prop · GP031d17 · 2001-09-20 00:00:00 — Diagram 3.1 Offentliga och privata medel för utbildning i procent av BNP, , 1995 och 1998, jämförelse mellan , , , och (Källa: ) 3.6Resultatbedömning för politikområdet utbildning Målet för utbildningspolitiken är att skall vara en ledande kunskapsnation som präglas av utbildning av hög kvalitet och livslångt lärande för tillväxt och rättvisa. I den övergripande resultatbedömningen för det utbildningspolitiska området sammanfattas här dels regeringens bedömning av den aktuella utvecklingen i med avseende på detta mål i ett internationellt perspektiv, dels en sammanfattning av resultaten för förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg, barn- och ungdomsutbildning, vuxenutbildning, högskoleverksamhet och studiestöd i kapitel 4 till 8. Under respektive avsnitt ges en utförligare beskrivning av resultatet i förhållande till uppsatta mål Utbildningsområdets andel av BNP var . I flertalet skedde i stället en minskning av utbildningsutgifterna i förhållande till BNP. Det finns flera skäl till att hamnar högt vid dessa jämförelser. genomför kraftfulla satsningar på utbildningsområdet i samband med som startade . Expansionen av högskolan fortgår och resurserna till förskola och skola ökar. Exakta jämförelser mellan länder är svåra att göra eftersom utbildningssystemen har olika utformning. Offentlig utbildning i är avgiftsfri för deltagarna och utbildningarna finansieras praktiskt taget helt och hållet av stat och kommun. I exempelvis , och i genomsnitt inom OECD-området finansieras utbildningar på grund- och gymnasieskolenivåerna till via offentliga medel. I de nordiska länderna varierar denna andel mellan . Undantag bland OECD- länderna är framför allt , och där av dessa utbild- ningskostnader finansieras via privata medel. Inom högskoleområdet är det offentliga inflytandet över finansieringen mer varierande mellan länderna. I genomsnitt för är mer än en tredjedel av högskoleverksamheten finansierad via privata medel. I är denna andel och i . Utbildningen av funktionshindrade ingår i helt och hållet i utbildningspolitiken vilket inte är fallet i alla länder. Det svenska studiestödet är internationellt sett generöst och räknas in i utbildningskostnaderna. Effekter av de satsningar som skett inom utbildningsområdet kan successivt avläsas i form av en allt mer välutbildad befolkning. I åldrarna hade en högskoleutbildning enligt senaste mätning som avsåg . Detta tillhör de högre värdena bland OECD- länderna. Endast , , och hade en högre andel. saknade en längre utbildning än grundskola eller motsvarande. Bland EU-länderna i genomsnitt var denna andel . var tillväxten av högskoleutbildade liksom minskningen av andelen med kortare formell utbildning i befolkningen kraftigare i många andra länder, vilket i huvudsak är effekter av tidigare års utbildningspolitik. Merparten av effekterna av resursinsatser har kunnat avläsas först . Diagram 3.2 Andel av befolkningen i åldern som har högskoleutbildning respektive utbildning motsvarande högst grundskolenivå, , jämförelse mellan , , , och (Källa: ) 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Den breda satsning på utbildningsområdet som skett ger effekter som framför allt kan börja avläsas i statistiken , och är att betrakta som en mycket långsiktig investering. I begreppet utbildningsnivå ingår inte personalutbildning och sällan olika former av folkbildning eller vuxenutbildning i statistiken. Detta har därför inte påverkat nivåklassificeringen som tillämpats i äldre statistik. Människors kompetens är utöver utbildning också en följd av erfarenhet och kunskaper som tillägnas via yrkesutövning och fritidsliv. Diagram 3.3 Läs- och problemlösningsförmåga bland högskoleutbildade respektive personer med högst grundskoleutbildning, , jämförelse mellan , , , och (Källa: ) Den svenska arbetskraftens kompetens är sammantaget hög enligt de analyser som har genomfört . I dessa studier har ingått tester av den vuxna befolkningens förmåga att förstå och praktiskt utnyttja