prop · GP031d17 · 2001-09-20 00:00:00 — Trots denna rätt till justering i utbildningsutbudet har uppdraget inte helt fullgjorts och takbeloppen inte nåtts. En bidragande orsak till detta är att en omställning av utbildningen är en process som måste rymma tid för planering av utbildningen, rekrytering av lärare osv. Det måste också framhållas att tilldelningssystemet förutsätter en variation mellan åren genom att ett resultat i form av helårsstudenter och helårsprestationer som inte ryms inom takbeloppet skall kunna räknas in följande år om resultatet då ligger under takbeloppet. har genomfört omfattande dialoger med ledningen för respektive lärosäte, som ett led i planering och uppföljning av universitet och högskolors verksamhet. Syftet var att ge regeringen underlag för att bedöma hur lärosätena klarar de mål som regeringen har satt upp samt att inleda en diskussion om lärosätenas framtida profilering. I samband med årets dialog diskuterades särskilt lärosätenas möjligheter att klara av de uppdrag som lagts avseende platser inom grundutbildningen. Bakgrunden till detta var framför allt att flera lärosäten inte uppnått sina respektive takbelopp. För vissa lärosäten har regeringen gjort den bedömningen att det kan vara svårt att rekrytera tillräckligt många studenter för att uppfylla utbildningsuppdraget och nå takbeloppet. Efter en analys av lärosätenas förutsättningar beräknar regeringen att resurser motsvarande 3 900 helårsstudenter inom de naturvetenskapliga och tekniska utbildningsområdena kan föras bort från lärosätenas grundutbildningsanslag för att sedan återföras till dessa anslag , om lärosätenas förutsättningar att nå takbeloppen då förändrats. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 givna övergångsperioden avser regeringen att utnyttja dessa medel för tre mycket angelägna satsningar, nämligen utbildning av obehöriga lärare (se vidare avsnitt 7.1.12), uppbyggnaden av ett nätuniversitet (se vidare avsnitt 7.1.7) och utbildning för utländska akademiker (se vidare avsnitt 7.1.8). Följande lärosäten omfattas av indragningen. Tabell 7.2.7 Indragning av platser 7.2.4Samverkan med det omgivande samhället I regleringsbrevet för avseende anslag till universitet och högskolor m.m. fanns inget krav på en särskild redovisning av högskolans samverkan med det omgivande samhället, vilket varit fallet de två föregående åren. Majoriteten av lärosätena har dock inom ramen för sin årsredovisning redogjort för arbetet med samverkansuppgiften. Redovisningarna visar liksom föregående års strategier och handlingsprogram en bredd i ambitioner, aktiviteter och målgrupper. En tendens var att framväxten av särskilda enheter eller organ med ansvar för samverkansuppgiften, samverkansråd och kontaktorganisationer, fortsatte. Trenden att ansvaret för samverkan åläggs särskilda personer i ledande ställning inom högskolan eller , såsom t. ex. vice- eller prorektor, fortsätter och flera lärosäten har utarbetat eller reviderat särskilda handlingsprogram för sin samverkan med det omgivande samhället. Ett antal lärosäten har bedrivit uppsökande verksamhet gentemot företag och 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 byggt upp en s.k. alumniverksamhet i syfte att stärka kontakten mellan tidigare examinerade studenter, omvärlden och lärosätet för att öka samverkan och möjligheten till utbyte av kunskap och kompetens. Ett lärosäte redovisar att en extern utvärderare har tillkallats för att analysera högskolans former för samverkan med näringslivet. Lärosätena informerar också om sin verksamhet i olika fora och med hjälp av olika kanaler. Av lärosätenas redovisning framgår att samverkan med det omgivande samhället är mycket mångfacetterad och att den integreras på olika sätt och i olika hög grad med den utbildning och forskning som bedrivs vid universitet och högskolor. Enligt regeringens mening bör universitet och högskolor vidareutveckla sin samverkan med det omgivande samhället inom både utbildning och forskning. I Rapport om tillväxtavtalen