prop · GO031D28 · 2001-01-01 00:00:00 — Tillsyn har bedrivits hos samtliga tillståndshavare och inkluderat bl.a. kontroll av kostnadsredovisningsvillkor, framföring av nödsamtal och servicekvalitet. PTS har särskilt granskat samtrafikersättningen i landmobila och i fasta telenät. PTS har förelagt att sänka sina taxor så att de överensstämmer med bestämmelserna om kostnadsorientering i telelagen. har överklagat föreläggande avseende samtrafikersättning i landmobila telenät. Frågan är föremål för prövning i domstol. har inom verksamhetsgrenen radio handlagt ansökningar om radiotillstånd, anmälningar om radiostörning samt bedrivit förebyggande radiotillsyn. PTS har också utfört en revidering av den svenska frekvensplanen och påbörjat arbete med den framtida användningen av frekvensbandet . Vidare har PTS aktivt medverkat i CEPT (Conférence Européenne des Administrationes des Postes et det Télecommunications) för att bl.a. säkerställa att svenska intressen och krav tillgodoses i upprättandet av en gemensam europeisk frekvensplan. PTS deltog i världsradiokonferensen (WRC 2000). lämnade en rapport om principerna för en ny nummerplan och kommer att fortsätta med detaljarbetet . har lämnat en skrivelse till regeringen innehållande lagförslag om hur konkurrenssituationen inom accessnätet kan förbättras framförallt avseende kundsegmentet hushåll och mindre företag. I samband med detta har PTS föreslagit en ändring i telelagen. Detta förslag är föremål för beredning inom . Ett alternativ som särskilt analyserats är så kallad local loop unbundling (LLUB) det vill säga en skyldighet för som dominant marknadsaktör att under vissa villkor låta andra operatörer utnyttja det av ägda accessnätet. Kommissionen har lämnat ett förslag till EG- förordning om tillträde till accessnät (Kom(2000)394) som skall börja gälla . I en rapport om Internet bedömde PTS att Internetoperatörer skall lyda under telelagen. har antagit föreskrifter för digital mobiltelefoni som gör det möjligt för abonnenter att behålla mobiltelefonnummer vid byte av operatör. Nummerportabilitet skall kunna erhållas fr.o.m. . Genom bl.a. lagen (2000:121) om radio- och teleterminalutrustning som trädde i kraft har och rådets direktiv /5/EG av om radioutrustning och teleterminalutrustning och om ömsesidigt erkännande av utrustningens överensstämmelse genomförts i svensk lagstiftning. Lagen innehåller grundläggande bestämmelser om vad som gäller för att utrustning skall få släppas ut på marknaden och tas i bruk, bemyndiganden att meddela närmare föreskrifter om detta och vissa bestämmelser om tillsyn, tvångsmedel, straff m.m. I lagen har tillsynsmyndighetens befogenheter reglerats på ett sådant sätt att den effektivt kan uppfylla direktivets krav på marknadskontroll. I förordningen (2000:1214) om radio- och teleterminalutrustning anges att skall utöva tillsyn enligt lagen, i den mån det inte ankommer på att utöva tillsyn enligt förordningen (1993:1068) om elektrisk materiel. I den proposition som föregick lagen (prop 1999/2000:51) angavs att den myndighet som utses att ansvara för marknadskontrollen skulle ges i uppdrag att utreda hur denna bör finansieras. har också efter ett sådant uppdrag kommit in med ett förslag till regeringen om ändringar i lagen som innebär att marknadskontrollen kan avgiftsfinansieras. Enligt förslaget bemyndigas regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att föreskriva om skyldighet för teleoperatörer och radioanvändare att betala avgift för att täcka kostnaderna för tillsynsmyndighetens verksamhet enligt lagen. Vidare föreslås ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om ersättning för tillhandahållna apparater och om skyldighet att ersätta en tillsynsmyndighets kostnader för kontroll. Förslaget har remissbehandlats och är under beredning i . Regeringen avser att, efter lagrådets hörande, föreslå en avgiftsfinansiering av marknadskontrollen. Inom verksamhetsgrenen handikapp har PTS drivit