prop · GP0322 · 2001-10-16 00:00:00 — att utforma ett samlat klimatpolitiskt program för energiområdet; att främja omställningen genom strategiska insatser för forskning och utveckling av ny energiteknik; att genom skatteväxling öka miljörelateringen av skattesystemet och att se över möjligheterna att skärpa skadeståndsansvaret för innehavare av atomanläggningar. 4.2Pågående insatser för att förbättra effektbalansen I budgetpropositionen redovisar regeringen läget beträffande de aviserade åtgärderna för att förbättra effektbalansen där enligt regeringens bedömning bör ha en central roll. I regleringsbrevet har regeringen därför förtydligat Svenska kraftnäts roll och ansvar för en god effektbalans genom att specificera ett antal nya mål för Svenska kraftnäts verksamhet inom detta område. I detta sammanhang har regeringen betonat behovet av att utveckla marknadsbaserade instrument för att hantera effektknapphet, bl.a. genom att stimulera till ekonomiskt motiverade effektreducerande åtgärder på användningssidan. Även behovet av att, inom ramen för samarbetet mellan de systemansvariga i , vidareutveckla och harmonisera regler för hantering av effektknapphet har också lyfts fram. skall rapportera till regeringen om de aktiviteter som genomförts och vilka resultat som uppnåtts beträffande utvecklingen av marknadsinstrument för att hantera effektbalansen. Därutöver skall inriktningen på det fortsatta arbetet redovisas och en bedömning göras av behovet av kompletterande åtgärder. För att säkra effektbalansen på kort sikt har vidtagit en rad åtgärder . Genom inköp och genom utnyttjandeavtal med gasturbinägare har tillgången på störningsreserver förstärkts. Genom beredskapsmedel har fortsatt drift av det tredje oljekondensblocket i säkrats. Ett avtal har ingåtts med om att företaget kan avbryta delar av sin Skr. 2001/02:22 industriprocess och minska sin förbrukning vid effektproblem. har upphandlat ytterligare 1 000 MW effektreserver i elproduktionsanläggningar som varit i driftberedskap. Denna upphandling har skett som ett resultat av en överenskommelse mellan och branschorganisationen . Kostnaden för upphandlingen fördelas mellan de balansansvariga. En stängning av den andra reaktorn i skulle reducera kapaciteten ytterligare i stamnätet. Förutom det direkta effektbortfallet så sjunker överföringsförmågan ytterligare på grund av bortfallet av spänningsstöd från andra reaktor. För att möjliggöra ökad överföring av effekt norrifrån till har därför beslutat genomföra en rad åtgärder som sammantaget under gynnsamma förhållanden kan förväntas återställa kapaciteten för försörjning av . De åtgärder som genomförts ligger enligt regeringens bedömning väl i linje med den inriktning som redovisats i skrivelsen 2000. är det oundvikligt att robustheten och flexibiliteten i överföringssystemet generellt sett minskar när större baskraftsanläggningar ersätts med produktion som förutsätts kunna överföras från annat håll och som ställer krav på överföringskapacitet. Av detta skäl vill regeringen särskilt betona att om stamnätets och utlandsförbindelsernas betydelse för möjligheten att försörja med el ökar genom att produktionskapaciteten minskar, så kan en långsiktigt god försörjningstrygghet endast upprätthållas genom ökad flexibilitet på användningssidan. En förutsättning för en sådan flexibilitet är att marknadsmässiga lösningar utvecklas, som kan bidra till att garantera tillgången på effekt vid belastningstoppar. Ett led i detta är att /2001 infört höga avgifter för s.k. balanskraft i bristsituationer. Avgiften är 3 respektive /kWh beroende på hur allvarlig risken för effektbrist bedöms vara. De som kan minska sin förbrukning i dessa situationer får alltså ett tydligt ekonomiskt incitament att göra detta, t.ex. elkunder som har möjlighet att minska effektuttaget och därmed sälja tillbaka effekt som de har kontrakt på. blir det mera lönsamt för elproducenterna att hålla effektreserver. Regeringen bedömer att pågående aktiviteter bör kunna ge väsentliga tillskott till effektbalansen, men påtagliga effekter kan inte förväntas förrän . Remissammanställning över underlagsrapporter från och Remissammanställningen avser underlagsrapporterna Elmarknadsrapport 2001:1 - Scenarier för eltillförseln med eller utan () och PM Den svenska effektbalansen 2000/2001 och 2001/2002 (). Remissynpunkter har inhämtats vid en hearing och remissinstanserna har också beretts möjlighet att inkomma med skriftliga yttranden. 74 instanser inbjöds att delta vid hearingen inför regeringens bedömning av om villkoren är uppfyllda för en stängning av . Möjlighet fanns även att inkomma med skriftliga synpunkter. Vid hearingen var 22 instanser representerade: , , , (), , , (), (), , Föreningen , , , Sveriges energiföreningars riksorganisation (SERO), , , , , (), Folkkampanjen mot kärnkraft- kärnvapen, , och . Vid hearingen lämnade , Folkkampanjen mot kärnkraft-kärnvapen, , , , Sveriges energiföreningars riksorganisation (SERO), , () samt muntliga synpunkter. Skriftliga synpunkter har inkommit från 16 instanser: , , , (), (), , (), , (), , , (), (), , och Vegab (). 