prop · GO031D12 · 2001-01-01 00:00:00 — Stödet till , och genom överlåtelser av överskottsförnödenheter som inte klassas som krigsmateriel kommer fortsättningsvis att hanteras som en integrerad del av årsprogrammen för länderna. Dessutom vill regeringen informera om planerade leveranser till Försvarsmakten av större materielsystem. Bland annat planeras leveranser av materiel, vapen, underhållsutrustning m.m. till stridsvagn 121/122 Leopard, , stridsfartyg, ubåtar, torpeder, JAS 39 , flygburen spaningsradar FSR 890 och till stridsledningscentraler. Därutöver genomförs vidmakthållande av befintlig materiel som skall bibehållas samt avveckling av en stor mängd utgående materiel. undertecknade försvarsministrarna i , , , , och ett ramavtal om åtgärder för att underlätta omstrukturering och drift av den europeiska flygindustrin. Avtalet har förhandlats fram med stöd av avsiktsförklaringen (Letter of Intent) som de sex försvarsministrarna undertecknade . Regeringen avser att förelägga avtalet för godkännande. ligger långt framme på många teknikområden av väsentlig betydelse för både och övriga . Vårt samarbete med kommer därför även i fortsättningen att vara en viktigt förutsättning för vår teknologi- och materielförsörjning. är fortsatt tillgång till den europeiska marknaden av stor betydelse för den amerikanska försvarsindustrin. Det finns därför ett ömsesidigt intresse för både och att söka lämpliga framtida sam- arbetsformer som tillgodoser dessa intressen. För att underlätta teknologiöverföring och främja ökad handel har en särskild överens- kommelse träffats mellan och . Bilaterala diskussioner i samma syfte har också inletts mellan och ett antal länder, däribland . Inriktningen för området anläggningar skall vara sådan att den får en sådan flexibilitet att den kan utgöra en integrerad del av Försvars- maktens förmåga att kunna anpassas mot nya hot och risker . Verksamheten inom området bör utgå från den framtida insatsorganisationens utformning. Den lång- siktiga fortifikatoriska kompetensen skall säkerställas. Ett antal skyddade ledningsplatser avsedda att öka handlingsfriheten vid val av uppehållsplats för vissa totalförsvarsfunktioner bör bibehållas i ett sådant skick att platserna kan användas vid behov. planeras att fullfölja redan fattade beslut om bl.a. omsättning av delar av försvarets telenät (FTN) och utbyggnad av taktiskt radiosystem. Regeringen anförde i prop. 1999/2000:30 att för att säkerställa tillgång till strategisk kompetens på lång sikt bör de icke objektbundna satsningarna på forskning och teknikutveckling inom respektive område ligga kvar på dagens nivå. Regeringen bedömde också att innehållet i Försvarsmaktens forsknings- och teknikutvecklingsplan var väl avvägt mot Försvarsmaktens uppgifter och ominriktning. Regeringen gör ingen annan bedömning. Försvarsmaktens forskning och teknikutveckling skall generera kunskap, kompetens och teknik för att dels utveckla förmågan att lösa nuvarande uppgifter, dels kunna möta framtida hot och risker. Verksamheten har därigenom stor betydelse för anpassningsprincipen. Resurserna skall främst utnyttjas inom områden som är specifika för Försvarsmaktens behov och där inhemsk kompetens är av stor betydelse för Försvarsmaktens anpassningsförmåga. Särskilt viktiga områden som ledningsförmåga på operativ och taktisk nivå med tillhörande IT-system, underrättelsesystem, förmåga till väpnad strid, skydd mot NBC-stridsmedel samt informationsoperationer skall prioriteras. Försvarsmaktens forskning och teknikutveckling skall vidare stödja utvecklingen av nya förbandstyper som IT- säkerhetsförband och NBC-insatsstyrka. Beträffande forskning och teknikutveckling för internationella insatser skall förmåga till ammunitions- och minröjningsförmåga prioriteras. Utvecklingen av samverkansformer mellan utförare inom forskning och teknikutveckling, användare och industri bör fortsätta. Det nationella flygtekniska forskningsprogrammet Regeringens förslag: Det nationella flygtekniska