Första året (Ds 2001:15) konstateras att högskolan förefaller vara den aktör som de medverkande i arbetet med tillväxtavtalen har störst tilltro till när det gäller att främja tillväxt i den egna regionen. Rapporten bygger på regionala och nationella myndigheters redovisningar av arbetet med tillväxtavtalen samt enkäter till olika medverkande inom ramen för arbetet med avtalen. De höga förväntningarna ställer särskilda krav på universitetens och högskolornas förmåga att samverka med det omgivande samhället. I rapporten bekräftas också att universiteten och högskolorna varit aktiva i arbetet med de regionala tillväxtavtalen. Lärosätena själva betonar vikten av att de är med som aktörer i den regionala utvecklingen. Flera av dem ser arbetet med tillväxtavtalen som en plattform varifrån de kan utveckla uppgiften att samverka med det omgivande samhället. Regeringen anser att universitet och högskolor bör fortsätta att utveckla sin medverkan i arbetet med de regionala tillväxtavtalen. Högskolans roll i det livslånga lärandet I lärande som idé och praktik i högskolan (2001:1 R) konstateras att karaktäristika för det livslånga lärandet i betydelsen återkommande utbildning är väl etablerade och både institutionaliserade och värdemässigt accepterade i den svenska högskolan. Till dessa karaktäristika hör att olika kategorier av studenter med olika utbildningsbakgrund och olika syften med sina studier har tillträde till högre utbildning, att studieplatserna fördelas mellan olika kategorier av studenter, att flera olika utbildningsmöjligheter erbjuds inom den reguljära högskolans ram, att studenter kan återkomma till högskolan för fortsatta studier och att intresset för förnyelse av undervisningsformer och innehåll är påtagligt hos universitet och högskolor. Den heterogena studentpopulationen tycks dock erbjudas och själva utnyttja högskolans utbud på ett förhållandevis enahanda sätt. Rapporten konstaterar också att sådana aktiviteter som direkt tillgodoser enskilda individers egna utbildningsbehov och som avser möta arbetsmarknadens behov av kompetensutveckling förefaller ha en blygsam omfattning. Enligt regleringsbrevet för avseende anslag till universitet och högskolor m.m. skall varje universitet och högskola beakta behovet av fortbildning och vidareutbildning vid fastställande av utbildningsutbud och vid beslut som rör utbildningens tillgänglighet. Graden av tillgänglighet avspeglas t.ex. i volymen av studiekurser som ges i lägre studietakt än helfart, kurser på andra tider än vardagar, andel individer över en viss ålder (fr.o.m. ), distanskurser och uppdragsutbildning. Lärosätena skulle för redovisa antalet studenter, helårsstudenter och helårsprestationer för sådana kurser. Redovisningarna är till vissa delar bristfälliga och visar ingen entydig utveckling av ovanstående kursutbud. För regeringens bedömning se avsnitt 7.1.14. Universitets och högskolors insatser med anledning av försvarsomställningen I regleringsbrevet för avseende anslag till universitet och högskolor m.m. fick sju lärosäten ett särskilt åtagande att anordna utbildning motsvarande ett visst antal helårsstudenter, under förutsättning att beslutade i enlighet med regeringens proposition Det nya försvaret (prop. 1999/2000:30, bet. 1999/2000:FöU02, rskr. 1999/2000:168). Då flera lärosäten av tids- och planeringsmässiga skäl inte har haft möjlighet att genomföra det särskilda åtagandet anges re- gleringsbrev att det av årsredovisningen skall framgå vilken verksamhet som bedrivits med anledning av det särskilda åtagandet, vilken koppling verksamheten har till kommuner med särskilda omställningsproblem på grund av strukturomvandlingar inom Försvarsmakten, samt utbildningens omfattning i helårsstudenter. Regeringen beslutade att avsätta till en engångssatsning för doktorander inom det humanistisk-samhällsveten- skapliga vetenskapsområdet. Medlen skall användas för studiefinansiering inom forskarutbildningen och tilldelas doktorander som antagits till forskarutbildning före . Anställning som doktorand skall erbjudas de doktorander som bedöms kunna avsluta sina studier med en doktorsexamen inom ramen för ett till anställning och som inte haft anställning som doktorand eller utbildningsbidrag. Av dessa går till , till , till , till , till , till och till . Regeringen anser att engångssatsningen leder till att än fler doktorander kan avsluta sina forskarstudier med en doktorsexamen. 