prop · GO03134 · 2001-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 2000/01:134 Underhåll till barn som fyllt Prop. Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionens huvudsakliga innehåll I propositionen föreslår regeringen en ändring i bestämmelser om underhållsskyldighet. Genom ändringen stärks det rättsliga skyddet för barn som är . Går barnet i skolan efter fyllda , skall föräldrarna alltid vara underhållsskyldiga som skolgången pågår. Ett studieavbrott skall alltså inte längre kunna leda till att föräldrarnas underhållsskyldighet upphör slutgiltigt. Motsvarande ändringar föreslås vad gäller rätten till förlängt underhållsstöd, barnpension och det efterlevandestöd till barn som införs . Lagändringarna föreslås träda i kraft . Innehållsförteckning 1 Förslag till riksdagsbeslut 3 2 Lagtext 4 2.1 Förslag till lag om ändring i 4 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1996:1030) om underhållsstöd 5 2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring 6 2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn 7 2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (2000:462) om införande av lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn 8 3 Ärendet och dess beredning 9 4 Underhållsskyldigheten när ett avbrott görs i skolgången 9 5 Föräldrarna skall vara underhållsskyldiga som barnet går i skolan 10 6 Ikraftträdande och övergångsbestämmelser 12 7 Ekonomiska konsekvenser av förslagen 13 8 Författningskommentar 13 8.1 Förslaget till lag om ändring i 13 8.2 Övriga förslag 14 Bilaga 1 Sammanfattning av här aktuell del av betänkandet Underhållsbidrag och bidragsförskott, SOU 1995:26 15 Bilaga 2 Betänkandets lagförslag 16 Bilaga 3 Förteckning över remissinstanserna 19 Bilaga 4 Lagrådsremissens lagförslag 20 Bilaga 5 Lagrådets yttrande 25 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 26 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i , 2. lag om ändring i lagen (1996:1030) om underhållsstöd, 3. lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring, 4. lag om ändring i lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn, 5. lag om ändring i lagen (2000:462) om införande av lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn. 2 Lagtext Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1 Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 7 kap. 1 § föräldrabalken1 skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 7 kap. 1 § Föräldrarna skall svara för underhåll åt barnet efter vad som är skäligt med hänsyn till barnets behov och föräldrarnas samlade ekonomiska förmåga. När föräldrarnas underhållsskyldighet bestäms skall hänsyn tas till barnets egna inkomster och tillgångar samt till barnets sociala förmåner under beaktande av vad som följer av föreskrifterna om dessa. Underhållsskyldigheten upphör när barnet fyller . Går barnet i skolan eller återupptas skolgången innan barnet fyller , är föräldrarna dock intill dess barnet fyller tjugoett år underhållsskyldiga så länge skolgången pågår. Till skolgång räknas studier i eller gymnasieskolan och annan jämförlig grundutbildning. Underhållsskyldigheten upphör när barnet fyller . Går barnet i skolan efter denna tidpunkt, är föräldrarna underhållsskyldiga som skolgången pågår, dock längst intill dess barnet fyller tjugoett år. Till skolgång räknas studier i eller gymnasieskolan och annan jämförlig grundutbildning. I kostnaderna för barnets underhåll skall föräldrarna sinsemellan ta del var och en efter sin förmåga. Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller fortfarande för underhållsskyldighet som har upphört slutgiltigt före ikraftträdandet. 