prop · GP031d5 · 2001-09-20 00:00:00 — Regeringen föreslår att anslaget fastställs till för . beräknas anslaget till respektive . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Tabell 4.36 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Inklusive slutjustering med anledning av de statliga avtalsförsäkringarna. En närmare beskrivning av detta finns i finansplan m.m., avsnitt 9.2. 1Varav 3 000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2001 och 172 tkr på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 18 719 tkr prisnivå. 3 Motsvarar 18 719 tkr i 2002års prisnivå. övergripande mål och uppgifter är att tillförsäkra den enskilde rättstrygghet och rättssäkerhet, att främja brottsoffers rättigheter, att bevaka deras behov och intressen samt att verka för att den som är berättigad till brottsskadeersättning får sådan. Myndigheten skall pröva ärenden om brottsskadeersättning och ärenden om bidrag från brottsofferfonden. Vid myndigheten finns en särskild nämnd som prövar vissa ärenden om brottsskadeersättning och ett råd som prövar frågor om bidrag från brottsofferfonden. har i medeltal haft 41 anställda . I regleringsbrevet för anges att av brottsskadeärendena skall handläggas med bibehållen kvalitet, att ärendebalansen i fråga om brottsskadeersättning skall minska, att de organisationer och projekt som bedöms kunna tillföra brottsoffer störst nytta skall beviljas bidrag ur brottsofferfonden och att projekt inriktade mot brott med våld mot kvinnor, brott mot barn, brott med rasistiska, främlingsfientliga eller homofobiska inslag därvid skall prioriteras samt att skall prioritera informationsinsatser som bidrar till att sprida kunskap om brottsoffers rättigheter. inkom 6 522 brottsskadeärenden. Det innebär en ökning jämfört med . Fördelat på de två skadetyperna har personskadeärendena ökat med 486 stycken medan sak- och förmögenhetsskadeärendena har minskat med 79 stycken. Myndigheten bedömer att antalet inkomna ärenden kommer att öka ytterligare . Myndigheten har inte uppnått målet att handlägga av brottsskadeärendena . Resultatet har dock förbättrats i jämförelse med tidigare verksamhetsår. Som förklaring till att målet inte kunnat uppnås har framför allt angetts kraftigt ökad tillströmning av ärenden samt den ökade ambitionsnivån vad gäller s.k. fördjupad utredning. Den fördjupade utredningsverksamheten anges även som en förklaring till att verksamhetsmålet inte uppnåtts. Att värdena förbättrats beror enligt myndigheten framför allt på att myndigheten haft lägre personalomsättning. Antalet inkomna ärenden har ökat med sedan föregående verksamhetsår. avgjordes 6 491 ärenden. Jämfört med föregående år är detta en ökning med . Trots detta har målet, att ärendebalansen skall minska, inte uppfyllts. Ärendebalansen uppgick till 1 755, vilket är en ökning jämfört med föregående år med . Den s.k. fördjupade utredningsverksamheten av skadelidandes försäkringsförhållanden och skadeståndsskyldigas betalningsförmåga har prioriteras i högre utsträckning än föregående år vilket också är en förklaring till att ärendebalansen har ökat något. har de medel som influtit genom regressverksamheten ökat från 1999 till . Summan utbetald brottsskadeersättning har, trots det ökade antalet avgjorda ärenden, ökat endast marginellt i jämförelse med 1999. Den huvudsakliga förklaringen till detta torde vara att handläggarna vid den fördjupade utredningen av ärendena funnit omständigheter som medfört att betalningsansvaret helt eller delvis överskjutits till gärningsman eller försäkringsbolag. Under verksamhetsåret har totalt 334 ansökningar med ett sammanlagt sökt belopp om nära inkommit till Brottsofferfonden. Dessa ansökningar har avsett olika projekt. Som en följd av att det även är möjligt att ansöka om medel till löpande verksamhet har dessutom 223 ansökningar avseende verksamhetsstöd inkommit. Andelen ansökningar avseende projekt har sålunda ökat . Den totala ökningen ansökningar jämfört med föregående år är . 