prop · GO031D12 · 2001-01-01 00:00:00 — 1 Förslag till riksdagsbeslut 11 2 Utgiftsområde 6 15 2.1 Omfattning 15 3 Försvarspolitik 17 3.1 Omfattning 17 3.2 Utgiftsutveckling 18 3.3 Mål .19 3.4 Politikens inriktning 19 3.5 Beredskapskredit för totalförsvaret 20 3.6 IT-system 20 3.7 Insatser 21 3.8 Resultatbedömning 22 3.9 Det militära försvaret 23 3.9.1 Omfattning 23 3.9.2 Utgiftsutvecklingen 23 3.9.3 Resultatbedömning 23 3.9.4 Inriktning 37 3.9.5 Revisionens iakttagelser 53 3.9.6 Budgetförslag 53 3.9.6.1 6:1 Förbandsverksamhet och beredskap m.m. 53 3.9.6.2 6:2 Fredsfrämjande truppinsatser 54 3.9.6.3 6:3 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling 54 3.10 Det civila försvaret 57 3.10.1 Omfattning 57 3.10.2 Utgiftsutvecklingen 57 3.10.3 Mål 58 3.10.4 Resultatbedömning 58 3.10.4.1 Modell för resultatbedömning 58 3.10.4.2 Resultat 58 3.10.4.3 Analys och slutsatser 68 3.10.5 Inriktning 73 3.10.6 Revisionens iakttagelser 75 3.10.7 Budgetförslag 75 3.10.7.1 6:4 Funktionen Civil ledning 76 3.10.7.2 6:5 Funktionen Försörjning med industrivaror 77 3.10.7.3 6:6 Funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst 78 3.10.7.4 6:7 Funktionen Psykologiskt försvar 80 3.10.7.5 6:8 Funktionen Ordning och säkerhet 81 3.10.7.6 6:9 Funktionen Hälso- och sjukvård m.m. 82 3.10.7.7 6:10 Funktionen Telekommunikationer m.m. 83 3.10.7.8 6:11 Funktionen Postbefordran 85 3.10.7.9 6:12 86 3.10.7.10 6:13 Funktionen Energiförsörjning 87 3.11 Totalförsvarsgemensamma verksamheter 89 3.11.1 Resultatbedömning 89 3.11.2 Inriktning 92 3.11.3 Revisionens iakttagelser 93 3.11.4 Budgetförslag 93 3.11.4.1 93 3.11.4.2 6:14 95 3.11.4.3 6:15 Försvarshögskolan 95 3.11.4.4 6:16 96 3.11.4.5 6:17 Totalförsvarets forsknings- institut 96 3.11.4.6 6:18 Stöd till frivilliga försvarsorganisationer inom totalförsvaret 97 3.11.4.7 6:19 Nämnder m.m. 98 4 Politikområde Skydd mot olyckor 99 4.1 Omfattning 99 4.2 Utgiftsutveckling 100 4.3 Mål 100 4.4 Politikens inriktning 100 4.5 Utveckling av IT-system 101 4.6 Insatser 101 4.6.1 Insatser inom politikområdet 101 4.6.2 Insatser utom politikområdet 103 4.7 Resultatbedömning 103 4.7.1 Analys och slutsatser 105 4.8 Revisionens iakttagelser 106 4.9 Budgetförslag 106 4.9.1 7:1 106 4.9.2 7:2 : Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor m.m. 108 4.9.3 7:3 : Ersättning för verksamhet vid räddningstjänst m.m. 109 4.9.4 7:4 : Samhällets skydd mot olyckor 110 4.9.5 7:5 Brandfarliga och explosiva varor 112 5 övriga verksamheter 115 5.1 Inledning 115 5.2 Inriktning 115 5.3 Insatser 115 5.4 Resultatbedömning 116 5.5 Analys och slutsatser 116 Bilaga 1 Sammanfattning av genomförd verksamhet inom materielområdet Bilaga 2 Objeksramar Bilaga 3 Förkortningar Bilaga 4 Nya anslagsbeteckningar Anslagsbelopp 13 Tabell 2.1 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet 15 Tabell 3.1 Utgiftsutveckling 18 Tabell 3.2 Anslagsutveckling 53 Tabell 3.3 Beräkning av anslaget 54 Tabell 3.4 Anslagsutveckling 54 Tabell 3.5 Beräkning av anslaget 54 Tabell 3.6 Anslagsutveckling 