prop · GO031D23 · 2001-01-01 00:00:00 — (1961), Utvand- rarna (1971) och (1977). Tio av dessa hade visats för publik i regi av filmklubb. Nyrestaurerade film- kopior har också visats under samt under . I vissa fall är digital teknik nödvändig för restaurering av filmmaterial. En del av Sesam- medlen har därför använts för att delfinansiera digital utrustning. I övrigt har medlen i huvudsak använts till personalkostnader samt laboratorie- arbete. anställde yt- terligare en filmtekniker. För arbetet med digital färgfilmsrestaurering anställde två datatekni- ker och en filmtekniker. Därutöver har ordinarie personal inom engagerats i arbetet. Restaureringen och visningarna har fått stor uppmärksamhet i press och av allmänhet. Upp- märksamheten har lett till ökad kunskap om problem som hänger samman med vård, beva- rande och restaurering av film. Arbetet har fått starkt gensvar hos regissörer och filmare som varit verksamma . Med hjälp av de ytterligare medel som i namn tilldelats för färgfilms- restaurering fortgår arbetet med den stora mängd filmer som återstår att restau- rera. Totalt har 31 svenska långfilmer i färg omkopierats. Arkiv Arkivmyndigheterna skapar genom sin verksam- het förutsättningar för en god arkivhantering hos bl.a. arkivbildande myndigheter, något som är av grundläggande betydelse för att offentlighets- principen skall fungera på ett tillfredsställande sätt. Vidare bidrar insatserna på området till att kulturarvet bevaras. Den ökade användningen av informationstek- nik och digitalisering medför att man kan nå fler och nya grupper av användare, bl.a. eftersom in- formation finns tillgänglig på andra ställen än på arkivinstitutionerna. minskar risken för slitage på originalhandlingar. Genom arbetet med att utveckla digitala register och förteck- ningar samt med referensdatabaser ökar över- blicken över arkiven. Arkivmyndigheternas utåtriktade verksamhet, t.ex. konferenser, utställningar och andra arran- gemang, bidrar till att tydliggöra arkivens bety- delse när det gäller att bygga upp kunskap om samhällsutvecklingen och människors levnads- förhållanden. Regionala projekt inom arkivom- rådet speglar regionen och dess villkor genom tiderna och påvisar arkivens betydelse för regio- nal utveckling, bl.a. genom att bidra till att skapa arbetstillfällen, och för att stärka den regionala identiteten. Arkivens betydelse som del av kul- turarvet stärks. Förutsättningarna för arkivmyndigheternas verksamhet förändras ständigt. Bland annat in- nebär den ökade användningen av ny informa- tionsteknik att villkoren ändras när det gäller mottagande, bevarande, vård och gallring samt tillhandahållande av arkivmaterial. Härigenom ökar möjligheterna att tillgängliggöra arkivmate- rial och att nå nya och flera grupper av använ- dare. ställs arkivmyndigheterna inför nya frågeställningar, t.ex. i fråga om hantering och förvaring av elektroniskt material, samt ökade krav på kompetens. Även strukturföränd- ringar inom den offentliga förvaltningen liksom de ändrade relationerna mellan staten och får konsekvenser för arkivmyn- digheterna, bl.a. genom ökade leveranser av material. Det är fråga om material som är aktuellt och som i förhållan- devis stor utsträckning efterfrågas av såväl för- valtningen som forskningen. Tillhandahållandet får delvis en annan karaktär än när det gäller äldre material, bl.a. i fråga om sekretesspröv- ningar och krav på kompetens inom olika sakområden. Andra faktorer som påverkar arkivmyndigheternas verksamhet är den ökande mängden information i samhället samt interna- tionaliseringen som medför krav på anpassning till internationella regler och normer t.ex. i fråga om personlig integritet och upphovsrätt. Det allt större allmänna intresset för arkiven innebär bl.a. en ökad efterfrågan på information och uppgif- ter. Detta gäller inte minst inom släkt- och hem- bygdsforskningen. Regeringen bedömer att de statliga insatserna på arkivområdet har gett goda resultat i förhål- lande till uppställda