prop · GO03125 · 2001-03-08 00:00:00 — Berörda parter i Väster- botten, d.v.s. brukarorganisationer, kommuner, landsting och forsknings- ansvariga har startat ett socialpsykiatriskt . Syftet är att utveckla och förbättra insatser för psykiskt funktionshindrade och deras anhöriga och att utöka brukarnas delaktighet i verksamhet och planering. Man vill stimulera anställda och brukare till egna forsknings- och ut- värderingsansträngningar, ge kompetent stöd i arbetets alla faser, och er- bjuda kanaler för återföring av resultat såväl lokalt som i ett läns- och na- tionellt perspektiv. Man vill också ge adekvat grundläggande utbildning och arbeta med en konsekvent tillämpad fältforskningsmodell där alla be- rörda stimuleras till att under handledning själva ta aktiv del av arbetet. Kontaktperson: , tel. för år 1 av 3 Artros är den vanligaste reumatiska sjukdomen och den som tar mest re- surser i samhället. Trots att många människor har artros eller riskerar att få det är kunskaperna om denna sjukdom ringa känd bland en bredare allmänhet. Förbundet vill göra ett informationsprojekt organiserat i sam- arbete med fackliga organisationer. De som har artros är en glömd grupp både i samhället och i det egna förbundet. Positiva erfarenheter från tidigare projekt visar att det går att förändra människors livssituation och omvärldens inställning. Projektet vänder sig till människor i förvärvsarbetande ålder med handikappande symtom p.g.a. diagnosen artros. Två län kommer att vara pilotlän. Riktad information kommer att spridas via reumatolog- och ortopedkliniker, primärvård, öppna föreläsningar m.m. Byggnads-, Kommunal- och Handelsförbun- den har visat intresse att delta i projektet. Man kommer att bilda informa- tionsgrupper, utställningsgrupper och en teatergrupp. Kontaktperson: , tel. Projektet egen kraft för år 3 av 3 Förbundet har tillsammans med reumatikerdistriktet i och Reu- matologen i arbetat med s.k. självhjälpsgrupper/studiecirklar för att se om sådan verksamhet kan förbättra livet för reumatiker med olika former och grader av reumatiska sjukdomar. Gruppledare har utbil- dats/tränats genom en psykosocial resurs från Reumatologen. Projektet har också syftat till att utveckla samarbetet mellan distrikten och sjuk- vården. Förbundet vill sprida erfarenheterna till hela landet. Kontaktperson: , tel. , hörselskadade och språkstörda barn (DHB) Flerhandikappades kommunikation i ett livsperspektiv för år 1 av 2 Inom DHB är en av de viktigaste åsikterna att alla har rätt till ett språk. Syftet är att genom intervjuer och enkäter undersöka hur flerhandikappa- de, deras familjer och personal runt dem upplever språksituationen i ett livsperspektiv. Visionen är att döva/hörselskadade barn, ungdomar och vuxna med utvecklingsstörning ska få tillgång till en teckenspråkig miljö under hela sitt liv för att på bästa sätt kunna kommunicera, utvecklas och förverkliga sig själva. åt narkotika- och Läkemedelsberoende (RFHL) Projektet erfarenheter av antidepressiva medel för år 2 av 3 Förskrivningen av antidepressiva läkemedel spelar en allt viktigare roll vid behandling av psykiska kriser och sjukdomstillstånd. Förbunden (RFHL och RSMH) har uppmärksammat problem och skillnader i bruka- res och behandlares uppfattningar. Patienten upplever att han utvecklar ett beroende av läkemedlet, att hans problem medikaliseras och att man därför inte får annan hjälp, medan den behandlande läkaren bara ser för- Man vill därför kartlägga, sammanställa och systematisera brukar- nas och närståendes erfarenhet och jämföra dessa med professionens (läkarna, forskarna och läkemedelsföretagen) erfarenhet. lysera skillnaderna mellan dessa erfarenheter och om möjligt hur de på- verkas av olika bakgrunds- och omgivningsfaktorer. framställa en informationsfolder om antidepressiv behandling och dess positiva och negativa effekter och göra en projektrapport som skall kunna användas som studiecirkel- och diskussionsmaterial. Kontaktperson: , tel. Projektet synliggöra