standardiseringsfrågor samt strävat att öka förståelsen hos operatörer och tillverkare för funktionshindrades behov. I en utredning som överlämnades till regeringen konstaterar PTS att förändrade kommunikationsmönster i samhället som helhet och en snabb teknisk utveckling inom IT och telekommunikationer har mycket stor betydelse för de tjänster som funktionshindrade har behov av. På många håll finns stora förväntningar på möjligheter till ökad livskvalitet. har upphandlat ett flertal tjänster inom post- och teleområdet för personer med funktionshinder. Som exempel kan nämnas nummerupplysning för synskadade, förmedlingstjänst texttelefoni, befordran av blindskriftförsändelser mellan synskadade och från institutioner, utsträckt lantbrevbärarservice för äldre och handikappade samt drift av en databas med samhällsinformation för personer med funktionshinder. har också inlett ett forskningsprojekt tillsammans med CMT vid . Projektet syftar till att utveckla en samhällsekonomisk modell för utvärdering av de tjänster som PTS upphandlar. Projektet skall redovisas . Arbetet inför ordförandeskapet i EU intensifieras då ingår i den så kallade trojkan . kommer lagstiftningsfrågor på teleområdet att kräva omfattande arbetsinsatser inom PTS som stöd till regeringen. Detta arbete kommer att tillta under det svenska ordförandeskapet. Regeringen pekade ut PTS som ansvarig myndighet för att följa utvecklingen inom telekommunikationsområdet avseende omställningen inför . PTS klargjorde att omställningen vad gäller telekommunikationer skulle passera utan onormala påfrestningar. Regeringen har med stöd av bemyndigande (prop. 1993/94:150, bet 1993/94:TU38, rskr.1993/94:437) tecknat ett alarmeringsavtal med i syfte att säkerställa en effektiv SOS-tjänst och tillgodose behovet av alarmeringstjänster för den statliga räddningstjänsten. har bedrivit alarmeringstjänst enligt detta avtal. Eventuella hälsorisker av elektromagnetiska fält vad avser mobiltelefoni har i sitt betänkande 1999/2000:TU9 Ett informationssamhälle för alla, angivit att man förutsätter att "regeringen fortsättningsvis kommer att lämna en redovisning av de insatser som görs på området och sin bedömning av eventuella hälsorisker." följer de gränsvärdesrekommendationer som stora delar av EU gör. Detta förslag till exponeringsbegränsning antogs av Europeiska Unionens Råd 1999 och baseras på vad som tidigare utarbetats inom EU och ICNIRP (den internationella för icke-joniserande strålning). Rekommendationerna gäller bl.a. uppmaning om strikt efterföljande av gällande internationella och nationella säkerhetsstandarder, regler för lokalisering av basstationer för mobiltelefoni och åtgärder för att motverka att mobiltelefoner stör annan elektrisk utrustning. I och rådets direktiv om radioutrustning och teleterminalutrustning och om ömsesidigt erkännande om utrustningens överensstämmelse, (1999/5/EG) det s.k. RTTE-direktivet, finns krav om att väsentliga krav måste vara uppfyllda för all radio- och teleterminalutrustning. Med väsentliga krav innefattas uttryckligen skyddet av hälsa och säkerhet. Inom ramen för dessa antar Post och föreskrifter i enlighet med direktivet, bl.a. om marknadskontroll. RTTE-direktivet innehåller nedan nämnda gränsvärdesrekommendationer, vilket medför att den CE märkning som sker av terminaler som tillhandahålls inom EU visar på att produkten uppfyller alla väsentliga säkerhetskrav inklusive gällande gränsvärden för elektromagnetisk strålning. Forskning om mobiltelefonianvändning i relation till eventuella hälsorisker måste följas. Regeringen har därför uppdragit åt , , att göra en forskningsöversikt och utvärdering av såväl svenska som internationella forskningsresultat om elöverkänslighet och hälsorisker av elektriska och magnetiska fält. Arbetet sker i nära anslutning till det arbete som sker inom WHO. Det nya för arbetsliv och social gemenskap (FAS) kommer att fr.o.m. från överta ansvaret för att bedöma det fortsatta behovet av