prop · GO0366 · 2001-01-01 00:00:00 — Vad gäller adopterade som adopterats enligt ett utomlands meddelat adoptionsbeslut som gäller automatiskt i , saknas det möjligheter att undersöka i vilken omfattning uppehållstillstånd sökts och beviljats. Konflikter Utredningen har kommit till uppfattningen att det främst är när adopterade på något sätt missgynnas i jämförelse med andra barn, som adoptionsbestämmelserna och utlänningslagstiftningen sinsemellan blir motstridiga och det finns anledning att tala om en konflikt. Utredningen har i detta sammanhang ansett att tre olika situationer särskilt bör uppmärksammas. Den första situationen handlar om adoptionens rättsverkan i ärenden om uppehållstillstånd. I utredningens undersökningar hittades två fall där utlänningsmyndigheterna avslog en ansökan om uppehållstillstånd eftersom en utomlands beslutad adoption som var gällande i ansågs främst ha syftat till att den adopterade skulle ges uppehållstillstånd här. Utredningen har emellertid varit tveksam till att betrakta denna situation som en konflikt. Detta beror främst på att några motsättningar mellan beslut som bygger på svenska regleringar inte föreligger när den familjeanknytning som uppkommit genom ett utländskt adoptionsbeslut värderas i ärendet om uppehållstillstånd i . Om en sådan värdering skulle företas beträffande en familjeanknytning som uppkommit genom ett i meddelat adoptionsbeslut skulle en konflikt däremot uppstå. De andra två situationerna rör sig om otydligheter i reglerna om uppehållstillstånd och om brister i informationen om lagstiftningen. I dessa fall föreligger det sådana risker för vad utredningen anser vara konflikter, att det finns anledning att vidta åtgärder. Utredningens förslag och ställningstaganden Adoptionens rättsverkan i ärenden om uppehållstillstånd Utredningen har ansett att det först och främst finns anledning att slå fast vilken rättsverkan ett adoptionsbeslut bör ha i ett ärende om uppehållstillstånd för den adopterade. Den familjeanknytning som uppkommit genom ett beslut om adoption som meddelats av svensk domstol skall alltid godtas av utlänningsmyndigheterna. Detta följer såväl av den prövning som domstolarna gör innan adoptionsbeslutet meddelas, som av adoptionens rättsverkningar enligt svensk lag. Om utlänningsmyndigheterna inte godtar den genom adoptionen uppkomna familjeanknytningen blir det närmast fråga om en omprövning av domstolens bedömning. En sådan ordning kan av principiella skäl inte accepteras. När det gäller utomlands meddelade adoptioner som gäller i enligt lagen (1971:796) om internationella rättsförhållanden rörande adoption finns ett utrymme, att i ett ärende om uppehållstillstånd kunna beakta om adoptionen kommit till stånd huvudsakligen för att den adopterade skall få en förmånligare ställning i detta ärende, och i sådant fall frånkänna adoptionen verkan (jfr prop. 1971:113 s. 38 och prop. 1996/97:25 s. 111 f.). Utredningen har funnit att det föreligger ett behov av ett sådant utrymme. Liksom skall det således kunna beaktas i ärendet om uppehållstillstånd att adoptionen tillkommit som ett försök till kringgående av utlänningslagstiftningen när det finns starka skäl härför. De fall där det kan bli aktuellt att frånkänna en utländsk adoption rättsverkan i ärendet om uppehållstillstånd torde vara få. Den rättsliga regleringen Den betydelse en adoption har i ett ärende om uppehållstillstånd beror inte bara på adoptionens rättsverkan, utan också på de möjligheter till uppehållstillstånd som ges i den invandringsrättsliga regleringen. Varken i den bestämmelse som handlar om uppehållstillstånd för anhöriga (2 kap. 4 § UtlL) eller i förarbetena till denna (prop. 1996/97:25) nämns adopterades möjligheter till uppehållstillstånd. I rättstillämpningen har i sådana fall såväl underåriga