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1996:1030) om underhållsstöd Härigenom föreskrivs att 7 § lagen (1996:1030) om underhållsstöd skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse1 Föreslagen lydelse 7 § Ett barn har rätt till förlängt underhållsstöd, om barnet går i skolan när han eller hon fyller eller återupptar skolgången innan han eller hon fyller . Förlängt underhållsstöd lämnas så länge barnet bedriver studier som ger rätt till förlängt barnbidrag enligt lagen (1986:378) om förlängt barnbidrag eller studiehjälp enligt 2 kap. studiestödslagen (1999:1395), dock längst till och med juni det år då barnet fyller . Studier som omfattar än eller deltidsstudier medför dock inte rätt till förlängt underhållsstöd. Ett barn som fyllt har rätt till förlängt underhållsstöd som barnet bedriver studier som ger rätt till förlängt barnbidrag enligt lagen (1986:378) om förlängt barnbidrag eller studiehjälp enligt 2 kap. studiestödslagen (1999:1395), dock längst till och med juni månad det år då barnet fyller . Studier som omfattar än eller deltidsstudier medför dock inte rätt till förlängt underhållsstöd. Ett barn har inte rätt till förlängt underhållsstöd i fall som avses i 4 §. Härvid skall vad som sägs om boföräldern i 4 § 1 och 4 gälla den studerande. Rätt till förlängt underhållsstöd föreligger inte heller, om den studerande har ingått äktenskap. Förlängt underhållsstöd lämnas från och med månaden efter det att den studerande har fyllt eller återupptagit skolgången till och med den månad under vilken rätt till stöd upphör. Förlängt underhållsstöd lämnas dock inte tillbaka än en månad före ansökningsmånaden. Förlängt underhållsstöd lämnas från och med månaden efter det att den studerande har fyllt eller återupptagit studier som avses i första stycket till och med den månad under vilken rätt till stöd upphör. Förlängt underhållsstöd lämnas dock inte tillbaka än en månad före ansökningsmånaden. Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller fortfarande för rätt till förlängt underhållsstöd som har upphört slutgiltigt före ikraftträdandet. 2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenom föreskrivs att 8 kap. 2 § lagen (1962:381) om allmän försäkring1 skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse2 Föreslagen lydelse 8 kap. 2 § Rätt till barnpension har barn som inte har fyllt . Om ett barn som har fyllt bedriver studier som ger rätt till förlängt barnbidrag enligt lagen (1986:378) om förlängt barnbidrag eller studiehjälp enligt 2 kap. studiestödslagen (1999:1395), har det rätt till barnpension även för sådan tid, dock längst till och med juni månad det år då barnet fyller . Med tid för sådana studier likställs tid för ferier samt tid då barnet på grund av sjukdom inte kan bedriva sina studier. En förutsättning för rätt till barnpension enligt detta stycke är att barnet bedriver studier som här avses när det fyller eller återupptar sådana studier innan det fyller . Om ett barn som har fyllt bedriver studier som ger rätt till förlängt barnbidrag enligt lagen (1986:378) om förlängt barnbidrag eller studiehjälp enligt 2 kap. studiestödslagen (1999:1395), har barnet rätt till barnpension även för sådan tid, dock längst till och med juni månad det år då barnet fyller . Med tid för sådana studier likställs tid för ferier samt tid då barnet på grund av sjukdom inte kan bedriva sina studier. Ett barn som deltar i undervisning som omfattar än är inte på grund av bestämmelserna i andra stycket berättigat till barnpension. Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller fortfarande för rätt till barnpension som har upphört slutgiltigt före ikraftträdandet. 