de(t) osynliga ett projekt om små och mindre för år 1 av 2 Förbundet organiserar människor med funktionsnedsättningar till följd av sjukdomar, skador och andra störningar i mag-tarmkanalen. bundet finns ett 20-tal olika diagnoser eller symtom från stora grupper med Crohns sjukdom och ulcerös colit till mindre grupper med t.ex. analinkontinens, falska tarmvred och korttarmssyndrom. är att synliggöra dessa små och mindre kända grupper av mag- och tarm- sjuka för att de skall kunna få den information och det stöd de behöver. Förbundet vill arbeta med uppsökande verksamhet (genom brev, annon- ser, kontakter med specialister m.m.). Tillsammans med berörda grupper vill man utveckla och pröva modeller för möten och erfarenhetsutbyte mellan människor med likartade funktionsnedsättningar (diskussions- grupper via Internet, kontaktlistor/personer, telefonkedjor m.m.). Kontaktperson: , tel. och Ungdomar (RBU) om olika behandlingsmetoder vid cerebral pares, CP har olika metoder vid behandlingen av CP , t.ex. and Walk, uppmärksammats och debatterats. RBU har fått en starkt ökad efterfrågan på information från medlemmar och allmänhet. inte något samlat material om de behandlingsmetoder som erbjuds. RBU vill ta fram en informativ skrift som kan vara till hjälp och under- lätta beslut om val av behandlingsmetoder. Tanken är att skriften ska bidra till ökad förståelse, dialog och ett bättre samarbete mellan parterna. Kontaktperson: , tel. och Ungdomar (RBU) Kursverksamhet för LSS-rådgivare med målgruppen familjer med funk- tionshindrade barn för år 1 av 2 RBU tänker utbilda ett antal personer i varje län som kan ge råd till medlemmarna föreningens LSS-rådgivare och även utbilda medlem- mar själva. Utbildningen och utbildningsmaterialet är tänkt att kunna vara till nytta även för handläggare. Kontaktperson: , tel. Mental Hälsa (RSMH) Förbundets interna, lokala och regionala arbete inom kampanjen för år 2 av 2 Kostnader för utbildning av förbundets kampanjledare, resor, aktiviteter, informationsmaterial och kampanjsekreterare i kampanjen. Kontaktperson: Bo Ardström, tel. Mental Hälsa (RSMH) En del män med psykiska problem känner sig vilsna efter institutions- vistelser och kan ha svårigheter att hantera vardagliga sociala händelser och skeenden. För en del blir yttersta konsekvensen att de kanaliserar känslor genom utåtriktad aggressivitet. Projektets syfte är att skapa möj- ligheter för män att tillsammans med andra män/manliga nätverk genom samtal utveckla sin mansroll. RSMH har prövat idén i liten skala med gott resultat och förbundet vill pröva modellen i andra delar av landet. Ett studiehäfte har utarbetats genom Brevskolan. Kontaktperson: , tel. Mental Hälsa (RSMH) för år 2 av 3 Det svenska rättsväsendet är enligt Mental Hälsa (RSMH) och för Social Hälsa (RUS) inte tillgängligt för personer med psykiska funktionshinder. Förbunden vill därför utveckla kompetens för att kunna bistå vid överklagningar m.m, initiera en debatt om hur viss lagstiftning bör utformas och vilka kom- pletterande förordningar och anvisningar som behövs. Man vill uppmärk- samma myndigheter och politiker på brister i lagar och tillämpningsföre- skrifter, utbilda brukarombud som kan fungera som rådgivare och stödja- re och producera informationsmaterial om psykiska funktionshinder och störningar till domstolar, jurister och myndigheter. Mental Hälsa (RSMH) i RSMH (Mental Hälsa) och IFS (för Schizofreni), skall tillsammans med Folk- högskola och Kooperativ utveckling i utveckla, pröva och följa upp en folkhögskoleutbildning för handledare som skall arbeta inom sociala kooperativ. Kontaktperson: , tel. Mental Hälsa (RSMH), Gläntan Projektet för medlemmar i för år 3 av 3 Projeket går ut på att genom uppsökande verksamhet, samtalsgrupper, studiecirkelutbildning och systematiskt stöd ge medlemmarna instrument att tillsammans med kommunen arbeta för en förbättrad situation för per- soner med psykiska funktionshinder. Kontaktperson: , tel. amputeras ca 2 550 personer, de allra flesta