prop · GP031 · 2001-09-20 00:00:00 — EG-reglerna tillåter dock medlemsländerna att, förutom den s.k. normalskattesatsen, använda två reducerade skattesatser på omsättning i vissa särskilt uppräknade fall. Valet av varor och tjäns- ter har motiverats av sociala och kulturella hän- syn. har de reducerade skattesatser- na . Omsättning av livsmedel beskattas . I kommissionens strategidokument för mer- värdesskatten , KOM (2000) 348 slutlig, har diskuterats möjligheten att inom EG använda reducerade skattesatser också för att främja andra områden inom gemenskapspoliti- ken, exempelvis miljöskydd och sysselsättning. Frågan har också uppmärksammats i kommis- sionens grönbok om integrerad produktpolicy, KOM(2001) 68 slutlig. Mot den bakgrunden och som ett led i miljö- politiken avser regeringen att närmare utreda de rättsliga förutsättningarna för att sänka mervär- desskatten på omsättning av kravmärkta livsme- del och göra en bedömning av det lämpliga i en sådan åtgärd. förslag på skatteområdet som lämnas under hös- ten 2001. Utvidgning av uppskovsregler vid bostadsbyten Enligt gällande regler kan en vid försäljningen av ursprungsbostaden redan ägd bostad eller tomt endast vara ersättningsbostad om den förvärvats som försäljningen sker eller tidigast . I en särskild proposi- tion föreslås reglerna ändras så att det blir möj- ligt att få uppskov med kapitalvinstbeskattning- en även i de fall den skattskyldige förvärvat en fastighet tidigare än året före försäljningen av ur- sprungsbostaden och där - inom vissa tidsramar -utför ny -, till- eller ombyggnad av ett småhus. Tekniska justeringar i avfallsskattelagen Av miljöskäl kommer i en särskild proposition att föreslås tre förändringar i avfallsskattelagen, nämligen skattefrihet för vatten som tillsätts aska, skattefrihet för medel som tillsätts för att stabilisera aska och skattebefrielse för stoft och slam från rökgasrening vid aluminiumåtervin- ning. Den som inte lämnar skattedeklaration inom fö- reskriven tid skall enligt skattebetalningslagen betala i förseningsavgift. Dagens förse- ningsavgift kan i vissa fall uppfattas som alltför hög. I en särskild proposition kommer därför att föreslås att förseningsavgiften skall vara utom i fall då den deklarationsskyldige inte följt en anmaning om att deklarera eller har slarvat med att lämna deklaration. I sist nämnda fall skall förseningsavgiften även i fortsättningen vara . Detsamma gäller om förseningen avser en periodisk sammanställning. I detta avsnitt redovisas de offentlig-finansiella effekterna av de förslag till förändrade skattereg- ler som presenteras i denna proposition och i ett 8.8Andra förslag i särpropositioner antal propositioner som överlämnas senare un- I detta avsnitt redovisas kortfattat innehållet i andra propositioner utöver de som aviserats tidigare i detta kapitel med budgetpåverkande Redovisningen fokuserar på försla- gens inverkan på budgeten för den konsolidera- de offentliga sektorn för . Budgeteffekter för redovisas emellertid också. Budgeteffekterna för åren 20022004 redovi- sas i tabell 8.7. Tre olika typer av effekter redovi- Först anges bruttoeffekterna som beskriver den statiskt beräknade effekten av åtgärden (räk- nat på helår) utan beaktande av eventuella indi- rekta effekter. Bruttoeffekten visar alltså den direkta förändringen i intäkterna från den skatt som regeländringen avser. Därefter redovisas den periodiserade nettoef- fekten för den konsoliderade offentliga sektorn år 20022004. I nettoeffekten har hänsyn tagits till olika slag av indirekta effekter på den aktuella skattebasen, andra skattebaser och skatteintäkter samt på offentliga utgifter. I den periodiserade redovisningen förläggs förändringar i skatte- och avgiftsintäkter till det inkomstår skatten eller av- giften avser. Den skiljer sig därigenom från en kassamässig redovisning där olika slag av upp- bördsförskjutningar i skatte- och avgiftsuttaget beaktas. Sådana förskjutningar förekommer i olika stor utsträckning