prop · GP031d15 · 2001-09-20 00:00:00 — Den första etappen i utredningens arbete, presenterades i delbetänkandet Reglerna kring och inställningen till frivillig jämställdhetsmärkning av produkter och tjänster (SOU 2001:9). Utredningen avslutar sitt arbete . Kvinnofridsreformens uppdrag sträcker sig fram . Regeringen har tillsatt ett Na- tionellt råd för Kvinnofrid för att motverka mäns våld mot kvinnor. En interdepartemental arbetsgrupp har arbetat med frågan om handel med kvinnor. Uppgiften har varit att samordna insatserna inom samt att ge möjlighet till informationsutbyte. Även har utsett en arbetsgrupp som skall arbeta med frågan om handel med kvinnor. är ett forum för idéutbyte med representanter för 38 organisationer såsom arbetsmarknadens parter, politiska partier och 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 deras kvinnoorganisationer samt olika frivilligorganisationer. Rådet har träffats fyra gånger. Projektet och jämställdhet skall sikta till att öka kunskaperna om vilka hinder som finns och vilka ytterligare insatser som behövs för att öka mäns medverkan i jämställdhetsarbetet. Inför och under det svenska ordförandeskapet i EU gjordes en särskild satsning på samordning av och information om de nationella jämställdhetsaktiviteter, som planerades äga rum runt om i under ordförandeskap (2001). Vidare producerades magasinet Nya Livet. Avsikten var att visa på möjligheter att förena familj och förvärvsarbete och uppmuntra nyblivna föräldrar att inte ge efter för invanda mönster och traditionellt tänkande. Nya Livet delades ut via försäkringskassorna till nyblivna föräldrar . Inför ordförandeskapet prioriterades framför allt de frågor som berörde jämställdhetsintegrering, män och jämställdhet samt handel med kvinnor. Därutöver prioriterades även det fortsatta arbetet med det direktivförslag angående likabehandling mellan kvinnor och män i arbetslivet som kommissionen lagt fram . antogs en gemensam ståndpunkt beträffande ändringsförslaget i vilket bl.a. en ny skrivning om pappors rätt till pappaledighet inkluderats. hölls ett expertmöte om män och jämställdhet i , liksom ett seminarium om män och jämställdhet i . Vidare hölls ett expertmöte om jämställdhetsintegrering i . Parallellt med expertmötet höll kommissionen ett möte på hög tjänstemannanivå. Inför ordförandeskapet valde ut två ministerrådskonstellationer för analys ur ett jämställdhetsperspektiv, rådet för bistånd och utveckling samt utbildningsrådet. Tjänstemän på de berörda departementen kartlade i vilken mån man inom rådskonstellationerna har försökt integrera ett jämställdhetsperspektiv i rådets arbete. Resultaten presenterades vid expertmötet i . har arbetet mot sexslavhandel (s.k. trafficking) intensifierats inom EU. har i samarbete med kommissionen även deltagit i förberedelserna inför en internationell konferens i angående frågan om sexslavhandel. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 5.5.2Insatser inom andra politikområden uppdelade utbildningen och arbetsmarknaden. överlämnades ett delbetänkande med analys och åtgärdsförslag för jämställdhet inom IT-området. överlämnade för transporter och IT (Jä- mit) sin slutrapport transporten och IT (SOU 2001:43) till regeringen. I betänkandet föreslås bl.a. att en jämställdhetsmyndighet inrättas och att åtgärder vidtas för att främja jämställdheten inom transportområdet. Inom familjepolitiken genomförs en rad reformer som stärker barnfamiljernas situation och bidrar till att förbättra möjligheterna att förena yrkes- och familjeliv. Föräldraförsäkringen blir mera flexibel och förlängs och utökas med en ytterligare pappa/mamma-månad. Garantinivån i föräldraförsäkringen kommer också att höjas stegvis 2002 till 2004. Inom har en arbetsgrupp tillsatts med uppgift att analysera och sammanställa forskningen om mekanismerna bakom födelsetalsutvecklingen och identifiera vilka samhällsområden som är viktiga inför kvinnors och mäns beslut att skaffa eller inte skaffa barn. Ar- betsgruppen kommer att avsluta sitt arbete . Inom bedrivs