olika texter som förekommer i arbetslivet, lösa problem och klara kvantitativa beräkningar utifrån förelagda dokument. får högre värden i dessa studier än samtliga övriga länder. Testresultaten är höga i alla åldrar, bland män och kvinnor och både bland personer med högskoleutbildning och med kortare utbildning. Det är sannolikt att dessa goda resultat är en följd av långa utbildningstradition som inneburit satsningar på utbildning, folkbildning och utbildning i arbetslivet i högre omfattning än i flertalet andra länder. Ett av EU:s mål enligt Lissabonstrategin är att resurstilldelningen för humankapitalets tillväxt 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 inom respektive land skall öka kontinuerligt. och några andra länder levde upp till denna ambition under andra hälften av 1990- talet. I enlighet med EU:s mål fortsätter nu att öka de sammanlagda resurserna till utbildningsområdet och även . Regeringens bedömning är att de satsningar som genomförts inom utbildningsområdet samt tidigare beslut om ytterligare resurser, vilka redovisas i årets budgetproposition, garanterar en internationellt sett hög tillväxt av utbildningsnivån i befolkningen och bidrar till en fortsatt hög kompetensnivå i den svenska arbetskraften. Regeringens pågående insatser inom utbildningsområdet förväntas befästa att förblir en av världens ledande kunskapsnationer. Ett livslångt och livsvitt lärande Livslångt lärande är en strategi för tillväxt och aktivt medborgarskap De ekonomiska förutsättningarna i förändras. Teknisk utveckling och ekonomins allt snabbare strukturella förändring leder till ökade krav på kompetens och förmåga att lära nytt och att lära om. De övergripande ekonomiska förändringarna leder i sin tur till att arbetsplatserna organiseras flexibelt och för att kunna hantera nya och varierande krav. Förmåga att behärska förändring blir utmaningen för såväl individer som arbetsplatser i kunskapssamhället. För att kunna möta denna utmaning ökar kraven på individuellt ansvar och högre kompetens. Ur ett nationellt perspektiv innebär en utveckling av befolkningens kompetens konkurrensfördelar i förhållande till andra länder i en globaliserad ekonomi. Också demokratin har under förändrats. Demokratin blir mer komplex och tillämpas på flera olika nivåer i kommundelar, kommuner, landsting, nationer och EU. Det är, något förenklat, mot denna bakgrund utvecklingen mot idén om livslångt lärande kan ses. Inom EU och inom hela OECD-området är livslångt lärande en väsentlig del av en strategi för ekonomisk tillväxt, hög sysselsättning och aktivt medborgarskap. utbildningsministrar beslutade att den följande femårsperioden skulle ägnas åt frågan om livslångt Resultatet, som redovisades inför , finns samlade i Education Policy Analysis 2001. EU- kommissionen publicerade Memorandum om livslångt lärande. Europeiska kommissionen har bjudit in medlemsländerna till att hålla debatter och diskussioner om detta memorandum och kommer att med medlemsländernas nationella konsultationer som underlag utveckla en handlingsplan för livslångt lärande . Livslångt lärande står för en helhetssyn Livslångt lärande står för en helhetssyn på individernas lärande. Det är både frågan om ett livslångt perspektiv och ett livsvitt perspektiv som inkluderar lärande i utbildningssystemen, arbetslivet, föreningslivet och i vardagen. utbildningspolitik har länge präglats av denna helhetssyn. En resultatbedömning av utbildningspolitiken måste utgå från denna helhetssyn och inte endast fokusera de enskilda skolformerna var för sig. Inom ramen för arbete med livslångt lärande har ett flertal indikatorer tagits fram som ger underlag för en sådan resultatbedömning. I Education Policy Analysis (2001) jämförs förverkligande av det livslånga lärandet med utgångspunkt i ett begränsat antal indikatorer. Jämförelsen ger en bild av det livslånga lärandet i i förhållande till övriga . Indikatorerna täcker individens hela livscykel och lärande i det formella utbildningssystemet och i miljöer och situationer utanför