. Inom dessa områden kommer olika aktiviteter att genomföras som är nära kopplade till regeringens utvecklingsarbete Tid för demokrati. Insatser för att stärka ungdomars inflytande och deltagande beslutade om mål för den nationella ungdomspolitiken (prop. 1998/99:115, bet. 1999/2000:KrU4, rskr. 1999/2000:53). Ett av målen är att ungdomar skall ha reella möjligheter till inflytande och delaktighet. I propositionen - På ungdomars villkor (prop.1998/99:115) aviserades ett antal åtgärder för att stärka ungdomars inflytande och delaktighet. Bland annat gav regeringen för Ungdomsorganisationer (LSU) ekonomiskt stöd för att utreda ungdomars möjligheter att påverka såväl i sin egna miljöer som i större politiska sammanhang. LSU - Ungdomarnas demokratikommission - har till regeringen lämnat sin slutrapport . Rapporten är ute på remiss. Det demokratiska samtalet i skolan Skolan har en viktigt roll för en fungerande demokrati. Regeringen har bl.a. verkat för att sprida försöksverksamheten med lokala styrelser med föräldramajoritet samt försöksverksamheten med lokala styrelser med elevmajoritet inom gymnasieskolan. Försöksverksamheterna som inleddes avslutas och är nu föremål för utvärdering av . Vidare har regeringen drivit det s.k. , där demokratifrågorna utgjort en central del. Makt och inflytande ur ett integrationspolitiskt perspektiv För att ytterligare belysa fördelningen av makt och inflytande ur ett integrationspolitiskt perspektiv har regeringen beslutat om att tillsätta en utredning i frågan. Vidare har regeringen givit i uppdrag att analysera valdeltagandet i vissa utsatta bostadsområden. Rasistiska, främlingsfientliga eller homofobiska uttryck och handlingar bekämpas Uttryck som rasism, främlingsfientlighet och homofobi är allvarliga hot mot de grundläggande demokratiska värdena. Regeringen har beslutat om att det skall utarbetas en nationell handlingsplan mot rasism, främlingsfientlighet och etnisk diskriminering. Regeringen har i ett första steg givit ett antal uppdrag. Vidare har regeringen tillkallat en kommitté (Ku1999:09, dir. 1999:75) med uppgift att utreda etablerandet av ett Forum för Levande historia. Forumet skall vara ett nationellt centrum för frågor om demokrati, tolerans och mänskliga rättigheter. Verksamheten skall ta sin utgångspunkt i Förintelsen. Inom rättsväsendet är arbetet med att förebygga och bekämpa brott med rasistiska, främlingsfientliga och homofobiska inslag en prioriterad verksamhet. , och har alla arbetat fram strategier/handlingsplaner för hur man i arbetet skall fortsätta prioritera dessa frågor. Fördjupad kunskap om demokratifrågorna Forskningen kring demokratifrågorna är väsentlig för att stärka och fördjupa det offentliga samtalet om folkstyrelsen samt för genomförandet av politiken. Demokratiforskningen berör ett stort antal discipliner och genomförs inom många institutioner och organisationer runt om i landet. beslöt om ett program för forskning om den offentliga sektorn (FOS-programmet) (prop. 1991/92:16, bet. 1991/92:FiU4, rskr. 1991/92:14). I detta forskningsprogram ingår disciplinprogrammet Demokrati i förändring . En utvärdering av FOS-programmet kommer att genomföras. 4.5.2.2 Insatser av andra aktörer Ett stort antal aktörer bidrar till att utveckla och stärka demokratin. Kommuner och landsting arbetar ständigt med att utveckla nya modeller för att involvera medborgarna i den demokratiska processen. har arbetat med demokratifrågorna, bl.a. inom Tema Demokrati. Nya och gamla folkrörelser och andra medborgarsammanslutningar har på olika sätt viktiga funktioner i arbetet med att utveckla och stärka demokratin. Dels genom att de i sig är demokratiska organisationer, dels genom att de ger röst åt olika medborgargrupper. Ett exempel är betydelsen för den lokala demokratin hos de cirka 4000 lokala utvecklingsgrupper som är anslutna till Hela skall leva. Det finns även andra organisationer och institut som på olika sätt arbetar med att belysa demokratifrågorna, t.ex. och Samhälle och DemokratiAkademin. 4.6 Revisionens iakttagelser har inte lämnat några invändningar i revisionsberättelserna eller framfört andra principiellt viktiga frågor som rör detta politikområde. 