som vuxna adopterades ansökan om uppehållstillstånd prövats enligt en bestämmelse som anger, att ett uppehållstillstånd får beviljas om den sökande har särskild anknytning till (2 kap. 4 § första stycket 4 UtlL). Enligt utredningens bedömning krävs det en anpassning av lagstiftningen till adopterades situation. I praxis har underåriga adopterade i regel redan genom adoptionsbeslutet ansetts ha sådan särskild anknytning till att uppehållstillstånd beviljats. Bestämmelsens utformning lämnar emellertid utrymme åt en mer ingående prövning. Punkt 4 - som enligt förarbetena i detta hänseende är avsedd att vara en undantagsbestämmelse - lämpar sig dessutom dåligt för underåriga adopterade som är en viktig och antalsmässigt inte helt obetydlig grupp av sökande. Utredningen anser att underåriga adopterades möjlighet till uppehållstillstånd bättre bör överensstämma med den ordning som utvecklats i rättstillämpningen och med vad som gäller för de barn som har varit hemmavarande barn till någon som är bosatt i . Utredningen föreslår därför ett tillägg i 2 kap. 4 § första stycket UtlL varav underåriga adopterades principiella rätt till uppehållstillstånd skall framgå. Adopterade, som är eller äldre, skall även fortsättningsvis kunna beviljas uppehållstillstånd enligt det lagrum som tillämpas. Ett förtydligande föreslås emellertid så att det av lagen framgår att med särskild anknytning till avses såväl släktanknytning som annan särskild anknytning. Härigenom kommer adopterade vuxna som inte tidigare haft hushållsgemenskap med adoptivföräldrarna att på ett tydligt sätt omfattas av bestämmelsens tillämpningsområde. Yttrande från Det är utredningens uppfattning att de adoptionsbeslut som fattas i bör grunda sig på ett så brett beslutsunderlag som möjligt. Som framhållits i prop. 1980/81:112 kan det vara lämpligt, när en medborgare från ett utomnordiskt land adopteras, att yttrande inhämtas från . Utredningens undersökningar har visat att det inhämtas ett sådant yttrande i en fjärdedel av ärendena där den som avses adopteras är utomnordisk medborgare och eller äldre. Eftersom utlänningsmyndigheterna utan vidare har att godta den familjeanknytning som uppkommit ge-nom ett adoptionsbeslut som meddelats av svensk domstol, finns det anledning att i adoptionsärendet mer konsekvent uppmärksamma om det främsta syftet med adoptionen kan vara att försöka kringgå utlänningslagstiftningen. Utredningen föreslår därför att svenska domstolar regelmässigt skall inhämta yttrande från . Detta gäller när adoptionen avser en utomnordisk medborgare som är eller däröver, om ett sådant yttrande inte är uppenbart obehövligt - t.ex. när den som skall adopteras redan har permanent uppehållstillstånd. Utredning från barnets hemland Det är utredningens bestämda uppfattning att, när adoptionen avser ett utländskt underårigt barn, yttrande från behörig myndighet eller organisation i barnets hemland bör finnas i adoptionsärendet, om det rent faktiskt är möjligt att få fram ett sådant yttrande. Förslag om en sådan ordning har lämnats redan av i betänkandet Adoptionsfrågor (SOU 1989:100). Att ett sådant yttrande finns är också ett krav när det gäller adoptioner enligt om skydd av barn och samarbete vid internationella adoptioner. Genom yttrande från barnets hemland skulle domstolens beslutsunderlag breddas ytterligare. Eftersom denna fråga bereds i annat sammanhang lämnar utredningen dock inte något förslag om rättslig reglering. Information Brister i informationen om lagstiftningen kan leda till rättsförluster för enskilda adopterade. Utredningens uppfattning är därför att informationen om lagstiftningen måste förbättras. Utredningen föreslår att och gemensamt skall utarbeta ett lättförståeligt informationsmaterial om adoptioners rättsverkningar och adopterades möjligheter att få