prop · GO031D29 · 2001-01-01 00:00:00 — Regeringen avser att, mot bakgrund av läm- nade uppdrag till den svensk-norska renbetes- kommissionen och den utvecklingsverksamhet som pågår bl.a. i Fjäll-MISTRA, senare åter- komma till i fråga om lämplig metod för renbetesinventering. Prisstöd till rennäringen Enligt förordningen (1986:255) om pristillägg på renkött lämnas pristillägg för renkött som god- känts vid köttbesiktning. Pristillägget lämnas med per kilo för vuxen ren och med per kilo för renkalv. Avräknings- priset var nämare per kilo exklusive mervärdesskatt och prisstöd. Antalet slaktade renar uppgick /2000 till knappt 46 900 renar medan det året innan slaktades ca 49 000 djur. Prisstöd lämnades med 14,2 miljo- ner kronor för knappt renkött. Konsekvenserna av nedfallet av radioaktivt cesium till följd av fortsätter att påverka i första hand rennäringen. I vissa delar av norra påverkas emellertid även insjöfisket samt produktionen av nöt och får. Genom avtagande cesiumhalter, tidigareläggning av renslakt och utfodring av renar uppgår antalet kasserade slaktkroppar numera endast till ett tju- gotal . Övriga åtgärder för främjande av rennäringen m.m. En del av anslaget bör användas för andra åtgär- der för främjande av rennäringen. Medlen för- delas på användningsområden genom beslut av efter överläggningar mellan verket och . Medlen används bl.a. för katastrofskadeskydd vid svåra betesförhållanden. Användningen bör i görligaste mån samordnas med verksamheter som kan erhålla stöd enligt mål 1-programmet, exempelvis verksamheter som är direkt inriktade på att utveckla näringen. lämnades ca i bidrag till projekt som samfinansieras med EU. har vidare fattat beslut om medfinansiering som innebär utbetalningar från anslaget på ca . 7.6 Revisionens iakttagelser Enligt revisionsberättelse fick en invändning eftersom årsredo- visningen inte hade beslutats av . Års- redovisningen skulle enligt dåvarande lydelse av förordningen (1993:327) med instruktion för beslutas av och inte av dess styrelse. har förordningen änd- rats så att styrelsen numera har den uppgiften. 7.7 Budgetförslag 7.7.1 45:1 Främjande av rennäringen Tabell 7.4 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 38 595 2001 Förslag 37 000 2002 Beräknat 37 000 2003 Beräknat 37 000 Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser Tabell 7.5 Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser Tusental kronor 2000 prognos 2001 beräknat 2002 beräknat 2003 beräknat Utestående förpliktelser vid årets början 8 000 8 000 Nya förpliktelser 59 000 51 000 Infriade förpliktelser 59 000 51 000 - -8 000 Utestående förpliktelser 8 000 8 000 Erhållen/föreslagen bemyndiganderam 8 000 8 000 De utgifter som belastar anslaget är - underhåll av vissa riksgränsstängsel och ren- skötselanläggningar för vilka staten har underhållsansvaret, - statens del av kostnaderna för redovisning av markanvändningen, riksintressen och marker som är värdefulla eller känsliga för renskötseln, natur- och kulturmiljövården, - framtagande av en ny inventeringsmetod för renbetet, - prisstöd till rennäringen enligt förord- ningen (1986:255) om pristillägg på ren- kött, - ersättning till följd av som kan lämnas till jordbruksföretag, ren- skötselföretag och till den som helt eller delvis försörjer sig på att fiska till husbehov eller för försäljning enligt förordningen (1994:246) om ersättning för vissa mer- kostnader och förluster med anledning av , - kostnader för medlare i tvister mellan samebyar och jordbrukare när det gäller skadeersättning vid renbetning på åker- mark, - övriga åtgärder för främjande av ren- näringen som beslutas efter överläggningar mellan staten och rennäringen, - samfinansiering av EU-projekt för utveck- ling av rennäringen. Regeringens överväganden I betänkandet Samerna ett ursprungsfolk i (SOU 