6 instanser har meddelat att de avstår från att yttra sig: Justitiekanslern, , , i , och . Flertalet remissinstanser, bl.a. LO, och , menar att villkoren för en stängning av inte är uppfyllda. LO menar att bedömning av den framtida elkonsumtionsökningen är alldeles för låg och sannolikt kommer att uppnås under halva den prognostiserade tiden. LO anser att detta innebär ytterligare ansträngningar för såväl svensk ekonomi som miljö. Svenskt näringsliv framhåller basindustrins behov av långsiktiga och stabila förutsättningar. framhåller även att elbehovet ökar i hela samhället och förordar därför en snabb utbyggnad av naturgasbaserad kraftproduktion. () menar att ny elproduktion kommer att ge små tillskott , vilket enligt akademin skulle göra det omöjligt att stänga före dess. KVA framhåller också vikten av långsiktiga och rationella bedömningar byggda på vetenskaplig forskning och teknisk utveckling tillåts styra i besluten om den framtida energiförsörjningen. framhåller att en väl fungerande elförsörjning är av avgörande betydelse för att ett modernt samhälle ska fungera. menar även att det i rapporterna finns antaganden och faktauppgifter som i vissa fall är väl optimistiska och orealistiska, vilket förstärker slutsatsen att inte kan stängas. finner att rapporterna ger en god bild av situationen. Högskolan anser sammantaget att villkoren för att stänga inte kan uppfyllas . Även anser att villkoren för en stängning av inte är uppfyllda. Bolaget menar också att målen i det energipolitiska programmet inte har nåtts. Bolaget anser även att ersättningsjobb för de anställda vid bör ingå som ett villkor vid ett beslut om att stänga . menar att inte tar hänsyn till förhållandet att tre av de fyra kärnkraftsbolagen fattade beslut om att nedreglera kärnkraften av med ca . menar att det sammantaget inte finns något som hindrar att beslutet om att stänga fullföljs. () framhåller i sitt yttrande att en löpande inventering av återstående kapacitet i kraftsystemet blir värdefullt vid en minskning av kapaciteten inom elproduktionen. SCB framhåller även att en löpande inventering ger säkrare prognoser för normalårsproduktion. () menar att det finns brister i vad gäller förutsättningarna för kraftvärmeproduktion i fjärrvärmenätet. FVF framhåller att nya projekt för konvertering av elvärmda fastigheter till fjärrvärme inte hinner få genomslag till kommande vinter. () efterlyser en helhetssyn vad gäller kraftbalansen och redovisar en bild av kraftbehov. Vid ett torrår saknar regionen enligt SERO totalt elenergi. Överföringskapacitet för att tillgodose denna efterfrågan genom import saknas, vilket tyder på att situationen är allvarligare än vad visar, menar SERO. visar att såväl som är beroende av import av el vid normala väderleksförhållanden. menar även att inte längre klarar elförsörjningen under ett torrår. () har ingen bestämd uppfattning om det är lämpligast att stänga . framhåller att det fortfarande används betydande mängder elenergi till Sådan elanvändning kan relativt lätt ersättas, men det tar tid att genomföra de konverteringar som behövs. det kan ta att ersätta hälften av den el som används för uppvärmning med andra energislag. SVEBIO pekar även på att det finns outnyttjad kapacitet för kraftvärme/mottrycksproduktion i industrins och kommunernas anläggningar, men att det tar tid att genomföra de åtgärder som krävs för att denna skall kunna utnyttjas. delas även av . menar att torven kan spela en större roll i det svenska energisystemet. Föreningen anser även att sannolikt överskattar möjligheterna för den småskaliga vattenkraften att bidra till elproduktionen. Flertalet remissinstanser ser med oro på den påverkan en stängning av skulle få på effektbalansen. allvarligt på effektläget inför den kommande vintern. LO bedömer att de vidtagna åtgärderna inte är tillräckliga. bör få sådana direktiv att man i de förhandlingar som pågår med energibranschen kan framtvinga marknadsmässigt långsiktigt korrekta lösningar, vilka även bör ta hänsyn till de oberoende elhandlarna. menar att kostnaderna för effektlösningarna inte bör läggas på de balansansvariga utan på elproducenterna eller på stamnätsavgiften. Effektsituationen är även enligt () ett svårt problem. KVA menar att Svenska kraftnäts kortsiktiga lösningar inte är tillräckliga. KVA påtalar även att möjligheten till elimport och tillgången till nya energikällor såsom vindkraft är osäker vid situationer av låg temperatur. () framhåller att effektbalansen är den svåraste och viktigaste frågan, och att resonemangen om den totala energitillförseln leder fel. KTH anser att effektsituationen i vid en stängning av blir än mer bekymmersam. KTH föreslår att scenarier för att simulera störningar i effektbalansen under olika förutsättningar bör tas fram som beslutsunderlag inför en stängning. anser att det allvarligaste problemet gäller effektbalansen, och