uppehållstillstånd i . Materialet bör på olika sätt tillställas personer i som ansöker om adoption. skall också genom utlandsmyndigheterna tillhandahålla information om möjligheterna till uppehållstillstånd i för adopterade Lagförslag i betänkandet Uppehållstillstånd för adopterade (SOU 2000:32) Förslag till Lag om ändring i utlänningslagen (1989:529) Härigenom föreskrivs i fråga om utlänningslagen (1989:529) att 2 kap. 4 och 5 §§ skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 kap. 4 §1 Uppehållstillstånd får ges till 1. en utlänning som är gift med eller sambo till någon som är bosatt i eller har beviljats uppehållstillstånd för bosättning här, om makarna eller samborna stadigvarande sammanbott utomlands, 2. en utlänning som är och ogift och som är eller har varit hemmavarande barn till någon som är bosatt i eller som har beviljats uppehållstillstånd för bosättning här, 3. en utlänning som är och ogift och som adopterats av någon som för adoptionsbeslutet var och är bosatt i eller har beviljats uppehållstillstånd för bosättning här, om adoptionsbeslutet - har meddelats av svensk domstol, - gäller i enligt lagen (1971:796) om internationella rättsförhållanden rörande adoption, eller - gäller i enligt lagen (1997:191) med anledning av tillträde till om skydd av barn och samarbete vid internationella adoptioner, 3. en utlänning som på något annat sätt än som avses under 1 och 2 är nära anhörig till någon som är bosatt i eller som har beviljats uppehålls tillstånd för bosättning här och som ingått i samma hushåll som den personen, 4. en utlänning som på något annat sätt än som avses under 1-3 är nära anhörig till någon som är bosatt i eller som har beviljats uppehållstillstånd för bosättning här och som ingått i samma hushåll som den personen, 4. en utlänning som annars har särskild anknytning till , 5. en utlänning som - utan att förutsättningarna under 2-4 är uppfyllda - genom släkt-anknytning eller på annat sätt har sådan särskild anknytning till att utlänningen bör få bosätta sig här, 5. en utlänning som av humanitära skäl bör få bosätta sig i , 6. en utlänning som av humanitära skäl bör få bosätta sig i , 6. en utlänning som har fått arbetstillstånd eller som har sin försörjning ordnad på något annat sätt och 7. en utlänning som önskar vistas här i landet för studier eller besök 7. en utlänning som har fått arbetstillstånd eller som har sin försörjning ordnad på något annat sätt och 8.en utlänning som önskar vistas här i landet för studier eller besök. Uppehållstillstånd får också ges till en utlänning som 1. är gift med eller sambo till någon som är bosatt i eller har beviljats uppehållstillstånd för bosättning här, utan att makarna eller samborna stadigvarande sammanbott utomlands, eller 2 .har för avsikt att ingå äktenskap eller inleda ett samboförhållande med en person som är bosatt i eller som har fått uppehållstillstånd för bosättning här, om förhållandet framstår som seriöst och särskilda skäl inte talar mot att tillstånd ges. Vid prövningen av en ansökan om uppehållstillstånd enligt denna paragraf skall beaktas om utlänningen kan förväntas föra en hederlig vandel. En utlänning som vill ha uppehållstillstånd i skall ha utverkat ett sådant tillstånd före inresan i landet. En ansökan om uppehållstillstånd får inte bifallas efter inresan. Detta gäller dock inte om 1. utlänningen kan beviljas uppehållstillstånd här med stöd av 4 a § eller har rätt till uppehållstillstånd enligt 3 kap. 4 §, 2. utlänningen av humanitära skäl bör få bosätta sig här, 3. en ansökan om uppehållstillstånd avser förlängning av ett tidsbegränsat uppehållstillstånd som getts en utlänning med familjeanknytning med stöd av 4 § andra stycket, eller 4. det annars finns synnerliga skäl. En utlänning får beviljas uppehållstillstånd trots vad som