och med olika tidsprofil för olika skatter. En kassamässig redovisning är bland annat av betydelse vid beräkningen av sta- tens lånebehov genom att den visar den inverkan en åtgärd har på intäktsflödet från den aktuella skatten eller avgiften. Vid en bedömning av de kortsiktiga ekonomiska effekterna av olika åt- gärder är emellertid den periodiserade nettoef- fekten mest relevant. Därför koncentreras redo- visningen avseende varje enskild åtgärd på den periodiserade nettoeffekten istället för på den kassamässiga effekten. Beräkningar av förslagens samlade inverkan på statsbudgetens saldo i kas- samässiga termer redovisas emellertid också. Den långsiktiga kostnaden för offentlig sektor av de olika åtgärderna speglas närmast av den varaktiga nettobudgeteffekten. Avvikelser mel- lan varaktiga effekter och de periodiserade årsef- fekterna beror bl.a. på fördröjd övervältring av vissa skatter på andra skattebaser. Vid temporära åtgärder utgörs den varaktiga effekten av räntan på nuvärdet av framtida saldoförändringar. Den inkomstberäkning för som re- dovisas i kapitel 5 baseras både på de förslag till förändrade skatteregler som presenterats här och på bedömningar av den ekonomiska utveck- lingen. Där redovisas inkomsterna i nominella termer. De offenlig-finansiella effekterna av de olika förslagen som redovisas i detta avsnitt har däremot beräknats utifrån priser och volymer, utom i följande fall. Effekten av att sänka fastighetsskatten för småhus och hyreshus från och med är beräknad ut- ifrån fastighetsskattebas. Vidare har ef- fekten av att slopa omräkningsförfarandet i fas- tighetstaxeringen och av att införa ett system med successiv inläsning av nya taxeringsvärden beräknats i löpande priser och volymer. Förslaget om ett tredje steg i inkomstskattere- formen innehåller bl.a. en kompensation för ut- tag av allmän pensionsavgift. Den beräknade var- aktiga budgetförsvagningen av denna åtgärd uppgår till . Detta belopp utgör nettot av följande effekter: en skattereduk- tion om motsvarande av allmän pensionsavgift för , en på grund av den begränsade avdragsrätten för pensionsavgiften motverkande ökning av kom- munalskatteinkomsterna med 5,2 miljarder kro- nor och av samma skäl en ökning också av statlig inkomstskatt med . För blir den kassamässiga be- lastningen för staten något mindre på grund av uppbördsförskjutningar. Uppjusteringarna av skiktgränserna för uttag av statlig inkomstskatt ger en varaktig budgetförsvagning om . 1,3 miljarder av detta belopp hänför sig till den upp- justering som sker för att antalet personer i de olika inkomstskikten ej skall påverkas. Resteran- de beror på att den nedre skiktgränsen justeras upp ytterligare för att minska andelen individer som betalar statlig in- komstskatt på förvärvsinkomster. Den föreslagna skattelättnaden för pensionä- rer som uppnås genom en ut- vidgning av den särskilda skattereduktionen, be- räknas ge en varaktig budgetförsvagning om . Förslaget träder i kraft re- dan men tillämpas då enbart på personer med särskilt grundavdrag och en myck- et låg beskattningsbar inkomst. Dessa personer tillgodoräknas ett belopp som motsvarar skatte- reduktionen. Denna del av förslaget beräknas ge en kassamässig budgetförsvagning om 0,3 mil- jarder kronor varav närmare 0,2 miljarder kro- nor avser personer som vid taxering inte betalar någon slutlig skatt. Förslaget om att bibehålla det fasta beloppet vid beskattning av förvärvsinkomster om som en skatt också för beräknas försvaga statsbudgeten med . Den varaktiga budgeteffekten av förslaget om förlängning av övergångsbestämmelserna avse- ende beskattningen av sjömän i det nordiska skatteavtalet är försumbar. Regeringen föreslår att fastighetsskatten för småhus sänks redan från och med innevarande inkomstår 2001. uppkommer ett skattebortfall på . Beräk- ningen baseras på den aktuella fastighetsskatte- basens omfattning . Vidare har beaktats att skattesänkningen medför att begränsningsre- geln för fastighetsskatt