prop · GO03101 · 2001-04-17 00:00:00 — Enligt preliminära uppgifter motsvarade det en nedgång på i volym jämfört med året innan. Produktionen har utvecklats oregelbun- det med såväl upp- som nedgångar. ökade kostnaderna med i volym. över hela sjuårsperi- oden har uppgången dock begränsats till ett par procent (diagram 9.3). Diagram 9.3 Produktion i försvaret 1993-2000, volymför- ändringar Källa: SCB:s nationalräkenskaper. Anm.: Uppgifterna 2000 är en framskrivning med hjälp av statistik från . Produktionsvärdet kan delas upp i kostnads- komponenterna löner och förbrukning av varor och tjänster. Förbrukningen av varor och tjäns- ter kan i sin tur delas upp i löpande förbrukning och kostnader för de s.k. varaktiga varorna, dvs. sådana investeringar som inte har någon alterna- tiv civil användning. Det är den löpande förbrukningen som fått allt större vikt i försvarets produktionsvärde, , medan kostnaderna för de varaktiga varorna och löner minskat (diagram 9.4). Diagram 9.4 Produktion, förbrukning och löner i försvaret 1993-2000, volymförändringar Källa: SCB:s nationalräkenskaper. Anm.: Uppgifterna för är en framskrivning med hjälp av statistik från . sjönk dock den löpande förbruk- ningen, men också kostnaderna för de varaktiga varorna. Den trendmässiga nedgången i försva- rets löner inklusive sociala avgifter vändes dock till en liten uppgång. Det förklaras huvudsakli- gen av att de sociala avgifterna stigit från . Det bör dock betonas att uppgifterna för är preliminära och baseras på ett underlag . Av Försvarsmaktens årsredovis- ning från , framgår att kostnaderna för den löpande förbrukningen fortsatte att öka även , i volym. För- svarsmakten svarar för större delen av försvarets totala produktionskostnader. Med årsredovis- ningens uppgifter som utgångspunkt för utveck- lingen skulle nedgången i produk- tionen begränsas till i volym och jämfört med skulle den ha ökat med 5 pro- cent. Den högre utbildningen och forskningen produ- cerade tjänster för . Det är en ökning med i volym , varav inföll (diagram 9.5). Diagram 9.5 Produktion av statliga utbilningstjänster och forskning 1993-2000, volymförändringar Källa: SCB:s nationalräkenskaper. Anm: Uppgifterna för är en framskrivning med hjälp av statistik från , De fyra största universiteten, dvs. , Uppsa- la, och , svarar tillsammans för en tredjedel av det totala produktionsvärdet och ökade det i volym. över är det dock främst de mindre och medelstora högskolorna som byggts ut. Satsningen på den högre utbildningen har på- gått . Produktionen av näringslivstjänster uppgick till . Räknat i fasta priser är det en minskning med ett par procent jämfört med året innan. Produktionsvolymen har dock ökat (diagram 9.6). Diagram 9.6 Produktion av statliga näringslivstjänster Källa: SCB:s nationalräkenskaper. Anm: Uppgifterna för är en framskrivning med hjälp av statistik från . Kommunikationstjänster, som svarar för av det totala produktionsvärdet inom näringslivstjänsterna, har stigit med en tredjedel . Uppgången un- der var dock marginell. Avskrivningarna på de statliga vägarna och järnvägarna, som räknas in i produk- tionsvärdet, uppgår till av produktionen och andelen har varit i det närmas- te . I takt med att kommunikationstjänsterna ökat i betydelse har produktionen av övriga närings- livstjänster minskat i volym, med . Nedgången har varit spridd på många, förhållandevis små, myndigheter. produktion har t.ex. krympt kraftigt, vilket huvudsakligen förklaras av avvecklingen av beredskapsverksamheten. Inom området samhällsskydd och rättskipning producerades tjänster till ett värde av 23 miljar- der kronor 2000. Det motsvarar av den totala statliga produktionen. ökade produktionsvärdet något i volym för att därefter sjunka un- gefär lika mycket . var den oförändrad för att sedan stiga med ett par procent . Utveck- lingen förklaras till stor del av polisväsendet, som svarar för av produk- tionen. steg produktionen av polis- tjänster i volym (diagram 9.7). Diagram 9.7 