prop · GO03146 · 2001-06-27 00:00:00 — Vissa sty- relseuppdrag, t.ex. i banker och försäkringsbolag, är regel mässigt av den arten att de föranleder förtroendehot. Ofta innebär sådana uppdrag att sidoverksamheten även får en sådan omfattning att förtro endet för revi- sorn kan rubbas. Detsamma kan sägas om andra uppdrag eller verksam- heter som vart och ett eller sammantagna innebär att revisorn engageras i omfattande affärsverksamhet. Revisorn får vidare inte bedriva sidoverksamhet som är oförenlig med den ställning som följer av behörigheten att utföra lagstadgad revision. Bestämmelsen skall ses mot bakgrund av det särskilda krav på redbarhet som måste ställas på revisorer. En revisor måste alltså avhålla sig från sådan verksamhet som, även om den inte är kriminaliserad, framstår som oseriös eller från legala utgångspunkter tveksam. Enligt andra stycket kan en revisor inhämta förhandsbesked från om huruvida viss verksamhet är förenlig med vad som sägs i första stycket. Bestämmelsen motsvarar i sak 15 § andra stycket lag. Utredningen föreslog att möjligheten till förhandsbesked skulle tas bort. Det har emellertid ansetts att en revisor även kan ha ett stort intresse av att i förväg få ett bindande besked från sors- nämnden om huruvida han eller hon kan utöva viss planerad eller på gå- ende verksamhet. En revisor får inte, till fördel för sig själv eller till skada eller nytta för någon annan, använda uppgifter som revisorn har fått i sin yrkes utöv- ning. Revisorn får inte heller obehörigen röja sådana uppgifter. Revisorn skall se till att biträde till honom eller henne iakttar dessa föreskrifter. I det allmännas verksamhet tillämpas i stället bestämmelserna i sekre- Prop. 2000/01:146 tesslagen (1980:100). (Paragrafen saknar motsvarighet i utredningens förslag.) Paragrafen överensstämmer med 18 § lag. Revisorer och registrerade revisionsbolag skall teckna försäkring eller hos ställa säkerhet för den ersättningsskyldighet som revisorn eller bolaget kan ådra sig i sin revisionsverksamhet. Om det finns särskilda skäl, får bevilja undantag från kravet på försäkring eller säkerhet. (Jfr 19 § i utredningens förslag.) Paragrafen, som motsvarar 19 § lag, innehåller bestäm- melser om försäkringsplikt m.m. Den frågan har behandlats i avsnitt 8. Såsom där har framgått medför den nya definitionen av revisions verk- samhet (jfr 2 § 7) att skyldigheten att teckna försäkring respektive ställa säkerhet begränsas i förhållande till tidigare. I första stycket har ordet revisionsbolag ersatts med registrerade revisionsbolag. Någon saklig ändring är inte avsedd. Även ett icke registrerat revisionsföretag kan givetvis teckna försäkring för de revi sor- er som är verksamma i företaget. Revisorer och registrerade revisionsbolag är skyldiga att låta sors- nämnden vid sin tillsyn granska akter, bokföring och övriga hand lingar som hör till verksamheten och att lämna nämnden de uppgifter som behövs för tillsynen. (Jfr 20 § i utredningens förslag.) Paragrafen motsvarar 20 § lag. Ordet revisionsbolag har ersatts med registrerade revisionsbolag. Ett företag som har en särskilt stark affärsmässig anknytning till ett revisionsföretag skall, efter föreläggande från , lämna nämnden upplysningar om rådgivning eller annat biträde åt dem som gett revisionsföretaget eller en i revisionsföretaget verksam revisor i uppdrag att utföra revisionsverksam het. Ett föreläggande enligt första stycket får förenas med vite. (Jfr 20 a § i utredningens förslag.) Paragrafen, som saknar tidigare motsvarighet, innehåller bestäm melser om upplysningsskyldighet. Frågan har behandlats i avsnitt 8.2. Lagtexten har delvis utformats i enlighet med vad Lagrådet har för- Prop. 2000/01:146 ordat. Det har dock gjorts vissa ytterligare förenklingar i texten. har också, med anledning av ett påpekande från Lagrådet, upplysnings- skyldigheten gjorts mindre omfattande än i lagrådsremissens förslag. De företag som är skyldiga att lämna upplysningar enligt paragrafen är i praktiken