194 projekt beviljades finansiering från fonden och 213 beviljades verksamhetsstöd. Av de projekt som beviljats medel har 77 stycken varit inriktade på våld mot kvinnor, 27 stycken har varit inriktade på övergrepp mot barn och sex har rört offer för homofobiska brott. Däremot har det inte beviljats några medel för projekt rörande brott med rasistiska förtecken. Detta resultat beror enligt myndigheten på att det helt enkelt inte inkommit ansökningar i önskvärd utsträckning. Med anledning av det fåtal ansökningar som inkom föregående år har myndigheten genomfört riktade informationsinsatser till invandrar- och andra ideella föreningar som kan antas ha intresse av att i projektform arbeta med dessa frågor. Detta har resulterat i ett ökat antal ansökningar från olika invandrarorganisationer. De projekt som beviljades medel, åtta stycken (totalt ) har emellertid rört allmänt brottsofferarbete med tonvikt på informations- och utbildningsinsatser. Sammanlagt fördelades under verksamhetsåret, vilket innebar en ökning jämfört med föregående år . Fondens intäkter genom avgifter uppgick till , vilket innebär en ökning från . Av den totalt beviljade summan har avsett verksamhetsstöd och särskilt prioriterade projekt. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Brottsofferfonden tillförs medel främst genom en avgift på från dem som har dömts för brott där fängelse ingår i straffskalan. Fonden tillförs också medel från dem som avtjänar straff i form av intensivövervakning med elektronisk kontroll. Den dömde kan åläggas att betala en avgift till fonden om per dag under verkställigheten, dock högst . Enligt myndighetens prognos beräknas utfallet för att bli . arbete har den inriktning som statsmakterna bestämt. Målen som uppställts för verksamheten har i allt väsentligt uppfyllts. När det gäller verksamhetsmålet, att av brottsskadeärendena skall handläggas med bibehållen kvalitet, har detta verksamhetsmål emellertid inte kunnat uppnås . Regeringen har fört en dialog med myndigheten om detta och kunnat konstatera att målet står i konflikt med myndighetens ambition att bedriva ett fördjupat utredningsarbete. Det ligger i sakens natur att den fördjupade utredningen tar resurser i anspråk och att den försvårar möjligheten att efterleva det uttalade målet att klara av av inkomna ärenden . Den fördjupade utredningen måste rimligtvis innebära att kvaliteten i ärendehanteringen inte bara har bibehållits utan att den dessutom har förbättrats. Genom att underlåta att genomföra dessa fördjupade utredningar skulle i och för sig möjligheten att snabbt avgöra ärenden öka. Regeringen anser dock inte att detta är eftersträvansvärt, varför ifrågavarande tremånadersgräns numera, genom en ändring i regleringsbrevet för , har ändrats . Sammanfattningsvis kan konstateras att myndigheten drivs på ett effektivt sätt mot de uppsatta målen samt med god kvalitet. har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen för avseende . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 har en central funktion när det gäller stöd till dem som drabbas av brott. Det är viktigt att ärenden om brottsskadeersättning handläggs effektivt, snabbt och med hög kvalitet. Ökningen av antalet inkommande ärenden, en prioritering av regressverksamheten och den fördjupade utredningsverksamheten har dock lett till att myndigheten inte förmått minska ärendebalansen. Detta jämte det faktum att antalet ärenden förväntas öka även kommande år motiverar att myndigheten tillförs ytterligare resurser för att målen för verksamheten skall kunna uppnås framöver. För att tillgodose det medborgerliga kravet på ett starkt stöd till dem som drabbas av brott bör myndighetens ansträngningar för att förkorta handläggningstiderna för brottsskadeärenden fortsätta. Det är också viktigt att myndigheten utvecklar ytterligare rutiner för att mäta