Produktion av samhällsskydd och rättskipningstjänster 1993-2000, volymförändringar Källa: SCB:s räkenskaper. Anm: Uppgifterna för är en framskrivning med hjälp av statistik från . Diagram 9.8 Produktion av allmänna statliga tjänster 1993- 2000, volymförändringar Källa: SCB:s nationalräkenskaper. Anm: Uppgifterna för är en framskrivning med hjälp av statistik från . Ökningen inom polisväsendet för- helt av en uppgång i lönekostnaderna, som i sin tur berodde på att polisens nya löneavtal blev klart och betalades ut . Området rättskipning, där såväl domstolar som kronofogdar ingår, svarar för en fjärdedel av produktionsvärdet och tjänsterna ökade med i volym . Inom kriminalvårdsmyndigheterna var uppgången drygt hälf- ten så stor. sjönk produktionsvärdet inom rättsväsendet något medan det var oför- ändrat inom kriminalvården. Myndigheterna inom de verksamheter som räk- nas till de allmänna tjänsterna, dvs. områden som ekonomi, planering, skatter och tullar, har sam- mantaget minskat produktionen under så gott som . uppgick pro- duktionen dock till , vilket innebär att den ökat i volym jämfört med året innan. Efter korrigeringar för nedgången , som helt kan förklaras av bolagisering, och för ökningen 1997, som be- rodde på att alla departement slogs samman till en enda myndighet ()1, har produktionen av allmänna tjänster sammantaget minskat (diagram 9.8). Uppgången i de allmänna tjänsterna förklaras helt av , som svarade för av produktionsvärdet, vilket är en kraftig ökning jämfört med året innan. Mätt i termer av pro- duktion och sysselsättning har aktiviteten vid successivt ökat under 1990- talet. påverkades produktionsvärdet dessutom på det sätt som det mäts i officiell statistik av kraftigt ökande omkostnader. Det var kostnaderna i samband med försäljningen av Teliaaktier som drog upp produktionsvärdet med hela . Ökningen uppgick totalt till en tredjedel (diagram 9.9). Rensat för de extraordinära kostnaderna i samband med aktieförsäljningen ökade produk- tionsvärdet i med drygt 5 pro- cent i volym . Det innebär att tjänster- na, mätt på detta sätt, stigit med närmare en femtedel . Försvarsdepartementet till området försvar. Därefter utgör alla departement en myndighet och ingår i områ- det allmänna tjänster. Diagram 9.9 Produktion av tjänster vid , skattemyndigheter och länsstyrelser 1993-2000, volymförändringar Källa: SCB:s nationalräkenskaper och statistik från . Skattemyndigheterna, som svarar för av sysselsättningen inom de allmänna tjänsterna, har krympt . sjönk produktionsvärdet med i volym, varav . Även i länsstyrelserna, som tillsammans sys- selsätter lika många som , dvs. nästan en femtedel, har produktionen gått ned. handlar det om en minskning med drygt en femtedel. Också i övriga myndigheter inom de allmänna tjänsterna har produktionen minskat . Det gäller t.ex. och Statis- tiska centralbyrån. Sammantaget har tjänstevo- lymen krympt med . Därefter har produktionen legat kon- stant. Vård, social trygghet och omsorg Inom området vård, social trygghet och omsorg producerades tjänster för . Det är en nedgång med 12 pro- cent i volym . Under periodens sista år noterades dock en ökning (di- agram 9.10). Diagram 9.10 Produktion av vård, sociala trygghetstjänster och omsorg 1993-2000, volymförändringar Vård, social trygghet Källa: SCB:s nationalräkenskaper. Anm: Uppgifterna för är en framskrivning med hjälp av statistik från . Administrationen av socialförsäkringar svarar för hälften av produktionskostnaderna och de statli- ga arbetsmarknadsåtgärderna bidrog med närma- re . Resterande verksamhet inom om- rådet bedrivs av myndigheter inom social omsorg som t.ex. och , inom hälso- och sjukvård, som t.ex. , och . Ökningen av produktionsvärdet på området som helhet förklaras till hälften av socialförsäkringssektorn. har kostna- derna för tjänsterna stigit i vo- lym, vilket främst beror på ökade lönekostnader. För myndigheterna inom arbetsmarknadsom- rådet, som arbetsförmedlingar, arbetsmarknads- institut