sådana som ingår i samma revisionsgrupp som ett revisions- företag. Det behöver inte vara fråga om företag som står under Revisors- nämndens tillsyn. Emellertid gäller den begräns ningen att det måste finnas en särskilt stark affärs mässig anknytning mellan revisionsföretaget och det företag som begär upplys ningar av. En särskilt stark affärsmässig anknytning föreligger regelmässigt när företagen ingår i samma koncern. Även andra ägarkopplingar mellan företagen kan anses ge upphov till en särskilt stark affärsmässig anknyt- ning, t.ex. när företagen har samma eller en liknande ägarkrets. Upp- lysningar kan således infordras av företag som, direkt eller via bolag, ägs av revisorer vilka också äger ett revisionsföretag. Även namnlikhet kan ge anledning att bedöma att företagen har en särskilt stark affärs mässig anknytning och att de därmed omfattas av upplysningsskyldigheten. Med namnlikhet avses här den typ av namngemenskap som ger ett välgrundat intryck av att det finns organisatoriska kopplingar mellan företagen. Det är som avgör huruvida det, vid den tillsyn som det åligger nämnden att utöva, finns behov av upplysningar. Enligt andra stycket kan förelägga vite för full gör- ande av en begäran enligt första stycket. Härvid skall lagen (1985:206) om viten tillämpas. Ingår ett revisionsföretag i en revisionsgrupp, skall företaget underrätta om vilka öv riga företag som ingår i gruppen. Om gruppens sammansättning ändras, skall företaget anmäla ändringen till nämnden. Underrättelser enligt första stycket skall lämnas utan dröjsmål. (Jfr 20 b § i utredningens förslag.) Paragrafen, som saknar tidigare motsvarighet, innehåller en bestäm- melse om underrättelseskyldighet för revisionsföretag. Bestämmelsens syfte är att underlätta tillsyns- arbete, särskilt vad gäller efterlevnaden av de regler som avser att säker- ställa revisorns opartiskhet och självständighet. Begreppet revisionsgrupp definieras i 2 § 6. Om revisionsföretaget inte står under tillsyn åvilar skyldigheten i praktiken den eller de revisorer som äger företaget eller innehar ledande befattningar i det. Frågan har behandlats i avsnitt 8.3. Om en skattemyndighet eller i fråga om en revisor eller ett registrerat revisionsbolag uppmärksammar någ on omständighet, som kan vara av betydelse för verk samhet, skall myndig- heten underrätta nämnden. Detta gäller dock inte omständigheter som en skattemyndighet har fått kännedom om i verk samhet enligt lagen (1997:1024) om skattemyndigheters medverkan i brottsutredningar. (Jfr 21 § i utredningens förslag.) Paragrafen motsvarar 21 § lag. Enligt lagrådsremissens förslag skulle skattemyndigheten om den uppmärksammade någon anmärkningsvärd omständighet i fråga om en revisors eller ett registrerat revisionsbolags verksamhet. Såsom Lagrådet har uttalat bör emellertid underrättelse- skyldigheten avse endast sådana omständigheter som kan vara av bety- delse för uppgifter. Lagtexten har därför utformats så att detta framgår tydligt. underrättelseskyldighet omfattar följaktligen bara sådant som är av betydelse för nämnd ens verksamhet och inte förhållanden som ligger utanför nämndens upp gifter. Vidare har ordet revisionsbolag ersatts med registrerat revisions- bolag. Någon saklig ändring är inte avsedd. Under propositionsarbetet har påpekat att det inte är ändamålsenligt att låta underrättelseskyldigheten omfatta skatte- myndigheternas verksamhet enligt lagen (1997:1024) om skattemyndig- heters medverkan i brottsutredningar. har inte haft någon erinran mot att bestämmelsens tillämpningsområde begränsas på det sätt som har förordat. Bestämmelsen har därför försetts med ett undantag avseende omständigheter som en skatte- myndighet har fått kännedom om i verksamhet enligt lagen om skatte- myndigheters medverkan i brottsutredningar. Lagrådet har ifrågasatt om inte också Riksskatte verket bör nämnas vid sidan av skattemyndighet, eftersom verket numera är beskattnings- myndighet beträffande punktskatter. Även denna fråga har