kvaliteten i besluten. Myndighetens arbete med att utveckla regressverksamheten, fördjupa utredningen av den skadelidandes försäkringsförhållanden och den skadeståndsskyldiges betalningsförmåga har visat mycket goda resultat. Det är angeläget att detta arbete prioriteras och vidareutvecklas. Myndigheten har genomfört två internationella konferenser, delvis finansierade av EU:s program GROTIUS respektive . Expert Meeting on Compensation to Crime Victims in Union samlade deltagare från samtliga EU- länder till ett expertmöte i om statlig ersättning till brottsoffer. Slutsatserna från mötet har omhändertagits av som har aviserat att den kommer att driva dessa frågor vidare. kommer sannolikt att även fortsättningsvis vara involverad i EU-arbetet på detta område. Vid om Brottsofferfond träffades representanter från de fem Nordiska länderna i för att, med utgångspunkt i den svenska Brottsofferfonden, diskutera finansiering av brottsofferinriktad verksamhet. Antalet inkomna brottsskadeärenden har ökat . Sannolikt beror ökningen på att allt fler, genom vidtagna informationsinsatser, fått kunskap om möjligheten att ansöka om ersättning från myndigheten. Enligt myndighetens prognoser kommer antalet ären- den att öka med . För att skapa förutsättningar att uppnå fastställda verksamhetsmål, bl.a. genom att anställa ytterligare personal, har myndigheten begärt att ramanslaget skall höjas. Kompetent personal behövs för att uppnå de verksamhetsmål som gäller för myndigheten. I syfte att skapa förutsättningar för att rekrytera och behålla sådan personal samt för att kunna vidareutveckla regress- och fördjupad utredningsverksamhet anser regeringen att bör medges en ramhöjning. Mot bakgrund av detta föreslår regeringen att anslagsram höjs med . Höjningen finansieras genom att anslaget 4:14 Avgifter för vissa internationella sammanslutningar sänks med motsvarande belopp. Regeringen föreslår att anslag fastställs till . beräknas anslaget till respektive . Vid beräkningen av anslaget för har vissa tekniska justeringar gjorts av anslaget som motsvaras av ändrade utgifter. Som kompensation för beräknade utgiftsökningar för löner, lokaler m.m. räknas anslaget därför upp med . Anslaget har även justerats upp med med anledning av den slutjustering av anslag som föreslås i denna proposition för övergången till försäkringsmässigt beräknade för förmåner som de statligt anställda har enligt kollektivavtal (statliga avtalsförsäkringar). Övergången skall vara kostnadsneutral för myndigheterna. Anslagen justeras i förhållande till de slutliga premierna . Tabell 4.38 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen . 2Inklusive slutjustering med anledning av de statliga avtalsförsäkringarna. En närmare beskrivning av detta finns i finansplan m.m., avsnitt 9.2. 4:11 Ersättning för skador på grund av brott 1Inklusive en minskning med 3 000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2001. 2Motsvarar 74 500 tkr prisnivå. 3Motsvarar 74 500 tkr prisnivå. Från anslaget betalas ersättning av statsmedel enligt brottsskadelagen (1978:413) för skador på grund av brott. Utgifterna på anslaget styrs av antalet beviljade ansökningar och brottsskadeersättningens storlek. Anslaget disponeras av . utbetalades i brottsskadeersättning. Detta innebär att summan av utbetalda ersättningar har ökat marginellt jämfört med föregående år, huvudsakligen till följd av att den fördjupade utredningsverksamheten lett till minskade utbetalningar. Myndigheten har bedömt att belastningen på anslaget kommer att öka med jämfört med . Ökningen beror dels på det ökade antalet inkommande ärenden, dels på höjda ersättningsnivåer. Det fanns vid ingången av 2001 ett anslagssparande på ca på anslaget. Detta motiverar enligt regeringens mening en sänkning av anslaget . Sänkningen av anslaget finansierar bl.a. de satsningar som redovisades i propositionen Stöd till brottsoffer (prop. 2000/01:79, bet. 2000/01:JuU20, rskr. 2000/01:205). Mot bakgrund av detta föreslår regeringen att anslaget för fastställs till . För budgetåren 2003 och 2004 har anslaget beräknats till respektive . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Tabell 4.40 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition. 1Varav 75 000 tkr på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 802 000 tkr prisnivå. 3Motsvarar 802 000 tkr prisnivå. Från anslaget skall betalas de kostnader som enligt 21 kap. 10 § , lagen (1988:609) om målsägandebiträde och rättshjälpslagen (1996:1619) skall betalas av allmänna medel. Därutöver skall från anslaget betalas de kostnader som enligt lagen (1996:1620) om offentligt biträde skall betalas av allmänna medel, dock inte sådana kostnader som avser offentligt biträde i ärenden enligt utlänningslagen (1989:529) och lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll. finansierar anslaget också utgifter för särskilda företrädare för barn enligt 12 § lagen (1999:997) om särskild företrädare för barn. De faktorer som styr kostnaderna är framför allt antalet ärenden, ärendenas svårighetsgrad, ersättningsnivån till biträden och offentliga försvarare samt den andel av rättshjälpskostnaderna som betalas av den rättssökande. Enligt 21 kap. 10 § och 27 § rättshjälpslagen samt 25 § lagen om målsägandebiträde och 5 § lagen om offentligt biträde bestämmer regeringen den timkostnadsnorm som 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 ligger till grund för ersättning för arbete på rättshjälpsområdet. Då verksamheten avvecklats vid de allmänna advokatbyråerna har regeringen beslutat att använda timkostnadsnormen för som bas med omräkning av de olika beståndsdelarna i . Timkostnadsnormen för perioden är exklusive mervärdesskatt (inklusive mervärdesskatt). finns en taxa för ersättning till offentliga försvarare i vissa brottmål i tingsrätt och hovrätt (DVFS 2000:13). Taxor beslutas av på grundval av timkostnadsnormen. Rättshjälpslagen (1996:1619) trädde i kraft . rättshjälpslag innebar en mängd förändringar jämfört med den tidigare lagen. Bl.a. gäller att rättshjälpen är generellt subsidiär till rättsskyddet. Det innebär i huvudsak att den som har en rättsskyddsförsäkring skall bekosta en rättslig tvist med medel från denna i stället för genom den statliga rättshjälpen. Lagen har inneburit kostnadssänkningar som rättshjälpens grundläggande syfte behållits, nämligen att vara ett yttersta skyddsnät för dem som inte kan få rättsligt bistånd på annat sätt. har fått regeringens uppdrag att göra en översyn av rättshjälpslagen och föreslå de författningsändringar eller andra åtgärder som bör göras. Uppdraget skall redovisas . Reglerna om offentliga försvarare som finns i har varit i huvudsak oförändrade . När det gäller målsägandebiträdesinstitutet har fattat beslut om att utvidga möjligheten för domstol att förordna sådant biträde (prop. 2000/01:79, bet. 2000/01:JuU20, rskr. 2000/01:20). Lagändringen, som trädde i kraft , innebär att målsägandebiträde kan förordnas vid alla brott varpå fängelse kan följa när förutsättningarna i övrigt är uppfyllda. Det är svårt att beräkna omfattningen av den kostnadsökning som lagändringen kommer att medföra. Regeringens antagande är dock att anslagsbelastningen endast kommer påverkas marginellt. Utgifterna på anslaget är regelstyrda och svåra att beräkna. har utgifterna för offentliga försvarare, offentliga biträden och mål- De direkta orsakerna till utgiftsutvecklingen har varit svåra att klarlägga. Regeringen har därför givit i uppdrag att granska utgiftsutvecklingen för offentliga försvarare, offentliga biträden och målsägandebiträden /952000. Ett klarläggande av de faktorer som påverkar utgifterna kommer ge underlag för en ökad budgetkontroll och ge större möjligheter att beräkna och påverka utgiftsutvecklingen. Uppdraget skall redovisas . Utgiftsprognosen uppgår till . Utnyttjandet av anslagskrediten beräknas minska . Regeringen föreslår att anslaget fastställs till . beräknas anslaget till respektive . Tabell 4.42 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 4:13 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. 