1999:25) behandlas ett flertal frågor som rör rennäringen och samerna. Regeringen beslöt att av anslagssparandet under anslaget Främjande av rennäringen m.m. skulle ställas till regeringens disposition. För det fortsatta arbetet med betänkandets olika förslag inför ett ställningstagande till om kan ratificera konventionen, bör del av anslags- sparandet kunna disponeras även för detta ända- mål. har antalet slaktade renar minskat. Detta har bidragit till ett högt anslags- sparande. Regeringen bedömer anslagsbehovet till . För vardera 2002 och 2003 beräknas anslagsbehoven vara oför- ändrade. 8 Politikområdena Forskningspolitik och Utbildningspolitik under utgiftsområdena 16 och 20 Politikområde Utbildning inom UO 23 Verksamheten vid () ingår som en del i politikområdet Utbild- ning som presenteras inom UO 16. Verksam- heten utgör också ett viktigt medel för att för- verkliga målen inom livsmedelspolitiken, landsbygdspolitiken, djurpolitiken, samepoliti- ken samt skogspolitiken och miljöpolitiken. Politikområde Forskning inom UO 23 Med anledning av den nya forskningsrådsorgani- sationen flyttas det tidigare anslaget G2 till ut- giftsområde 20 anslaget för miljö, areella näringar och samhällsbyggande; förvaltning. Det tidigare anslaget G3 Skogs- och jordbru- kets forskningsråd byter namn till Forsknings- rådet för miljö, areella näringar och samhälls- byggande: Forskning och kollektiv forskning. Medlen till stöd för forskningen inom de areella näringarna anvisas under utgiftsområde 23. Verksamheten vid ingår som en del i politikområdet Forskning. Verksam- heten utgör också ett viktigt medel för att för- verkliga målen inom livsmedelspolitiken, lands- bygdspolitiken, djurpolitiken, samepolitiken samt skogspolitiken. 8.1 Budgetförslag 8.1.1 25:1 Tabell 8.1 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 1 175 012 2001 Förslag 1 199 121 2002 Beräknat 1 224 286 1 2003 Beräknat 1 251 215 1 1 Motsvarar 1 199 121 tkr prisnivå. SLU skall utveckla kunskapen om de biologiska naturresurserna och människans hållbara nytt- jande av dessa. Detta sker genom utbildning, forskning, fortlöpande miljöanalys och informa- tion. Anslaget finansierar grundutbildning, forskar- utbildning, forskning, fortlöpande miljöanalys samt information och fortbildning. Verksam- heten bedrivs utifrån ett sektorsansvar, som pre- ciseras av ansvarsområdena jord- och trädgårds- bruk, landskapsplanering, livsmedelsproduktion, naturvård, skogsbruk och vedråvarans förädling, vattenbruk samt veterinärmedicin och husdjurs- skötsel. Grundutbildningen bedrivs inom fyra långa och åtta korta yrkesprogram samt inom de fyra magisterprogrammen skogsvetar-, bioteknologi- och naturresursprogrammen samt ekonompro- grammet med naturresursinriktning. Forsk- ningen bedrivs utifrån de riktlinjer som angetts i den forskningspolitiska propositionen Forskning och samhälle (prop. 1996/97:5, bet. 1996/97:UbU3, rskr. 1996/97:99). Av anslaget har ställts till regeringens disposition. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 8.2 Uppdragsverksamhet Tusental kronor Uppdragsverksamhet Intäkter Kostnader Resultat (intäkt - kostnad) Utfall 1999 189 448 189 448 0 (varav tjänsteexport) (12 400) (12 400) Prognos 2000 215 000 215 000 0 (varav tjänsteexport) (13 000) (13 000) Budget 2001 215 000 215 000 0 (varav tjänsteexport) (14 000) (14 000) Beräknat 2002 220 000 220 000 0 (varav tjänsteexport) (14 000) (14 000) Beräknat 2003 225 000 225 000 0 Avgiftsintäkterna disponeras av SLU. Regeringens överväganden SLU har, /stora sparbeting, vidtagit kraftiga åtgärder för att komma till rätta med de ekonomiska svårigheter som detta förde med sig. De åtgärder som styrelsen vidtagit för att komma till rätta med den negativa kapitalför- ändring som SLU uppvisade har gett resultat och kapitalförändringen uppvisar ett positivt