2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn Härigenom föreskrivs att 2 kap. 2 § lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 kap. 2 § Ett barn som inte har fyllt har rätt till barnpension. Om ett barn som har fyllt bedriver studier som ger rätt till förlängt barnbidrag enligt lagen (1986:378) om förlängt barnbidrag eller studiehjälp enligt 2 kap. studiestödslagen (1999:1395), har barnet rätt till barnpension även för studietiden, dock längst till och med juni månad det år då barnet fyller . En förutsättning för rätt till barnpension enligt detta stycke är att barnet bedriver studierna när det fyller eller återupptar dem innan det fyller . Om ett barn som har fyllt bedriver studier som ger rätt till förlängt barnbidrag enligt lagen (1986:378) om förlängt barnbidrag eller studiehjälp enligt 2 kap. studiestödslagen (1999:1395), har barnet rätt till barnpension även för studietiden, dock längst till och med juni månad det år då barnet fyller . Med tid för studier enligt andra stycket skall likställas tid för ferier samt tid då barnet på grund av sjukdom inte kan bedriva sina studier. Ett barn som deltar i undervisning som omfattar än är inte på grund av bestämmelserna i andra stycket berättigat till barnpension. 2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (2000:462) om införande av lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn Härigenom föreskrivs att det i lagen (2000: 462) om införande av lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn skall införas en ny paragraf, 5 a §, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 5 a § Har rätten till barnpension upphört slutgiltigt före , finns det inte någon rätt till barnpension enligt 2 kap. 2 § eller efterlevandestöd till barn enligt 3 kap. 1 §. 3 Ärendet och dess beredning tillkallade regeringen en särskild utredare för att se över reglerna om fastställande av underhållsbidrag, m.m. (dir. 1993:82), Underhållsbidrags- och bidragsförskottsutredningen -93 (UBU -93). En av utredarens huvuduppgifter var att överväga om reglerna om underhållsskyldighet i 7 kap. kan göras enklare. I uppdraget ingick även att se över vissa andra frågor om underhåll till barn och att överväga om de dåvarande reglerna om bidragsförskott var lämpligt utformade. UBU -93 överlämnade sitt betänkande Underhållsbidrag och bidragsförskott (SOU 1995:26). Betänkandet har remissbehandlats. De delar av betänkandet som rör bidragsförskott är inte längre aktuella efter det att förskottet ersatts av ett nytt samhällsstöd, underhållsstöd (prop. 1995/96:208). Utredningens förslag om kostnader för umgänge och umgängesresor har lett till lagstiftning (prop. 1997/98:7). Kvarvarande delar av betänkandet rör bl.a. beräkning av underhåll, underhåll till barn som fyllt samt ändring och preskription av underhållsbidrag. Regeringen tar i detta lagstiftningsärende upp ett av utredningens förslag, nämligen att föräldrars underhållsskyldighet skall kvarstå mot barn som går i skolan oavsett om barnet har gjort ett uppehåll i skolgången eller inte. En sammanfattning av betänkandet i denna del finns i bilaga 1. Lagförslagen finns i bilaga 2. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. En remissammanställning finns tillgänglig i lagstiftningsärendet (Ju 1997/3834). Lagrådet Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådet har lämnat förslagen utan invändning. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. I förhållande till lagrådsremissens förslag har ett par redaktionella ändringar gjorts i lagtexten. 4 Underhållsskyldigheten när ett avbrott görs i skolgången Föräldrar svarar för underhåll åt sina barn efter vad som är skäligt med hänsyn till barnets behov och föräldrarnas ekonomiska förmåga. Föräldrarnas underhållsskyldighet upphör när barnet fyller . Går barnet då i skolan eller återupptas skolgången innan barnet fyller , är föräldrarna underhållsskyldiga så länge skolgången pågår, dock längst till dess barnet fyller . Till skolgång räknas studier i eller gymnasieskolan och annan jämförlig grundutbildning (7 kap. 1 § ). Reglerna om underhållsskyldighet bygger på grundtanken att ett barn som är myndigt bör svara för sin egen försörjning. Att föräldrarnas underhållsskyldighet utsträcks när barnet går i skolan efter det att han eller hon fyllt motiveras främst av att barnet inte skall behöva skuldsätta sig för att kunna avsluta sin grundutbildning. Grundutbildning som pågår i ett sammanhang medför alltså underhållsskyldighet för föräldrarna