4.7 Budgetförslag 4.7.1 46:1 Allmänna val Tabell 4.2 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 22 576 2001 Förslag 25 000 2002 Beräknat 215 000 2003 Beräknat 15 000 Inom anslaget finns medel till regeringens utvecklingsprojekt för folkstyrelsen - Tid för demokrati. Utvecklingsarbetet består av tre huvudaktiviteter; ett nationellt rådslag om demo- krati och delaktighet, stöd för demokratiutveckling samt uppmärksammandet av 80-årsjubileet av den allmänna rösträtten. Utvecklingsarbetet kommer att pågå t.o.m. . Från anslaget betalas även statens kostnader för valsedlar, valkuvert och andra valtillbehör samt ersättningar till vissa myndigheter m.m. för biträde i samband med allmänna val. Anslagsbelastningen beror till största del på vilka val som hålls . var anslaget budgeterat med hänsyn till valet till . Vid utgången av året fanns ett anslagssparande på ca . har av anslagssparandet dragits in. Resterande sparandet beräknas att användas till utvecklingsarbetet Tid för demokrati . Regeringens överväganden Regeringen föreslår att anslaget skall uppgå till . beräknas anslaget uppgå till respektive . I anslagsnivåerna ingår för utvecklingsarbetet Tid för demokrati. Projektet finansieras dels genom en överföring av från 25 utgiftsområdet anslag 91:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting, dels genom av de medel som tillförts utgiftsområdet i samband årets ekonomiska vårproposition. 4.7.2 46:2 Justitiekanslern 4.3 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 14 029 2001 Förslag 12 820 2002 Beräknat 13 096 1 2003 Beräknat 13 388 2 1 Motsvarar 12 820 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 12 820 tkr prisnivå. Justitiekanslern () är regeringens högste ombudsman. Verksamheten omfattar stora delar av det juridiska området där JK också har olika funktioner. JK skall utöva tillsyn över offentlig verksamhet. JK skall vidare bevaka statens rätt och vara regeringens juridiske rådgivare. JK har också till uppgift att reglera vissa skadeståndsanspråk som riktas mot staten samt företräda staten inför domstol i sådana, men även andra, mål. JK skall dessutom fullgöra åklagaruppgifter på tryckfrihetens och yttrandefrihetens områden. JK har därtill tillsyn över advokatväsendet och vissa uppgifter i fråga om personregister och övervakningskameror. Regeringens överväganden Resultatbedömning JK:s mål är att värna om rättssäkerheten och förbättra effektiviteten på den offentliga förvaltningens område, att se till att den enskilde kom-mer till sin rätt utan att det allmänna intresset sätts åt sidan på skaderegleringens område samt att bidra till en riktig rättstillämpning och lagföring på tryckfrihetens och yttrandefrihetens områden. Antalet fast anställda var /00 14 personer. Därtill tjänstgör en notarie hos JK. Härutöver har en f.d. chefsåklagare och en f.d. hovrättslagman varit arvodesanställda för att handlägga särskilda ärenden. Av resultatredovisningen för framgår att antalet inkomna ärenden uppgick till 4 310 och antalet avgjorda ärenden till 4 453. Vid en jämförelse med har antalet inkomna ärenden minskat . Antalet avgjorda ärenden har minskat . Minskningen av antalet inkomna och avgjorda ärenden är framförallt en följd av ändringar i lagstiftningen om personregister respektive övervakningskameror. har antalet inkomna skadeståndsärenden ökat med 420 ärenden eller med . Antalet inkommande tillsynsärenden har minskat med drygt 80 ärenden eller med . JK har uttalat kritik i av tillsynsärendena vilket nästan är en fördubbling jämfört med föregående år. Antalet ej avgjorda ärenden har , jämfört med motsvarande siffra vid utgången av , minskat från 791 till 648 ärenden eller . Handläggningen av äldre ärenden har prioriterats. Antalet ärenden äldre än uppgår till 58, varav de flesta är rättegångar. Den genomsnittliga handläggningstiden för de ärendegrupper som får anses ha en särskild betydelse för enskilda, tillsyn och skadestånd, uppgår till drygt fyra respektive drygt . I detta sammanhang bör också nämnas att vissa ärenden är av förturskaraktär, exempelvis ärenden om tryck- och yttrandefrihetsbrottet hets mot folkgrupp, som ofta förutsätter särskilda och resurskrävande insatser. JK har i allt väsentligt uppnått de verksamhetsmål som regeringen har satt upp. Analys och slutsatser JK:s verksamhet är i allt väsentligt författningsreglerad. Verksamheten styrs i mycket stor utsträckning av de anmälningar m.m. som enskilda och främst polis- och åklagarmyndigheter ger in. JK rår således inte själv