det formella utbildningssystemet. De tidiga åren i ett barns utveckling ger basen för fortsatt lärande. En signal om insatser för lärande för de yngsta barnen belyser via uppgifter om deltagande i "pre-primary education" för 3-åringar. För att kunna tillgodogöra sig lärandemöjligheter i arbetsliv och andra utbildningar, krävs att individen får en bas av kunskaper och färdigheter i det formella utbildningssystemet. menar att komplett gymnasieutbildning är en sådan förutsättning för livslångt lärande och detta studeras för åldersgrupperna . Kvaliteten i undervisningen är självfallet betydelsefull. Läskunnigheten i åldersgruppen kan ses som en förenklad indikator på kvaliteten i ungdomsskolan. läskunnighetsstudier IALS och SI- . Livslångt lärande rymmer idén att människor skall ha tillgång till kontinuerligt lärande under hela livscykeln. Återkommande utbildning på grund- och gymnasieskolenivå är en av de viktigaste komponenterna i ett livslångt lärande. De formella utbildningssystemens tillgänglighet för vuxna uppskattar genom en indikator som anger andelen vuxna som deltar i någon form av formell utbildning. Kraven på kompetens leder till att gymnasieutbildning utvecklas till att bli en nödvändig men inte alltid tillräcklig utbildningsbakgrund. Högskoleutbildning framstår alltmer som en grundläggande förutsättning i kunskapssamhället. väljer här indikatorer som beskriver andelen högskoleutbildade bland yngre respektive äldre i befolkningen. Lärande förutsätts ske i olika sammanhang efter gymnasieskolan, men det är svårare att få information om individers lärande i icke-formella och informella sammanhang t.ex. på arbetsplatsen. indikator visar vuxnas läskunnighet enligt läskunnighetsstudierna (åldersgrupp ). Diagram 3.4 Genomsnittlig rangordningsposition enligt nio olika indikatorer om livslångt lärande bland (Källa: ) O E C D hamnar över genomsnittet i samtliga dessa jämförelser var för sig. Den genomsnittliga rangpositionen för dessa indikatorer kan ses som en sammanvägd indikator på hur de olika förverkligat systemet med ett livslångt lärande. värde blir i genomsnitt för indikatorer cirka 5,5. Inget annat OECD-land har ett bättre värde. Förklaringen till och även de övriga nordiska ländernas framskjutna position är inte investeringar i någon enskild del av det livslånga 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Positionen beror snarare på att de nordiska länderna i stor utsträckning har den helhetssyn, den systematiska ansats från barnomsorg genom hela livet som efterfrågar. Årets budgetproposition är präglad av denna helhetssyn och av en ambition som går ut på att stärka det svenska systemet för livslångt lärande ytterligare. Utbildning av hög kvalitet En ytterligare komponent i regeringens övergripande mål är att den formella utbildningen skall vila på demokratins grund och gynna demokratiska värderingar och ett aktivt medborgarskap. Utbildningssystemen måste aktivt motverka all diskriminering och kränkande behandling för att värna demokrati och de mänskliga rättigheterna. Ett väsentligt uppdrag för utbildningssystemen är att ge de studerande en etisk handlingsberedskap grundad på insikt om demokratins bärande principer. Utbildningssystemen bör ge tillräckliga kunskaper om demokratins idé och organisation. En demokrati fungerar bäst när medborgarna förstår de grundläggande spelreglerna, principerna och syftet med dessa. Engagemang i gemensamma frågor, aktivt medborgarskap kräver kunskaper och förståelse för demokratins bärande idé, organisation och institutioner. En ideal demokratisk samtalssituation kräver också medborgare med likvärdiga kunskaper och lika möjligheter att göra sig hörda. har medverkat i den internationella utvärderingen av ungdomars demokratiska kompetens (IEA Civic Education Study), och resultaten från denna internationella jämförande studie redovisas i Citizenship and Education in Twenty-eight Countries (IEA 2001). Studien undersöker 14- och 15-åringars kunskaper om demokrati och samhälle i 28 länder. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Diagram 3.5 Kunskaper om demokrati och samhälle bland 14-15 åringar samt deras förmåga att förstå och tolka problemställningar om detta, jämförelse mellan , , EU och totalt i 28 länder (Källa: IEA, Civic Education Study, 2001) kunskapstest belyser en av flera väsentliga komponenter i elevernas demokratiska kompetens, och studien ger underlag för en bedömning av svenska elevers kunskaper förhållande till elever i andra länder. Sammantaget klarar sig de svenska eleverna bra i jämförelse med de övriga länderna. Av de nordiska länderna är det endast de finska eleverna som presterar bättre. De svenska elevernas resultat är ännu bättre på den del av testen som handlar om tolkningsförmåga och förståelse. Endast fem länder visar ett resultat som är bättre än de svenska elevernas. Tillgången på välutbildade lärare Den svenska utbildningen hävdar sig väl på alla nivåer i internationella jämförelser. De brister som finns delar vi ofta med många andra länder. Diagram 3.6 Antal elever per lärare (heltidsekvivalenter) inom senare år och gymnasieskolenivån, , 1998 och 1999, jämförelse mellan , , , och (Källa: ) En förutsättning för hög kvalitet i undervisningen är att det finns tillgång till välutbildade lärare. I förhållande till antalet elever har en normal tillgång på lärare för EU-kretsen av länder vad gäller gymnasieskola och senare år. Inom grund- och gymnasieskolan ökade andelen anställda lärare utan lärarutbildning och utgjorde igenomsnitt av den totala kåren. Vissa förbättringar i lärartätheten har börjat märkas för grund- och gymnasieskolenivån och detta är en antydan till positiv utveckling som delar med många andra länder. Antalet elever per lärare på dessa nivåer minskade . Denna förändring var likartad i flertalet länder inom EU och . Inom senare år, gymnasieskolan och i högskolan sammanfaller nu stora pensionsavgångar bland lärare med en expansion av studerande, vilket medför risk för fortsatt lärarbrist. Diagram 3.7 Andel av lärarna som är inom tidigare respektive senare år, 1995 och 1999, jämförelse mellan , , , och (Källa: ) De yngre lärarna utgjorde en ganska andel av lärarna i den svenska grund- och gymnasieskolan . I många andra länder ökade andelen äldre lärare. är emellertid lärarnas medelålder hög i . Det behövs en kraftfull satsning inom lärarutbildningarna och inom kommunerna för att tillgången på utbildade lärare skall räcka till för att klara de stora ungdomskullarna, de ökade pensionsavgångarna och för att skall kunna säkra en relativt hög lärartäthet jämfört med andra länder. Utbildningsväsendet påverkar jämställdheten mellan kvinnor och män på flera sätt samt verkar aktivt för ökad jämställdhet. Förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen utgör tillsammans med föräldraförsäkringen en viktig förutsättning för föräldrar att framgångsrikt förena utbildning och arbete med ansvar för barn. Detta är en viktig förklaring till att kan ha en internationellt sett hög förvärvsfrekvens för kvinnor på alla utbildningsnivåer. Attityder till kvinnor och män och föreställningar om kvinnligt och manligt i samhället formas . Den pedagogiska verksamheten i förskola och skola och de processer i utbildningssystemets olika verksamheter, som formar utvecklingen åt ett könstypiskt håll, sker i samspel med samhället. Könstillhörigheten har betydelse för hur flickor och pojkar bedöms och bemöts. Elevernas könssocialisation och könsrollsutveckling påverkar val av utbildningsvägar och prestationer. I många avseenden presterar flickor något bättre än pojkar. Det är en större andel av flickorna än av pojkarna som når godkänt i alla ämnen i och som når behörighet för antagning till nationellt program i gymnasieskolan samt fortsätter och skaffar sig grundläggande behörighet för högskolestudier. Övergången till högskolestudier och examensfrekvensen i högskolan är större bland flickor än bland pojkar. Inom vuxenutbildning och folkbildning dominerar kvinnorna inom flertalet utbildningar. Inom forskarutbildning är däremot fortfarande männen fler när det gäller och examination, men det pågår en successiv utjämning. Männens försteg är störst när det gäller lärar- och forskartjänster vid högskolan. Inom förskolan och skolan är istället andelen kvinnor bland lärarna fortfarande mycket stor. Tendensen är dessutom att den höga andelen kvinnor bland lärarna fortsätter att bli ännu högre. Detta är ett mönster som delar med många andra länder. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Diagram 3.8 Andel kvinnor bland lärare på olika utbildningsnivåer, , jämförelse mellan , , EU och (Källa: ) Det finns stora skillnader mellan kvinnor och män i val av utbildning, både i gymnasieskola, vuxenutbildning och högskola. Kvinnor söker sig oftare till vård- och omsorgsområdet och männen till teknikområdet. Inom högskoleingenjörs- och civilingenjörsutbildningarna är den långsiktiga trenden att andelen kvinnor ökar, men männen dominerar fortfarande stort inom flertalet tekniska inriktningar. Ett omfattande arbete pågår med att utvärdera utbildningarnas kvalite I det kvalitetsarbete som pågår på alla nivåer inom utbildningsväsendet är den internationella dimensionen viktig. De jämförande kunskapsmätningar som nämnts ovan är ett led i utvärderingen av utbildningens kvalitet. Kommuner och skolor skall upprätta kvalitetsredovisningar och genomför årliga kvalitetsgranskningar. Det är enligt högskolelagen en gemensam angelägenhet för högskolans personal och studenter att de tillgängliga resurserna används effektivt för att hålla en hög kvalitet i verksamheten. utvärderar och granskar löpande all utbildning och kvalitetsarbete både per utbildningsområde och högskolevis. Det internationella inslaget består i att utländska experter deltar i de grupper som svarar för utvärdering och granskning både på skol- och högskoleområdet. Det ökade student- och elevutbytet ger också möjligheter till en informell utvärdering och bidrar till att höja kvaliteten och identifiera brister i den svenska utbildningen. Resultat och vidtagna åtgärder redovisas utförligare och områdesvis i efterföljande avsnitt. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Att bidra till ökad tillväxt ingår också som en grundläggande komponent i regeringens övergripande mål för utbildningsområdet i . Utbildningssystemen skall, enligt den målsättning som antagit, bidra till att blir världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi. Ut- bildning skall bidra till en hållbar ekonomisk tillväxt och fler arbetstillfällen. En viktig princip är också att utbildningen skall främja de humanistiska värden som delas av våra samhällen. Det finns ett tydligt samband mellan investeringar i humankapital och tillväxt. Utbildning ger kunskap och kompetens som kan omsättas i produktionen. Utbildning förbättrar också möjligheterna att tillvarata ny teknik och nya organisationsformer samt ökar innovationsförmågan. Bilden förstärks om man också beaktar de externa effekterna av utbildning. Om en person skaffar sig mer kunskaper så blir inte bara denna individ mer produktiv, utan även personer i dennes omgivning. Utöver den effektivitetshöjande aspekten har staten också ett fördelningspolitiskt intresse av utbildning. Den pågående satsningen på utbildningsområdets olika nivåer syftar med andra ord till att långsiktigt öka den ekonomiska tillväxten i vårt land. Inom högskoleområdet var expansionen av antalet studerande blygsam men relativt omfattande jämfört med övriga . Det framtida behovet av högskoleutbildade på arbetsmarknaden väntas öka mer än tillgången, trots den expansion som genomförts inom högskoleområdet. Intresset för högre utbildning i vårt land är fortfarande betydligt större än tillgången på utbildningsplatser. Det förekommer också flera utbildningsvägar med lågt sökandetryck och bristande antal sökande med framför allt naturvetenskaplig och teknisk bakgrund. Den sammanvägda bedömningen talar för att en omfördelning av utbildningsresurser genomförs inom högskolområdet. Diagram 3.9 Antal deltagare i högskoleutbildning, procentuell