även ett arbete med att analysera varför fäder i så hög utsträckning överför sin del av föräldraledigheten till mödrarna. Storstadspolitiken har som ett av sina mål att bryta den sociala, etniska och diskriminerande segregationen och verka för jämlika och jämställda levnadsvillkor för storstädernas invånare. För att nå målet har regeringen träffat lokala utvecklingsavtal med sju kommuner i storstadsregionerna, där de statliga och kommunala insatserna samlats. Länsstyrelserna arbetar aktivt med att införliva ett jämställdhetsperspektiv i det dagliga arbetet, inom bl.a. områdena samhällsplanering, regionalekonomi, lantbruk och miljöpolitik. har de flesta länsstyrelser utfört insatser inom framför allt tre områden; integrering av ett jämställdhetsperspektiv inom samtliga sakenheter, frågor rörande mäns våld mot kvinnor samt män och jämställdhet. Länsexperterna samarbetar också med JämO i arbetet med att granska arbetsgivarnas verksamhet för att främja jämställdhet. Vidare har många länsstyrelser tagit initiativ till att driva frågor som rör den köns- Betydande insatser har även utförts inom området sexualitet och samlevnad. Flera länsstyrelser har särskilt arbetat med utveckling av kvinnors företagande och området hälsa och livsmiljö. () har fått i uppdrag att redovisa de insatser som genomförts för att bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden, analysera resultatet av dessa samt redovisa en strategi för det fortsatta arbetet. AMS arbete med att bryta könsuppdelningen på arbetsmarknaden ingår i det grundläggande uppdraget för arbetsförmedlingsverksamheten. () har utvecklat ett jämställdhetsindex som omfattar samtliga regioner och kommuner. Detta index är tillgängligt på SCB:s hemsida. I indexbasen ingår könsuppdelad statistik för alla kommuner och län omfattande bl.a. eftergymnasial utbildning, förvärvsarbetande, arbetslöshet, inkomsttagare med föräldrapenning, ohälsotal samt könsfördelning i kommunfullmäktige och -styrelser. Jämställdhet är ett sektorövergripande politikområde med betydelse även för andra politikområden. En samlad redovisning av jämställdhetspolitiken finns i regeringens skrivelse till (skr 1999/2000:24). Andelen kvinnor i kommittéer var 2000. Endast kommittéer under och har jämn könsfördelning när det gäller ordföranden. Vad gäller ledamöter och sakkunniga har endast haft en jämn könsfördelning. Könsfördelningen har inte ändrats i de statliga centrala styrelserna och nämnderna . Andelen kvinnor bland ordföranden är och andelen kvinnliga ledamöter är . I de regionala myndigheternas styrelser är andelen kvinnliga ledamöter . Löneskillnaderna mellan kvinnor och män var inom den privata sektorn; industriarbetare (), industritjänstemän 21 (), medan löneskillnaden bland de statsanställda var (), de primärkommunanställda () och landstingsanställda (). I bilagor till politikområdet Jämställdhetspolitik redovisas och analyseras utvecklingen vad gäller dels fördelningen av ekonomiska resurser mellan kvinnor och män (Bilaga 1), dels könsfördelningen i statliga lekmannastyrelser (Bilaga 2). Utvärderingen av den första omgången tillväxtavtal (Ds 2001:15) visar att många län initialt haft svårt att integrera jämställdhetsperspektivet i arbetet med tillväxtavtalen, vilket föranlett att jämställdhetsfrågorna tydligare lyfts fram i det senare skedet av avtalsarbetet. Tydligare strategier, metoder och kompetenshöjning efterfrågas. Politikområdet Jämställdhetspolitik inrymmer samordningsansvaret för regeringens jämställdhetspolitik. övervägs hur ett köns- och jämställdhetsperspektiv mera strukturerat skall integreras i regeringens samlade politik och hur den bör redovisas inom ramen för budgetprocessen. Uppsatta jämställdhetsmål och verksamhet för att främja jämställdheten inom andra politikområden bör tydligare relateras till de övergripande målen för jämställdhetspolitiken. Syftet är bl.a. att skapa ett bättre underlag för att bedöma vilka resultat som erhållits och i vilken mån de jämställdhetspolitiska målen uppnåtts. Ytterligare steg mot