övervägts under propositionsarbetet. Det har därvid ansetts motiverat att, av skäl som Lagrådet angett, låta be stämmelsen omfatta . Om en revisor uppsåtligen gör orätt i sin revisionsverksamhet eller på annat sätt förfar oredligt eller om en revisor inte betalar sådan avgift som avses i 39 §, skall godkännandet eller auktorisationen upphävas. Om det finns förmildrande omständigheter, får i stället varning meddelas. Om en revisor på annat sätt åsidosätter sina skyldigheter som revisor eller som ställföreträdare för revisionsföretag, får varning meddelas. Om det är tillräckligt, får i stället meddela en erinran. Är omständigheterna synnerligen försvårande, får godkännandet eller auk- torisationen upphävas. Om det uppkommer en fråga om upphävande, varning eller erinran, skall revisorn genom skriftlig underrättelse ges tillfälle att yttra sig om vad som anförs i ärendet. En revisor som tilldelas varning får, om det finns särskilda skäl, även åläggas att betala en straffavgift till staten med lägst ettusen och högst . Varning eller erinran får inte meddelas om det som läggs revi sorn till last inträffat innan revisorn fick underrättelse i ärendet. (Jfr 22 § i utredningens förslag.) Paragrafen, som motsvarar 22 § lag, innehåller föreskrifter om disciplinåtgärder. Frågor om disciplinåtgärder och handläggning av disciplinärenden har Prop. 2000/01:146 behandlats i avsnitt 7.3. Paragrafens första stycke behandlar bl.a. möjlig het- er till discipliningripanden mot en revisor som uppsåtligen gör orätt, t.ex. medvetna åsidosättanden av för verksamheten gällande be stäm- melser. För att detta skall kunna föranleda sådana disciplin ingripanden som sägs i stycket upphävande av auktorisation eller god kännande eller, i andra hand, varning måste överträdelsen ha begåtts i revisions- verksamhet (jfr 2 § 7). Åtgärder som ligger utanför själva revisions- verksamheten faller därför utanför bestämmelsen. Efter som området för discipliningripanden enligt den motsvarande bestämmelsen lag har varit revisorns verksamhet innebär den nya bestämmelsen att ut- rymmet för discip liningripanden i denna del har begränsats. Liksom tidigare skall auktorisationen eller godkännandet upphävas om revisorn har förfarit oredligt, oavsett om detta har skett i eller utanför revisionsverksamheten. I paragrafens andra stycke behandlas de övriga fall då disciplin- ingripanden kan komma i fråga. Liksom motsvarande bestämmelse lag ger paragrafen möjlighet att ingripa disciplinärt när en revi- sor har åsidosatt sina skyldigheter som revisor. Bestämmelsen kan exempelvis aktualiseras om revisorn på grund av vårdslöshet har utfört revision eller annan granskning på ett bristfälligt sätt. Normalt blir bestämmelsen tillämplig enbart inom ramen för revisionsverksamhet. Den aktualiseras emellertid även om en revisor, vid eller genom ut- övande av annan verksamhet, har överträtt revisorslagens bestämmelser, t.ex. genom att bedriva förtroenderubbande sidoverksamhet. Även andra överträdelser av god revisorssed utanför revisionsverksamheten kan för- anleda att en revisor blir föremål för disciplinära åtgärder enligt detta stycke. I andra stycket har dessutom klargjorts att kan in- gripa när det framkommer att en revisor har åsidosatt sina skyldigheter som ställföreträdare för revisionsföretag . Bestämmelsen är i första hand avsedd för fall då någon skyldighet mot det allmänna inte har fullgjorts, t.ex. deklaration eller inbetalning av skatt. kan då med- dela varning. Om omständigheterna är synnerligen försvårande, kan auk- torisationen eller godkännandet upphävas. Detta torde kunna bli aktuellt t.ex. om revisorn upprepade gånger har försummat föreläggande att avge deklaration eller kontrolluppgifter eller att betala in skatter. Vissa regler om förfarandet inför och om straffavgift finns i tredjefemte styckena. Om en godkänd revisor inte längre uppfyller kraven i 4 § eller en auktori- serad revisor inte längre uppfyller kraven i 5 §, skall godkännandet eller auktorisationen