forskningprogrammet skall fortsätta - 2003. Det statliga bidraget till finansieringen av programmet skall vara högst . Skälen för regeringens förslag: har tidigare beslutat om det nationella flygtekniska forskningsprogrammet 1993 (prop. 1992/93:170, bet. 1992/93:FöU13, rskr. 1992/93:393), 1996 (prop. 1996/97:5, bet. 1996/97:UbU3, rskr. 1996/97:99, prop. 1996/97:1, bet. 1996/97:FöU1, rskr. 1996/97:109) och 1999 (prop. 1999/2000:1, bet 1999/2000:FöU1, rskr. 1999/2000:74). Riksdagsbesluten omfattar tillsammans perioden /94-2000. Statens totala bidrag till finansieringen av programmet har legat på och omfattar totalt för perioden. Flygindustrin har bidragit med lika mycket. Målet för programmet är att genom stimulans till forskningarbete bidra till att svensk flygindustris kompetens och konkurrenskraft utvecklas. Programmet omfattar sådan flygteknisk forskning som är av gemensamt civilt och militärt intresse. Projekten inom programmet genomförs i samverkan mellan flygindustri, universitet och högskola samt försvarets forskningsorgan. Programmet leds i samverkan mellan industrin och staten. Regeringen har inför det nu aktuella samlade forskningspolitiska beslutet låtit utvärdera programmet. I utvärderingsrapporten (R 2000:8) lämnas förslag om programmets framtida omfattning, avgränsning, inriktning och styrning. Rapporten har remissbehandlats. Rapporten och remissyttrandena finns tillgängliga i Försvarsdepartementets akt (dnr Fö2000/1158/MIL). Regeringen bedömer att programmet har bedrivits på ett effektivt sätt och att resultaten av programmet är positiva. Flygindustrin stöder förslagen i utvärderingsrapporten om en fortsättning av programmet. Programmets betydelse från försvars- och näringspolitiska utgångspunkter motiverar enligt regeringen att programmet fortsätts. Regeringen beräknar för perioden - 2003 ett totalt statligt bidrag till finansieringen av programmet om , varav under utgiftsområde 6 Totalförsvar och under utgiftsområde 24 Näringsliv. beräknar regeringen dels under politikområde 6 Försvarspolitik, anslag 6:3 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling, dels under politikområde 26 Forskningspolitik, anslag 26:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling. Regeringen avser att uppdra åt en särskild förhandlare att förhandla med flygindustrin om programmets omfattning, avgränsning, inriktning och styrning 2003. Det bör enligt regeringens uppfattning vara en uppgift för Försvarsmakten och den nya myndighet som skall inrättas , Verket för innovationssystem, att tillsammans och för staten ta ställning till programmets eventuella fortsättning efter 2003. 3.9.5 Revisionens iakttagelser har inte lämnat någon invändning mot Försvarsmaktens årsredovisning . 3.9.6 Budgetförslag 3.9.6.1 6:1 Förbandsverksamhet och beredskap m.m. Tabell 3.2 Anslagsutveckling Tusental kronor 19 300 000 2001 Förslag 18 266 092 2002 Beräknat 16 771 852 2 2003 Beräknat 17 668 576 3 1 Inklusive en minskning med 700 000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen. 2 Motsvarar 16 430 236 tkr prisläge. 3 Motsvarar 16 938 236 tkr prisläge. Anslaget finansierar verksamheterna förbandsverksamhet, incidentinsatser, stöd till samhället samt beredskap. Under anslaget beräknas dessutom belopp för de frivilliga försvarsorganisationernas utbildningsverksamhet, liksom för deras verksamhet i de baltiska länderna samt och . Regeringen avser att ställa ett mindre belopp till regeringens disposition inom anslaget för sådan verksamhet som ej kan förutses då budgetpropositionen beslutas. Det rör bl.a. verksamhet inom ramen för PFF samt stöd till , och inom försvarsområdet. Anslagssparandet är en följd av att Försvarsmakten inledde omstruktureringsarbetet mot det nya försvaret. Arbetet fick till följd att viss verksamhet bedrevs på en låg nivå eller försköts till kommande år. Anslaget har i budgetpropositionen justerats för att kompensera för ökade kostnader för för de statliga avtalsförsäkringarna. En ytterligare ändring görs nu med