mål. Genom arkivmyndig- heternas arbete ökar möjligheterna att ta del av allmänna handlingar och annat arkivmaterial och därmed också möjligheterna till insyn och till ökad kunskap om samhället och dess utveckling. De ändrade förutsättningarna för verksamheten på området innebär dock ständigt ökande krav och förväntningar på arkivmyndigheterna. Det är angeläget att myndigheternas medvetna arbete för att möta dessa krav och förväntningar fort- sätter. Museer och utställningar besökte drygt halva svenska befolkningen något museum. Statens kulturråds statistik för museiområdet har visat på ca 15 17 miljoner besök . Om- kring hälften av museibesöken görs på statliga museer. Jämfört med , då var Euro- pas kulturhuvudstad och då och återöppnade i nya lokaler har besökssiffror för de centrala museerna totalt sett minskat. Vissa museer har dock ökat antalet besökare. Tabell 4.2 Antal besökare vid de centrala museerna Museum 1997 1998 1999 846 000 Statens museer för världskultur 179 000 Livrustkammaren, och 953 000 15 000 160 000 88 000 Statems musiksam- lingar () 24 000 Statens försvars- historiska museer 43 000 134 000 566 000 283 000 Stiftelsen 292 000 Stiftelsen 1 319 000 1 371 000 1 274 000 Stiftelsen 186 000 Summa 4 843 000 5 605 000 5 121 000 Museerna har fortsatt att arbeta med samlingar- nas långsiktiga bevarande, att öka tillgänglig- heten till samlingarna och att nå nya grupper av besökare. Arbetet för att motverka främlings- fientlighet och rasism är fortsatt prioriterat. Särskilda satsningar har gjorts för barn och ungdom. Så har t.ex. haft ett museipedagogiskt utvecklingsarbete inriktat på gymnasieungdomar och har samarbetat med i . har haft särskild verksamhet för förskolebarn och har samarbetat med skolor och med stiftelsen hams barn. På öppnade Ateljén, där man bl.a. har Barnens konst- skola. Teknorama på öppnade efter att ha varit stängd för om- byggnad. Utställningar och aktiviteteter med utgångs- punkt i det mångkulturella samhället har genomförts på t.ex. (Bosnien ett islamiskt kulturarv i ) och på (Kvinna i världen). Medel- havsmuseet har också skapat ett nätverk för isla- miska samlingar i hela landet inom ramen för projektet och den islamiska världen ett svenskt kulturarv. Många museer arbetar med att öka tillgänglig- heten till sina samlingar genom att visa föremål i digitaliserad form. i borg, inom Statens museer för världskultur, har målet att samlingarna i sin helhet skall finnas till- gängliga i digitaliserad form vid öppnandet av . har ökat antalet föremål som kan ses via Internet och museets hemsida har haft nära dubbelt så många besökare som . De centrala museerna bedriver alla någon form av forskningsverksamhet. Forskningsre- sultaten presenteras genom utställningar och publikationer. har i detta avseende en särställning genom sin om- fattande forskning. Se även anslaget 28:36 Forsk- nings- och utvecklingsinsatser inom kulturom- rådet. Museerna och Riksutställningar har aktivt del- tagit i flera internationella nätverk och samar- betsprojekt. Samverkan med andra Östersjölän- der har prioriterats. Som exempel kan nämnas och Livrustkammarens sam- arbete med ryska museer. Många museer har ett omfattande och aktivt samarbete med andra museer och övriga kultur- institutioner samt med universitet och högsko- lor. Till exempel samarbetar Statens musiksam- lingar med Kungl. musikaliska i projektet och med Arkivet för ljud och bild m.fl. för att bygga upp ett svenskt rockarkiv. har ett pågående samarbete med det allmännyttiga hyresbolaget . Flera museer samarbetar inom ramen för satsningen på in- dustrisamhällets kulturarv. Trots att flera posititva resultat har redovisats konstaterar regeringen att det inom museiområ- det finns vissa genomgående problem. Det är angeläget att de centrala museernas ekonomiska situation ses över. I detta sammanhang bör även museernas hyreskostnader beaktas. Sesam-pro- jektet har förbättrat situationen för samlingarna, men betydande behov av vård, registrering och digitalisering