upphävas. Om det för en revisor inträder någon omständighet som innebär hinder för godkännande eller auktorisation, skall revisorn genast anmäla detta till . (Paragrafen saknar motsvarighet i utredningens förslag.) Paragrafen, som har formulerats i enlighet med Lagrådets förslag, motsvarar 23 § lag. Föreskrifterna i 32 § gäller även för registrerade revisionsbolag. sägs där om upphävande av godkännande eller auktorisation skall i stället avse upphävande av registrering. Om ett registrerat revisionsbolag inte längre uppfyller de för bo laget gällande kraven i 10, 11, 13 och 14 §§, skall registreringen upphävas. Om det för ett registrerat revisionsbolag inträder någon omständighet som innebär hinder för registrering, skall bolaget genast anmäla detta till (Jfr 24 § i utredningens förslag.) I första stycket , som motsvarar 24 § första stycket lag, har ordet revisionsbolag ersatts med registrerat revisionsbolag. ändring i sak är inte avsedd. Därutöver har, på Lagrådets inrådan, de bestämmelser som har funnits i 24 § andra stycket lag fått en något annor lunda utformning (se andra och tredje styckena). eller, efter överklagande, en domstol får vid sin prövning av frågor om åtgärder enligt 3234 §§ bestämma att ett beslut att upphäva godkännande, auktorisation eller registrering skall gälla Nämndens beslut om straffavgift verkställs, sedan det har vunnit laga kraft, som domstols dom. (Paragrafen saknar motsvarighet i utredningens förslag.) Paragrafen motsvarar 25 § lag. beslut enligt denna lag får överklagas hos allmän för- Beslut som rör examination enligt 4 § första stycket 5 eller 5 § eller särskild lämplighetsprövning enligt 6 eller 7 § får dock inte överklagas. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. (Paragrafen saknar motsvarighet i utredningens förslag.) Paragrafen motsvarar 26 § lag. Den har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. i ett ärende om ansökan om godkännande, auktori- sation eller registrering inte meddelat beslut efter det att ansökan gavs in, får sökanden begära förklaring av kammar rätten att Prop. 2000/01:146 ärendet onödigt uppehålls. Om nämnden inte meddelat beslut inom en månad efter det att en sådan förklaring avgetts, skall det anses som om ansökan har avslagits. (Paragrafen saknar motsvarighet i utredningens förslag.) Paragrafen överensstämmer med 27 § lag. Den som obehörigen utger sig för att vara godkänd eller auktoriserad revisor döms till böter. (Paragrafen saknar motsvarighet i utredningens förslag.) Paragrafen överensstämmer med 28 § lag. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om avgifter i ärenden enligt denna lag. (Paragrafen saknar motsvarighet i utredningens förslag.) Paragrafen överensstämmer med 29 § lag. skall föra ett register över revisorer och registrerade revisionsbolag. Närmare föreskrifter om registret meddelas av rege ring- en. (Paragrafen saknar motsvarighet i utredningens förslag.) I paragrafen, som motsvarar 30 § lag, har ordet revisions- bolag ersatts med registrerade revisionsbolag. Någon ändring i sak är inte avsedd. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om godkännande, auktorisation och regis trering samt om villkor för verksamheten. Föreskrifterna får innehålla undantag från bestämmelserna i 24 §. (Jfr 30 a § i utredningens förslag.) Paragrafen motsvarar i huvudsak 13 § andra stycket lag. 2000/01:146 andra meningen har tillagts en bestämmelse som ger regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer, möjlighet att före skriva om undantag från bestämmelserna om dokumentation i 24 §. Motiven till den bestämmelsen har behandlats i avsnitt 10.4. Denna lag träder i kraft , då lagen (1995:528) om revisorer skall upphöra att gälla. Frågan om ikraftträdande har behandlats i avsnitt 15. skall verksamhet som utövas vid ikraftträdandet inte beaktas vid tillämpningen av bestämmelserna i a)9 § om att visst slag av verksamhet måste hållas tydligt avskild, b)10 § om att visst slag av verksamhet inte får utövas i