forskning om hälsorisker i samband med elektromagnetiska fält. ingår i en permanent samrådsgrupp, tillsammans med , , , och Arbetarskyddstyrelsen. Verksamheten består i att som sektorsmyndighet för tele- och radioområdet följa utvecklingen och ta del av de nya forskningsresultat och överväganden som kommer fram inom elektromagnetiska fält och hälsorisker. IT Tillgänglighet Av IT-proposition (prop. 1999/2000:86, bet. 1999/2000:TU9, rskr. 1999/2000:256) framgår att hushåll och företag i alla delar av landet bör få tillgång till IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet. Detta skall i första hand ske i marknadens regi. Staten har dock ett övergripande ansvar för att IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet skall finnas tillgänglig i hela landet. Konkurrensneutralitet och mångfald på näten skall främjas genom statliga insatser och regler. I IT-propositionen presenterar regeringen ett flertal åtgärder som regeringen avser att vidta inom området. En av dessa är ett nationellt IT-infrastrukturprogram som utreds av en särskild utredare (dir. 2000:04). Utredaren skall enligt direktiven göra en bedömning av de transportnätförbindelser som skall prioriteras av regional- och näringspolitiska skäl och som inte bedöms komma till stånd på helt kommersiella grunder. Utredaren skall redovisa sitt uppdrag . Ytterligare insatser på området är skattelättnad för fysiska och juridiska personer samt stöd till kommunerna för att ordna anslutning med hög överföringskapacitet i glest bebyggda områden. Förslagen skall rymmas inom en ram på fram . Förslag till utformning av kommunstöd lämnas i denna proposition (se avsnitt 5.8). Vidare sägs i IT-propositionen att ett kommersiellt nationellt stomnät bör skapas med hög överföringskapacitet till alla kommuner. Tillgängligheten skall vara hög så att konkurrens, låga priser och en snabb utveckling främjas av att ett stort antal aktörer har möjlighet att nyttja näten. Konkurrens skall skapa förutsättningar för låga och så långt möjligt avståndsoberoende priser i hela landet. har fått regeringens uppdrag att på marknadsmässiga villkor bygga ut ett stomnät med hög överföringskapacitet mellan alla kommuner. Målet är enligt uppdraget att utbyggnaden skall ske i sådan takt att alla kommunhuvudorter senast skall vara anslutna till ett landsomfattande stomnät med hög överföringskapacitet. Utöver detta innebär en ändring i ledningsrättslagen att en utbyggnad av infrastruktur för kommunikation med hög överföringskapacitet underlättas. lämnade Domännamns- utredningen sitt betänkande .se? (SOU 2000:30). Betänkandet behandlar bl.a. säkerheten i domännamnssystemet. Utredningen föreslår bl.a. att reglerna för domännamnsregistrering förenklas och att uppdraget att administrera det svenska domännamnssystemet formaliseras genom ett avtal mellan regeringen och Stiftelsen . gör bedömningen att har kommit ganska långt med införandet av Secure DNS (DNSSEC), vilket skulle höja säkerheten på Internet och att det finns god kompetens både hos den nuvarande registreringsenheten NIC-SE och hos flera av de ombud som är knutna till NIC-SE kring DNSSEC. förslag har remissbehandlats och bereds inom . konstaterade i en rapport för monopolisering av bredbandstjänster till flerfamiljshus till regeringen att det finns risker för att konkurrensen hämmas när fastighetsnät för bredbandskommunikation utvecklas. Rapporten bereds inom . e-Europe Under de närmaste två och ett halvt åren skall handlingsplanen för e-Europe genomföras. Ett viktigt element i genomförandet och uppföljningen av handlingsplanen är införandet av indikatorer för att mäta utvecklingen på IT-området i och jämföra den med vår omvärld. Tillit till IT I propositionen Ett informationssamhälle för alla (1999/2000:86) föreslog regeringen tre prioriterade områden för informationssäkerhetsarbetet: skydd mot informationsoperationer, ett säkrare Internet samt elektroniska signaturer och annan säkerhetsteknik. Vad gäller