7.2.6Ett reformerat system för läraranställningar infördes ett reformerat system för läraranställningar inom högskolan (prop. 1996/97:141, bet. 1999/98:UbU3, rskr. 1997/98:12). Avsikten var att skapa en samlad karriärväg där arbetsuppgifterna på alla nivåer innehåller både forskning och utbildning och där det sker successiva prövningar av lärarens/forskarens kompetens. De pedagogiska meriterna skall uppmärksammas och skall vid prövning av behörighet ges samma vikt som de vetenskapliga. har i delrapporten genom befordran och rekrytering (2001:7 R) be- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 lyst olika aspekter av läraranställningsreformen. Rapporten gjordes genom intervjuer med befattningshavare inom högskolan samt av dokumentstudier. Majoriteten av de intervjuade är positiva till det nya befordringssystemet. Det uppfattas som en källa till stimulans för många högt meriterade lektorer och som en behövlig anpassning till ett mer internationellt system. De intervjuade är även överlag positiva till betoningen av vikten av pedagogiska meriter. har 1 100 lektorer befordrats till professorer. I samband med införandet av befordringsreformen framfördes farhågor om att kraven för att bli professor skulle sänkas. Bland de personer intervjuat är dock uppfattningen att kraven höjts vanligare än att de sänkts. Andelen kvinnor bland de personer som befordrats har generellt sett varit högre än andelen kvinnor bland den befintliga mängden professorer. Det finns således inte underlag för antagande om att befordringsreformen inverkar negativt på jämställdheten. Ett problem som påpekas i rapporten är att rörligheten mellan lärosätena är låg. De intervjuade kan inte se att det nya befordringssystemet på något sätt förbättrar detta förhållande. Detta är en av de aspekter kommer att analysera närmare i sin fortsatta utvärdering av reformen. Regeringen anser att det reformerade systemet för läraranställningar har förbättrat villkoren för högskolans lärare. I enlighet med förslag i regeringens proposition om studentinflytande och kvalitetsutveckling i högskolan (prop. 1999/2000:28, bet. 1999/2000:UbU12, rskr. 1999/2000:180) har uppdrag att granska kvaliteten i den högre utbildningen utvidgats. Ämnes- och programutvärderingar av samtliga utbildningar för generella examina och yrkesexamina, inklusive forskarutbildningen, skall numera genomföras med en periodicitet . Enligt högskolelagen (1992:1434) har studenterna numera rätt att utöva inflytande över utbildningen, vilket också bidrar till att höja kvaliteten. Universitet och högskolor skall verka för att studenterna tar 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 aktiv del i arbetet med att vidareutveckla utbildningen. Varje lärosäte och dess ledning har det yttersta ansvaret för att säkra och utveckla kvaliteten i sina utbildningar. Statsmakternas uppgift är att stödja och kontrollera att kvaliteten inom olika områden av utbildning och forskning upprätthålls. utvärderingar och tillsynsansvar är ett led i detta arbete. Ett forskarlag vid har genomfört en s.k. metautvärdering av nuvarande och kommande kvalitetsbedömningar i ett internationellt jämförande perspektiv. Enligt analysen skiljer sig från andra länder genom att ha en stor bredd i kvalitetsbedömningarna, genom rätten att dra in examenstillstånd och genom att studenterna är med i bedömargrupperna. Vid utgången av 1998 hade genomfört kvalitetsbedömningar av samtliga lärosäten. Den andra omgången, som har påbörjats, är att betrakta som en uppföljning i och med att bedömningen delvis har förskjutits från kvalitetsarbetet till resultat av