anledning av att justeringen inte på ett korrekt sätt tog hänsyn till de verksamheter som är både anslags- och avgiftsfinansierade. Tabell 3.3 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 19 543 954 Pris- och löneomräkning 420 403 Överföring inom UO6 -736 000 Kompensation för ålderspensionsavgifter för totalförsvars- pliktiga 238 970 Övriga1 -1 154 811 Justering av premiekompensation -46 424 Förslag 2001 18 266 092 1 Bl.a. besparing i enlighet med prop. 1994/95:25 Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m.m. 3.9.6.2 6:2 Fredsfrämjande truppinsatser Tabell 3.4 Anslagsutveckling Tusental kronor 980 000 2001 Förslag 1 000 762 2002 Beräknat 904 483 1 2003 Beräknat 924 466 1 1 Motsvarar 885 762 tkr prisnivå. Anslaget finansierar den fredsfrämjande verksamhet med trupp utomlands som Försvarsmakten genomför efter beslut av regeringen. Inriktningen är att nu pågående missioner i Kosovo och Bosnien skall fortsätta. Anslagssparandet beräknas till största delen användas för verksamheten i de missioner Försvarsmakten deltar i. I budgetpropositionen justerades anslag för att kompensera för ökade kostnader för för de statliga avtalsförsäkringarna. En ytterligare ändring görs nu med anledning av att justeringen inte på ett korrekt sätt tog hänsyn till de verksamheter som är både anslags- och avgiftsfinansierade. Tabell 3.5 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 900 083 Pris- och löneomräkning 5 679 Överföring inom UO6 60 000 Justering av premiekompensation 35 000 Förslag 2001 1 000 762 3.9.6.3 6:3 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling Tabell 3.6 Anslagsutveckling Tusental kronor 21 082 550 2001 Förslag 23 314 833 2002 Beräknat 20 305 439 2 2003 Beräknat 20 290 930 3 1 Varav 700 000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2000. 2 Motsvarar 19 759 826 tkr prisnivå. 3 Motsvarar 19 251 826 tkr prisnivå. Anslaget finansierar utveckling, anskaffning, vidmakthållande och avveckling av materiel, anskaffning, vidmakthållande och avveckling av anslagsfinansierade anläggningar samt forskning och teknikutveckling. Anslaget används också för finansiering av det nationella flygtekniska forskningsprogrammet. Anslagsutfallet medförde att en anslagskredit om utnyttjades, uteslutande inom materielområdet. förelåg en risk att den beslutade anslagskrediten för året inte skulle vara tillräcklig. Omfattande förhandlingar med försvarsindustrin om förskjutna och minskade materielleveranser fick dock till följd att utnyttjandet av krediten kunde begränsas. Regeringens förslag: Förslaget till investeringsplan för Försvarsmakten för perioden 2001- 2003 godkänns (tabell 3.7). Tabell 3.7 Investeringsplan Tusental kronor Prognos 2000 Budget 2001 Beräknat 2002 Beräknat 2003 Materiel 20 182 550 22 149 092 19 188 640 19 073 474 Anläggningar 230 000 233 148 203 054 202 909 Forskning och teknikutveckling 870 000 932 593 913 745 1 014 547 Summa investeringar 21 282 550 23 314 833 20 305 439 20 290 930 Anslag 21 282 550 23 314 833 20 305 439 20 290 930 Summa finansiering 21 282 550 23 314 833 20 305 439 20 290 930 Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att i fråga om ramanslaget 6:3 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling medge beställningar av materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling så att behovet av anslagsmedel efter för dessa och tidigare beställningar tillsammans uppgår till högst 77 . Tabell 3.8 Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser Tusental kronor 1999 utfall prognos 2001 beräknat 2002 beräknat 2003 beräknat Utestående förpliktelser vid årets början 80 186 056 73 886 400 77 891 186 Nya förpliktelser 15 969 523 25 370 052 24 735 121 Infriade förpliktelser* -22 269 179 -22 735 000 -24 690 182 -22 475 232 -55 460 892 Utestående förpliktelser 73 886 400 76 521 452 77 936 125 Erhållen/föreslagen bemyndiganderam 90 051 400 76 521 452 77 936 125 * Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser Anslaget har i budgetpropositionen