resultat . Stor vikt fästs vid arbetet med kvalitets- utveckling. Ett kvalitetsutvecklingsprogram har utvecklats omfattande såväl samtliga SLU:s verk- samhetsgrenar som stödjande funktioner såsom laboratorieverksamhet och administration. Pro- grammet integreras med övrig verksamhets- utveckling och implementeras i verksamheten . Genom statsmakternas beslut har SLU till- delats ett antal nya utbildningsplatser. Detta har lett till att en allt större andel av anslaget går till grundutbildning. I regleringsbrev för SLU specificeras utbild- ningsuppdraget till SLU genom ett mål för anta- let helårsprestationer. Målet för treårsperioden 1999 fastslogs till 8 600 helårsprestationer varav 1 100 i fristående kurser. SLU har uppnått det fastställda målet genom att ha presterat 8 852 helårsprestationer varav 1 093 i fristående kurser. Målet för perioden 2002 skall vara 9 000 helårsprestationer varav 1 100 inom fristående kurser. I enlighet med tidigare beslut anvisas medel för 450 nya utbildningsplatser som tilldelades SLU , 200 nya platser samt för ytterligare 420 nya utbildningsplatser som SLU tilldelats . Genomströmningen av studenter varierar mycket mellan olika program. Andelen agrono- mer som examinerades på nominell studietid var medan lantmästare och veterinärer ligger på . Totalt utexaminerades av studenterna på nominell studietid. Drygt var fjärde examinerad har en studietid som överstiger den nominella med . En möjlig förklaring till resultatet kan vara att de studerande är eftertraktade på arbets- marknaden och därför väljer att börja arbeta framför att avsluta sina studier. Veterinärer med utbildning från land utanför EU hade tidigare små möjligheter att få en kompletterande utbildning för att därigenom er- hålla legitimation och kunna utöva sitt yrke i . I syfte att tillvarata den resurs som dessa personer utgör, anvisades SLU för för att genomföra en kompletterande utbildning för utländska veterinärer. Utbildningen, som anpassas indivi- duellt till den antagnes bakgrund, har förlagts till . Den startade och 17 veterinärer med utbildningar från olika länder kunde påbörja sin kompletterande utbildning. En ny antagning gjordes . För forskarutbildningen angavs 270 examina för perioden 1999 som mål vad gäller lägsta antalet examina. har 371,5 examina avlagts, vilket innebär att målet uppfyllts med god marginal. För perioden 2004 föreslår regeringen att målet för antal forskar- examina vid SLU skall vara 400. SLU har redovisat exempel på regional sam- verkan som även sträcker sig över nations- gränsen. Tillsammans med den Kgl. Veterinær- og Landbohøjskole i har SLU planerat en gemensam hortonomutbildning. Avtalet om den dansk-svenska utbildningen undertecknades och utbildningsstarten är utsatt till . I budgetpropositionen (prop. 1997/98:1, UO16, bet. 1997/98:FiU1, rskr. 1997/98:117) sattes preliminära mål avseende andelen kvinnor bland nyrekryterade professorer för samtliga universitet. De definitiva rekryte- ringsmålen angavs sedan i regleringsbrev. För SLU sattes målet för perioden 1999 till minst en fjärdedel kvinnor bland de nyrekryte- rade professorerna. har andelen kvinnor bland de nyrekryterade professorerna uppgått till , vilket bedöms vara ett mycket bra resultat. Det preliminära målet 2004 skall vara att av de nyre- kryterade professorerna skall vara kvinnor. En vägledande princip i arbetet med rekyteringsmål är att målen bör höjas för att fungera som en i jämställdhetsarbetet. Definitivt mål kommer att fastställas i regleringsbrev. har 17 lektorer/forskningsledare efter ansökan blivit befordrade till professorer. Fyra av de befordrade är kvinnor. Som ett led i att stärka djurskyddets ställning förstärktes anslaget engångsvis med för delfinansiering av en profes- sur i djurskydd vid veterinärmedicinska fakulte- ten vid SLU för kommande