kvalitetsarbetet. konstaterar att lärosätena har utvecklat sina kvalitetsprogram inklusive utvärderingsformer och åtgärdsprogram. De har gjort medvetna satsningar både för att rekrytera kvalificerade lärare och för att förnya undervisningsmetoder samt fortbildning för lärare. har vidare slutfört utvärderingarna Lärosätenas arbete med jämställdhet, studentinflytande samt social och etnisk mångfald (2000:8 R) samt Goda exempel om hur universitet och högskolor kan arbeta med jämställdhet, studentinflytande samt social och etnisk mångfald (2000:9 R). Exemplen skall bl.a. kunna användas som utgångspunkt för liknande verksamhet vid andra lärosäten. De två universitet som enligt den förstnämnda rapporten bedöms ha den mest genomgripande och välorganiserade verksamheten när det gäller jämställdhet är och , när det gäller studentinflytande och samt när det gäller social och etnisk mångfald och . har bedrivit ett omfattande utvecklingsarbete av det nya systemet för kvalitetsbedömningar av högre utbildningar. I rapporten ämnes- och programutvärderingar (2001:2 R) redovisas utgångspunkter och tillvägagångssätt vid nationella ämnes- och programutvärderingar. Me- ningen med de nationella utvärderingarna är att de skall bidra med underlag till den kvalitetsutveckling som högskolan själv bär ansvar för. Rapporten från bedömning av kvalitetsarbete till bedömning av kvalitet (2001:8 R) är ett försök att sätta utvärderingar i ett sammanhang och klargöra utvärderingsperspektivet inför det uppdrag som verket har att utvärdera all högre utbildning inklusive forskarutbildningen fr.o.m. och framåt. Utvärderingarna kan nu påbörjas i enlighet med den utarbetade sexårsplanen och med ett bedömningsunderlag, som tagits fram i dialog med lärosätena. För tidigare programutvärderingar har en första uppföljning av journa- list-, jurist-, design- och socionomutbildningarna ägt rum i anslutning till att de utvärderingar, som redovisades i budgetpropositionen (prop. 2000/01:1 utgiftsområde 16). En ytterligare uppföljning kommer att ske . har gjort en utvärdering av datavetenskapliga/datalogiska utbildningar vid tolv lärosäten (2001:13 R). Bedömargruppen anser att utbildningarna, som just nu utvecklas starkt, håller tillräckligt god kvalitet, även om det finns områden som kan förbättras. Det råder brist på disputerade lärare inom ämnesområdet och de som finns på plats har ofta en hög arbetsbelastning. Andelen kvinnor inom ämnesområdet är liten både bland studenter och lärare och överstiger endast vid ett fåtal högskolor . På flera lärosäten pågår emellertid riktade satsningar för att ändra på detta. Andelen studenter som inte tar ut sin examen är stor. En bidragande orsak till det är att många studenter får arbete i samband med att de gör sitt examensarbete. Utvärderingen kommer att följas upp och ämnesområdet kommer att åter utvärderas . Antalet prövningar av examenstillstånd var totalt 55 , vilket är en ökning jämfört med föregående år. I det fortsatta arbetet med det nya kvalitetssystemet, när verket prövar examenstillstånd i samtliga utvärderingar, anser verket att det är tillfyllest att förenkla prövningen i förväg genom att pröva för generellt magisterexamens- tillstånd respektive kandidattillstånd för de statliga lärosätena. Prövningarna av enskilda utbildningsanordnare har till största delen gällt psykoterapeutexamen. På grund av ändrade regler för legitimation av psykoterapeuter har många utbildningsanordnare ansökt om examenstillstånd. omprövar beviljade examenstillstånd efter tre till . Utbildningar som inte uppfyller de krav som ställs på grundläggande högskoleutbildning kan enligt 1 kap. 11 a § högskolelagen (1992:1434) få sitt examenstillstånd indraget, om inte bristerna avhjälpts inom . Om det meddelas ett sådant beslut, får dock högskolan också därefter utfärda examen för de studenter som vid beslutet redan har påbörjat sin grundläggande högskoleutbildning vid den högskolan. Detta gäller dock bara om utbildningen omfattar ett program eller en kurs som kan leda fram till en