av museernas samlingar kvarstår . Stora problem finns även vad gäller ända- målsenlig förvaring av samlingarna. Regeringen avser att inom ramen för den genomlysning av museernas verksamhet som görs på departe- mentet, göra en översyn av de centrala muse- ernas magasinssituation. De centrala museerna har på regeringens upp- drag redovisat vilka etiska riktlinjer som tillämpas i samband med föremålsförvärv. Redovisningarna ger vid handen att museerna i allt väsentligt följer den interna- museiorganisationen rekom- mendationer vad gäller förvärv av museiföremål. Detta innebär att illegal handel med kultur- och naturföremål motverkas bl.a. genom att muse- erna inte förvärvar föremål med osäkert ur- sprung till sina samlingar. Kulturmiljö De insatser som görs inom kulturmiljösektorn, av , länsstyrelserna m.fl. har lett till att kulturmiljöhänsyn allt mer upp- märksammas inom olika samhällssektorer bl.a. när det gäller infrastrukturinvesteringar, byg- gande, jord- och skogsbruk samt energiutvin- ning. I detta sammanhang är samverkan med andra centrala verk t.ex. , Jordbruks- verket och , men också och av stor betydelse. Det tvärsektoriella arbetet har fått en allt större betydelse för kultur- miljöarbetets inriktning och resultat. Till exem- pel väntas miljömålsarbetet och de regionala till- växtavtalen få stora effekter för kultur- miljön. Olika omvärldsfaktorer och förändringar i samhället påverkar kulturvärdena i miljön och utgör både hot och möjligheter. Omstrukture- ringarna inom jord- och skogsbruket, omfatt- ningen av de offentliga infrastrukturinvestering- arna, förändringarna inom Försvarsmakten och de ändrade relationerna mellan staten och är exempel på samhällsför- ändringar som påverkar kulturmiljösektorns arbete. Genom de olika projekt som är under genomförande och genom uppbyggnaden av register, t.ex. fornminnesregistret, kommer kun- skap om och tillgänglighet till kulturarvet att fortsätta öka, vilket är nödvändigt för att svara mot bl.a. samhällsplaneringens behov och allmänhetens intresse. Det nya regelverket för uppdragsarkeologin har gett positiva effekter bl.a. när det gäller att bestämma undersökningarnas inriktning och omfattning. Däremot har urvalsförfarandet inte nått den omfattning som avsågs, vilket till stor del beror på ett begränsat utbud av undersökare. Då omfattningen av större offentliga infra- struktursatsningar varierat stort har för arkeo- logisk uppdragsverksamhet (UV) tvingats göra omfattande omstruktureringar. Förutsättningarna för att bevara kulturvärden i byggda och obebyggda miljöer har förbättrats . Kunskapsuppbyggnaden när det gäl- ler stads- och industrimiljöer, skogens kultur- lämningar och kulturvärden i landskapet, har prioriterats. Besluts- och planeringsunderlagen för samhällsplaneringen i stort har förbättrats. Länsstyrelserna arbetar aktivt för att integrera kulturarvsaspekterna inom andra samhällsområ- den. Kulturarvets betydelse för den regionala utvecklingen har tydliggjorts. Länsstyrelsernas samverkan med de regionala museerna bör dock vidareutvecklas. Bidraget till kulturmiljövård möjliggör att vård och information om vårt kulturarv kommer till stånd i hela landet. Medlen bidrar dessutom i hög grad till att skapa förutsättningar för och bidra till en ökad tillväxt och sysselsättning. Av de medel som betalades ut från anslaget har beslutats av länsstyrel- serna och den resterande delen av RAÄ. De medel som beslutades av länsstyrelserna har använts till vård av 1 700 byggnadsmiljöer, 2 200 fornlämningsmiljöer och 150 kulturlandskaps- miljöer. Därutöver har medlen använts till olika typer av inventerings- och informationsinsatser. Satsningen på bevarande av fädbodkulturen och det samiska kulturarvet har fortsatt. Medel har också betalats ut inom ramen för regeringens satsning på industrisamhällets kulturarv. föreslog i betänkandet 1991/92:KrU18 att det förslag som lagts fram i betänkandet Att förvalta kulturmiljöer (SOU 1991:64) om inrättandet av en nationell stiftelse