och länsarbetsnämnder, har produktio- nen gått ned med en fjärdedel . hade dock tjänsterna ungefär samma volym som året innan. Verksamheten vid övriga myndigheter utan- för socialförsäkringarna och arbetsmarknadsom- rådet har också minskat kraftigt under sjuårs- perioden. En stor del beror på en nedgång i antalet asylsökande och därmed en lägre aktivitet vid . Ökningen förklaras av att bildades . Inom området fritidsverksamhet, kultur och re- ligion producerades tjänster för 3 miljarder kro- nor . har produktionen minskat med drygt en femtedel. Nedgången för- helt av att vissa kyrkliga tjänster, som tidi- gare räknats som statliga, efter 2000 i samband med kyrkans separation från sta- ten i stället ingår som en del i hushållens intres- seorganisationer. Om hänsyn tas till huvudman- naskapsbytet var produktionsvolymen ungefär lika stor 2000 som . De statliga museerna svarar tillsammans för en tredjedel av produktionsvärdet och Riksantikva- rieämbetet är den största enskilda myndigheten. Eftersom av Kungliga Ope- rans och verksamhet finansieras via anslag, räknas även de till det statliga kulturom- rådet, trots att de drivs i bolagsform. () bedriver revision ge- nom årlig revision och effektivitetsrevision. Den årliga revisionen avslutas genom uttalanden i re- visionsberättelser till regeringen om bl.a. myn- digheters årsredovisning samt om ledningens förvaltning. Inom effektivitetsrevisionen grans- kas effektiviteten i statliga åtaganden och statlig verksamhet. I detta kapitel görs en genomgång av flertalet av de rapporter effektivitetsrevisionen lämnade 2000 och regeringens åtgärder med anledning av dessa. Kapitlet innehåller också en redovisning av re- visionsberättelser med invändning. Regeringen avser att återkomma i budgetpropositionen med bedömning av vilka åtgärder som har vidtagits respektive kommer att vidtas med an- ledning av invändningarna. Effektivitetsrevisionen har publicerat 17 rappor- ter , varav 12 avser egeninitierade granskningar och 5 regeringsuppdrag. Nedan re- dovisas 11 av effektivitetsrevisionens rapporter, varav 7 avser egeninitierade granskningar. Urva- let baseras på att regeringen vidtagit någon åt- gärd eller gjort någon bedömning. Försöksverksamhet med friare medelsanvändning i arbetsmarknadspolitiken (RRV 2000:3) fattade regeringen beslut om att , , , och , av fick utgöra försöksområden med en friare an- vändning av vissa arbetsmarknadspolitiska medel samt arbetslöshetsersättning. Försöksverksam- heten innebar att länen dels kunde utnyttja an- slaget för arbetsmarknadspolitiska åtgärder utan att ha något mål för omfattningen av de arbets- marknadspolitiska åtgärderna, dels fick använda av det totala anslaget för ar- betsmarknadspolitiska åtgärder till otraditionella insatser (det s.k. volymmålet avskaffades dock även för övriga län). Under försöks- perioden fick länen också fatta beslut om aktiva- re användning av arbetslöshetsersättning, vilket innebar att arbetslösa personer som har rätt till arbetslöshetsersättning kunde delta i projekt som initierats av länsarbetsnämnder eller kom- muner. RRV har av regeringen fått i uppdrag att ut- värdera verksamheten. RRV:s analys visar att den utbuds- och tillväxtorienterade åtgärden arbets- marknadsutbildning inte ökat mer i försökslänen än i övriga landet. RRV redovisar vidare att av- steg gjorts från de regler som gäller för försöks- verksamheten. Även för arbetsmark- nadspolitisk utvärdering (IFAU) har fått i uppdrag att utvärdera försöksverksamheten. En- ligt IFAU är det vanligt att projekten inte riktar sig till arbetslösa i första hand utan utgör olika former av näringslivsprojekt. IFAU har i pro- jektbeskrivningarna i ett flertal fall funnit tydliga tecken på att arbetsmarknadspolitiska medel an- vänts för klart kommunala intressen. Försöksverksamheten upphörde vid utgången av 1999 och erfarenheterna har främst tagits till- vara i samband med det förenklade och föränd- rade regelverket för de arbetsmarknadspolitiska programmen