benamputeras. An- passningen till ett liv efter amputationen kan vara svår, fysiska smärtor och fantomsmärtor är vanliga, proteser skall provas in och det krävs in- tensiv träning. Som nyamputerad har man många frågor och behov av stöd och hjälp som inte sjukvården kan ge. Förbundet vill därför göra ett informationsmaterial om amputationer, smärtor, smärtlindring, proteser, övriga hjälpmedel, rehabilitering m.m. Kontaktperson: , tel. , Ungdomar och Vuxna (FUB) för år 1 av 3 Från olika håll kommer klagomål om att gode män inte fungerar i sin roll på ett tillfredsställande sätt. Överförmyndaren har ansvaret för att gode männen får relevant information om funktionshindren och om vilka lagar och regler som gäller. FUB menar att överförmyndarna behöver för- djupad kunskap om olika funktionshinder m.m. Förbundet skall därför tillsammans med Föreningen myndare och utbilda personer med utveck- lingsstörning i vad det innebär att ha god man, vad god man får resp. inte får göra, genomföra länsvisa utbildningar för överförmyndare, gode män och representanter från lokala FUB-föreningar och länsförbund och ut- veckla informationsmaterial för berörda målgrupper. Kontaktperson: , tel. , Ungdomar och Vuxna (FUB) Utveckla en modell för det demokratiska inflytandet för personer med utvecklingsstörning för år 2 av 2 Normaliserings- och integreringsideologierna tillsammans med de sam- hälleliga insatserna har skapat en generation av utvecklingsstörda, som själva har möjlighet att formulera och föra fram sina krav och som därför kräver ett reellt inflytande över sin personliga situation, inom FUB och med FUB som plattform i samhället, bl.a. genom att kunna delta i sam- verkan (enligt LSS) mellan intresseorganisationen och kommunen/ . En huvudfråga är hur inflytandet kan stärkas genom olika insatser som kan kompensera och överbrygga följderna av utvecklings- störning, dvs möjligheten att förstå och ta till sig information, att sam- spela med andra och att utveckla en medvetenhet om de egna möjlig- heterna/begränsningarna så att man kan begära hjälp utan att förlora sitt självförtroende. Tekniska hjälpmedel (IT), lättläst text och/eller informa- tion genom bilder och symbolspråk samt personligt stöd genom hand- ledare är viktiga inslag för att kunna kompensera utvecklingsstörningen. De flesta utvecklingsstörda känner till begreppet inflytande men inte vad det innebär. Man måste därför arbeta mer med att pröva hur man konkret skall stärka inflytandet. Kontaktperson: , tel. Elever med autism finns såväl inom särskola som grundskola. Trots en väl dokumenterad kunskap om vilken betydelse anpassad socialpedago- gisk undervisning har för elevernas utvecklingsmöjligheter till ett så självständigt vuxenliv som möjligt, finns det stora kunskapsbrister inom skolan. Föreningen vill därför göra en film som skall visa vilka utveck- lingsmöjligheter elever med autism har om de får en anpassad undervis- ning. Filmen skall också visa på vikten av att pla- nera för vuxenlivet och att man måste arbeta aktivt för att överföra erfa- renheterna från skola till vuxenverksamheter. Filmen skall användas i informationsarbete för såväl föräldrar som personal. Kontaktperson: , tel. Projektet mellan kommunerna Ale, , , , , , , och samt i och för år 3 av 3 Funktionshindret Autism, som är livslångt, är oftast mycket handi- kappande och de som har detta funktionshinder behöver extra resurser i dagis, skola, arbetsliv m.m., dvs. Funktionshindret är relativt sällan förekommande och därför ganska okänt bland de beslutsfattare, tjänstemän och den allmänhet som inte kommit i kontakt med någon med funktionshindret. Det innebär oro för föräldrar, risk för feldiagnostik och felaktiga eller otillräckliga stödinsatser. utvecklar och prövar en modell för att genom delvis gemensam utbildning höja den allmänna kompetensen om autism och autismliknande tillstånd hos både föräldrar och olika personalgrupper. Modellen går ut på att bilda kom- munöverskridande grupper med olika yrkesgrupper