ger ett lägre skattebort- fall än vid nu gällande regler. Den kassamässiga effekten av sänkningen avseende detta år belastar i sin helhet statens budget för . Eftersom den periodiserade effekten avser innevarande budgetår redovisas den inte i tabellen. Däremot redovisas de motverkande indirekta effekter av tillfällig natur som uppstår till följd av skatte- sänkningens inverkan på konsumentprisindex och som uppkommer först . Effekterna avseende inkomståren 2002 och framåt har be- räknats på skattebasens omfattning . Den periodiserade budgetförsvagningen beräknas till . Den kassa- mässiga belastningen 2002 är betyd- ligt mindre till följd av uppbördsförskjutningar. Den varaktiga nettobudgetförsvagningen för of- fentlig sektor är beräknad till 2,0 miljarder kro- nor. Sänkningen av fastighetsskatten för hyreshus (bostadsdelen) föreslås också träda i kraft redan under innevarande inkomstår, 2001. beräknas sänkningen ge ett skattebortfall på , beräknat på skattebasens aktu- ella omfattning. Även i detta fall uppstår den kassamässiga belastningen på statens budget först . uppgår den periodise- rade effekten till beräknat skattebas. Beroende på indirekta ef- fekter blir den varaktiga nettobudgetförsvag- ningen något mindre än den periodiserade för- stårseffekten. Den samlade varaktiga nettoeffekten av åtgärden beräknas till 1,1 mil- jarder kronor. Förslaget om höjda fribelopp i förmögenhets- skatten beräknas ge en budgetförsvagning i peri- odiserade termer på . Till följd av uppbördsförskjutningar blir den kas- samässiga effekten något lägre. Sänkt schablonintäkt för investmentbolag be- räknas ge en budgetförsvagning i periodiserade termer på . Då regel- ändringen enbart förväntas medföra att beskatt- ningen av de aktuella vinsterna skjuts framåt i ti- den beräknas den varaktiga budgeteffekten blir mindre, . Det till redan överlämnade förslaget om sänkt skatt på vin beräknas ge en varaktig budgetförsvagning om . Den kassamässiga effekten är något högre. Det beror på att de indirekta budgeteffekter som uppstår till följd av skattesänkningens inverkan på konsumentprisindex, slår igenom med viss tidsfördröjning. Förslaget om utökade införsel- kvoter beräknas ge en varaktig nettobudgetför- svagning med . Denna effekt har redan beaktats i de intäktsberäkningar som redovisades ekonomiska vårproposi- tion (prop. 2000/01:100). Förslaget om sänkt fordonsskatt på traktorer beräknas ge en varaktig budgetförsvagning om . De föreslagna åtgärderna inom ramen för grön skatteväxling har en total omslutning i pe- riodiserade nettotermer om . Förslaget om en höjning av koldioxidskatten beräknas ge en periodiserad net- toförstärkning av den offentliga sektorns budget om . Till följd av indirekta budgeteffekter blir den varaktiga budgetförsvagningen något lägre. Förslaget om höjd skatt på el med /kWh beräknas ock- så ge en nettobudgetförstärkning i periodiserade termer om . Även här medför indirekta budgeteffekter att den varaktiga budgetförsvagningen blir något lägre. Därtill kommer den förslagna höjningen av avfallsskatten som beräknas ge en nettoför- stärkning om . Dessa skattehöjningar uppvägs av förslaget om höjda grundavdrag som beräknas ge en bud- getförsvagning om . Den offentlig-finansiella effekten av förslaget om att sänka gränsen för uttag av svavelskatt till 0,05 viktprocent bedöms som ringa. Förslag i andra propositioner Förslaget om att ersätta nuvarande rätt till av- drag för avgift till arbetslöshetskassa med en skattereduktion och införa en skatte- reduktion avseende del av fackföreningsavgiften beräknas medföra en varaktig budgetförsvagning om . Slopad avdragsrätt för avgiften till arbetslöshetskassa medför en bud- getförstärkning för kommunerna som beräknas uppgå till medan skattere- duktionerna beräknas medföra ett totalt skatte- bortfall för staten på . Till följd av uppbördsförskjutningar uppkommer den kassamässiga effekten först . Den föreslagna nedsättningen av socialavgif- terna i stödområde A beräknas