sägs i första stycket En utlänning får beviljas uppehållstillstånd trots vad som som sägs i första stycket - om utlänningen enligt 4 § första stycket 1, 2, 3 eller 4 eller 4 § andra stycket 1 eller 2 har stark anknytning till en person som är bosatt i , och - om det inte skäligen kan krävas att utlänningen återvänder till ett annat land för att ge in ansökan där. - om utlänningen enligt 4 § första stycket 1, 2, 3, 4 eller 5 eller 4 § andra stycket 1 eller 2 har stark anknytning till en person som är bosatt i , och - om det inte skäligen kan krävas att utlänningen återvänder till ett annat land för att ge in ansökan där. Denna lag träder i kraft . Remissinstanser Nedanstående myndigheter och organisationer erbjöds att yttra sig över betänkandet Uppehållstillstånd för adopterade (SOU 2000:32) för internationella adoptionsfrågor 11. Ombudsmannen mot etnisk diskriminering DO 14. Svenska Röda Korset 20. Rädda barnens riksförbund 21. Barnens rätt i samhället 22. Flyktinggruppernas och asylkommittérnas Riksråd FARR 24. Kristna Råd 26. Rådgivningsbyrån för asylsökande och flyktingar 28. församlingsnämnd (numera utveckling) 29. Barnet - Adoptioner 32. - internationell adoptionsförening 33. Samarbetsorgan för invandrarorganisationer i Lagrådsremissens lagförslag Förslag till lag om ändring i utlänningslagen (1989:529) Härigenom föreskrivs att 2 kap. 4 och 5 §§ utlänningslagen (1989:529)1 skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 kap. 4 §2 Uppehållstillstånd får ges till 1. en utlänning som är gift med eller sambo till någon som är bosatt i eller har beviljats uppehållstillstånd för bosättning här, om makarna eller samborna stadigvarande sammanbott utomlands, 2. en utlänning som är och ogift och som är eller har varit hemmavarande barn till någon som är bosatt i eller som har beviljats uppehållstillstånd för bosättning här, 2 a. en utlänning som är och ogift och som adopterats av någon som för adoptionsbeslutet var och som är bosatt i eller har beviljats uppehållstillstånd för bosättning här, om adoptionsbeslutet - har meddelats av svensk domstol, - gäller i enligt lagen (1971:796) om internationella rättsförhållanden rörande adoption, eller - gäller i enligt lagen (1997:191) med anledning av tillträde till om skydd av barn och samarbete vid internationella adoptioner, 3. en utlänning som på något annat sätt än som avses under 1 och 2 är nära anhörig till någon som är bosatt i eller som har beviljats uppehållstillstånd för bosättning här och som ingått i samma hushåll som den personen, 3. en utlänning som på något annat sätt än som avses i 1-2 a är nära anhörig till någon som är bosatt i eller som har beviljats uppehållstillstånd för bosättning här och som ingått i samma hushåll som den personen, lydelse Föreslagen lydelse 4. en utlänning som annars har särskild anknytning till , 4. en utlänning som - utan att någon av förutsättningarna i 2-3 är uppfyllda - genom släktanknytning eller på annat sätt har sådan särskild anknytning till att utlänningen bör få bosätta sig här, 5. en utlänning som av humanitära skäl bör få bosätta sig i , 6. en utlänning som har fått arbetstillstånd eller som har sin försörjning ordnad på något annat sätt, och 7. en utlänning som önskar vistas här i landet för studier eller besök. Uppehållstillstånd får också ges till en utlänning som 1. är gift med eller sambo till någon som är bosatt i eller har beviljats uppehållstillstånd för bosättning här, utan att makarna eller samborna stadigvarande sammanbott utomlands, eller 2. har för avsikt att ingå äktenskap eller inleda ett samboförhållande med en person som är bosatt i eller som har fått uppehållstillstånd för bosättning här, om förhållandet framstår som seriöst och särskilda skäl inte talar mot att tillstånd ges. När en ansökan om uppehållstillstånd grundas på ett beslut om adoption som har meddelats av svensk domstol, skall den anknytning som har uppkommit genom beslutet godtas i ärendet om uppehållstillstånd. Vid prövningen av en ansökan om uppehållstillstånd enligt denna paragraf skall beaktas om utlänningen kan förväntas föra en hederlig vandel. 