skydd mot informationsoperationer redovisas ytterligare åtgärder under politikområde försvarspolitik. Regeringen beslutade att uppdra åt PTS att utreda förutsättningarna för att inrätta en särskild funktion för IT-incidenthantering. En IT- incidenthanteringsfunktion syftar till att motverka angrepp på informations- och kommunikationstekniska system och infrastrukturer. PTS skall bl.a. föreslå lämplig ansvarsfördelning mellan aktörerna, klarlägga behov av samarbete och kanaler för informationsförmedling m.m. för en sektorsövergripande funktion för IT- incidenthantering. Uppdraget skall redovisas . För att verka för ett säkrare Internet beslutade regeringen i regleringsbrevet för PTS att myndigheten skall utreda hur den svenska delen av Internet skall kunna drivas oberoende av funktioner utomlands. Uppdraget redovisades och förslagen bereds inom . I propositionen Ett informationssamhälle för alla (prop. 1999/2000:86) presenterade regeringen ett förslag om nationell tidsangivelse för ett säkrare Internet. Regeringen föreslår nu att medel avsätts för ändamålet fr.o.m. . Vad gäller elektroniska signaturer och annan säkerhetsteknik så överlämnade regeringen propositionen Lag om kvalificerade elektroniska signaturer (prop. 1999/2000:117) till . Det nya lagförslaget skall genomföra EG-direktivet 1999/93/EG om ett gemenskapsramverk för elektroniska signaturer. Lagförslaget skapar vidare regler för kvalificerade elektroniska signaturer i syfte att ge ökad tillit och därmed förutsättningar för en ökad användning av elektronisk kommunikation i samhället. Elektronisk handel Regeringen har vidtagit ett antal åtgärder för att främja utvecklingen av elektronisk handel och kommunikation. En interdepartemental arbetsgrupp för genomförande av direktivet om elektronisk handel (2000/31/EG) tillsattes . Arbetsgruppen skall redovisa sitt uppdrag . , i samarbete med IT- kommissionen, arrangerade en hearing om självreglering och elektronisk handel. Syftet var att kartlägga det aktuella läget när det gäller självreglering samt identifiera eventuella framtida behov av självreglering. deltar slutligen i en nyligen upprättad nordisk arbetsgrupp som skall diskutera hur den elektroniska handeln kan stimuleras i . Kommissionens initiativ e-europe innehåller även ett antal mål som syftar till att främja den elektroniska handeln och säkra elektroniska kommunikationer. Dessa mål ligger väl i linje med regeringens inriktning för arbetet med elektronisk handel. Regeringen har uppdragit åt att genomföra den svenska delen av undersökning rörande elektronisk handel i företag. Post fattade beslut (prop.1998/99:95, bet. 1998/99:TU11, rskr. 1998/99:237) om förändringar i postlagen. Genom ändringarna, som trädde i kraft , fick PTS en utökad medlingsroll avseende postoperatörernas tillgång till andra postoperatörers anläggningar för postöverlämning till mottagare. har PTS genomfört en medling enligt de nya bestämmelserna. gav regeringen i uppdrag att ta initiativ till och organisera förhandlingar mellan och övriga postoperatörer avseende dels , dels eftersändningssystemet. Enligt uppdraget skulle PTS, om förhandlingarna inte gett önskvärt resultat, efter utredning ge förslag till långsiktigt hållbara lösningar. Dessutom skulle PTS utreda om en definition av begreppet postal infrastruktur bör införas i postlagen samt föreslå hur denna i sådant fall bör utformas. PTS har organiserat och medverkat i förhandlingarna och resultatet redovisades efter hemställan om förlängd uppdragstid. Uppdraget i övrigt redovisades . Statens ansvar för en grundläggande kassaservice, enligt postlagen (1993:1684) kompletteras av ett avtal mellan staten och (publ). Vad avser den grundläggande kassaservicen så har avtalet mellan staten och förlängts att gälla till i avvaktan på den fortsatta beredningen av hur den grundläggande kassaservicen skall säkerställas framöver. Enligt avtalet förbinder sig Posten att tillhandahålla en daglig grundläggande kassaservice. För denna tjänst till den del där alternativ saknas och där det inte är kommersiellt motiverat att bedriva verksamhet har erhållit ersättning om . har handlagt åtta tillståndsärenden och beviljat tillstånd för sju nya operatörer. Dessutom har tillsyn utövats över samtliga postoperatörer med tillstånd i enlighet med gällande föreskrifter. PTS har även handlagt obeställbara brev . har också genom upphandling tillhandahållit post- och teletjänster för funktionshindrade. 