till dess barnet fyller . Ferier och tid då barnet på grund av sjukdom är förhindrad att delta i utbildningen anses i praxis utgöra tid då skolgång pågår. Underhållsskyldigheten upphör alltså inte under t.ex. sommarlovet mellan två årskurser i gymnasieskolan. har uttalat sig om innebörden av 7 kap. 1 § när det gäller avbrott i skolgången (se rättsfallet NJA 1986 s. 345). Domstolen konstaterade att frågan i vad mån ett uppehåll i skolgången skall inverka på underhållsskyldigheten är uttryckligen reglerad i lagen bara för det fallet att avbrottet inleds innan barnet fyllt och upphör innan det fyller . Mot bakgrund av förarbetena till reform av underhållsreglerna och med beaktande av reformens huvudsyfte att föräldrarnas underhållsskyldighet i princip upphör när barnet blivit myndigt fann domstolen att lagstiftningen borde uppfattas så att, i alla andra fall än det som anges uttryckligen i lagbestämmelsen, ett uppehåll i skolgången under tid efter det att barnet fyllt bör leda till att föräldrarnas underhållsskyldighet upphör slutgiltigt. Gör barnet ett avbrott i skolgången, kvarstår föräldrarnas underhållsskyldighet således endast om två förutsättningar är uppfyllda. Den ena är att avbrottet har inletts innan barnet fyllt . Den andra är att avbrottet har upphört innan barnet fyllt . I alla andra fall - bortsett från kortare uppehåll för skolbyte o.d. - leder ett uppehåll i skolgången efter till att föräldrarnas underhållsskyldighet upphör slutgiltigt. Motsvarande förutsättningar gäller för rätten till förlängt underhållsstöd (se 7 § lagen [1996:1030] om underhållsstöd) och rätten till barnpension från folkpensionen och tilläggspensionen (se 8 kap. 2 § och 14 kap. 2 § lagen [1962:381] om allmän försäkring). De gäller också för den rätt till barnpension och efterlevandestöd till barn som införs och som ersätter rätten till barnpension enligt lagen om allmän försäkring. Dessa förmåner lämnas dock längst till och med juni månad det år då barnet fyller . 5 Föräldrarna skall vara underhållsskyldiga som barnet går i skolan Regeringens förlag: Går barnet i skolan , skall föräldrarna vara underhållsskyldiga som skolgången pågår. Ett studieavbrott skall alltså inte längre kunna leda till att föräldrarnas underhållsskyldighet upphör slutgiltigt. Motsvarande ändringar görs när det gäller rätten till vissa förmåner som kan lämnas till och med juni månad det år då barnet fyller , nämligen förlängt underhållsstöd, barnpension och efterlevandestöd till barn. UBU -93:s förslag överensstämmer med regeringens (se betänkandet s. 295 f.). Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser utom två tillstyrker förslagen eller lämnar dem utan någon invändning. i och Mansjouren i är kritiska till förslagen, liksom till övriga förslag av UBU -93, med hänvisning till att förslagen motverkar ett jämlikt föräldraskap. Skälen för regeringens förslag: Som framgår av avsnitt 4 kan underhållsskyldighet för föräldrar föreligga trots att barnet har fyllt och även om grundutbildning inte pågår i ett sammanhang. Gör barnet ett avbrott i skolgången, kvarstår underhållsskyldigheten dock endast om avbrottet har inletts innan barnet fyllt och upphört innan barnet fyllt , den s.k. avbrottsregeln. I alla andra fall leder ett uppehåll i skolgången under tid efter det att barnet fyllt till att föräldrarnas underhållsskyldighet upphör slutgiltigt. Avbrottsregeln har kritiserats i olika sammanhang, och UBU -93 föreslår att den slopas. Det är typiskt sett av väsentlig betydelse för ett barn att kunna få underhåll från föräldrarna för grundläggande studier efter . Det gäller också om barnet har gjort ett uppehåll i skolgången. Regleringen av föräldrarnas underhållsskyldighet tar sin utgångspunkt i tanken att underhållsskyldigheten är grundläggande och att skuldsättning för grundutbildning bör undvikas. Avbrottsregeln utgör ett avsteg från detta. Frågan är om regeln bör behållas. Avbrottsregeln infördes