för kulturmiljöförvaltning, skulle bli föremål för ingående överväganden. biföll ut- skottets hemställan (rskr. 1991/92:204). Enligt regeringens bedömning finns det inte eko- nomiska förutsättningar för att inrätta en sådan stiftelse och det är därför inte aktuellt att över- väga frågan ytterligare. Forskning inom kulturområdet Myndigheterna har fortsatt att öka forsk- ningsinformationen till både verksamma inom kultur- och utbildningssektorerna och allmän- heten. Inom ramen för EU:s femte ramprogram för forskning och utveckling (1998 2002) finns flera tematiska program som innehåller delområ- den för kulturområdet bl.a. Morgondagens stad och kulturarvet och Multimediainnehåll. Flera av myndigheterna har ett etablerat nationellt och internationellt samarbete med universitet, hög- skolor och andra myndigheter. Trossamfund Den religiösa mångfalden i vårt samhälle liksom intresset för etiska och existentiella frågor inne- bär ett ökat intresse av insatser från trossam- funden. Den verksamhet som bedrivs bidrar till att fylla framför allt de religiösa behoven och till att ge den enskilde en grundläggande identitet samt social och kulturell gemenskap. har trossamfundens insatser i krissituationer uppmärksammats i olika sammanhang. Tros- samfunden fyller genom sin verksamhet en vik- tig funktion i samhället. De statliga insatserna på området bidrar till att främja den religiösa mångfalden i landet. Konstområdesövergripande verksamhet Regeringens bedömning är att Statens kulturråds bidragsgivning till kulturverksamhet på regional och lokal nivå och inom organisationslivet har haft en positiv inverkan på kulturlivets utveck- ling och bidrar till att uppfylla flertalet av målen för en nationell kulturpolitik. Viktiga kulturpro- jekt har genomförts med hjälp av statliga bidrag och betydelsefull kulturverksamhet utanför kulturinstitutionerna har kunnat fortleva i bety- dande utsträckning. Även de statliga insatserna för att främja samisk kultur samt för att stärka det internationella kulturutbytet har haft positiv effekt på utvecklingen. var för de tidsbegränsade nationella uppdragen inom områdena barn och ungdoms- teater, regional filmverksamhet, ungdomskultur, musik, samtidskonst samt museiverksamhet. In- nehavare av dessa uppdrag var Backateatern i , i Troll- , Rosteriet i , , och Arbetets museum i . Statens kultur- råd och har utvärderat uppdragen vilket redovisades i budgetproposi- tionen (prop. 1999/2000:1 utg.omr. 17 s. 39). Regeringen har för treårsperioden 2002 utsett följande innehavare av ovanstående nationella uppdrag: Teater i , Filmpool Nord i , Cirkus Cirkör i , (), BildMuseet i samt . Det tidsbegränsade nationella uppdra- get inom området form och design innehas 2001 av Föreningen . De nationella uppdragen uppfyller enligt regeringens bedömning syftet att ta till vara kunnande och idéer från hela landet för att bidra till utveckling och förnyelse inom olika områden. Uppdragen medverkar på ett betydelsefullt sätt till att de nationella kulturpolitiska målen upp- fylls. Den tydliga inriktning mot barn och ungdomar som flera av uppdragen med nuva- rande innehavare har är något som bör utvecklas och förstärkas. har på regeringens uppdrag utvärderat . Inom K 98, Kultur- huvudstadsprojektet, fanns enligt utvärderingen en tydlig strävan att medverka till utveckling inom kultursektorn och dess institutioner men man hade svårt att fullfölja denna ambition. Detta berodde enligt utvärderingen främst på bristande målformuleringar, otydliga organisa- tionsformer och problem med de interna proces- serna. När det gäller satsningen Kultur i hela landet konstateras att de statliga bidragen i flera fall varit direkt avgörande för den lokala eller regionala satsning som genomförts. De långsiktiga effekterna av satsningen är dock mindre uppenbara. I många fall har genomförda satsningar haft tydlig engångskaraktär. Sammanfattningsvis konstaterar utvärde- ringen att olika former av kulturprojekt kan in- nebära en välbehövlig injektion