förändring , jämförelse mellan , , , , EU och (Källa: ) Ett särdrag för den svenska arbetsmarknaden har varit en hög utbildningsnivå i offentliga och privata tjänster men relativt låg utbildningsnivå inom industrin i jämförelse med många OECD- länder. Det är en viktig orsak till den starka satsningen på naturvetenskap och teknik som sker i den svenska högskolan. Diagram 3.10 Andel högskoleutbildade totalt på arbetsmarknaden respektive inom tillverkningsindustrin, , jämförelse mellan , , och genomsnittligt i fem EU-länder (Källa: och 2000) EU (5) EU (5) hade en förhållandevis stor andel högskoleutbildade totalt sett på arbetsmarknaden, inom offentlig sektor och inom privata tjänstesektorn. Inom tillverkningsindustrin, bygg- och flera andra privata arbetsmarknadssektorer var emellertid andelen lägre än i några av våra viktigaste konkurrentländer. De nordiska länderna och även de fem EU-länder som SCB har studerat närmare (, , , och ) hade i genomsnitt högre andel än . Förhållandet till övriga länder har förbättrats något, men i stora drag var bilden ganska likartad enligt en motsvarande SCB-studie som genomfördes och även , enligt en äldre OECD-studie (Employment Outlook, 1993). Andelen examinerade från naturvetenskapliga och tekniska utbildningar i förhållande till totala antalet examinerade i högskolan, är relativt stor jämfört med många andra länder. Denna andel utgjorde mer än en fjärdedel . Däremot var antalet examinerade från dessa utbildningar i absoluta tal i förhållande till arbetskraftens storlek totalt sett högre i flera andra länder . Utflödet av examinerade från högskolans naturvetenskapliga och tekniska utbildningar i förhållande till arbetskraftens storlek nådde OECD-genomsnittet omkring . Ett fåtal länder har haft en sådan kraftig tillväxt av nyexaminerade naturvetare och tekniker som och även har haft . Diagram 3.11 Antal examinerade från minst treåriga högskoleutbildning inom naturvetenskap och teknik per 100 000 i arbetskraften i åldern , 1992, 1996 och 1999, jämförelse mellan , , , och (Källa: ) antal per 100 000 Arbetslösheten har ett starkt och ökande samband med utbildningsnivå ökade efterfrågan på arbetskraft. Det var dock inte bara högskoleutbildade som efterfrågades utan också exempelvis i ökad utsträckning undersköterskor till vård och äldreomsorg, VVS-personal, byggnadsarbetare och många andra grupper. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Diagram 3.12 Andel arbetslösa bland personer i åldern 25- med högskolerespektive högst grundskoleutbildning, , jämförelse mellan , , , och (Källa: ) Bland personer i åldern minskade arbetslösheten för högskoleutbildade i till mindre än hälften jämfört med , vilket gav en internationellt sett låg nivå. Även bland unga personer som hade högst en grundskoleutbildning mer än halverades arbetslösheten, men var fortfarande mycket hög , särskilt enligt den redovisning som tillämpas i internationell statistik. I gruppen arbetslösa ingår här även exempelvis studerande som söker arbete, vilka inte räknas in i den nationella arbetslöshetsstatiken från SCB. Utbildningsväsendet bör fortsätta att ge goda möjligheter för arbetslösa ungdomar att studera vidare. Detta bidrar till att öka dessa ungdomars möjligheter på arbetsmarkanden på och främjar kompetensutvecklingen i samhället. Många invandrare är välutbildade, men saknar arbete Internationalisering, ökad konkurrens och teknisk utveckling ställer också nya krav både på utbildningsväsende och arbetsmarknad över hela världen. hade en stor invandring, inklusive utflyttade från som återvände hem. Många var högskoleutbildade, men jämfört med slutet av hade en mycket mindre andel av dem arbete på den svenska arbetsmarknaden. 1999 har inflödet av högskoleutbildade varit ganska och ungefär av samma omfattning som antalet utvandrade från . Det finns emellertid många obalanser i detta flöde som har inneburit ett nettoöverskott av välutbildade till . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 går bra och efterfrågan på arbetskraft har ökat.