5.5.2 Insatser utanför politikområdet IT Elektronisk handel är en tvärsektoriell fråga vilket innebär att många åtgärder vidtas utanför politikområdet. Regeringen har medverkat i (Working Party on ) i framtagandet av en rapport som skall undersöka vilka formkrav i ländernas nationella lagstiftningar som kan utgöra ett hinder för användningen av elektroniska autenticeringsmetoder, t.ex. användningen av elektroniska signaturer vid elektronisk handel eller vid kommunikation med och inom den offentliga förvaltningen. 5.6 Resultatbedömning 5.6.1 Resultat Verksamhetsresultat IT pekade i sitt betänkande (bet 1999/2000:TU9) särskilt på betydelsen av att den fortsatta utbyggnaden av IT-infras- trukturen följs upp och redovisas för . Det gällde såväl hur snabbt utbyggnaden sker som kostnaderna för utbyggnaden. En sådan redovisning skulle lämpligen kunna lämnas i budgetpropositionen enligt utskottet vilket kommer att kunna ske först i budgetpropositionen . Regeringen har lämnat två särskilda skrivelser till om utvecklingen inom IT-området (skr. 1997/1998:19, bet. 1997/98:TU7 samt skr. 1998/99:2, bet. 1998/99:TU4) och ytterligare en i bilaga till IT-propositionen. Av redovisningen framgår att positiva effekter kan redovisas på många områden. Uppföljningar och utvärderingar av effekter i samhället och klarläggandet av orsakssamband på ett tydligt sätt är dock generellt sett vanskliga enligt propositionen. har vid sin behandling av propositionen (bet. 1999/2000:TU9, rskr. 1999/2000:256) framhållit vikten av att påskynda utvecklingen av relevanta indikatorer inom IT-området för att underlätta uppföljningen och utvärderingen av det IT- politiska målet och den IT-politiska inriktningen. Regeringen har påbörjat ett sådant arbete. för transporter och IT (JämIT) har lämnat delbetänkandet Jämställdhet och IT (SOU 2000:58). Rådet konstaterar bl.a. att IT-branchen är starkt mansdominerad, vilket även gäller tekniska och systemvetenskapliga utbildningar. Andelen kvinnor på de systemvetenskapliga utbildningarna har dessutom sjunkit mellan läsåren 1991/92 och 1998/99. Tele Analys av utvecklingen och konkurrenssituationen på den svenska telemarknaden Fasta teletjänster Det finns 13 företag som har tillstånd att tillhandahålla fasta telefonitjänster i . Ytterligare ca 20 företag har anmält sådan verksamhet. Marknaden för fast telefoni uppvisar en fortsatt volymtillväxt med fallande priser. Den mest tydliga utvecklingen är att priset blir allt mindre avståndsberoende. I stort sett samtliga teleoperatörer har under föregående eller innevarande år infört en enhetlig taxa för nationella samtal. Priset för samtal från fast till mobil har sänkts, bl.a. till följd av att PTS förelagt att sänka sina samtrafikavgifter. Den totala marknaden för fast telefoni ökade i värde och uppgick till ca . är fortsatt den dominerande aktören även om företaget tappar marknadsandelar, i synnerhet inom vissa segment. hade under föregående år av marknaden för nationella samtal (1998 var andelen ) och av marknaden för samtal från det fasta nätet till det mobila nätet (1998 var andelen ). Den absolut viktigaste enskilda händelsen var införandet av förval . Förval medförde fler aktörer, hårdare konkurrens med prissänkningar som följd och mer medvetna abonnenter. fann i en undersökning gjord att av de tillfrågade hushållen hade sett, läst eller hört talas om att förval introducerades. av hushållen hade valt telebolag , varav hälften valde . Mobila teletjänster Marknaden för mobila