sådan examen som beslutet avser. genomförde verket 91 omprövningar, vilket är en ökning jämfört med föregående år. Som redovisades i budgetpropositionen (prop. 2000/01:1 utgiftsområde 16) ledde omprövning av vård- och omsorgsutbildningarna till att sex examenstillstånd drogs in. Tre av dessa har varit föremål för förnyad prövning och därvid på nytt erhållit examenstillstånd. Vid de omprövningar som utfaller positivt bekräftas hur prövningarna har drivit på utvecklingen vid lärosätet ifråga. Framtida omvärderingar inordnas i utvärderingarna inom ramen för det nya kvalitetssystemet, där omprövning blir lika med en uppföljning som sker . I vissa fall kan det vara påkallat med särskild uppföljning inom ett kortare tidsintervall, vilket bestäms från fall till fall. Regeringen anser att viktiga kvalitetsförbättringar har gjorts och görs parallellt med den kraftiga utbyggnaden av högre utbildning. Kvinnor är i majoritet bland studenterna på grundutbildningen. De utgjorde av studenterna . års stora ökning av antalet studenter inom högskolan har till stor del bestått av kvinnor. råder en sned könsfördelning på en rad utbildningar inom högskolan. Det är angeläget att bryta denna sneda könsfördelning, eftersom det 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 bl.a. leder till en fortsatt könssegregerad arbetsmarknad. Undersökningar visar att kvinnors och mäns studiemönster skiljer sig åt, bl.a. är andelen kvinnor bland de s.k. icke traditionella studenterna högre än andelen män. har universitet och högskolor i uppdrag att vidta åtgärder för att åstadkomma en jämnare balans på utbildningar med ojämn könsfördelning. I lärosätenas årsredovisningar framgår att insatser görs för att åstadkomma en jämnare könsfördelning, men att det har visat sig särskilt svårt när det gäller att rekrytera män till utbildningar där män är underrepresenterade. Detta lyfts också fram i arbete med jämställdhet, studentinflytande samt social och etnisk mångfald (2000:8 R). Även om fler kvinnor än män tagit ut en grundexamen är det fler män som går över till forskarutbildningen. Situationen är dock olika på olika ämnesområden (övergången är högst inom medicin och lägst inom teknik för kvinnor). An- delen nyantagna kvinnor till forskarutbildningen har ändå ökat jämfört och utgör under /2000. En ökning av andelen kvinnor inom olika lärargrupper kan noteras , med undantag för adjunkterna där andelen kvinnor har sjunkit något till . Inom gruppen forskarassistenter har andelen kvinnor ökat från 2000. Detta är ett gott tecken, eftersom anställning som forskarassistent ofta erbjuder en viktig meriteringsmöjlighet för en fortsatt akademisk karriär. är andelen kvinnor lägre ju högre upp i lärarhierarkin man befinner sig och andelen kvinnor i professorskåren var 2000. Rekryteringsmålen har haft betydelse för att öka andelen kvinnor bland professorerna och nya mål sattes därför för perioden 20012004. För vissa lärosäten är detta första gången de erhåller rekryteringsmål för andelen kvinnliga professorer. Det nya systemet för befordran till professor som infördes har också visat sig ha en positiv effekt på jämställdheten. Nationella sekretariatet för genusforskning har tillsammans med och tagit fram en skriftserie om genusforskning och hur denna kan användas i undervisningen inom olika områden. Genusperspektiv i undervisningen är en fråga om både innehåll och form. Genusforskningen och genusperspektiv i forskningen är därför viktiga områden. Na- sekretariatet för genusforskning har ini- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 tierat flera utredningar som skall ge en överblick över genusforskningen i och hur den är fördelad över olika ämnen och discipliner. Sekretariatet anordnar dessutom fortbildningskurser och seminarier. Regeringen bedömer att den sneda könsfördelningen inom vissa utbildningar bör brytas. Regeringen bedömer vidare att det är viktigt att andelen kvinnliga professorer ökar och att rekryteringsmål är ett betydelsefullt verktyg i det arbetet. Regeringen