konstaterar att det inte finns några marginaler vid en s.k.10-årsvinter. menar även att Svenska kraftnäts rapport har utgått från alltför optimistiska förutsättningar vid beräkningarna av effektsituationen. anser att effektsituationen inför kommande vinter ser sämre ut än inför den gångna vintern. instämmer i yttrande. Kraft framhåller att effekten från med mycket stor sannolikhet finns tillgänglig när den som mest behövs . Bolaget menar även att den effektreserv som finns i vindkraften inte bör inräknas i de effekttillgångar som behövs vid kyla. Även menar att den planerade utbyggnaden av vindel till av den svenska elproduktionen inte kan användas för att klara toppar i elförbrukningen. Högskolan menar att vindel bör användas för att öka produktion av el och inte för att ersätta kärnkraft. konstaterar att det fortfarande råder osäkerhet vad gäller effekterna av kraftbortfallet till följd av att stängs. Verket menar att det synes finnas en risk för att effektbalansen i Syd- och inte kan upprätthållas under vissa förhållanden. Verket framhåller att en osäkerhet i tillförlitligheten i elförsörjningen och därmed också elprisernas utveckling innebär att många marknadsaktörer, såväl på elmarknaden som inom andra delar av näringslivet, kan få ökade svårigheter att planera sin verksamhet. Verket anser att det är av stor vikt för den samhällsekonomiska effektiviteten att förutsägbarhet och stabila spelregler präglar utvecklingen på elmarknaden, vilket bidrar till att skapa förutsättningar för en väl fungerande konkurrens. menar att effektproblematiken bör lösas genom att kraftbolagen ges affärsmässiga incitament att ta ansvar för de gas- och oljedrivna reservkraftverken. anser också att kärnkraften inte är en bra korttidsregulator och att bidrag är litet i förhållande till skillnaden mellan genomsnittlig och maximal efterfrågan. Folkkampanjen mot kärnkraft-kärnvapen menar att det är orimligt att vidhålla att kärnkraften inte kan avvecklas p.g.a. effektbrist, då de menar att det föreligger ett effektöverskott. Folkkampanjen menar även att det finns en möjlighet att minska elförbrukningen genom minskad användning av bl.a. värmepumpar och elpannor. Folkkampanjen framhåller även att Svenska kraftnäts rapport saknar uppgifter om hur timprissättning för elkunder skulle påverka effektbalansen i . Folkkampanjen menar att timmätning och rörliga priser skulle kunna gynna medlemmar. uppger att de i grunden ser fördelar med ett sådant system och att frågan studeras av . KTH varnar dock för de höga kostnader som kunde uppstå vid en bred introduktion av ett sådant system. Påverkan miljö och klimat Flertalet remissinstanser menar att en stängning av skulle innebära negativa konsekvenser för miljö och klimat. högskola menar att uppgifter om utsläppen från importerad el är alarmerande. Högskolan framhåller att utsläpp av växthusgaser är ett globalt problem. Högskolan är oroad av att även om vi behåller behöver vi importera el 2005. Högskolan framhåller att importerad el orsakar ca koldioxidutsläpp medan el producerad i orsakar mindre än . () konstaterar att ett ökat importbehov leder till ökade nettoutsläpp av klimat- och miljöpåverkande ämnen, vilket går emot uppsatta miljömål. anser att beräkningar av klimat- och miljöeffekterna är underskattningar. konstaterar att en stängning av har påtagligt negativa effekter för miljön och ökar risken för klimatstörningar. framhåller att bl.a. visar att elproduktion till största delen ersätts med import från utländska kolkraftverk. Bolaget menar att regeringen även borde uppmärksamma hälsokonsekvenserna vid ett eventuellt avvecklingsbeslut. Bolaget anser att med utgångspunkt från EU:s projekt , innebär en fortsatt drift betydande vinster för hälsa och miljö. Vegab menar att importerad el ger 25 38 gånger så stora ut- släpp av koldioxid per producerad kWh som svenskproducerad el. framhåller att energipolitiska beslut som leder till ökade emissioner av växthusgaser bör undvikas, eftersom växthuseffekten kan utgöra ett allvarligt hot mot skogar och miljö. framhåller även att den svenska skogen är en betydelsefull förnybar, inhemsk energiresurs. menar att skogens roll som energikälla kan öka genom bl.a. ett ökat uttag av avverkningsrester. menar att det skulle vara av värde att fakta om övrig miljöpåverkan utöver koldioxidutsläppen också kartlades med hänsyn till att kunskaperna på området utvecklas snabbt liksom till de förändringar som sker i omvärlden. Även konstaterar att endast tar upp beräknade ökningar av koldioxidutsläppen. menar att ersättningsenergi i stor utsträckning kan komma från anläggningar vilka också emitterar svavel- och kväveföreningar. anser även att effekterna på miljö och klimat inte beskrivs i underlaget, trots att man inte kan utesluta att sådana uppstår. menar att avvecklingen av ytterligare reaktorer utöver kan komma att bli problematisk ur klimatsynpunkt. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse 2001/02:22 En förnyad prövning av stängningen av .