medföra ett av- giftsbortfall på . Till följd av indirekta effekter på intäkterna från bolags- och expansionsfondsskatten bedöms den periodise- rade nettobudgetförsvagningen uppgå till . Förslaget om sänkt förmånsvärde för miljö- vänliga bilar beräknas medföra en årlig netto- budgetförsvagning om . Ef- tersom det rör sig om en tillfällig åtgärd blir den varaktiga nettoeffekten mindre. För det aviserade förslaget om sänkt skatt på alkylatbensin avsätts en ram på i periodiserade termer från och med in- . För den aviserade strategin för alternativa drivmedel avsätts en ram på från och med . beräknas förslaget om sänkt mer- värdesskatt på böcker och tidskrifter från medföra en budgetförsvagning för of- fentlig sektor på . Till följd av de motverkande indirekta effekter som upp- står till följd av skattesänkningens inverkan på konsumentprisindex blir den varaktiga nettoef- fekten något lägre, . Förslaget om slopat omräkningsförfarande och införande av ett system med fastighetstaxe- ringar föreslås träda i kraft först in- för småhus och 2004 för hyres- hus. Således uppstår inte några offentlig finansiella effekter förrän av- seende småhus och 2004 avseende hyreshus. Den varaktiga budgetförsvagningen beräknas uppgå till totalt . Drygt 0,6 miljarder av detta belopp hänför sig till effekter på förmögenhetsskatt och fastighetsskatt avse- ende småhus, medan resterande del hänför sig till fastighetsskatt på hyreshus. Som nämnts ovan har beräkningarna avseende denna åtgärd base- rats på skattebasens utveckling i löpande priser och volymer. Det sistnämnda gäller även beräk- ningarna avseende förslaget om att införa regler som innebär att höjda taxeringsvärden endast stegvis tillåts slå igenom på fastighetsskatten. Den varaktiga budgetförsvagningen av en sådan åtgärd beräknas uppgå till . En ordning av detta slag kan komma att tilläm- pas först för småhus och 2004 De offentlig finansiella effekterna uppkommer därför först från och med inkomst- . Förslaget om utvidgade uppskovsregler i kapi- talvinstbeskattningen vid bostadsbyten beräknas inte ge någon offentlig finansiell effekt. De tekniska justeringarna i avfallskattelagen beräknas medföra en budgetförsvagning brutto på . Förslaget att sänka förseningsavgiften i skat- tebetalningslagen till i vissa fall beräknas ge en budgetförsvagning på 0,05 miljarder kro- nor. Samlade effekter av skatteåtgärderna De här redovisade åtgärderna medför en netto- budgetförsvagning för offentlig sektor på totalt . Dessa beräkningar bygger på den periodiserade redovisningen av effekterna för den konsoliderade offentliga sektorn. De samlade kassamässiga effekterna på statsbudge- ten för uppgår till . Om beräkningen i stället baseras på de redovis- ningsprinciper som används i nationalräkenska- perna uppgår den samlade budgetförsvagningen för offentlig sektor till . Tabell 8.7 Budgeteffekter av åtgärder på skatteområdet i BP 2002 m.m. Bruttoeffekter, periodiserade nettoeffekter för offentlig sektor år 2002-2004 samt varaktiga effekter för offentlig sektor Periodiserade nettoeffekter offentlig sektor Kompensation för allmän pensionsavgift 1/1 2002 -10,8 -10,8 -10,8 -10,8 -10,8 -17,3 -17,3 -17,3 -17,3 -17,3 1/1 2002 -2,4 -2,4 -2,4 -2,4 -2,4 1/1 2001 -1,9 -1,9 -1,9 -1,9 -1,9 Omvandling av 200-kronan till skatt 1/1 2002 -1,30 Sänkt fastighetsskatt småhus till 1/1 2001 -2,4 -1,4 -1,9 -2,0 -2,2 -0,1 effekt avseende och framåt -2,4 -2,4 -1,9 -1,9 -1,9 Sänkt fastighetsskatt hyreshus (bostadsdelen) till 1/1 2001 -1,3 -0,8 -1,0 -1,1 -1,1 -0,1 effekt avseende och framåt -1,3 -1,3 -1,0 -1,0 -1,0 Höjda fribelopp till 1,5 / 1/1 2002 -1,8 -1,8 -1,8 -1,8 -1,8 1/1 2002 -0,2 -0,2 -0,1 -0,1 -0,05 Sänkt skatt på vin 1/12 2001 -0,6 -0,6 -0,4 -0,4 -0,4 Slopad fordonsskatt på traktorer 1/1 2002 -0,07 -0,05 -0,05 -0,05 -0,05 1/1 2002 Höjd energiskatt på el med 1/1 2002 1/1 2002 1/1 2002 -2,0 -2,0 -2,0 -2,0 -2,0 -21,5 -20,1 -20,8 -21,2 Periodiserade nettoeffekter offentlig sektor Skattereduktion fackföreningsavgifter