en jämn könsfördelning i statliga styrelser och kommittéer har inte tagits . För att regeringens mål skall uppnås, krävs att departementen skärper uppmärksamheten på könsfördelningen vid tillsättning av ledamöter i kommittéer, styrelser och nämnder. Löneskillnaderna har inte minskat (se bilaga 1 Fördelning av ekonomiska resurser mellan kvinnor och män). Regeringen utgår från att skärpningen i jämställdhetslagen, som ger större möjligheter att bekämpa löneskillnaderna, leder till önskat resultat. Det är ännu för tidigt att bedöma tillväxtavtalens konkreta effekter på jämställdheten. Den slutsats som kan dras är emellertid att strategin för att integrera jämställdhet som ett perspektiv i arbetet har bidragit till att bredda ansvaret för och engagemanget i jämställdhetsarbetet såväl 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 nationellt som regionalt och lokalt. Tillväxtavtalen kan komma att bli ett viktigt instrument i jämställdhetspolitiskt hänseende. Revisionens iakttagelser har inte givit upphov till några invändningar. 1Inklusive slutjustering med anledning av de statliga avtalsförsäkringarna. En närmare beskrivning av detta finns i tillägsbudgeten i samband med budgetpropositionen avsnitt 9.2. 2Motsvarar 20 886 prisnivå Från anslaget betalas kostnader för JämO med kansli och för . De huvudsakliga faktorer som styr utgifterna på området är anmälningar om könsdiskriminering respektive arbetsgivares bristande förmåga att leva upp till jämställdhetslagens krav på aktiva åtgärder. Vidare styrs utgifterna av JämO:s insatser för att följa upp lagens krav på aktiva åtgärder och för att fullgöra det informationsansvar som åläggs myndigheten. skall inriktningen fortsatt vara en effektivisering och utveckling av verksamheten i syfte att främja ett effektivt och målinriktat jämställdhetsarbete. Under förutsättning av godkännande av propositionen Den öppna högskolan kommer ombudsmännen att förstärkas med sammanlagt som fördelas mellan dem utifrån den förväntade arbetsmängden 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 hos respektive ombudsman. JämO:s anslag tillförs därför från anslaget 25:73 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Tabell 5.3 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Överföring andra anslag m.m.2 Förslag/beräknat anslag 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och i samband med budgetpropositionen . 2Inklusive slutjustering med anledning av de statliga avtalsförsäkringarna. En närmare beskrivning av detta finns i tilläggsbudgeten i samband med budgetpropositionen avsnitt 9.2. Från anslaget betalas kostnader för jämställdhetsåtgärder som syftar till att främja jämställdhet mellan kvinnor och män. anslaget genomförs projektverksamhet och insatser för att främja utvecklingen mot jämställdhet på särskilt angelägna områden. Vidare prövas nya metoder och modeller i jämställdhetsarbetet. Anslagssparandet hänför sig dels till att medel för vissa projekt inte rekvirerades samt att insatser riktade mot bl.a. frivilligorganisationer senarelagts till att genomföras i samband med EU- ordförandeskapet. Regeringen bedömer att anslagssparandet kommer att förbrukas . bör inriktningen fortsatt vara en satsning på utvecklings- och förändringsarbete som syftar till att främja jämställdhet mellan kvinnor och män. överförs ett engångsbelopp på till utgiftsområde 17 anslag 30:3 Bidrag till kvinnoorganisationernas centrala verksamhet. Beloppet avses användas för stöd till s.k. paraplyorganisationer. Tabell 5.5 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Överföring andra anslag m.m. Förslag/beräknat anslag Fördelningen av ekonomiska resurser mellan kvinnor och män 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 BILAGA 1 Fördelningen av ekonomiska resurser mellan kvinnor och män Fördelning av ekonomiska resurser mellan kvinnor och män ............................. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 BILAGA 1 Månadslön för anställda inom olika sektorer med fördelning på utbildnings- Medelvärde i kronor ....................................................... Kvinnors lön i procent av mäns lön , heltidsanställda ....................... Arbetsinkomst för anställda efter sysselsättningsnivå samt för anställda och företagare efter socioekonomisk grupp , tkr. Antal med arbetsinkomst, 1000-tal....................................................................... Sammanräknad förvärvsinkomst för personer med förvärvsinkomst efter ålder , tkr..................................................................................................... Inkomst, skatt, ATP-poäng och veckoarbetstid 1999 .......... Överskott eller underskott av kapital för personer med kapitalinkomst Antal 1 000-tal och medelvärde kapital, tkr.......................................... Frivilligt pensionssparande och medelvärde av avdragsgilla pensionspre- Andel procent och avdragsbelopp, tkr........................................ Medelinkomst 1999 för personer . med förekomst av inkomstslag samt andel personer med inkomstslag. Kronor samt procent. Fördelning av ekonomiska resurser mellan kvinnor och män I bilagan redovisas vissa uppgifter om fördelningen av ekonomiska resurser mellan kvinnor och män. Redovisningen innefattar de inkomster kvinnor respektive män får från marknadsbaserat arbete, kapital eller ersättning och bidrag från socialförsäkringssystemen. var , motsvarande 2 miljoner personer, av den kvinnliga befolkningen i åldern sysselsatta enligt SCB:s arbetskraftsundersökning (). För män var andelen sysselsatta av befolkningen i åldern , vilket motsvarar nästan 2,2 miljoner personer. Av de sysselsatta kvinnorna var anställda på heltid och arbetade . arbetade lång deltid, , medan av de sysselsatta arbetade kort deltid, mindre än . Inte fullt av de sysselsatta kvinnorna var egna företagare. av de sysselsatta männen var anställda på heltid och arbetade . arbetade lång deltid och kort deltid. Inte fullt av de sysselsatta männen var egna företagare. Ar- betslösheten uppgick till av arbetskraften. Andel heltidsarbetande män har ökat med nästan en procentenhet . An- del arbetande med lång eller kort deltid har inte förändrats . Arbetslösheten bland kvinnor var av arbetskraften. Sysselsättningen och andelen heltidsarbetande kvinnor har ökat , den korta deltiden har minskat något, medan den långa deltiden i stort sett är oförändrad. Arbetslösheten har minskat betydligt, från 1997. Arbetslösheten har minskat betydligt även för män, från 1997. Den vanligaste orsaken som kvinnor uppger till att de arbetar deltid är att de bär huvudansvaret för arbetet med barn och hem. En annan orsak som nämns i sammanhanget är arbetsmarknadsskäl, dvs. att det inte går att få högre sysselsättningsgrad hos aktuell arbetsgivare. Män uppger att de arbetar deltid i huvudsak för att studier bedrivs. Andra skäl är pågående sjukskrivning eller delpensionering. Olikheter i lön och inkomst för kvinnor och män kan till en del förklaras med skill- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 BILAGA 1 nader i arbetad tid, yrke, befattning, arbetslivserfarenhet, kvalifikationsnivå, utbildning och ålder. Det förekommer emellertid löneskillnader mellan kvinnor och män som enbart beror på frågan om kön, det vill säga osakliga löneskillnader. I tabell 1 visas sambandet mellan lön och formell utbildningsnivå för kvinnor och män i olika sektorer. Av tabellen går inte att utläsa om det finns ett samband mellan utbildningen och det ansvar och de arbetsuppgifter som individen har. Inom stat, kommuner och landsting avser uppgifterna samtliga anställda, både LO-grupper och tjänstemän. För den privata sektorn redovisas tjänstemän och arbetare var för sig. Redovisningen omfattar såväl heltidssom deltidsanställda. Månadslönen för deltidsanställda har räknats om till heltidslön. För LO-grupperna redovisas en beräknad månadslön där den officiella statistikens timförtjänst räknats om. Uppgift om utbildningskod finns inte tillgänglig för samtliga anställda som redovisas i tabell 1. Detta medför att summan av de personer