över ärendetillströmningen eller inriktningen på denna. Det är därmed också svårt att förutsäga inom vilket verksamhetsområde tyngdpunkten i verksamheten tid efter annan kommer att ligga. och /1999 trädde vissa författningsändringar i kraft som har betydelse för JK:s verksamhet b.la. vad avser JK:s tillsyn och på tryck- och yttrandefrihetens områden. För att bl.a. möta den väntade påfrestningen på som författningsändringarna kunde antas innebära justerades anslaget upp med 1999 (prop. 1998/99:1, bet.1998/99:KU1, rskr.1998/99:92). Beträffande omfattningen av JK:s fortsatta verksamhet vill regeringen särskilt framhålla följande. Antalet inkommande tillsynsärenden har minskat 1996. Denna tendens torde hålla i sig. kan det på goda grunder antas att utredningarna i de ärenden som JK tar upp till granskning kommer att bli tämligen omfattande och kräva stora arbetsinsatser. Antalet inkommande ärenden inom verksamhetsområdet tryck- och yttrandefrihet har ökat 1996. Tendensen med en ökande ärendetillströmning och därmed sammanhängande resursförbrukning kan antas hålla i sig. Det är angeläget att ingripanden på det tryck- och yttrandefrihetsrättsliga området prioriteras, särskilt när det gäller hets mot folkgrupp. Antalet skadeståndsärenden har, med något undantag, ökat . Antalet inkommande skadestånds-ärenden har ökat med . Ökningen avser främst ersättningsanspråk som grundas på påståenden om bristande överensstämmelse mellan nationell rätt och gemenskapsrätten. Tendensen med ett ökande antal skadeståndsärenden torde hålla i sig. är möjligheten för allmänheten att få en kvalificerad och effektiv prövning av skadeståndsanspråk vid sidan av domstolarna av stort värde för envar, inte minst mot bakgrund av att skadeståndsärenden i sig också inrymmer ett mått av tillsyn. Kvarstående anslagssparande förväntas bli förbrukat under innevarande budgetår. Regeringen gör den bedömningen att anslaget för bör ligga i nivå med anslaget . Som kompensation för beräknade ökade utgifter för löner, lokaler m.m. justeras anslaget upp med . Regeringen föreslår att JK för bör anvisas ett anslagsbelopp som uppgår till . och 2003 beräknas anslaget uppgå till respektive . Tabell 4.4 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 12 651 Pris- och löneomräkning 169 Förslag 2001 12 820 4.7.3 46:3 Datainspektionen Tabell 4.5 Anslagsutveckling Tusental kronor 28 670 2001 Förslag 26 664 2002 Beräknat 28 771 1 2003 Beräknat 29 415 2 1 Motsvarar 28 164 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 28 164 tkr prisnivå. Datainspektionen är central förvaltningsmyndighet med uppgift att verka för att människor skyddas mot att deras personliga integritet kränks genom behandling av personuppgifter och för att god sed iakttas i kreditupplysnings- och inkassoverksamhet. Av anslagssparandet har i enlighet med regeringens beslut dragits in som besparing och ställts till regeringens disposition. Kvarstående anslagssparande till Datainspektionens disposition uppgår således till . Regeringens överväganden Resultatinformation Datainspektionens mål har varit att automatisk databehandling av person- uppgifter inte skall medföra otillbörligt intrång i enskildas personliga integritet; målet skall nås utan att användningen av teknik onödigt hindras eller försvåras, att god sed iakttas i kreditupplysnings- och inkassoverksamhet. Någon samlad bedömning av i vilken utsträckning dessa mål uppnåtts har inte gjorts i inspektionens årsredovisning. Målen för områdena tillsyn, tillstånd och information har återrapporterats enligt kraven i regleringsbrevet. Tillsynsverksamheten skulle bedrivas i minst lika stor omfattning som . utfördes 167 inspektioner (101 offentliga och 66 privata objekt) vilket kan jämföras med 113 . När det gäller tillståndsärenden skulle den genomsnittliga genomloppstiden för tillståndsärenden inte överstiga . Informationsverksamheten skulle öka de registeransvarigas kunskap om integritetsskyddsreglerna. Verksamheten skulle särskilt inriktas på att etablera fortlöpande kontakter med de personuppgiftsombud som har anmälts till inspektionen. Verksamheten har ökat i omfattning och inriktats på information via webbplatsen, föreläsningar och konferenser samt ett callcenter som besvarar frågor per telefon och e-post. Inspektionens webbplats hade 110.000 besök, vilket kan jämföras med 70.000 besök . Antalet telefonfrågor och e-postfrågor ha legat på samma nivå som 1998, d.v.s. ca 15.000 samtal och 1.000 e-meddelanden. Slutsatser Datainspektionen har uppnått samtliga verksamhetsmål som regeringen angivit. Tillsyns- och informationsverksamheten har ökat i omfattning och den genomsnittliga omloppstiden för tillståndsärenden var . Regeringens återrapporteringskrav har emellertid i huvudsak varit inriktade på prestationsmått och ger inte så god information om vilka effekter och resultat som uppnåtts. Någon samlad bedömning av i vilken utsträckning effektmålen, d.v.s. att förhindra intrång i enskildas personliga integritet i samband med automatisk databehandling och att säkerställa god sed i kreditupplysnings- och inkassoverksamhet, är därför svår att göra enbart utifrån årsredovisningen. Regeringen avser därför att inför kommande budgetår utveckla mera resultatinriktade verksamhetsmål och återrapporteringskrav. Som aviserades i förra årets budgetproposition kommer en särskild utredare att göra en översyn av Datainspektionens uppgifter och verksamhet och lämna förslag till inriktning, omfattning och finansiering av den fortsatta verksamheten. Översynen görs mot bakgrund av de nya krav som ställs av personuppgiftslagen och den snabba utvecklingen på informationsteknikens område. Regeringen kommer på grundval av översynen att redovisa sina förslag till fortsatt inriktning och finansiering i budgetpropositionen . I avvaktan på resultaten av den pågående översynen föreslår därför regeringen inte nu några förändringar i verksamhetsinriktningen . Tabell 4.6 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 30 365 Pris- och löneomräkning Engångsvis ramminskning -1 500 Förslag 2001 26 664 4.7.4 46:4 Tabell 4.7 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 1 011 2001 Förslag 1 011 2002 Beräknat 1 011 2003 Beräknat 1 011 Från anslaget betalas bl.a. den kostnadsfria tilldelningen av () till kommuner, landsting och kommunbibliotek som regleras i 7 § författningssamlingsförordningen (1976:725), den s.k. frilistan. Vid utgången av uppgick anslagssparandet till ca . har av anslagssparandet dragits in till följd av den s.k. treprocentsregeln. Regeringens överväganden Mot bakgrund av den gjorda upphandlingen av tryck- och distributionstjänsten för SFS föreslår regeringen att anvisas 2001. Det nuvarande avtalet gäller till utgången av . Efter detta kommer en ny upphandling att göras. beräknas anslaget uppgå till respektive . 5 Politikområde Mediepolitik under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid 6 5.1 Budgetförslag 5.1.1 27:1 och Tabell 5.1 Anslagsutveckling Tusental kronor 5 450 2001 Förslag 5 670 2002 Beräknat 5 788 1 2003 Beräknat 5 915 2 1 Motsvarar 5 670 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 5 670 tkr prisnivå. huvudsakliga uppgift är att fördela det statliga stödet till dagspressen. Tal- tidningsnämndens huvudsakliga uppgift är att fördela det statliga stödet till radio- och kassett- tidningar. Det anslagssparande som redovisas beror bl.a. på att kostnaden för att anlita specialistkompe- tens blivit lägre än vad som förutsågs, liksom att kostnader för vissa uppdrag har senarelagts. Anslagssparandet avses att användas för anli- tande av konsulter inom de båda nämndernas ansvarsområden, bl.a. för utredning av de ekonomiska konsekvenserna av ett teknikskifte för taltidningsverksamheten. Vidare avses vissa delar av anslagssparandet att användas för arbetet med att utveckla metoder för analyser av dags- pressens utveckling och behovet av presstöd. Av anslagssparandet har regeringen beslutat om indragning med . Regeringens överväganden Nämndernas verksamhet fungerar väl och inga förändringar av inriktningen på verksamheten föreslås . Regeringen föreslår att anslaget för anvisas . Tabell 5.2 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 5 387 Pris- och löneomräkning +283 Förslag 2000 5 670 5.1.2 27:2 Presstöd Tabell 5.3 Anslagsutveckling Tusental kronor 532 843 2001 Förslag 539 029 2002 Beräknat 539 029 2003 Beräknat 534 029 Från anslaget ges bidrag till dagspressen i enlig- het med bestämmelserna i presstödsförord- ningen (1990:524). Presstöd ges i form av drifts- stöd och distributionsstöd. Utgifterna för presstödet styrs bl.a. av antalet stödberättigade tidningar och storleken på dessa tidningars upp- lagor. Regeringens