med reform av underhållsreglerna, alltså . är det mycket vanligare att barn gör uppehåll i sin grundläggande skolgång än vad det var då. Utvecklingen går mot att fler ungdomar väljer att göra ett skolavbrott och t.ex. arbeta utomlands. De nackdelar som är förknippade med avbrottsregeln är tydligare och riskerar att drabba fler barn än . Till detta kommer de åldersregler som gäller för statliga studiemedel. Barn kan visserligen få förlängt barnbidrag och studiehjälp under de grundläggande studierna. Möjlighet att genom studiemedel själv bekosta sina grundläggande studier inträder dock först från och med det andra kalenderhalvåret det år under vilket eleven fyller . Fram till dess är barnet alltså i praktiken beroende av underhåll från föräldrarna. Mot avbrottsregeln kan vidare anföras att den slår slumpmässigt. Frågan om underhåll - och därmed de ekonomiska möjligheterna att bedriva grundläggande studier efter ett avbrott - är beroende av när avbrottet görs och när som barnet är fött. Om ett barn som är fött gör ett uppehåll i skolgången det år han eller hon fyller , är barnet inte berättigat till underhåll även om skolgången återupptas . Men om barnet i stället hade fyllt eller vintern, hade underhållsskyldigheten inträtt på nytt . Det bör inte heller frånkännas betydelse att avbrottsregeln inte bara är relativt okänd utan även innebär en komplicerad reglering. Det finns sålunda starka skäl som talar för att inte hålla fast vid avbrottsregeln. Remissinstanserna ställer sig också överlag positiva till en sådan ändring. Mot ett upphävande av avbrottsregeln - och särskilt mot ett upphävande av 19-årsgränsen - talar att föräldrar har ett intresse av att inom rimlig tid kunna förutse om ett återupplivande av underhållsskyldigheten blir aktuellt. Ett av huvudsyftena med underhållsreform var också att föräldrars underhållsskyldighet i princip skall upphöra när barnet blivit myndigt. Vid avvägningen mellan de intressen som här gör sig gällande bör enligt regeringens mening föräldrarnas intresse dock få stå tillbaka för barnets intresse av att kunna få ekonomiskt stöd från föräldrarna under hela sin grundutbildning. Det kan tilläggas att föräldrarna redan med nuvarande regler kan få leva i ovisshet om - och i så fall när - barnet skall återuppta sina studier och därmed få rätt till underhåll igen. Regeringen föreslår alltså att avbrottsregeln nu tas bort. Rätten till underhåll för barn kommer därmed att knytas till den enda förutsättningen att barnet går i skolan. Liksom bör det i fortsättningen gälla att en avbruten skolgång anses återupptagen när barnet faktiskt har påbörjat skolgången igen eller skulle ha gjort det om inte omständigheter som han eller hon inte kunnat råda över, t.ex. sjukdom, kommit emellan (se rättsfallet NJA 1992 s. 256). Det är typiskt sett först då - och inte t.ex. för ett antagningsbesked - som behovet av underhåll uppstår. Förmånerna förlängt underhållsstöd, barnpension och efterlevandestöd till barn bygger på reglerna om föräldrars underhållsskyldighet. Avbrottsregeln bör därför tas bort även när det gäller rätten till dessa förmåner. 6 Ikraftträdande och övergångsbestämmelser Regeringens förslag: Lagändringarna skall träda i kraft . För underhållsskyldighet som har upphört slutgiltigt före ikraftträdandet skall äldre bestämmelser gälla. Motsvarande övergångsbestämmelser skall gälla för rätten till underhållsstöd, barnpension och det efterlevandestöd till barn som införs . UBU -93:s förslag till övergångsbestämmelser överensstämmer i sak med regeringens (se betänkandet s. 519 f.). Remissinstanserna tillstyrker förslaget eller lämnar det utan någon invändning. Skälen för regeringens förslag: De föreslagna lagändringarna bör träda i kraft . Har en förälders underhållsskyldighet på grund av avbrottsregeln upphört slutgiltigt före ikraftträdandet, bör underhållsskyldighet inte uppkomma på nytt till följd av att avbrottsregeln tas bort. Inte heller bör rätten till de förmåner som berörs av ändringen återinträda, om rätten en gång upphört till följd av avbrottsregeln. Uttryckliga övergångsbestämmelser där detta klargörs bör införas. 