justerats för att kompensera för ökade kostnader för för de statliga avtalsförsäkringarna. En ytterligare ändring görs nu med anledning av att justeringen inte på ett korrekt sätt tog hänsyn till de verksamheter som är både anslags- och avgiftsfinansierade. Tabell 3.9 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 22 340 782 Pris- och löneomräkning 399 815 Överföring inom UO6 587 637 Justering av premiekompensation -13 401 Förslag 2001 23 314 833 3.10 Det civila försvaret 3.10.1 Omfattning Det civila försvaret omfattar all samhällsverksamhet som skall bedrivas i krig. I fred är civilt försvar verksamhet som genomförs för att höja samhällets förmåga att motstå ett väpnat angrepp. Det civila försvaret är därmed inte en organisation utan verksamhet som ett flertal aktörer genomför i syfte att komplettera det fredstida samhällets förmåga. För att möjliggöra styrning av de fredstida beredskapsförberedelserna är civilt försvar uppdelat i 18 funktioner, dvs. samhällssektorer som är särskilt viktiga i en krigssituation. För varje funktion finns en central myndighet som har ansvar för att bl.a. samordna verksamheten inom funktionen. Inom respektive funktion ingår ofta ett antal myndigheter. För att få en bild av funktionens förmåga måste därför verksamhet som bedrivs inom flera myndigheters ansvarsområden vägas samman. Det är den funktionsansvariga myndigheten som skall utvärdera funktionens samlade förmåga. Det civila försvaret omfattar funktionen Civil ledning, funktionen Försörjning med industrivaror, funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst, funktionen Psykologiskt försvar, funktionen Ordning och säkerhet, funktionen Hälso- och sjukvård m.m., funk- tionen Telekommunikationer m.m., funktionen Postbefordran, funktionen Transporter samt funktionen Energiförsörjning. Dessa funk-tioner tilldelas medel för beredskapsändamål inom utgiftsområde 6 Totalförsvar. Därutöver ingår funktionen Utrikeshandel, funktionen Socialförsäkringar, funktionen Finansiella tjänster, funktionen Skatte- och uppbördsväsende, funktionen Livsmedels- försörjning, funktionen Arbetskraft, funk- tionen Flyktingverksamhet och funktionen Landskaps- och fastighetsinformation. Dessa funktioner tilldelas dock inte medel inom utgiftsområde 6 Totalförsvar. Det civila för- svaret stöds i vissa fall av delar av de total- försvarsgemensamma verksamheterna som redovisas i avsnitt 3.11. 3.10.2 Utgiftsutvecklingen Den civila ekonomiska planeringsramen uppgick till . I beloppet ingår medel som utbetalas till kommunerna för beredskapsåtgärder enligt lagen (1994:1720) om civilt försvar (ca ). ändrades inriktningen för det civila försvaret. Investeringar syftande till invasionsförsvarets behov minskade avsevärt. Således ställdes till regeringens disposition och drogs in som en besparing från årets tilldelade medel. Utöver detta överfördes från den civila ramen till verksamhet inom framför allt och Statens räddningsverks fredstida verksamhet. I budgetpropositionen föreslog regeringen att skulle överföras från den civila ekonomiska planeringsramen i huvudsak till Försvarsmakten. Därmed uppgår den ekonomiska ramen till . Regeringen bedömer att utgifterna för det civila försvaret kommer att uppgå till . Mellanskillnaden skall finansieras via anslagssparande . Vid utgången av 1999 redovisade funktionerna ett samlat anslagssparande om . Av beloppet får myndigheterna efter regeringens beslut disponera och har dragits in som en besparing. Resterande anslagssparande om skall efter regeringens beslut få disponeras 2001. Anslagstilldelning och verksamhet har för försörjningsfunktionerna inte varit i nivå . har stora anslagssparanden inom nämnda funktioner uppkommit. har därför kunnat anvisa lägre belopp än vad som verksamheten krävt, då regeringen beslutat att anslagssparanden fått användas. Vid ingången av skall dock anslag och verksamhet vara i balans. Större anslagssparanden beräknas därför inte uppkomma efter 2001. 