och föräldrar. Grupperna får gemensamt återkommande utbildning med hemläxor dvs. översätta teoretisk kunskap till praktiskt arbete i den egna kommu- nen. Grupperna kopplas till varandra i nätverk. Målet är att det skall fin- nas en kring funktionshindret gemensam kunskapsgrund från diagnos till vuxenliv som bygger på modern forskning och erfarenhet och som garanterar den samverkan mellan kommunerna och som krävs för att kunna bygga upp verksamhetsformer med god kvalitet och i tillräcklig omfattning och som kan ta emot personer från olika kommu- ner. Kontaktperson: , tel. Förbundet har producerat filmen hemma och skäms som visar hur det är att leva med epilepsi. Filmen väcker starka känslor och många tankar hos dem som ser den. Reaktionerna på filmen och erfarenheterna av epilepsi behöver ventileras sakligt med kompetent handledning och förbundet skall därför utveckla en samtalsledarutbildning och ett utbild- ningsseminarium för epilepsisjuksköterskor. Kontaktperson: , tel. Projektet om migrän och annan svår huvudvärk för år 2 av 2 Cirka en miljon svenskar har migrän eller migränliknande huvudvärk. Migrän är ingen sjukdom man talar högt om, man blir inte tagen på all- var, man avfärdas ibland av omgivningen och inte sällan också av sjuk- vården med att huvudvärken är psykiskt betingad. Den drabbade behöver kunskap och information om sin sjukdom för att kunna begära adekvat behandling och respekt. Förbundet utvecklar i projektet regionala sam- arbetsformer mellan patient, behandlande läkare, sjukgymnaster och andra specialister, arbetsgivare och försäkringskassehandläggare för att uppnå en tidigare och effektivare behandling och därmed öka livskvalitén och minska utslagningen från arbetslivet. Genom samverkan mellan regionala/lokala migränföreningar och neurologer skall man genomföra informationsinsatser som seminarier, föreläsningar och framställa infor- mationsmaterial. Projektet genomförs i och . Kontaktperson: , tel. Förbundet skall producera en utbildningsvideo som visar hur det är att leva med Parkinsons sjukdom. Videon skall visa vilka behandlingsmöj- ligheter som finns, vilka friskvårds- och egenvårdsåtgärder som den sjuke själv kan vidta m.m. Kontaktperson: , tel. arkiv och historia för år 3 av 3 Dövidrottsrörelsen växte fram . I förbundets arkiv och i föreningarnas gömmor finns en mängd foton, böcker, skrifter, pro- tokoll, statistik m.m. Förbundet skall samla in dövidrottsmaterial, video- intervjua äldre aktiva dövidrottare, dokumentera fotografier och bygga upp en databas som skall göra det möjligt för döva, dövidrottsföreningar och forskare att kunna följa dövidrotten som går som en röd tråd genom dövrörelsens sociala historia. Kontaktperson: , tel. Projektet krisgrupp för döva för år 1 av 2 I varje kommun och på många större arbetsplatser finns krisgrupper (POSOM (Psykiskt och socialt omhändertagande vid stora olyckor och katastrofer)). Ingen av dessa grupper är anpassad till barndomsdöva med teckenspråk som första språk. Detta visade sig tydligt vid Estoniakata- strofen där personal vid en gruppbostad för döva fanns med bland offren och vid Stureplansmorden där en döv ung kvinna dödades. Socialstyrel- sen skall utbilda den första gruppen och tillsammans med förbundet och planera så att POSOM-grupperna kan kompletteras för dövas behov. Kontaktperson: , tel. Projektet i för år 1 av 2 Det är viktigt att döva/hörselskadade ungdomar skapar ett socialt nätverk som får dem att bryta sin isolering och ta tillvara sin ungdomstid. Många flyttar till en helt ny stad med ny skola och bostad utan föräldrar. Man vill därför starta ett projekt med mera samarbete mellan olika föreningar som t.ex. idrottsförening och ungdomsklubb för att arrangera idrotts- och fritidsaktiviteter. Man vill ha mera information från polis, socialtjänst, fältassistenter och föräldrar. Man vill låta ungdomarna sätta igång egna aktiviteter som t.ex. att anordna ett eget IT-kafé och andra aktiviteter där t.ex. arbetslösa döva kan vara med. Man vill