som redovisas för olika utbildningsgrupper inte helt överensstämmer med uppgiften om samtliga anställda inom sektorn. När kvinnor och män efter avslutad utbildning börjar arbeta har det visat sig att män ofta får en högre ingångslön än kvinnor. Inom samtliga kategorier har kvinnor lägre lön än män. Av tabellen framgår även andelen kvinnor av samtliga inom respektive sektor och utbildningsnivå. Av anställda inom primärkommunal och landstingkommunal sektor är kvinnor. Inom statlig sektor är andelen och i privat sektor . Utbildningsnivån är högre för både kvinnor och män i statlig sektor och i landstingssektorn med eftergymnasial eller högre utbildning. I primärkommunal och privat sektor har mer än två tredjedelar av kvinnorna högst gymnasial utbildning. Av de sammanlagt 1,75 miljoner kvinnor som ingår i statistiken arbetar hälften inom privat sektor och en tredjedel inom primärkommunal sektor. Av 1,8 miljoner män arbetar inom privat sektor och inom primärkommunal sektor. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 BILAGA 1 Tabell 1 Månadslön för anställda inom olika sektorer med fördelning på utbildningsnivå . Medelvärde i kronor . Eftergymnasial < 3 år Eftergymnasial >= 3 år Eftergymnasial < 3 år Eftergymnasial >= 3 år Eftergymnasial < 3 år Eftergymnasial >= 3 år Eftergymnasial < 3 år Eftergymnasial >= 3 år Eftergymnasial < 3 år Eftergymnasial >= 3 år Källa: SCB, Lönestatistiken Förändringarna jämfört med är marginella och löneskillnaderna tycks i stort sett bestå inom samtliga sektorer. Tabell 2 visar kvinnors lön i procent av mäns lön för heltidsanställda åren 19732000. Tabellen är illustrativ och visar på att förskjutningar kan påverka lönerelationen i högre eller lägre grad inom olika områden. Lärarnas övergång från statligt till kommunalt reglerade löner är ett exempel på detta. Även överflyttningen av ca 60 000 anställda från landsting till kommuner i samband med ÄDEL- reformen har påverkat sektorstrukturen. Därtill har omfattande bolagiseringar av statliga affärsdrivande verk (bl.a. och Posten) medfört att deras personal i statistiken numera räknas till privat sektor. Ett aktuellt exempel är att kyrkan skiljs från staten och ingår i privat sektor. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 BILAGA 1 För gruppen industriarbetare som har liten lönespridning är skillnaden mellan kvinnors och mäns löner liten. Inom landstingssektorn och för privat anställda tjänstemän är det en större spännvidd mellan löner för olika befattningar. Detta resulterar i en lägre relativ lön för kvinnor, eftersom de högre befattningarna/lönerna i stor omfattning innehas av män. Uppgifterna för privat sektor avser endast industrin. Övriga delar av privat tjänstesektor, byggnadsindustri m.m. ingår inte i denna tabell. Tabell 2 Kvinnors lön i procent av mäns lön , heltidsanställda 85(90)1 87(84)1 Lärarpersonal har kommunalt reglerade löner och redovisas bland primärkommunalt anställda. Siffrorna inom parentes är fiktiva tal som visar procentsiffran om jämförelsegruppen varit densamma . Källa: SCB, lönestatistiken Den långsiktiga utvecklingen har gått mot ökad ekonomisk jämställdhet mellan könen som följd av ökad sysselsättningsgrad för kvinnor. Löneskillnaderna minskade , men därefter har en viss ökning skett inom några sektorer. Tabell 3 visar relationen mellan kvinnors och mäns ekonomiska situation för samtliga med arbetsinkomst. Denna omfattar förutom lön även de inkomstrelaterade transfereringar (t.ex. sjukpenning och föräldrapenning) som är knutna till arbetet och kompenserar för inkomstbortfall. Retroaktiva utbetalningar av löner faller på det år utbetalning sker. Inkomst av näringsverksamhet för företagare ingår i arbetsinkomstbegreppet. Uppgifterna är hämtade från SCB: s inkomstfördelningsundersökning och avser . Förutom gruppering efter arbetets omfattning ges information om helårs- och heltidsarbetande där även företagare ingår. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 BILAGA 1 Tabell 3 Arbetsinkomst för anställda efter sysselsättningsnivå samt för anställda och företagare efter socioekonomisk grupp , tkr. Antal med arbetsinkomst, 1000-tal. Tjänstemän på lägre och mellannivå Arbetsinkomst utgör summan av lön, företagarinkomst, sjukpenning, föräldrapenning och dagpenning vid utbildning eller tjänstgöring inom totalförsvaret. Ägare av fåmansbolag räknas som anställd. Källa: SCB, HINK Fler män än kvinnor har arbetsinkomst när företagare och lantbrukare medräknas. Av de anställda har fler kvinnor än män arbetsinkomst även om endast drygt hälften () arbetar heltid, vilket av männen gör. Skillnaden i relativ inkomst mellan kvinnor och män för olika volymer av deltidsarbete påverkas av naturliga skäl av hur stor andel av heltid som arbetet omfattar. Den relativa skillnaden i inkomst för heltidsarbetande påverkas förutom av arbete i olika yrken och näringsgrenar med olika lönenivåer också av att kvinnor i högre utsträckning än män är föräldralediga eller sjukskrivna. Ersättning från socialförsäkringssektorn uppgår normalt till av lönen, dock med ett tak på , vilket också har en viss inverkan på inkomstrelationen. Det är fyra gånger så vanligt att män har arbetsinkomst från eget företag som att kvinnor har det. Arbetsinkomsten är även högre. Den genomsnittliga arbetsinkomsten för heltids- och helårsarbetande män är ca högre inom privat sektor jämfört med offentlig sektor och uppgår till . För kvinnor uppgår arbetsinkomsten till inom offentlig sektor och till inom privat sektor, vilket innebär en skillnad på ca . Skillnaden mellan kvinnors och mäns genomsnittliga löner uppgår då för de heltidsarbetande till i den privata sektorn och till 66 000 i den offentliga sektorn. Denna skillnad tar då inte hänsyn till att personer finns inom olika yrkesområden och yrkesnivåer. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 BILAGA 1 Tabell 4 Sammanräknad förvärvsinkomst för personer med förvärvsinkomst 1999, tkr Sammanräknad förvärvsinkomst består av inkomst av tjänst och inkomst av näringsverksamhet. Källa: SCB If 20 . För att studera den ekonomiska situationen för samtliga förvärvsarbetande och pensionärer får man övergå till inkomstbegreppet sammanräknad förvärvsinkomst. Detta är ett taxeringsmässigt begrepp, vilket består av inkomst av tjänst och inkomst av näringsverksamhet. Den årliga inkomstens storlek beror, förutom av lönenivå, på skillnader i arbetstid och arbetskraftsdeltagande. Inkomst av kapital ingår däremot inte. Sammanräknad förvärvsinkomst minus allmänna avdrag (pensionsförsäkring och periodiskt understöd) och minus förlustavdrag utgör taxerad förvärvsinkomst. Vid beskattningen drar man sedan bort grundavdrag eller särskilt grundavdrag för pensionärer för att erhålla den beskattningsbara förvärvsinkomsten. I tabell 4 redovisas uppgifter för samtliga personer med sammanräknad förvärvsinkomst större än noll. Vuxna inkomsttagare särredovisas som ensamstående eller sambeskattade. Ti- digare års uppdelning på inkomsttagare med eller utan barn är inte tillgänglig. Ensamstående/sambeskattade är således ett fåtal inkomsttagare under , personer i normal förvärvsaktiv ålder och ålderspensionärer. Inkomstrelationerna i tabellen påverkas av att både förvärvsarbetande och pensionärer ingår. Kvinnor arbetar deltid i större omfattning än män och detta medför lägre årliga inkomster, vilket för sambeskattade tycks ha större betydelse för inkomstrelationen mellan könen, eftersom sambeskattade kvinnor arbetar mera deltid än ensamstående. Att kvinnors inkomster är låga i förhållande till mäns bland pensio- närer beror på att kvinnor genom sina lägre löner får lägre ATP-pension än män. Som framgår av tabell 5 ökar den sammanräknade förvärvsinkomsten med stigande ålder och når sina högsta genomsnittliga belopp i åldersgruppen . Detta beror både på arbetskraftens sammansättning i form av hel- tids-/deltidsarbete, utbildning, karriärmöjligheter, lönenivå och på arbetslöshet. Kommunalskatten är i skattesystemet proportionell mot beskattningsbar förvärvsinkomst upp till skiktgränsen där en statlig skatt på inträder.