i stelnade struk- turer, såväl i huvudstadsregionen med sina stora institutioner som i det lilla glesbygdssamhället med mycket knappa resurser. Det är dock viktigt att erfarenheterna tas tillvara och används i det fortsatta, långsiktiga arbetet. har regeringens uppdrag att även kartlägga de långsiktiga effekterna av Kulturåret. Denna rapport skall lämnas . Regional fördelning av statens stöd till kultur Ett av målen för den nationella kulturpolitiken är att verka för att alla får möjlighet till delaktighet i kulturlivet och till kulturupplevelser. Detta inne- bär bl.a. att kulturpolitiken skall främja ett rikt kulturutbud i hela landet och skapa möjligheter för kulturutbyte mellan olika regioner. Alla skall ha möjlighet att uppleva kultur och ägna sig åt eget skapande oberoende av var de bor. Medlen för att uppnå detta mål är flera. Förutom de sats- ningar som görs av stat, landsting och kommu- ner har t.ex. radio och TV i allmänhetens tjänst en viktig roll som kulturbärare. Även informa- tionstekniken utnyttjas för att göra kulturen till- gänglig i hela landet. En av huvudfrågorna vid beslut om nya statliga satsningar inom kulturområdet gällde uppbyggnaden av kulturens infrastruktur i hela landet. Nya stöd- former infördes för regionala och lokala kultur- institutioner som ett komplement till statens in- satser för bl.a. nationalscenerna och de centrala museerna. Den kulturella infrastrukturen är en viktig bas för regionernas kulturliv och för vär- nandet av kulturarvet. Statens bidrag till regio- nala teater-, dans- och musikinstitutioner, länsmusikverksamhet, regional biblioteksverk- samhet, regionala museer och länskonstnärer syftar till att möjliggöra en mångsidig verksam- het av hög kvalitet; att ge varje medborgare en god tillgång till böcker och information; att stödja museerna i deras uppgift att samla in, bearbeta och förmedla kunskap om regionens kulturarv, dess konstutveckling samt om sam- hället och miljön i övrigt samt att sprida, stimu- lera och öka kunskapen om konst och kultur, framför allt bland barn och ungdomar. I samband med kulturpolitiska beslut aktualiserades frågan om fördelningen av det statliga kulturstödet till storstadsområdena och till övriga delar av landet. gav rege- ringen till känna att det var motiverat med en skyndsam utredning som omfattar samtliga om- råden där staten ger stöd till kulturinstitutioner. Resultaten av utredningen borde läggas till grund för statsmakternas ställningstagande till princi- perna för fördelningen av stödenheter till den regionala och lokala kulturen. Regeringen har i de senaste budgetpropositionerna redovisat resultaten av det pågående kartläggnings- och analysarbetet inom både myndigheter och . utgår i bet. 1999/2000:KrU1 från att regeringen i nästa bud- getproposition presenterar en analys av den regionala fördelningen av de statliga insatserna på kulturområdet och sin bedömning av vilka åtgär- der som bör vidtas för en bättre regional sprid- ning av insatserna. För det fall att det fortfarande skulle finnas hinder för slut- förandet av analysutvecklingen och av analysen förutsätter utskottet att regeringen redovisar hur dessa eventuella hinder skall undanröjas. har regeringens uppdrag att kartlägga och analysera det regionala utfallet av myndighetens verksamhet samt att sammanställa och analysera motsvarande redovisningar från vissa andra myndigheter och institutioner inom ansvarsområde. Vidare skall redovisa resultatet av det fort- satta utvecklingsarbetet med att analysera det regionala utfallet av statens stöd till kultur. Kul- turrådet skall bl.a. redovisa och analysera eventuella hinder och lämna förslag på hur dessa kan undanröjas. har till regeringen redovisat utfallet för (dnr Ku2000/2353/). Utifrån detta underlag har regeringen gjort följande analys. Statens insatser inom kulturområdet har både en lokal, regional, nationell och internationell in- riktning. Myndigheterna och de centrala institu- tionerna inom kulturområdet har alla ett