som trädde ikraft . Vi- dare har regeringen, bl.a. mot bakgrund av erfa- renheterna av försöksverksamheten, förtydligat arbetsmarknadspolitikens roll och uppgift samt vidtagit erforderliga åtgärder som innebär att ekonomistyrning, kontroll och uppföljning för- bättras väsentligt inom arbetsmarknadsverket (prop. 1999/2000:98). Polisens IT-stöd (RRV 2000:8) RRV har på eget initiativ granskat polisens IT- stöd. Enligt RRV fanns det stora brister i till- gänglighet och användbarhet i polisens IT-stöd. IT-stödet var bl.a. inte tillgängligt i bilar och på brottsplatser. Det fanns också brister i förvalt- ning och genomförande av nyinvesteringar. Regeringen har redovisat sin bedömning av RRV:s rapport i budgetpropositionen (prop. 2000/01:1, utg. omr. Regeringen angav att det är angeläget att polisen använder modern teknik för att effektivisera verksamheten. Enligt regeringens bedömning finns det utrymme för att använda redan befintliga system på ett mer effektivt sätt i polisverksamheten. Genom ett regeringsbeslut gavs i uppdrag att redovisa de åtgärder som planeras eller vidtagits med anledning av RRV:s rapport. redovisning bereds inom . Fortsatt utveckling av polisen en uppföljande granskning (RRV 2000:9) RRV har på regeringens uppdrag granskat ge- nomförandet av närpolisreformen och funnit att den är organisatoriskt genomförd men att det fortfarande finns brister i reformens innehålls- mässiga genomslag i polisverksamheten. RRV ansåg att polismyndigheternas styrning inte varit tillräckligt tydlig. Vidare fann RRV att närpolis- områdena vid flera polismyndigheter var så små att det fanns risk för att förutsättningarna för ett effektivt polisarbete var otillräckliga. Regeringen har redovisat sin bedömning av RRV:s rapport i budgetpropositionen (prop. 2000/01:1, utg. omr. Regeringen angav att de stora variationer som förekommer i orga- nisation och innehåll i närpolisverksamheten inte enbart kan förklaras med skillnader i de lokala förutsättningarna. Regeringen har tidigare givit ()i uppdrag att granska närpolisreformen. BRÅ kommer inom ramen för sitt uppdrag att jämföra och utvärdera de olika organisationsformerna i förhållande till syftet med närpolisreformen. BRÅ skall slutre- dovisa sitt uppdrag . Genom ett regeringsbeslut gavs i uppdrag att redovisa de åtgärder som planeras eller vidtagits med anledning av RRV:s rapport. redovisning bereds inom . Formerna för lönebildning m.m. inom Försvars- makten (RRV 2000:10) RRV har på regeringens uppdrag följt upp sin rapport för lönebildning m.m. inom Försvarsmakten (RRV 1998:20). Av den uppföl- jande rapporten framgår att RRV är fortsatt kri- tisk till Försvarsmakten. Bland annat anser RRV att allt för få förändringar i lönebildningen har skett sedan föregående granskning för att ar- betsgivarrollen skulle kunna sägas ha stärkts på några avgörande punkter. Vidare kritiserar RRV omfattningen av och kostnaderna för lönetilläg- gen inom Försvarsmakten. Enligt RRV borde Försvarsmakten stärka sin roll som arbetsgivare bl.a. genom att ta initiativ till att ompröva och strama upp tillämpningen av gällande avtal. Regeringen uppdrog genom tilläggsdirektiv till Personalförsörjningsutred- ningen att belysa olika möjligheter att utveckla och stärka Försvarsmaktens arbetsgivarroll (Dir. 2000:46). Vidare har regeringen vid upprepade tillfällen aktualiserat bl.a. lönebildningsfrågorna med Försvarsmakten. I budgetpropositionen , utgiftsområde 6, Totalförsvar, informerade regeringen om RRV:s rapport. För- svarsmakten har i regleringsbrevet ålagts att i årsredovisningen redovisa de åtgärder som har vidtagits för att stärka myndighetens arbetsgivarroll. Vidare skall Försvarsmakten re- dovisa vilka lönetillägg som tillämpats och vilka som avvecklats samt hur omfattningen av och kostnaderna för lönetilläggen förändrats i jämfö- relse med 2000. Mot bakgrund av Försvarsmaktens årsredo- visning är regeringen fortsatt kritisk till Försvarsmakten i dessa avseenden. Regeringen avser att i