och avgifter 1/1 2002 -3,5 -3,5 -3,5 -3,5 -3,5 -3,6 -3,6 -3,6 -3,6 Nedsättning av socialavgifter i stödområde A med 1/1 2002 -0,8 -0,6 -0,6 -0,6 -0,6 på lönesumma < 852 000 Sänkt förmånsvärde miljövänliga bilar 1/1 2002 -0,04 -0,04 -0,04 -0,04 -0,01 Sänkt skatt på alkylatbensin 1/1 2003 -0,1 -0,1 -0,1 -0,1 Skattestrategi för alternativa drivmedel 1/1 2003 -0,9 -0,9 -0,9 -0,9 Sänkt moms på böcker och tidskrifter till 1/1 2002 -1,3 -1,3 -1,0 -1,0 -1,0 -0,3 -0,2 -0,6 -1,0 för småhus, effekt på fastighetsskatt 1/1 20032 -0,20 -0,20 -0,42 -0,55 för småhus, effekt på förmögenhetsskatt 1/1 20032 -0,02 -0,02 -0,06 -0,08 1/1 20042 -0,09 -0,09 -0,33 -0,2 -0,2 -0,1 -0,6 för småhus, effekt på fastighetsskatt 1/1 20032 -0,13 -0,13 -0,04 -0,30 för småhus, effekt på förmögenhetsskatt 1/1 20032 -0,02 -0,02 -0,01 -0,05 1/1 20042 -0,06 -0,06 -0,20 Tekniska justeringar av avfallsskattelagen 1/1 2002 -0,06 -0,06 -0,06 -0,06 -0,06 1/1 2002 -0,05 -0,05 -0,05 -0,05 -0,05 -5,6 -6,7 -7,0 -7,8 -27,0 -26,7 -27,8 -29,0 Total kassamässig effekt på statsbudgeten -27,1 -33,7 -35,6 1Budgeteffekter beräknade i löpande priser och volymer. Bruttoeffekten avser skattebortfall första året regeln tillämpas för respektive fastighetstyp. 2Avser första året regeln tillämpas. 9.1Förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten Enligt 9 kap. 5 § regeringsformen kan för löpande budgetår på tilläggsbudget göra en ny beräkning av statsinkomster samt ändra och anvisa nya anslag. De förändringar av gällande statsbudget som kan överblickas och andra frågor som regeringen anser bör tas upp, redovi- sas i det följande. Anslagsförändringarna i detta förslag till tilläggsbudget innebär att anvisade medel ökar med netto. Regeringens ambition är att ökade utgifter skall finansieras genom motsvarande minskning av utgifterna . Efter de föreslagna åt- gärderna uppgår budgeteringsmarginalen till . 9.2Slutlig justering statliga avtalsförsäkringar Myndigheterna betalar försäkringsmäs- sigt beräknade för förmåner som de statsanställda har enligt kollektivavtal (statliga avtalsförsäkringar). var dessa schablonmässigt beräknade. Regeringen uttalade att själva övergången till försäkringsmässigt be- räknade som var tänkt att ske 1998 skulle vara kostnadsneutral för myndigheterna. Mot bakgrund av detta justerades anslagen för . På grund av problem med underlaget för beräkningarna har anslagen justerats igen vid se- nare tillfällen (prop. 1998/99:1, prop. 1999/2000:1, prop. 1999/2000:100) och över- gången senarelades till 2000. justeringar har byggt på uppskattningar av premierna. är de slutliga premierna för fastställda och det visar sig att övergången inte blivit helt kostnadsneutral. Regeringen före- slår därför att anslagen nu slutligt justeras. An- slagen inom utgiftsområde 6 Totalförsvaret kan dock inte slutjusteras på grund av att den slutliga premien för Försvarsmakten ännu inte kunnat fastställas. I tabell 9.1 anges de justeringar av anslag som föreslås. Endast när också en annan förändring av ett anslag föreslås, anges justeringen under be- rört utgiftsområde i avsnitt 9.3. Vilka dessa an- slag är markeras i tabellen (*). Justeringen avser avvikelser från kostnadsne- utralitet de två . Det innebär att anslagen 2002 justeras med hälften av den ju- stering som föreslås i denna tilläggsbudget. Tabell 9.1 Slutlig justering statliga avtalsförsäkringar 90:1 Kungliga hov- och slottsstaten* UO 2 Samhällsekonomi och finans- 1:10 Statens kvalitets- och kompe- UO 3 och uppbörd 4:5 Domstolsväsendet m.m.* UO 5 och inter- 5:16 Inspektionen för strategiska UO 7 Internationell samverkan vecklingssamarbete (Sida) UO 8 Invandrare och flyktingar 10:5 Ombudsmannen mot etnisk UO 9 Hälsovård, sjukvård och social ring av medicinsk metodik 13:5 Hälso- och sjukvårdens an- och socialvetenskap: Förvalt- och socialvetenskap: Forskning UO 10 Ekonomisk trygghet vid sjuk- 23:8 Ombudsmannen mot diskrimi- nering på grund av sexuell läggning (Homo) UO 16 Utbildning och universitets- 25:14 Statens skolor för vuxna 25:73 Universitets och högskolors för de statliga av 25:75 Verket för högskoleservice 26:7 Rådet för forsknings- och ut- UO 17 Kultur, medier, trossamfund 26:1 Statens ljud- och bildarkiv 28:12 Talboks- och punktskriftsbib- 28:24 Språk- och folkminnesinsti- 28:25 Svenskt biografiskt lexikon 28:28 Centrala museer: Myndighe- UO 18 Samhällsplanering, bostads- 32:1 Länsstyrelserna m.m.