1Inklusive tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 1Motsvarar 15 399 tkr prisnivå. 2Motsvarar 15 399 tkr prisnivå. Från anslaget betalas kostnader för vissa skaderegleringar m.m. som ersättning till frihetsberövade enligt lagen (1974:515) om ersättning vid frihetsinskränkning samt lagen (1998:714) om ersättning vid frihetsberövande och andra tvångsåtgärder jämte kostnader för sökandes ombud m.m. Ersättning betalas också för skadestånd m.m. i andra fall jämte kostnader för ombud, rättegångskostnader m.m. samt rättegångskostnader som flyter in till staten från motparter i sådana mål m.m. Anslaget är nytt och disponeras av Justitiekanslern. Anslaget används till att finansiera ersättningar som Justitiekanslern beslutar om, främst för att reglera skador som orsakas av exempelvis fel eller försummelse i statlig verksamhet. Det är svårt att på förhand förutse vilka ersättningsanspråk som tid efter annan kommer att riktas mot staten. Det är således förenat med stora svårigheter att beräkna de belopp som staten kan komma att behöva utge i skadestånd eller andra ersättningar. Den närmast till hands liggande utgångspunkten för beräkningen av anslagets storlek är utfallet på det tidigare anslaget F7 Diverse kostnader för rättsväsendet till den del utfallet avsåg skadestånd eller andra ersättningar som Justitiekanslern beslutat om. Utfallet på detta anslag visar emellertid att beslutade belopp kan variera väsentligt mellan åren. En återkommande utgift är ersättningen till de som varit berövade sin frihet. har antalet framställningar och den totalt beslutade ersättningen varit förhållandevis stabil. Den sammanlagda ersättningen har varierat mellan och . Vid utgången av uppgick anslagssparandet till . Detta sparande har förts över till innevarande år. Utgiftsprognosen beräknas till . Höjningen föreslås finansieras från anslaget 4:5 Domstolsväsendet m.m. beräknas anslaget uppgå till respektive . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Tabell 4.44 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 4:14 Avgifter till vissa internationella sammanslutningar Från anslaget betalas årsavgifter till för internationell privaträtt, i för unifiering av privaträtten (UNIDROIT), Association Internationale des Hautes Jurisdictions Administratives samt Bernunionen (). Dessutom betalas från anslaget bidrag till och till för Kriminologi. Även bidrag till vissa andra internationella sammanslutningar med anknytning till område betalas från anslaget. Vidare betalas från anslaget kostnader som hänför sig till internationellt straff- och civilrättsligt samarbete och som inte skall bäras av annan myndighet. Den ökande fria rörligheten och den snabba teknologiska utvecklingen ökar det internationella rättsliga samarbetet, såväl på det straffrättsliga som på det civilrättsliga området. Nya konventioner utarbetas och antalet internationella kontakter mellan staters rättsvårdande myndigheter blir fler. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Det låga utfallet på anslaget har genererat ett anslagssparande som uppgår till av anslaget. Mot bakgrund av detta föreslår regeringen att anslagsramen sänks med . Regeringen föreslår att anslaget fastställs till 2002. Samma belopp beräknas . Tabell 4.46 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 4:15 Bidrag till brottsförebyggande arbete Regeringen presenterade ett nationellt brottsförebyggande program. Syftet med programmet är att förstärka och utveckla de brottsförebyggande insatserna i hela landet. För detta ändamål har tidigare anvisats , , , och 7,2 miljoner . Med stöd av bl.a. de medel som avsatts för brottsförebyggande arbete har lokala brottsförebyggande