bedömer att genusperspektiv i högskolans undervisning har en viktig pedagogisk betydelse. Rådet för högskoleutbildning bör få i uppdrag att utveckla genusperspektiv i undervisningen. Regeringen bedömer att genusforskning är ett betydelsefullt område och att den vunna kunskapen inte minst kan användas i lärosätenas interna jämställdhetsarbete. Med anledning av propositionen Kvalitet och studentinflytande (prop. 1999/2000:28) infördes nya regler i högskolelag och högskoleförordning. Dessa anger bl.a. att högskolan i sin årsredovisning skall beskriva vilka åtgärder som har vidtagits för att utveckla studentinflytandet och hur detta inflytande har fördelats och utvecklats ur ett jämställdhetsperspektiv. Genomgång av universitetens och högskolornas årsredovisningar visar att flera insatser har vidtagits för att öka studentinflytandet och utveckla lokala riktlinjer. Återrapporteringen varierar dock kraftigt mellan olika lärosäten. Få lärosäten har berört jämställdhetsaspekten i sin återrapportering. har i en rapport undersökt hur de nya reglerna om studentinflytande har tagits emot på universitet och högskolor. Undersökningen visade bl.a. att studentkårerna uppfattar att implementeringen av de nya reglerna går långsamt och att kunskapen kring dessa är låg. Utöver detta har studentkår vid lärosätet rätt att i anslutning till årsredovisningen lämna en redogörelse för kårens syn på lärosätets utveckling och resultat. Alla kårer har dock inte utnyttjat denna rätt. Regeringen anser att det är viktigt att universitet och högskolor tillsammans med studenterna kontinuerligt utvecklar former för och vidtar åtgärder för att öka studentinflytandet i enlighet med bestämmelser i 1 kap. 4a § högskolelagen (1992:1434). Vidare anser regeringen att studentkårernas syn på lärosätenas utveckling och resultat, som de presenteras och beskrivs i årsredovisningarna, ger betydelsefull information. Det är därför viktigt att studentkårerna utnyttjar denna rätt. Regeringen föreslog att personskadeskyddet för studenter vid statliga universitet och högskolor skulle förbättras. beslutade i enlighet härmed (prop. 1999/2000:5, bet. 1999/2000:UbU1, rskr. 1999/2000:94). Med anledning av beslut har regeringen infört ändringar i högskoleförordningen (1993:100) och i förordningen (1993:221) för , som innebär att statliga universitet och högskolor skall ansvara för att studenterna i samband med utbildning i är försäkrade för personskada. fick därefter i uppdrag att hos Kammarkollegiet teckna avtal om personskadeförsäkring för studenter. gäller således en försäkring i som ger högskolestudenter ett personskadeskydd motsvarande det som arbetstagare har. infördes en möjlighet för högskolor att frivilligt ta ansvar för vissa utlandsstuderandes personskadeskydd. Sådan försäkring får bara avse studier vid utländsk högskola som bedrivs enligt avtal mellan berörda lärosäten. Kammarkollegiet har därför tagit fram en särskild försäkring för detta ändamål som gäller från . Regeringen har vidare i samband med propositionen om Kvalificerad yrkesutbildning (prop. 2000/01:63, bet. 2000/01:UbU17, rskr. 2000/01:197) påpekat att det är rimligt att studerande i denna utbildningsform också bör ges ett personskadeskydd som motsvarar det som gäller för studerande i högskolan. Regeringen anser att införandet av personskadeskydd har varit värdefullt för att garantera högskolestuderande en grundläggande ekonomisk trygghet vid olycksfall . 7.2.11Nationella resurscentrum i kemi, fysik, teknik och matematik 1994 inrättade regeringen två nationella resurscentrum, ett i kemi vid och ett i fysik vid . blev i skolan (CETIS), vid ett nationellt resurscentrum i teknik, och 1999 inrättade regeringen även ett nationellt resurscentrum i matematik vid . För att fördjupa kunskapen om hur centrumen har utvecklats sedan starten, gav regeringen i regleringsbrevet för avseende anslag till universitet och högskolor respektive lärosäte i uppdrag att redovisa verksamhetens utveckling och vilken verksamhet som planeras för framtiden.