femårsperiod. Pro- fessuren är under tillsättning. SLU har inkommit till regeringen med en forskningsstrategi. I strategin föreslår SLU att de nuvarande ansvarsområdena omde- finieras för att bättre spegla det uppdrag som SLU har utifrån sitt sektorsansvar. SLU föreslår att de fem ansvarsområdena skall vara kvalitet i livsmedelskedjan; djurhållning, djurhälsa och djurskydd; skog, skogsbruk och förädling av skogsråvara; naturresurser för landsbygds- utveckling, rekreation och fritid samt land- skapsplanering och markanvändning. Regeringen har inte något att erinra mot detta förslag. An- svarsområdena har formulerats om sedan före- gående budgetår och avser att ge SLU en tydlig profil, integrera produktions- och miljömål sam- tidigt som de tar hänsyn till allt viktigare upp- levelsemål. De understryker också vikten av kopplingen mellan areell råvaruproduktion, pro- dukt och marknad. ArtDatabanken är en särskild enhet vid SLU. Dess viktigaste uppgifter är att samla in, lagra, utvärdera och tillhandahålla information om hotade och sällsynta växter och djur. ArtData- banken utarbetar utifrån denna information nationella rödlistor som beskriver arternas status. ArtDatabanken skall också initiera forskning och inventeringar samt samarbeta internationellt med motsvarande organisationer. För att verksam- heten skall bedrivas på bästa sätt krävs mycket specialkompetens om samtliga växt- och djur- grupper. För att ge ArtDatabanken möjlighet att förstärka kompetensen och utveckla verksam- heten föreslås en ökning av SLU:s anslag med . Resursförstärkningen finansieras genom en omfördelning från utgifts- område 23 anslaget Stöd till lokala investerings- program för ekologisk hållbarhet. Slutsatser Regeringen bedömer anslagsbehovet till 1 . beräk- nas anslagsbehoven vara oförändrade i fasta priser. Tabell 8.3 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 1 175 012 Pris- och löneomräkning 20 465 Överföring till anslaget 42:1 -1 321 Överföring till UO 17 anslaget -35 Ökat resursbehov 5 000 Förslag 2001 1 199 121 8.1.2 26:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och kollektiv forskning Tabell 8.4 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 212 400 2001 Förslag 240 263 2002 Beräknat 244 593 2 2003 Beräknat 245 453 3 1 Anslaget Skogs- och jordbrukets forskningsråd: Forskning och kollektiv forskning. 2 Motsvarar 240 263 tkr prisnivå. 3 Motsvarar 236 263 tkr prisnivå. Anslaget finansierar forskningsstöd samt stöd till kollektiv forskning om de areella näringarna inom för miljö, areella näringar och samhällsbyggande. Den tidigare verksam- heten inom området bedrevs av Skogs- och jordbrukets forskningsråd () som avvecklas. Den kollektiva forskningen omfattar jord- bruksteknisk forskning, viss skogsforskning, trädgårdsforskning samt växtförädling. Regeringens överväganden verksamhet överförs med anledning av den nya forskningsrådsorganisationen till Forsk- ningsrådet för miljö, areella näringar och sam- hällsbyggande. Resultatbedömningen beträf- fande denna verksamhet redovisas därför under detta anslag. Genom regeringens proposition Forskning och samhälle (prop. 1996/97:5, bet. 1996/97:UbU3, rskr. 1996/97:99) uppdrogs åt att planera och genomföra ett forsknings- program för ekologisk jordbruks- och träd- gårdsproduktion och för detta ändamål anvisades . Programmet avslutades och en slutrapport har avgetts. Pro- grammet har utvärderats med relativt goda vits- ord. har för den kollektiva forskningen träffat avtal med Stiftelsen och Miljö- teknisk forskning om gemensam finansiering av forsknings- och utvecklingsverksamhet på det jordbrukstekniska området. Ansvaret för pro- grammets genomförande ligger hos Jord- brukstekniska institutet (numera ). har vidare träffat avtal med om gemensam finansiering av viss skogsforskning. Avtalen har omfattat perioden 2000 