teletjänster fortsätter att utvecklas positivt. Värdet av marknaden för NMT och GSM har ökat till ca . Antalet tillståndshavare för mobila teletjänster minskade från fem till fyra . PTS har efter utredning återkallat tillståndet för , ägt av teleoperatören , då ingen aktivitet för att utnyttja frekvenserna påbörjats. Antalet abonnemang fortsätter att växa. Det totala antalet abonnemang uppgick till drygt 5,1 miljoner abonnemang, en ökning från föregående år. Detta motsvarar en penetrationsgrad på , att jämföra 1998. Efter första kvartalet 2000 uppgår antalet abonnemang till nästan 5,4 miljoner abonnemang. Eftersom det förekommer dubbla abonnemang ligger den faktiska penetrationsgraden . Utifrån antalet abonnemang är fortfarande den operatör som har högst andel med (), följt av Tele2/(1998) samt Europolitan (1998). Operatörernas andelar av mobiltelemarknadens omsättning skiljer sig från fördelningen av antalet abonnemang. har fortfarande störst marknadsandel med av det totala marknadsvärdet (1998), men näst störst är Europolitan med en andel på (1998). Tele2/utökade sin andel från . Telias beslut att lägga ned NMT 900 före utgången av kan förväntas skärpa konkurrensen mellan GSM-operatörerna. Mobilteleoperatörerna har fortsatt att differentiera sina erbjudanden i form av olika abonnemangsformer och olika tjänster. Nya tjänster erbjöds bl.a. till följd av att WAP-telefoner började säljas och användas , om än i liten skala. Vidare har och Europolitan uppgraderat nätet till tekniken HSCSD som medför en hastighetsökning till 14,4 kbit/s per kanal. Vad beträffar de nya abonnemangen har bindningstiden förkortats, och i vissa fall, helt försvunnit. Likaså har det skett en märkbar sänkning av minutpriset under främst . tillkom en aktör på marknaden mobila teletjänster, Tele1Europe, som genom avtal med kunde börja agera som s.k. Service Provider. Ytterligare en Service Provider, , har tillkommit . Internet Värdet på marknaden för Internetanslutning har ökat till för . Marknaden präglas av en intensiv konkurrens. Vid utgången av 1999 fanns det ca två miljoner uppringda anslutningar till Internet, vilket är en ökning med . Vidare tillkommer ca 3 800 anslutningar via hyrd förbindelse, samt ca 40 000 bredbandsanslutningar av typen ADSL, kabel- TV eller annat. Vid början av 2000 var av alla och av hushåll anslutna till Internet, att jämföra året innan. Det finns ett hundratal Internetoperatörer. De tre största aktörerna är , och med andelar av marknaden för Internetanslutningar på respektive , och . Antalet Internetoperatörer tenderar dock att minska på grund av att de mindre operatörerna har fått det allt svårare att hävda sig gentemot de större operatörerna i takt med att konkurrensen hårdnar. En stor andel kunder efterfrågar ett allt bredare tjänsteutbud som det sker en kraftig prispress på både abonnemangs- och trafikavgifter. Nätkapacitet Begreppet nätkapacitet omfattar alla former av överföringskapacitet i telenät från större sammanhängande system till enstaka förbindelser samt rent fysiska ledningar utan elektronisk utrustning, s.k. svart fiber. Befintlig infrastruktur finns i form av kopparkabel, koaxialkabel, optisk fiber samt olika radiobaserade lösningar. har marknaden för nätkapacitet utvecklats positivt. Det finns fler verksamma företag och konkurrensen har förbättrats. Vid utgången av 1999 fanns det ett 80-tal företag som tillhandahöll nätkapacitet, att jämföra med ett 50-tal året innan. Av dessa är åtta företag tillståndspliktiga. Marknaden för tillhandahållande av nätkapacitet omsatte ca . Den största aktören på denna marknad är med en marknadsandel på , följt av och med marknadsandelar på . Konkurrensen inom accessnätet är ännu mycket begränsad då som nästan ensam teleoperatör äger och förfogar över detta nät. Marknaden för nätkapacitet kännetecknas än så länge av många små aktörer, utifrån intäkter, men de befinner sig i en uppbyggnadsfas som sannolikt kommer att förändra denna bild .