propositionen års försvarsbeslut återkomma till med en samlad syn på hur Försvarsmaktens per- sonalförsörjningssystem bör utvecklas. I detta ingår att vidta sådana åtgärder som är nödvändi- ga för att Försvarsmakten skall bli en starkare arbetsgivare. Resultatstyrning och redovisning vid (RRV 2000:12) I rapporten har RRV närmare granskat hur in- formationen i Statens strålskyddsinstituts årsre- dovisning byggs upp och hur institutets rutiner för planering, budgetering och uppföljning är ut- formade och tillämpas. Syftet har främst varit att pröva om ledningen har ändamålsenliga instru- ment för att resultatstyra verksamheten. RRV konstaterar att Statens strålskyddsinsti- tut har en bra grundstruktur i arbetet med verk- samhetsplaneringen. Det finns också en tydlig koppling till krav på återrapportering enligt re- gleringsbrevet, vilket underlättar institutets arbe- te med resultatredovisningen. Det nuvarande verksamhetsplaneringsdokumentet är dock till sin karaktär inte någon verksamhetsplan i strikt mening. RRV anser att Statens strålskyddsinsti- tut bör sträva mot en myndighetsgemensam verksamhetsplan som inriktar sig på det enskilda årets verksamhet med planerade resultat och be- dömd resursförbrukning. Ett gemensamt doku- ment ger möjlighet till att skapa en tydlig resul- tatöverenskommelse mellan verksledning och respektive avdelning. En sådan rutin med krav på dokumentation skulle också underlätta summe- ring av årets resultat i årsredovisningen. Rapporten kommer att beredas inom i samband med resultatuppföljning- en . Stödet till arbetshandikappade modeller för re- formering av statens insatser (RRV 2000:14) De viktigaste iakttagelserna från RRV:s gransk- ning av lönebidragen och är dels att en målgruppsförskjutning skett, dels att åtgärderna inriktas på att ge bestående anställningar. RRV har kunnat belägga att många av dem som de se- naste åren tagits in i lönebidragsanställningar el- ler på har betydligt större arbetsförmåga och lindrigare arbetshandikapp än avsett. Denna inriktning av verksamheten i kombination med den målgruppsförskjutning som skett innebär en ineffektiv användning av stora resurser som går till lönebidrag och till merkostnadsersättning på . Regeringen har, med anledning av RRV:s rap- port, gett ett uppdrag till Arbetsmarknadsstyrel- sen (AMS) att kartlägga anställningar med löne- bidrag i allmännyttiga organisationer. AMS har fått i uppdrag att lämna förslag till ett framtida regelverk för att bevilja anställningar med löne- bidrag inom denna sektor. Vidare har () på regeringens uppdrag påbörjat ett treårigt lönebidragsprojekt (prop. 1996/97:150). Projektet syftar bl.a. till att utveckla metoder, kompetens samt uppföljnings- och utvärderings- insatser för att förbättra och effektivisera hanter- ingen av anställningar med lönebidrag. I AMS rapport framgår att olika kvalitetskrav, indikatorer och mätmetoder har utarbetats. Länen har erbjudits strategiska ut- bildningar. Länens arbete skall nu följas upp. Samtliga län är involverade i projektet, som slut- redovisas . Regeringen avser att återkomma till i fråga om utvecklingen i . Riskhantering i statsskuldförvaltningen (RRV 2000:15) RRV har i en egeninitierad effektivitetsrevision granskat riskhanteringen inom statsskuldför- valtningen på . RRV konstate- rar att riskkontrollen har utvecklats i en positiv riktning men att det återstår viktiga punkter för att arbeta vidare med, nämli- gen frågor som rör riskkontrollens oberoende, utbildning och kunskapsspridning samt hanter- ing av strategiska och operationella risker. har, bl.a. med anledning av RRV:s rapport, vidtagit en rad åtgärder för att komma tillrätta med dessa problem. Riskkon- trollens oberoende har stärkts, åtgärder har vid- tagits i personal- och kompetensfrågor samt hanteringen av strategiska risker har utvecklats i linje med . Inom om- rådet operationella risker återstår dock en del att göra varför ett omfattande arbete för att bättre dokumentera arbets- och