3.10.3 Mål Målet för verksamheten inom det civila försvaret och för utformningen av resurserna är enligt prop. 1998/99:74 att - värna civilbefolkningen, trygga en livsnödvändig försörjning, säkerställa de viktigaste samhällsfunktionerna och bidra till Försvarsmaktens förmåga vid ett väpnat angrepp och krig i vår omvärld, - bidra till fred och säkerhet i omvärlden och - stärka samhällets förmåga att förebygga och hantera svåra påfrestningar på samhället i fred. försvarsbeslut angav regeringen mål för de olika funktionerna (prop. 1996/97:4, bet. 1996/97:UFöU1, rskr. 1996/97:36). Respektive funktionsmål är en nedbrytning av de ovan angivna målen för civilt försvar. Enligt funktionsmålen skall åtgärder vidtas så att verksamhet i tillräcklig omfattning kan upprätthållas i krig. Målen anger vidare att de resurser och den beredskap som skapas inom funktionen skall också kunna utnyttjas vid svåra påfrestningar på samhället i fred och för internationella fredsfrämjande och humanitära insatser. I redovisningen per funktion som anges nedan redovisas inte denna del av funktionsmålen. 3.10.4 Resultatbedömning 3.10.4.1 Modell för resultatbedömning Utifrån målsättningen totalförsvarsbeslut har ambitionsnivån för funktionerna fastställts - funktionsmål. Bedömningen av beredskapsläget för en funktion sker utifrån förmågan att inom funktionen kunna lösa sina uppgifter i en preciserad situation. Redovisade prestationer för respektive funktion skall därmed successivt leda till att förmågan förbättras . - God: Resurserna (kapaciteten) motsvarar eller överstiger behovet och uppgifterna kan lösas, - Godtagbar: Brister och störningar nedsätter handlingsförmågan men uppgifterna kan i huvudsak lösas, - Icke godtagbar: Svåra brister vilka leder till att uppgifterna inte kan lösas. Bedömning av funktionens förmåga sker för ett nuvarande och för ett tänkt förändrat omvärldsläge. Påfrestningar i nuvarande omvärldsläge innebär att funktionerna skall ha en förmåga att möta ett väpnat angrepp som antas ske med begränsade styrkor. Angreppet kan ske mot begränsade geografiska mål eller mot några vitala samhällsfunktioner och med högt risktagande från angriparens sida. Totalförsvaret får en mycket kort förvarning och någon uthållighet utöver det som finns i fredssamhället förutsätts inte. Angreppshot med iståndsatta styrkor i ett förändrat omvärldsläge innebär också att uppgifterna enligt försvarsbeslut skall kunna lösas men förutsätter ett angrepp som är av större omfattning kvantitativt och eventuellt kvalitativt jämfört med ett angrepp i nuvarande omvärldsläge. I planeringen mot detta slag av angrepp ingår en ettårig anpassningsperiod. Det omställda samhället skall ha en uthållighet som antas vara någon månad. 3.10.4.2 Resultat Överstyrelsens för civil beredskap bedömning och redovisning vad gäller gemen- samma frågor för civilt försvar Robusta system för överföring av signalskyddad information är väsentligt för det civila försvaret. () har tillsammans med Försvarsmakten och deltagit i utvecklingen av en GSM- kryptotelefon. Överstyrelsen bedömer att förmågan att överföra signalskyddad text, tal och bild trots vissa brister är godtagbar mellan aktörerna i det civila försvaret. Dock menar ÖCB att förmågan att signalskydda datakommunikation inte är godtagbar. I syfte att höja datasystemsäkerheten hos myndigheter inom det civila försvaret har ÖCB fortsatt med att genomföra analyser av säkerhetsnivån i samhällsviktiga datasystem. Myndigheten bedömer att IT-säkerheten inom det civila försvaret inte är tillfredsställande, men att den efterhand blir bättre i takt med att beredskapsmyndigheterna vidtar åtgärder med anledning av de brister som upptäckts i analyserna. Materiel för NBC-skydd har anskaffats enligt plan och planerad utbildning har genomförts. Ytterligare förbättring av funktionernas kunskapsnivå avseende NBC samt en förbättrad förmåga att samverka och samordna förberedelserna att möta ett till karaktären förändrat NBC-hot är fortsatt angeläget. Som stöd för detta NBC-arbete utgör nuvarande samverkansformer