revisions bolag, c)11 § andra stycket och 15 § första och andra styckena om att där avsedda bolag får utöva enbart visst slag av verksamhet. Av punkten 2 följer att revisionsbolag inte behöver tillämpa bestäm- melserna om avskiljande av verksamhet som inte har ett naturligt sam- band med revisionsverksamhet (9 och 10 §§) samt bestämmelser om vilken verksamhet revisionsbolag och ägarbolag får utöva (11 § andra stycket och 15 § första och andra styckena) förrän . En förutsättning är att den aktuella verksamheten utöva- des redan vid ikraftträdandet. Avsikten är att, i förekommande fall, ge revisionsbolag och revisionskoncerner rimlig tid att avskilja sådan verk- samhet som är att anse som s.k. sidoverksamhet (se avsnitt 9.2). Över- gångsbestäm melsen ger dock givetvis inte rätt att, i någon form, bedriva förtroende rubbande sidoverksamhet. Det kan tänkas att även de nya reglerna om ägande av registrerade revisionsbolag i 14 § i vissa fall föranleder ändrade koncernstrukturer. Om de berörda bolagen skulle råka i tidsnöd, bör de, om det finns sär- skilda skäl, kunna erhålla tidsbegränsade dispenser från Revisors nämnd- en enligt 16 §. En fråga om discipliningripande mot en revisor på grund av en åtgärd eller underlåtenhet före lagens ikraftträdande prövas enligt äldre bestäm- melser, om inte en prövning enligt de nya bestämmelserna är förmån- ligare för revisorn. Reglerna om discipliningripanden har fått en delvis ny utformning (se 32 §). I punkten 3 har därför klargjorts att äldre bestämmelser skall tillämpas såvitt avser en revisors åtgärd eller underlåtenhet före ikraft- trädandet. Efter påpekande från Lagrådet har klargjorts att disciplinära åtgärder inte kan komma i fråga i det fall att lagens nya, något förändrade bestämmelser, inte skulle ge utrymme för detta. En revisor som är godkänd eller auktoriserad enligt äldre bestäm- melser skall anses som godkänd respektive auktoriserad enligt denna lag. Av bestämmelsen, som har tillkommit på Lagrådets förslag, följer att de Prop. 2000/01:146 revisorer som har godkänts eller auktoriserats enligt äldre bestämmelser vid tillämpningen av revisorslagen skall jämställas med dem som har godkänts eller auktoriserats enligt de nya bestämmelserna. Med äldre bestämmelser avses inte bara lag, utan även revisors- förordning. Bestämmelsen har utformats så att den är tillämplig ock så när uttrycken godkänd och auktoriserad revisor före kommer i annan lagstift- ning. Ett revisionsbolag som är registrerat enligt 9 § lagen (1995:528) om revisorer skall anses som registrerat enligt denna lag. Bestämmelsen, som har tillkommit på Lagrådets förslag , jämställer de revisionsbolag som har registrerats enligt lag med registrerade revisionsbolag enligt de nya bestämmelserna. Bolag som har godkänts eller auktoriserats enligt bestämmelser som föregick lag behandlas i punkten 6. Ett revisionsbolag som är godkänt eller auktoriserat enligt äldre be- stämmelser skall anses som registrerat till den tidpunkt som har bestämt. Bestämmelsen motsvarar punkten 3 i övergångsbestämmelserna till lag. 7.Den som genomgick revisorsutbildning, som inte uppfyller de villkor för godkännande av revisor som föreskrivs i 4 §, får t.o.m. utgången av godkännas enligt de bestämmelser som gällde vid utgången av under förutsättning att han eller hon har genomgått en kompletterande teoretisk utbildning i enlighet med vad regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer närmare föreskriver. 