* UO 19 Regional utjämning och ut- UO 20 Allmän miljö- och naturvård 26:1 för miljö, are- ella näringar och samhälls- 34:1 Bidrag till meteorolo- giska och hydrologiska institut 36:2 Väghållning och statsbidrag* 36:11 Rikstrafiken: Administration 36:14 Statens väg- och transport- UO 23 Jord- och skogsbruk, fiske 26:1 Verket för innovationssystem: 38:1 Myndigheten för företagsut- 38:3 Myndigheten för analyser, om ning: Geologisk undersök- 38:13 Rymdstyrelsen: Förvaltnings- 39:1 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Myndighets- 9.3Tilläggsbudget per utgiftsområde Skälen för regeringens förslag: Valprövnings- I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 5 670 000 kro- nor. Regeringens förslag: Anslaget 27:1 och ökas med . Finansiering sker genom att det under utgiftsområde 17 Kultur, medier och tros- samfund och fritid uppförda anslaget 27:2 Utbyte av TV-sändningar mellan och minskas. Skälen för regeringens förslag: Presstöds- nämndens möjligheter att följa upp och analyse- ra förändringar inom dagspressen behöver stär- kas. Regeringen föreslår därför att anslaget 27:1 och ökas med . Finansiering sker genom att det under utgiftsområde 17 Kultur, medier och trossamfund och fritid uppförda anslaget 27:2 Utbyte av TV-sändningar mellan och minskas. För att genomföra den i avsnitt 9.2 beskrivna justeringen ökas anslaget 27:1 och med . Sammantaget skall anslaget 27:1 Presstödsnämn- den och ökas med . I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 45:1 Finansiering sker genom att det under utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar upp- förda anslaget 43:16 Åtgärder inom Livsmedels- området minskas. nämnden har upphävt valet till och förordnat om omval. Ett sådant omval bör ske så snart detta är möjligt. Regeringen anser att me- del för att täcka de extra kostnaderna för omva- let bör tillföras anslaget 45:1 som där- för bör ökas med . Finansiering sker genom en minskning av det under utgifts- område 23 Jord- och skogsbruk, fiske med an- slutande näringar uppförda anslaget 43:16 Åtgär- der inom Livsmedelsområdet. För att genomföra den i avsnitt 9.2 beskrivna justeringen skall tillföras . Sammantaget skall anslaget 45:1 Same- tinget ökas med . I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 46:1 Allmänna val Finansiering sker genom att anslaget 90:6 Stöd till politiska partier minskas med och genom minskning av det under utgiftsområde 2 Sam- hällsekonomi och finansförvaltning uppförda anslaget 1:5 Täckning av merkostnader för lokaler. Skälen för regeringens förslag: Av deklaratio- nen om förklaring av unionens framtid, som Eu- antog vid , framgår att politiska grupper har en viktig roll i arbetet med EU:s framtidsfrågor. Reger- ingens avsikt är att fördela totalt till riksdagspartierna i syfte att öka parti- ernas möjligheter att sprida information om EU- relaterade frågor. beslutade i samband med ekonomiska vårproposition om medel för ett ut- vecklingsarbete för ett folkstyrelsen Tid för demokrati. För att på ett lämpligt sätt kunna uppmärksamma 80-årsjubileet av den allmänna rösträtten gör nu regeringen bedömningen att ytterligare behöver tillskjutas. Sammantaget blir regeringens satsning på Tid för demokrati . Finansi- ering sker genom att anslaget 90:6 Stöd till poli- tiska partier minskas med samt genom att det under utgiftsområde 2 Sam- hällsekonomi och finansförvaltning uppförda anslaget 1:5 Täckning av merkostnader för lokaler minskas med . I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 46:2 Justitiekans- lern ökas med .