mellan myndigheter med uppgifter inom NBC- området en bra grund och dessa bör kunna utvecklas ytterligare, menar ÖCB. Överstyrelsen skall samordna den inter- nationella förtroendeskapande verksamheten inom det civila försvaret. Överstyrelsen har deltagit i multilateralt för- troendeskapande arbete bl.a. inom ramen för Partnerskap för fred. Inom det bilaterala samarbetet har ett omfattande nätverk av kontakter etablerats med länderna i . Seminarier och utbildningar har genomförts där personer från centrala, regionala och lokala myndigheter från olika länder träffas och utbyter praktiska erfaren- heter. Överstyrelsen har vidare deltagit i övningar där civil-militära samverkansfrågor står i fokus, som t.ex. 99. Överstyrelsen menar att beredskapen och kompetensen hos de funktionsansvariga myndigheterna har stärkts. Funktionsansvariga myndigheters bedömning av funktionernas förmågor Bedömningen som ÖCB redovisar är att funktionernas samlade faktiska förmåga i nuvarande omvärldsläge var godtagbar vid utgången av 1999. Samtliga funktioner anger dock att detta förutsätter att det finns fungerande energiförsörjning och telekommunikationer, dvs. dessa faktorer är gränssättande för funktionens faktiska förmåga. Huvuddelen av funktionerna bedöms ha en godtagbar förmåga vid ett väpnat angrepp i ett förändrat omvärldsläge. Detta förutsätter dock att funktionerna har utarbetat genomförbara planer för att av kunna höja förmågan. Några funktioner som t.ex. Telekommunikationer m.m. och Civil ledning bedöms ha en icke godtagbar förmåga även efter en sådan anpassningsperiod. Detta beror på att de beredskapsåtgärder som här måste vidtas för att höja förmågan inte hinns med . Myndigheternas bedömning vid utgången av 1999 vad gäller förmågan i nuvarande och ett förändrat omvärldsläge redovisas enligt följande: Funktion Påfrestningar i nuvarande omvärldsläge Angreppshot i ett förändrat omvärldsläge med Funktions- ansvarig myndighet rigt departe- ment Civil ledning Icke godtagbar Icke godtagbar Försörj- ning med Godtagbar Icke godtagbar Befolk- nings- skydd och Icke godtagbar Icke godtagbar Fö Psyko- logiskt försvar Godtagbar Godtagbar Styrelsen för psykologiskt försvar Fö Ordning och säkerhet Godtagbar Godtagbar Rikspolis- styrelsen Ju Hälso- och sjukvård m.m. Tele- kommu- nikatio- ner Icke godtagbar Icke godtagbar N Post- befordran Godtagbar Godtagbar N Funktion Påfrestningar i nuvarande omvärldsläge Angreppshot i ett förändrat omvärldsläge med Funktions- ansvarig myndighet rigt departe- ment Trans- porter Godtagbar Godtagbar Överstyrelsen för civil beredskap N Energi- försörj- ning Godtagbar Godtagbar Statens energi- myndighet N Utrikes- handel Godtagbar Icke godtagbar Kommers- kollegium UD Social- försäk- ring Godtagbar Godtagbar Riksförsäk- ringsverket S Finansiel- la tjänster Godtagbar Godtagbar Finansinspek- tionen Fi Skatte- och uppbörds- Godtagbar Godtagbar Riksskatte- verket Fi Livs- medels försörj- ning Godtagbar Godtagbar Jordbruks- verket Jo Nedan utvecklas ytterligare myndigheternas bedömningar vad gäller de tio funktioner som tilldelas medel inom politikområdet. Vid utgången av 1998 bedömde ÖCB att funktionen hade en icke godtagbar förmåga i både nuvarande och ett förändrat omvärldsläge. Verksamheten inom funktionen Civil ledning skall bedrivas så att ledning kan utövas under höjd beredskap. Ledning skall härvid kunna utövas från fredsarbetsplats samt i förekommande fall även från särskild krigsuppehållsplats. För att ledning skall kunna ske från fredsarbetsplats med hög säkerhet vid höjd beredskap har en förstärkning av ledningsförmågan skett vid ytterligare fyra länsstyrelser genom de åtgärder som ÖCB vidtagit. Det innebär att 16 länsstyrelser hade skyddad ledningsplats vid utgången av 1999. Förstärkningsåtgärder kom-mer att vara genomförda vid 17 av 21 länsstyrelser vid utgången av 2000. Vidtagna åtgärder förändrar inte den sammantagna förmågan inom funktionen förrän samtliga ledningsplatser på regional nivå har åtgärdats.