råd eller motsvarande organisationer inrättats i två tredjedelar av landets kommuner. har fortsatt arbetet med att aktivt verka för att lokalt förebyggande arbete organiseras och bedrivs på ett lämpligt sätt. har beslut fattats om utdelning av i ekonomiskt stöd till lokalt brottsförebyggande arbete, varav utbetalats . Totalt har 97 projekt erhållit ekonomiskt stöd. Utöver startbidrag prioriterades ansökningar som avsåg verksamheter inom skolans område (10 projekt), bostadsområden (10 projekt), kvinnofrid (10 projekt) och föräldrastöd (25 projekt). har särskilt prioriterat projekt som bedrivs i de utsatta områden som angetts i regeringens storstadspolitik (prop. 1997/1998). har beviljats till projekt i storstadskommunerna. Den största delen har gått till kvinnofridsprojekt följt av föräldrastödsprojekt och projekt inom skolans område. Därutöver har medel beviljats till brottförebyggande åtgärder i bostadsområden, startbidrag samt till i för utredningar/kartläggningar av ungdomsrån. Ett särskilt prioriterat område vid myndigheten är också brottsförebyggande åtgärder i och i anslutning till skolan. pågår bl.a. ett projekt som syftar till att framställa ett undervisningsmaterial för lärare, för att frågor om brott, trygghet, etik och moral samt de principer som det svenska rättssystemet bygger på, ska kunna integreras i undervisningen. framhåller att det är positivt att många ansöker om ekonomiskt stöd för projekt. Det visar på ett stort engagemang. är det risk att många av de projekt som erhåller stöd blir alltför små för att kunna utvärderas och bidra till kunskapsuppbyggnad. har därför ändrat riktlinjerna som gäller för ansökningar om ekonomiskt stöd. Målsättningen är att medlen i betydligt högre utsträckning skall användas för att stödja projekt som kan bidra till kunskapsutveckling inom vissa prioriterade områden. prioriteras verksamheter inom skolans område, bostadsområden, kvinnofrid, föräldrautbildning samt projekt för att förebygga upprepad utsatthet för brott. Kraven på utförlig dokumentation och återrapportering har förtydligats i Brottsförebyggande rådets riktlinjer för ansökningar om ekonomiskt stöd och i det kontrakt som upprättas mellan och sökanden efter det att medel har beviljats. En förändring är också att en del av medlen skall användas för att stimulera lokala aktörer att initiera konkreta projekt som uppfyller vissa specificerade kriterier i riktlinjerna vad gäller aktivitet, tillvägagångssätt, samarbete, egen dokumentation m.m. Dessa projekt skall följas upp och utvärderas av eller externa forskare. De tre kunskapsområden, som kommer att bli aktuella för denna typ av medel, är insatser för att förebygga upprepad utsatthet för brott, grannsamverkan och projekt inom skolor för att förebygga mobbning och ordningsstörning av annat slag. Även under innevarande år prioriteras stöd till brottsförebyggande åtgärder i storstäder. prioriterades även ansökningar som avser kostnader för att starta lokala brottsförebyggande råd eller motsvarande samarbetsorganisationer. beviljade startbidrag till 37 kommuner och regionalt stöd för att bygga upp lokala brottsförebyggande råd i länet till fem regioner. Enligt Brottsförebyggande rådets bedömning är det viktigt att det ekonomiska stödet från nationell nivå kvarstår. Många av de lokala brottsförebyggande råden har startat sin verksamhet och många andra har planer på att starta under den närmaste framtiden. Dessa samarbetsorganisationer behöver visst sådant stöd i uppbyggnadsskedet. Flera metoder används i arbetet med att samla in och sprida kunskap om framgångsrika projekt, t.ex. Brottsförebyggande rådets kontaktdatabas, 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 idé- och tipsböcker, tidskriften m.m. Genom att delta i konferenser, seminarier och utbildningsdagar runt om i landet men också genom ekonomiska bidrag verkar för att behovet av kvalificerad utbildning skall tillgodoses.