5 §3 En utlänning som vill ha uppehållstillstånd i skall ha utverkat ett sådant tillstånd före inresan i landet. En ansökan om uppehållstillstånd får inte bifallas efter inresan. Detta gäller dock inte om 1. utlänningen kan beviljas uppehållstillstånd här med stöd av 4 a § eller har rätt till uppehållstillstånd här enligt 3 kap. 4 §, 2. utlänningen av humanitära skäl bör få bosätta sig här, 3. en ansökan om uppehållstillstånd avser förlängning av ett tidsbegränsat uppehållstillstånd som getts en utlänning med familjeanknytning med stöd av 4 § andra stycket, eller 4. det annars finns synnerliga skäl. En utlänning får beviljas uppehållstillstånd trots vad som sägs i första stycket En utlänning får beviljas uppehållstillstånd trots vad som sägs i första stycket om - om utlänningen enligt 4 § första stycket 1, 2, 3 eller 4 eller 4 § andra stycket 1 eller 2 har stark anknytning till en person som är bosatt i , och - om det inte skäligen kan krävas att utlänningen återvänder till ett annat land för att ge in ansökan där. - utlänningen enligt 4 § första stycket 1, 2, 2 a, 3 eller 4 eller 4 § andra stycket 1 eller 2 har stark anknytning till en person som är bosatt i , och - det inte skäligen kan krävas att utlänningen återvänder till ett annat land för att ge in ansökan där. Denna lag träder i kraft . Lagrådets yttrande Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: f.d. justitierådet , justitierådet , regeringsrådet . Enligt en lagrådsremiss () har regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till lag om ändring i utlänningslagen (1989:529). Förslaget har inför Lagrådet föredragits av kanslirådet . Förslaget föranleder följande yttrande av Lagrådet: 2 kap. 4 § Lagrådet ifrågasätter förslaget att ändra första stycket 4 i paragrafen. De fall av adoptioner som torde vara mest vanliga och som kan sägas utgöra typfallet av internationella adoptioner är när två i bosatta makar adopterar ett litet barn med hemvist i tredje världen. Enligt regleringen om skydd av barn och samarbete vid internationella adoptioner skall i ett sådant fall - om övriga förutsättningar för adoption föreligger - från svensk sida fastställas att barnet har eller kommer att få tillstånd att resa in i och stadigvarande bosätta sig i (artikel 17 d). Det ter sig då svårförenligt med internationella åtaganden att uppehållstillstånd skall beviljas enligt en undantagsbestämmelse. Visserligen kunde detta synas naturligt så länge frågan om uppehållstillstånd för adoptivbarn inte reglerades uttryckligen i paragrafen, eftersom i absoluta tal antalet uppehållstillstånd på grund av adoption torde vara mycket litet i förhållande till totala antalet uppehållstillstånd. Men när nu adoptionsfallet särregleras kunde man vänta sig att det typfall som förut omnämnts också fick sin uttryckliga reglering i första stycket 2 a. Det kan tilläggas att även i icke konventionsfall socialnämnden enligt 25 § socialtjänstlagen skall lämna medgivande för att ett barn med hemvist utomlands skall få tas emot i ett enskilt hem i syfte att det skall adopteras och att medgivandet skall inhämtas innan barnet lämnar hemvistlandet. Även i detta fall står sålunda inresan under kontroll av svensk myndighet. Såvitt angår vuxenadoptioner synes de problem som föranlett lagförslaget ha fått sin lösning genom tillägget av det nya fjärde stycket, varför första stycket 4 inte behöver ändras för dessa adoptioners del. Om första stycket 4 lämnades oförändrad skulle man slippa det under remissbehandlingen