8.Den som genomgick revisorsutbildning, som inte upp- fyller de villkor för auktorisation av revisor som föreskrivs i 5 §, får t.o.m. utgången av auktoriseras enligt de bestämmelser som gällde vid utgången av . Punkterna 7 och 8 motsvarar i sak punkterna 4 och 5 i övergångs bestäm- melserna till lag. Bestämmelserna innebär att den som höll på att utbilda sig till revisor när lag trädde i kraft intill utgången av kan godkännas respektive auktoriseras enligt de bestämmelser som gällde vid ikraftträdandet av lag. Förslaget till lag om ändring av revisorslagen föranleds av för- väntade tillträde till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater å ena sidan och å andra sidan. har beslutat om motsvarande ändringar lag (se prop. 2001/01:55, bet. 2000/01:UU06, rskr. 2000/01:137 och SFS 2001:62). Det har över- lämnats åt regeringen att bestämma tidpunkten för ikraftträdandet. som det är osäkert huruvida kommer att tillträda avtalet före kom mande då revisors lagen föreslå s träda i kraft Prop. bör det finnas en beredskap för att i denna del på nytt överlämna åt regeringen att bestämma tidpunkten för ikraftträdandet. De tillägg i lag- texten som behövs för att jämställa med andra stater inom Euro- peiska ekonomiska samarbetsområdet måste därför preliminärt göras genom en lag om ändring av den nya revisorslagen. Övriga lagändringar är föranledda av förslaget att revisorer som har godkänts enligt nyare bestämmelser dvs. enligt 4 § revisorslagen eller 4 § lag i fortsättningen skall ha samma kompetens att revi- dera större företag som auktoriserade revisorer. Denna fråga har behand- lats i avsnitt 5.2. Efter förslag från Lagrådet har de avsedda revisorerna angetts i respektive lag genom att det efter godkänd revisor har tillagts som avlagt revisorsexamen. Revisorer som har godkänts enligt punkten 4 i över gångsbestämmelserna till lag, eller enligt andra äldre bestämmelser, jämställs inte med auktoriserade revisorer. Det följer av att dessa revisorer inte har avlagt revisorsexamen. På Lagrådets inrådan har också vissa mindre redaktionella ändringar företagits i några av de berörda paragraferna. Sammanfattning av betänkandet Oberoende, ägande och tillsyn i revisionsverksamhet (SOU 1999:43) Innebörden av begreppet revisionsverksamhet bör klarläggas i revisors- lagen. Med revisionsverksamhet skall avses utförande av granskningsuppdrag avseende förvaltning och ekonomisk information som följer av för- fattning, bolagsordning, stadgar eller avtal och som utmynnar i en rapport eller ett intyg eller en annan handling som är ägnad för flera än uppdragsgivaren, likaså rådgivning eller annat biträde som föranleds av iakttagelser vid ett granskningsuppdrag. Rådgivning eller annat biträde till en revisionsklient som inte föranleds av revisorns iakttagelser vid utförandet av ett revisionsuppdrag (fri- stående rådgivning) skall inte längre omfattas av begreppet revisions- verksamhet. Detsamma gäller rådgivning eller annat biträde till en icke- revisionsklient. Den lagstadgade revisionens primära funktion skall vara avgörande för revisorns möjligheter att utöva sådan verksamhet som saknar samband med revisionsutövning. Detta innebär att samtliga intressenters behov av trovärdig offentlig ekonomisk information måste kunna tillgodoses. Den oberoendeproblematik som aktualiseras vid fristående rådgivning skiljer sig i princip inte från den problematik som aktualiseras vid revi- sion och revisionsrådgivning. Fristående rådgivning utgör emellertid ett tillkommande, inte nödvändigt hot mot revisorns oberoende. Revisorernas möjligheter att biträda revisionsklienter med sådan rådgivning som saknar samband med revisionsutövning (fristående råd- givning) begränsas av bestämmelserna om revisorsjäv i aktie- bolagslagen m.fl. lagar och av generalklausulen i revisorslagen. Begräns- ningen innebär att all sådan rådgivning som kan rubba förtroendet till revisorns opartiskhet eller självständighet i revisionsuppdraget inte får tillhandahållas. Motsatsvis får sådan rådgivning som inte kan rubba förtroendet tillhandahållas. Utredningen föreslår ingen ändring i sak. För prövningen av gränsdragningen mellan förtroenderubbande och icke förtroenderubbande rådgivning föreslås en särskild lagfäst analysmodell. Den presenteras i avsnittet Utredningens förslag till analysmodell en reform. Någon ytterligare begränsning av den rådgivningsverksamhet m.m. som revisorer tillhandahåller andra än revisionsklienter bör inte införas. Ett uttryckligt krav på opartiskhet och självständighet