för verksamhetens inriktning, men den ekonomiska delen har, på grund av struk- turförändring av det statliga stödet till den kol- lektiva forskningen, omfattat i taget. Insatserna inom trädgårdsforskningen avser områdena hemträdgårdar och grönytemiljöer, inklusive verksamheten inom MOVIUM-sekre- tariatet vid SLU i . Växtförädlings- programmet avser icke kommersiella jordbruks- och trädgårdsgrödor. Anslaget till den kollektiva forskningen var . ekonomiska vårproposition (prop. 1999/2000:100, bet. 1999/2000:FiU20, rskr. 1999/2000:261) föreslogs i tilläggsbudgeten en ökning av anslag om 15 miljoner för forskning om ekologisk produktion. I samma proposition föreslogs att 2003 skall avsättas för samma ändamål. Bakgrunden är am- bition att den ekologiskt odlade arealen bör för- dubblas () till 2005 samt att den eko- logiska animalieproduktionen bör öka. Det är angeläget att det avslutade forsknings- programmet för ekologisk jordbruks- och träd- gårdsproduktion får en uppföljning och rege- ringen föreslår därför att avsätts för detta ändamål. Härav skall disponeras av SLU för den verksamhet som bedrivs av lantbruk (CUL). CUL har till syfte att utveckla samlade resurser till en kraftfull samverkan för att utveckla det ekologiska lantbruket och för att långsiktigt utveckla ett hållbart och ekosystemförstärkande lantbruk. SLU och CUL har en viktig funktion till stöd för forskningen inom området. Medlen för verksamheten skall efter 2001 anvisas under anslaget 25:1 . Regeringen avser att uppdra åt Forsknings- rådet att planera och genomföra ett forsknings- program för ekologisk jordbruks- och träd- gårdsproduktion för perioden 2003 med målet att bidra till att skapa förutsättningarna för att uppnå såväl ambition som att de övergripande miljökvalitetsmålen kan nås inom en generation. Programmets resultat bör kunna utgöra värde- fulla kunskapsunderlag för såväl den ekologiska som för den konventionella produktionens ut- veckling. Anslagssparandet uppgick vid ingången av innevarande budgetår till . Genom regeringsbeslut om disposition av anslagssparande har indragits anslagssparandet överstigande av anslaget, omfattande till statskassan. Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser för miljö, areella näringar och samhällsbyggande bör ges möjlighet att åta sig mer långsiktigt forskningsstöd för projekt inom de areella näringarna. Regeringen föreslår därför att bemyndigar regeringen att låta staten ta på sig ekonomiska förpliktel- ser i samband med stöd till forskning och kol- lektiv forskning som finansieras över anslaget som innebär utgifter på högst 140 miljoner kro- nor efter 2001. Tabell 8.5 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser Miljoner kronor 1999 utfall prognos 2001 beräknat 2002 beräknat 2003 beräknat Utestående förpliktelser vid årets början 205 154 104 - - Nya förpliktelser 115 181 225 - - Infriade förpliktelser 181 230 193 -85 -55 Utestående förpliktelser 140 104 137 - - Erhållen/föreslagen bemyndiganderam 155 155 140 - - Slutsatser I anslaget har beräknats en ökning med 28 miljo- ner kronor för forskning om ekologisk produk- tion. Regeringen bedömer anslagsbehovet till för för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och kollektiv forskning. beräknas anslaget vara oförändrat och beräknas anslaget till i fasta priser. Tabell 8.6 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 223 320 Pris- och löneomräkning 3 943 Ökning av anslaget för forskning om ekologisk produktion 28 000 Förslag 2001 240 263 8.1.3 26:2 Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien Tabell 8.7 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 929 2001 Förslag 1 149 2002 Beräknat 1 170 1 2003 Beräknat 1 194 1 1 Motsvarar 1 149 tkr prisnivå. Skogs- och Lantbruksakademiens (KSLA) uppgift är att med stöd av vetenskap och praktisk