intervjuva berörda ung- domar för att de ska vara med och påverka verksamheten. förbättra livskvaliteten för ungdomarna genom att stärka deras själv- förtroende och att sträva efter att få ett tobaks-, alkohol- och narkotika- Kontaktperson: , tel. Projektet , inte bara mitt problem för år 2 av 2 Ett projekt med syfte att informera olika personalgrupper; skolor, barna- vårdscentraler, arbetsgivare m.fl. om stamningens effekter genom fram- ställning av målgruppsinriktat informationsmaterial och mobilisering av föreningarna för att nå ut med detta material. för år 2 av 3 Som synskadad är det ofta svårt att hålla sig informerad om vilket stöd och vilken service som finns och som dessutom tillhandahålls av olika Förbundet utbildar därför s.k. kamratstödjare som skall fungera som en sorts fadder till nyskadade och deras närstående, en som vet hur det är att vara synskadad och kan ge hjälp och råd som inte tjänstemän och vårdpersonal kan ge. Dessa kamratstödjare skall också kunna ge råd till den som varit synskadad men som behöver information om förändringar beträffande taxor, hjälpmedel m.m. Kontaktperson: , tel. för år 1 av 2 Förbundet har arbetat med jämställdhetsarbete med fokus på att stärka kvinnornas roll inom organisationen. Detta har varit natur- ligt då de varit underrepresenterade på alla plan i organisationen. bundet har fått signaler om att synskadade män har en svår situation. Förbundet vill nu starta mansgrupper utifrån olika åldrar och art och grad av synskada för att gruppvis inventera vilka specifika svårigheter syn- skadade män upplever och vilka vägar man kan se för att förändra situa- Arbetet i grupperna skall utmynna i ett diskussionsmaterial som sedan skall användas lokalt i föreningarna. I projektet vill man också bilda nätverk för stöd till samtliga intresserade. Kontaktperson: , tel. Västanvik Resurs- och Utvecklingscenter Seminarium för hörande barn till döva föräldrar Döva föräldrar med hörande barn upplever sig i många fall osäkra i sin roll som föräldrar. Det kan vara frågor om man ska använda sin röst när man pratar med det hörande barnet eller om man ska använda tecken- språk. Andra frågor kan vara vad man ska göra som mamma eller pappa om man inte får tolk till föräldramöte, hur man ska kunna hjälpa sitt hörande barn med skolarbete etc. Det saknas ett forum för vuxna hörande barn till döva föräldrar med möjlighet att bearbeta sin uppväxt som hörande barn i döv familj. Man behöver samla erfarenheter som kan vara till nytta för kommande generationer av hörande barn med döva för- äldrar. Syftet med seminariet är att samla vuxna hörande barn till döva föräldrar för att diskutera och samla de erfarenheter som finns. Kontaktperson: , tel. inte skamligt att vara invandrare eller en iranier med handikapp för år 1 av 2 Det finns i ca 60 000 personer med iransk bakgrund. Den iranska kulturen är starkt präglad av en traditionell syn på funktionsnedsättningar vilket kan innebära en skamkänsla som kan leda till isolering. Förbundet vill nu skapa handikappföreningar i befolkningscentra där många iranier är bosatta, försöka förmedla positiva attityder till personer med funk- tionshinder och arbeta för samverkan med den svenska handikapp- rörelsen. Kontaktperson: , tel. Projekt för kurdiska handikappade för år 1 av 2 Förbundet vill ge funktionshindrade kurder i kunskap om hur det svenska samhället fungerar och om vilka möjligheter och skyldigheter man har. Genom framställning av informationsmaterial som skall diskuteras vid olika former av träffar hoppas man kunna förbättra möjligheterna för funktionshindrade att klara det dagliga livet. Projektets mål är också att förmedla kontakt med handikapporganisationer och ar- betsmarknaden. Projektet genomförs tillsammans med SIOS (Sam- arbetsorgan för Invandrarorganisationer i ). Kontaktperson: Asi Rebbati, tel. i (AFASI) Ett pilotprojekt för att lära en mindre grupp yngre afatiker att hantera IT- verktyg i hemmiljö. På nätet finns en central stödfunktion som ger hjälp och