påpekade missförhållandet att punkten - genom uttrycket "bör få bosätta sig här" - synes syfta på permanent uppehållstillstånd medan den i själva verket till stor del reglerar även frågan om tillfälliga uppehållstillstånd. Lagrådet förordar att punkten 2 a i förslaget ändras på så sätt att i inledningen efter "som adopterats" läggs till orden "eller avses skola adopteras" och i första strecksatsen efter "har meddelats" läggs till orden "eller avses skola meddelas". I nu aktuella fall bör uppehållstillståndet meddelas tillfälligt i avvaktan på att adoptionsfrågan prövas av den svenska domstolen. Lagrådet förordar vidare att första stycket 4 lämnas oförändrad. Av motiven framgår att svenska domstolar alltid skall inhämta yttrande från i adoptionsärenden, om adoptionen gäller en utomnordisk medborgare som är eller äldre. Avsikten är att bestämmelserna om denna skyldighet skall tas in i en förordning. De bestämmelser som torde avses bör i princip sorteras in under 11 kap. 4 § regeringsformen och således tillhöra det obligatoriska lagområdet. Om begreppet rättskipning, se och , grundlagar och tillhörande författningar med förklaringar (1980) s. 34-37. Det betyder att enligt gällande regeringsform dylika bestämmelser inte ens med stöd av någon delegationsregel i lag kan meddelas i en förordning. Innehållet i bestämmelserna är också av den art att dessa inte gärna kan ges som verkställighetsföreskrifter. Om enbart regeringsformens normgivningsregler vore tillämpliga, skulle bestämmelserna således behöva finnas i en lag. I motiven sägs att bestämmelserna skulle kunna beslutas med stöd av bemyndigandet i 5 § lagen om internationella rättsförhållanden rörande adoption. I detta föreskrivs att Konungen eller myndighet som Konungen bestämmer kan meddela föreskrifter om den utredning som skall äga rum i ärende som avses i denna lag. Som framgår av ordvalet har bestämmelsen med bemyndigandet beslutats före ikraftträdandet av regeringsform. Enligt punkten 6 övergångsbestämmelserna till regeringsformen får ett dylikt bemyndigande utnyttjas även efter det att regeringsformen trätt i kraft. Såvitt Lagrådet har sig bekant, har bemyndigandet kommit till användning. Det framstår därför som anmärkningsvärt om detta skulle ske först , efter det att regeringsformen trädde i kraft och möjligheten att besluta ett dylikt bemyndigande upphörde. Dessutom föreslås i det bakomliggande betänkandet (SOU 2000:32 s. 26) att den tilltänkta förordningen skulle bestå av endast ett lagrum. Mot bakgrund av det ovan sagda förordar Lagrådet att bestämmelserna om domstols skyldighet att inhämta yttrande från i de ifrågavarande adoptionsärendena inarbetas i lagen om internationella rättsförhållanden rörande adoption. Härigenom skulle uppnås en mera sammanhållen lagstiftning och en bättre överensstämmelse med nuvarande normgivningsregler i regeringsformen. Jfr i sammanhanget 4 kap. 10 § . Mot bakgrund av det ovan sagda förordar Lagrådet att bestämmelserna om domstols skyldighet att inhämta yttrande från i de ifrågavarande adoptionsärendena inarbetas i lagen om internationella rättsförhållanden rörande adoption. Härigenom skulle uppnås en mera sammanhållen lagstiftning och en bättre överensstämmelse med nuvarande normgivningsregler i regeringsformen. Jfr i sammanhanget 4 kap. 10 § . Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition 2000/01:66 Uppehållstillstånd för adopterade 1 Lagen omtryckt 1994:515. 2 Senaste lydelse 2000:292. 3 Senaste lydelse 2000:292. 1 Lydelse enligt prop. 1999/2000:43. 2 Lydelse enligt bet. 1999/2000:SfU9. 1 Lagen omtryckt 1994:515. 2 Senaste lydelse 2000:292. 3 Senaste lydelse 2000:292. 2000/01:66 Bilaga 1 2000/01:66 Bilaga 2 2001/02:66 Bilaga 2 2000/01:66 Bilaga 3 2001/02:66 Bilaga 3 2000/01:66 Bilaga 4 2000/01:66 Bilaga 5 2000/01:66 Bilaga 5