7 Ekonomiska konsekvenser av förslagen Regeringens förslag innebär att barnets rättsliga ställning förbättras och att lagstiftningen förenklas. De ekonomiska konsekvenserna av förslagen uppkommer främst på ansvarsområde. Det är inte möjligt att utifrån den statistik som finns säga något om hur många fall som kommer att beröras av ändringarna. Kostnadsökningen bedöms dock vara mycket begränsad och skall finansieras inom nuvarande ekonomiska ramar. I övrigt bedöms förslagen inte medföra några kostnader för det allmänna. 8 Författningskommentar 8.1 Förslaget till lag om ändring i 7 kap. 1 § Föräldrarna skall svara för underhåll åt barnet efter vad som är skäligt med hänsyn till barnets behov och föräldrarnas samlade ekonomiska förmåga. När föräldrarnas underhållsskyldighet bestäms skall hänsyn tas till barnets egna inkomster och tillgångar samt till barnets sociala förmåner under beaktande av vad som följer av föreskrifterna om dessa. Underhållsskyldigheten upphör när barnet fyller . Går barnet i skolan efter denna tidpunkt, är föräldrarna underhållsskyldiga som skolgången pågår, dock längst intill dess barnet fyller tjugoett år. Till skolgång räknas studier i eller gymnasieskolan och annan jämförlig grundutbildning. I kostnaderna för barnets underhåll skall föräldrarna sinsemellan ta del var och en efter sin förmåga. (Jfr 7 kap. 1 § i SOU 1995:26.) Paragrafen innehåller de grundläggande bestämmelserna om föräldrars underhållsskyldighet. Andra stycket har ändrats. Genom ändringen har den s.k. avbrottsregeln tagits bort. Går barnet i skolan efter det att han eller hon har fyllt , är föräldrarna underhållsskyldiga som skolgången pågår, dock längst till dess barnet fyller . Föräldrarna är underhållsskyldiga bara om barnet går i skolan. Gör barnet ett uppehåll i sin skolgång, är föräldrarna inte underhållsskyldiga under uppehållet. Men underhållsskyldigheten träder in igen om och när barnet återupptar skolgången. Ingen ändring är avsedd när det gäller frågan vad som utgör ett uppehåll (se avsnitt 4). Angående frågan om när en avbruten skolgång får anses återupptagen, se rättsfallet NJA 1992 s. 256. Ikraftträdande och övergångsbestämmelser 1. Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller fortfarande för underhållsskyldighet som har upphört slutgiltigt före ikraftträdandet. Lagändringen träder enligt punkt 1 i kraft . Har en förälders underhållsskyldighet upphört slutgiltigt före ikraftträdandet, återinträder inte underhållsskyldigheten till följd av att avbrottsregeln tagits bort. Det framgår av punkt 2. 8.2 Övriga förslag Avbrottsregeln har tagits bort även beträffande vissa förmåner till barn. Härigenom upprätthålls samordningen med regler om underhållsskyldighet. I övrigt innebär förslagen ingen ändring i sak. Sammanfattning av här aktuell del av betänkandet Underhållsbidrag och bidragsförskott, SOU 1995:26 Underhållsbidrag till ungdomar som är Utredningen föreslår att man avskaffar en regel som innebär att underhållsskyldigheten för tiden efter det att barnet har fyllt bedöms olika beroende på om barnet har gjort ett avbrott i sina studier och i så fall när. Motsvarande ändringar föreslås i fråga om bidragsförskott. Betänkandets lagförslag 1 Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 7 kap. 1 § skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 7 kap. 1 § Föräldrarna skall svara för underhåll åt barnet efter vad som är skäligt med hänsyn till barnets behov och föräldrarnas samlade ekonomiska förmåga. När föräldrarnas underhållsskyldighet bestäms skall hänsyn tas till barnets egna inkomster och tillgångar samt till barnets sociala förmåner under beaktande av vad som följer av föreskrifterna om dessa. Underhållsskyldigheten upphör när barnet fyller .