överväganden Ändrade presstödsregler Regeringen föreslår att stödbeloppen för drifts- stödet höjs . Regeringen gav i uppdrag att utreda distributionssitua- tionen för tidningar med endagsutgivning (dnr Ku1999/2641/Me). lämnade in en rapport till regeringen med anledning av detta uppdrag (dnr Ku2000/1412/Me). Rapporten har remiss- behandlats. Regeringen förslår att endagstidningarna ges rätt att ingå i samdistributionen till lika pris som flerdagarstidningarna. En begränsning görs så att framför allt endagstidningar med lokal och regi- onal spridning omfattas av förslaget. Regeringens förslag: Stödbeloppen för driftsstödet höjs . Skälen för regeringens förslag: Sjunkande upp- lagor och vikande annonsvolymer har försatt delar av dagspressen i en mycket allvarlig eko- nomisk situation. Det gäller framför allt andra- tidningarna vilka i hög grad är beroende av presstödet för sin överlevnad. Denna utveckling kan innebära att mångfalden inom dagspressen minskar genom att andratidningarna slås ut. Det tillfälliga driftsstöd som fördelades kom då det fanns ett stort behov av stöd. I en uppföljnings- rapport från (dnr Ku1999/2160/Me) drogs slutsatsen att tidningar med driftsstöd troligen inte, utom i enstaka undantagsfall, genom ytterligare rationaliseringar etc. kunde förbättra sin ekonomi och att de stat- liga insatserna kunde behöva förstärkas. Mot denna bakgrund och i syfte att värna den publicistiska mångfalden höjdes stödbeloppen för driftsstödet fr.o.m. . Denna höjning av driftsstödet har underlättat den ekonomiska situationen för många andra- tidningar. Men många andratidningar har små eller inga vinstmarginaler. Några tidningar befinner sig i riskzonen för nedläggning om inte ytterligare medel tillförs. Av Presstödsnämndens årliga rapport pressens ekonomi avseende framgår att trenden med sjunkande upplagor och vikande annonsvolymer består. Rapporten visar också att innevarande konjunkturuppgång fått mindre effekter på tidningsföretagens resultat än väntat. Mot bakgrund av många andratidningars svåra ekonomiska situation och för att ytterligare värna den publicistiska mångfalden föreslås där- för en generell höjning av stödbeloppen för driftsstödet fr.o.m. . En höjning av driftsstödet motsvarar en extra kostnad på ca . Endagstidningarna ges rätt att ingå i samdistribu- tionen till lika pris Regeringens förslag: Endagstidningarna ges rätt att ingå i samdistributionen till s.k. lika pris om de har minst en procent hushållstäckning i den blockregion där tidningens utgivningsort är belägen. förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Remissinstanserna: Remissinstanserna är övervägande positiva till förslaget. anser dock att ett högre pris skall kunna tas ut av endagstidningar som önskar delta i samdistributionen. Enligt Pressens Samdistribution är det ur administrativ synpunkt lika mycket arbete att registerhålla och sköta övrig administration av en endagstidning som det är för en tidning med tätare utgivnings- frekvens. I det exemplarpris som tidningarna betalar ryms såväl rörliga distributionskostnader som bidrag till administrativa kostnader. Därför tillför en tidning med utgivning en gång , med likaprissättning, betydligt mindre till administrationen än vad en tidning med tätare utgivningsfrekvens gör trots att endagstidningen alstrar lika mycket kostnader. Förslagsvis skulle priset kunna vara högre än vad det är för inom regionen utgivna tidningar. I andra hand anser Pressens Samdistribution att endags- tidningarna alltid skall betala det högre priset oaktat om tidningen utges inom aktuell region eller ej. anser att en ändring av prisdifferensen på bör ske om vunna praktiska erfarenheter visar på större skillnader än vad som kunnat förutses. Tidningstjänst anser det också rimligt, främst av kostnads- och kvali- tetsskäl, att begränsa endagstidning- arnas deltagande i samdistributionen till tid- ningar med lokal och regional spridning. Skälen för regeringens förslag: Distribu- tionsstödet fyller en viktig funktion i den statliga presspolitiken. Genom att verka som en sam- manhållande faktor i samdistributionen bidrar stödet till en effektiv distribution av dagstid- ningar och underlättar en bred spridning av dagstidningar. Stödet motverkar också att stora tidningsföretag använder distributionen som ett konkurrensmedel gentemot mindre tidningar.