processbeskrivningar har initierats. Vidare har or- ganisation genomgått förändringar i syfte att öka den interna kontrollen som system- strukturen i grunden förändrats. Kontoret har tillgång till moderna finansadministrativa sy- stem inom i stort sett alla områden av verksam- heten. Regeringen finner inga skäl att vidta några yt- terligare åtgärder utöver de som vidtagits av . Jämställdhet Hur styr regeringen? (RRV 2000:17) RRV har på regeringens uppdrag granskat hur jämställdhetsaspekten mellan män och kvinnor har kommit till uttryck i regeringens reglerings- brev till myndigheterna och om myndigheterna har återrapporterat i enlighet med regeringens direktiv. Myndigheternas interna jämställdhets- arbete omfattas inte av RRV:s uppdrag. Enligt RRV är kopplingen mellan de övergri- pande jämställdhetspolitiska målen och målfor- muleringarna i regleringsbreven otydliga. Både målformuleringar och återrapporteringskrav an- ses mycket allmänt hållna. RRV anser att reger- ingen bör formulera en tydligare strategi för jämställdhetspolitiken avseende det externa, ut- åtriktade arbetet. RRV anser att det här bör ingå att definiera det externa jämställdhetsarbetet och att identifiera och formulera mål, återrapporte- ringskrav och uppdrag som kan vara gemen- samma för hela eller stora delar av statsförvalt- ningen. Därefter bör myndighetsspecifika mål, återrapporteringskrav och uppdrag formuleras. RRV anser att det i regeringens jämställdhets- strategi bör klargöras att "mainstreaming" (integ- ration av ett jämställdhetsperspektiv) är det ar- betssätt som myndigheterna skall använda för att nå de jämställdhetspolitiska målen. RRV föreslår i rapporten att regeringen utnyttjar möjligheten att styra myndigheterna mot ett sådant arbets- sätt mer långsiktigt via ett tillägg i verksförord- ningen (1995:1322). Myndigheterna har uppgivit att en av de vikti- gaste påverkansfaktorerna för det externa jäm- ställdhetsarbetet är regleringsbreven. Andra vik- tiga faktorer för utvecklingen av jämställd- hetsarbetet är att ledningen engagerar sig, att resurser avsätts, att erfarenheter utbyts och att personalen är medveten om hur jämställdhetsar- betet påverkar verksamhetens resultat. Om re- geringen önskar prioritera det externa jämställd- hetsarbetet bör, enligt RRV:s uppfattning, frågan tillmätas större vikt i den årliga budgetdia- logen och i andra lämpliga sammanhang. Den information som departementen kräver in av myndigheterna spänner över ett stort fält. Såväl mål som återrapporteringskrav anses ofta opre- cist uttryckta. Därmed anser RRV att det blir svårt att se i vilken utsträckning de jämställd- hetspolitiska målen har uppfyllts. bedrivs projektet todutveckling för integration av ett jämställd- hetsperspektiv. Syftet är att utveckla nya meto- der för jämställdhetsanalyser, utveckla och bredda utbildningen om jämställdhetsfrågor, ini- tiera uppföljning och utvärdering samt att föreslå informationssatsningar, riktade bl.a. till myndigheter och verk. Tillväxt genom kunnigt kapital statens roll (RRV 2000:18) RRV har i en egeninitierad granskning analyserat statens roll i tillförseln av riskkapital i . RRV konstaterar att det finns ett underskott på riskkapital till unga företag och företag med oprövade idéer. En lösning på detta problem är att staten främjar uppkomsten av många nya små venture capital-bolag. Detta kan ske genom stöd till finansiella mellanhänder som förutom kapital också har kompetens att styra unga företag un- der utveckling. Statens roll bör, enligt RRV, vara att beställa tjänster, dvs. att kontraktera eller li- censiera nya mellanhänder, att dela risken med mellanhänder och att kontrollera att de statliga kraven för att få stöd efterlevs. Statens roll ska däremot inte vara att investera direkt på markna- den. För att förbättra kapitalförsörjningen till före- tag har tillsammans med fått i uppdrag att utarbeta förslag till hur samverkan kan ske med Stiftelsen strifonden, Stiftelsen och Industriella Utvecklingscentra.