natio- nellt ansvar inom sina respektive områden. För flera av dessa är det endast en del av verksamhe- ten som har regionalt mätbara inslag och det regionala inslaget varierar dessutom starkt i sina praktiska uttryck. Regeringen har därför valt att i sin analys dela in statens insatser i fyra katego- rier. Den första kategorin avser nationella verksam- heter där publiken och användarna, oavsett hem- ort, har samma tillgång till kulturutbudet, men där regionen där verksamheten är lokaliserad kan ha vissa fördelar, t.ex. i fråga om sysselsättnings- tillfällen. Exempel på sådana insatser är stöd till litteraturutgivning, tidskriftstöd, bidrag till riks- organisationer samt verksamheten vid ett flertal myndigheter vilka huvudsakligen är lokaliserade till . Regeringens bedömning av det regionala ut- fallet av statens insatser inom denna kategori är att de flesta nationellt inriktade verksamheterna visserligen geografiskt är belägna i men att den verksamhet som bedrivs kom- mer hela landet till godo. Den andra kategorin avser nationella verk- samheter där publiken och användarna på den aktuella orten har bättre tillgång till kulturutbu- det än man har i landet i övrigt, t.ex. de centrala museerna, arkiven och nationalscenerna. Flerta- let av dessa nationella institutioner är belägna i . Ett antal institutioner har dock verksamheter i flera län, såsom och landsarkiven, samt vissa museer. Vad gäller och landsarkiven bedrivs verksamhet i nio län. Näs- tan två tredjedelar av forskarbesöken sker utan- för . Nationalscenerna har i sina regionala analyser bl.a. redovisat antal föreställ- ningar i utanför . av och av Operans föreställningar ägde rum utanför . Nationalscenernas möjligheter att turnera begränsas dock av deras uppdrag att hålla en stor repertoar av material- och personalkrävande pro- duktioner. Noteras bör att nationalscenernas ut- bud också görs tillgängligt för en bred publik i hela landet genom att ett antal av deras föreställ- ningar sänds i radio eller visas i TV. Det förekommer också ett nära samarbete med bl.a. reseföretag som erbjuder paketresor i kombina- tion med rabatterade biljetter till nationalsce- nerna. sommarföreställningar har regelmässigt en mycket stor andel besökare från övriga landet Regeringens bedömning av utfallet inom den andra kategorin är att de flesta nationellt inrik- tade verksamheterna visserligen geografiskt är belägna i men att den verksam- het som bedrivs kommer hela landet till godo i skilda former. Den tredje kategorin avser regionala och lokala uppgifter och verksamheter som kulturpolitiskt huvudsakligen är motiverade för kulturlivet i en region eller centrala insatser som till stor del för- brukas regionalt och lokalt inom en kulturinsti- tution, kommun eller annan organisation, t.ex. bidrag till regionala och lokala kulturinstitutioner samt verksamheten vid Riksutställningar, Riks- konserter och . Riksutställningar redovisar högsta antalet bokningar och visningsdagar i län och att man nådde av landets kom- muner. Svenska Rikskonserter redovisar liksom att av statsbidraget gick till regional verksamhet. Flest antal konserter hölls liksom i (inkl. konsertsalen 11). Även redovisar ett mycket stort antal föreställningar i (inkl. ), se tabell nedan. Tabell 4.3 Regionalt utfall för , Riksutställningar och Rikskonserter Antal föreställningar Publik Antal bokningar Antal vistningsdagar Antal konserter 540 98735 12 275 131 21 3623 2 37 5 41 9601 3 46 18 57 9856 7 242 14 45 7852 7 139 14 43 9794 2 28 15 76 12647 2 36 8 10 2040 3 66 4 38 7029 7 223 13 112 23026 16 513 49 92 16631 2 57 22 170 29540 9 260 48 96 19023 2 38 12 38 8010 7 157 4 50 6888 4 103 33 70 13597 7 197 29 123 20629 4 124 50 118 17595 3 130 9 41 7088 3 46 4 122 21288 6 208 43 127 17476 10 236 23 Riket totalt 2 Källa: Vad gäller bidragsgivningen kan följande kon- stateras. Sammanlagt uppgick det bidrag som betalade ut till (inkl. medel som fördelas av respektive regionförbund i de tre län där regional försöksverksamhet pågår).