erfarenhet till samhällets gagn främja jordbruk och skogsbruk samt därtill knuten verksamhet. Anslaget finansierar kostnader för ordinarie tjänstemän, ersättning åt skoglig exper- tis, bidrag till bibliotek m.m. samt vissa kostna- der för utländskt forskarutbyte och utländska forskarkontakter. Regeringens överväganden Resultatinformation KSLA har en stor betydelse som diskussions- plattform för ledande företrädare inom de areella näringarna och livsmedelssektorn. I konferens- och seminarieverksamheten tas för dessa verk- samheter angelägna frågor upp, såsom livs- medelssäkerhet och skogsfrågor. Under det gångna budgetåret har belyst aktuella jordbruks- och skogsbruksfrågor vid ordinarie månadssammankomster och semi- narier, genom arbete inom utskott, kommittéer och arbetsgrupper samt genom utgivande av rap- porter. Exempel på områden som behandlats är EU-politiken och den svenska landsbygdsutvecklingen, växtgenetik som red- skap för en bättre livsmedelsråvara och struktur- frågor inom jord- och skogsbruket samt i livs- medels- och skogsindustrierna. De ämnesområ- den som har valt för sina konferenser och seminarier speglar väl aktuella diskussions- ämnen och problemställningar inom verksam- hetsområdet. ambition är att ha visioner för framtiden, att analysera och vara en plattform för en dialog i samhället. KSLA har åtagit sig att utveckla samarbetet med . Denna uppgift upprätthålls och utvecklas med hjälp av särskilda medel från Slutsatser Regeringen bedömer anslagsbehovet till . Anslagsbehoven beräknas vara oförändrade i fasta priser. Tabell 8.8 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 929 Pris- och löneomräkning 18 Förslag 2001 1 149 Bilaga 1 Nya anslagsbenämningar Nya anslagsbenämningar Av tabellen nedan framgår benämningen på anslagen 2000 och 2001. Syftet med tabellen är att underlätta övergången till de nya benämningar som följer av att politikområden införts. Nya anslagsbenämningar 2000 och 2001 Benämning 2000 Benämning 2001 Anslagets namn G1 25:1 G2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Förvaltningskostnader (UO 20 26:1) G3 26:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och kollektiv forskning G4 26:2 Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien H1 41:1 41:2 Insatser för skogsbruket H3 41:3 Internationellt skogssamarbete H4 41:4 Från EG-budgeten finansierade medel för skogsskadeövervakning D2 42:6 Ersättningar för viltskador m.m. E1 42:1 E2 42:2 Bidrag till distriktsveterinär- organisationen 42:3 Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder E4 42:4 E5 42:5 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar B1 43:1 B3 Ingår i 43:1 B13 Ingår i 43:1 F3 Ingår i 43:1 B4 43:2 Statens utsädeskontroll B5 43:3 B7 43:4 Bekämpande av växtsjukdomar B10 43:5 Arealersättning och djurbidrag m.m. B11 43:6 Intervention och exportbidrag för jordbruksprodukter B12 43:7 Räntekostnader för förskotterade arealersättningar m.m. C1 43:8 C2 43:9 Strukturstöd till fisket m.m. C3 43:10 Från EG-budgeten finansierade strukturstöd till fisket m.m. C4 43:11 Fiskevård F1 43:12 F2 43:13 F4 43:14 Livsmedelsstatistik F5 43:15 Jordbruks- och livsmedelsstatistik finansierad från EG-budgeten F6 43:16 Åtgärder inom livsmedelsområdet A1 43:17 Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. B8 44:1 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur B9 44:2 Från EG-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur B6 44:3 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket B2 44:4 Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. D3 44:5 Stöd till innehavare av fjällägenheter m.m. D1 45:1 Främjande av rennäringen m.m. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 BILAGA 1 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 BILAGA 1 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 23