råd. Deltagarna ska ges möjlighet att kommunicera med varandra på nätet. Under projektets gång ska denna stödfunktion utvecklas och byggas upp. Kontaktperson: , tel. IT för personer med funktionshinder Pilotprojekt för att engagera alla förbund i i kompetensutveck- ling inom IT. Genom initiativ från respektive förening kan medlemmarna få en första introduktion om datorns möjligheter. Utbildningarna förläggs till ABF datastudier, BIT samt bibliotek. Kursinnehållet består av olika moduler, vardera, från grundläggande kunskap till utveckling av hemsidor. Kontaktperson: , tel. Projektet för funktionshindrade och orga- nisationer inom handikapprörelsen ABF vill i samråd med Hofors lokalföreningar för Hjärt- och Lungsjuka och utbilda funktionshindrade faddrar (rekryteras från AF) som skall stötta handikappföreningarna. Kontaktperson: , tel. För att utveckla samarbetet med läns- och lokalföreningarna genom IT vill förbundet ge utbildning i uppbyggnad av hemsidor och länkar. För- bundets mallar och profilprogram skall användas. Kontaktperson: , tel. Arbetsterapiavdelningen skall tillsammans med reumatikerföreningen ge äldre reumatiker kunskap i datoranvändning och anpassning av kring- hjälpmedel där den ergonomiska anpassningen är mycket viktig. Kontaktperson: , tel. , Stöd och Kunskapscenter 3K En plattform för kreativitet, kommunika- tion och kompetensutveckling för enskilda organisationer för år 1 av 2 Man vill utveckla och genomföra mikrokurser inom webbdesign, teamwork, teknik m.m. för personer med funktionshinder. Kurserna som skall vara anpassade för olika form och grad av funktionshinder skall återfinnas i en interaktiv databas som också skall kunna ge support. Kontaktperson: , tel. Projektet en väg till kompetensutveckling för BRO/BCF BRO skall utarbeta en IT-strategi och genomföra utbildning i grund- läggande data- och webbhantering. Kontaktperson: , tel. Projektet Kompetensutveckling för funktionshindrade Projektet syftar till att ge gemensam datautbildning samt utveckla IT-an- svariga inom lokalföreningarna av , Syn- skadades , Förbundet funktionshindrade Med Läs- och Skrivsvårigheter och . Kontaktperson: , tel. Projektet öka sin kommunikationsförmåga Teknik i Vardagen för år 2 av 2 Deltagare från fem olika rörelsehandikappförbund skall få utbildning för att kunna använda datorn och Internet för att t.ex. handla varor, sköta bankärenden, få kontakt med myndigheter och vårdinstitutioner samt grundläggande distansutbildning. Erfarenheterna kan tas tillvara i en ny Projektet vill öka kommunikationen mellan och inom före- ningarna genom att skapa nätverk och utveckla arbetsplaner för IT inom föreningarna. Kursdeltagarna utvecklar sig till att fungera som faddrar, inspiratörer och resurspersoner. Kontaktperson: , tel. Förbundet och Skrivsvårigheter (FMLS) Projektet för funktionshindrade med läs- och skrivsvårigheter för år 1 av 2 Projektets syfte är att utbilda förbundets styrelse och personal i hur man omsätter och använder sig av informationen på Internet. Ett trettiotal medlemmar till skall utbildas till informatörer som sedan skall kunna stötta föreningar i kompetensutbildning. Man vill också utveckla ett an- passat studiematerial om hur webbplatsen och First Class används. Ma- terialet skall användas vid studiecirklar och självstudier. För att göra Internetplatsen mer tillgänglig vill projektet prova verktyget Lp Studio som ger möjlighet att läsa texten parallellt med att texten läses upp. Kontaktperson: , tel. Kompetensutveckling inom IT för psykiskt funktionshindrade Två ideella föreningar för personer med psykiska funktionshinder vill tillsammans skapa ett datakafé i form av ett socialt arbetskooperativ. I projektet ingår utbildning av medlemmarna i data med målet att de ska fungera som handledare åt besökare på kaféet. Samverkar med Koopera- tiv konsult i utvärderingen. Kontaktperson: , tel. Förstudie för ett projekt med syfte att bilda nätverk för att stötta och in- spirera kvinnor med funktionshinder att använda IT.