54 Tabell 3.7 Investeringsplan 55 Tabell 3.8 Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser 55 Tabell 3.9 Beräkning av anslaget 56 Tabell 3.10 Anslagsutveckling 76 Tabell 3.11 Investeringsplan 76 Tabell 3.12 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser 76 Tabell 3.13 Beräkning av anslaget 77 Tabell 3.14 Anslagsutveckling 77 Tabell 3.15 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser 78 Tabell 3.16 Beräkning av anslaget 78 Tabell 3.17 Anslagsutveckling 78 Tabell 3.18 Investeringsplan 79 Tabell 3.19 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser 80 Tabell 3.20 Beräkning av anslaget 80 Tabell 3.21 Anslagsutveckling 80 Tabell 3.22 Beräkning av anslaget 81 Tabell 3.23 Anslagsutveckling 81 Tabell 3.24 Beräkning av anslaget 81 Tabell 3.25 Anslagsutveckling 82 Tabell 3.26 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser 82 Tabell 3.27 Beräkning av anslaget 83 Tabell 3.28 Anslagsutveckling 83 Tabell 3.29 Investeringsplan 84 Tabell 3.30 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser 84 Tabell 3.31 Beräkning av anslaget 85 Tabell 3.32 Anslagsberäkning 85 Tabell 3.33 Beräkning av anslaget 86 Tabell 3.34 Anslagsutveckling 86 Tabell 3.35 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser 86 Tabell 3.36 Beräkning av anslaget 87 Tabell 3.37 Anslagsutveckling 87 Tabell 3.38 Beräkning av anslaget 88 Tabell 3.39 Uppdragsverksamhet 94 Tabell 3.40 Investeringsplan 94 Tabell 3.41 Anslagsutveckling 95 Tabell 3.42 Uppdragsverksamhet 95 Tabell 3.43 Beräkning av anslaget 95 Tabell 3.44 Anslagsutveckling 95 Tabell 3.45 Uppdragsverksamhet 96 Tabell 3.46 Beräkning av anslaget 96 Tabell 3.47 Anslagsutveckling 96 Tabell 3.48 Beräkning av anslaget 96 Tabell 3.49 Anslagsberäkning 96 Tabell 3.50 Uppdragsverksamhet 97 Tabell 3.51 Beräkning av anslaget 97 Tabell 3.52 Anslagsutveckling 97 Tabell 3.53 Beräkning av anslaget 97 Tabell 3.54 Anslagsutveckling 98 Tabell 3.55 Beräkning av anslaget 98 Tabell 4.1 Utgiftsutvecklingen 100 Tabell 4.2 Anslagsutveckling 106 Tabell 4.3 Uppdragsverksamhet 107 Tabell 4.4 Investeringsplan 107 Tabell 4.5 Beräkning av anslaget 108 Tabell 4.6 Anslagsutveckling 108 Tabell 4.7 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser 109 Tabell 4.8 Beräkning av anslaget 109 Tabell 4.9 Anslagsutveckling 109 Tabell 4.10 Beräkning av anslaget 110 Tabell 4.11 Anslagsutveckling 110 Tabell 4.12 Uppdragsverksamhet 110 Tabell 4.13 Investeringsplan 111 Tabell 4.14 Beräkning av anslaget 112 Tabell 4.15 Anslagsutveckling 112 Tabell 4.16 Offentligrättslig verksamhet 112 Tabell 4.17 Uppdragsverksamhet 112 Tabell 4.18 Beräkning av anslaget 113 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. bemyndigar regeringen att utnyttja en kredit om 40 i om krig, krigsfara eller andra utomordentliga förhållanden föreligger (avsnitt 3.5), 2. godkänner förslaget till inriktning för förbandsverksamhet (avsnitt 3.9.4), 3. godkänner förslaget till inriktning för incidentinsatser (avsnitt 3.9.4), 4. godkänner förslaget till inriktning för stöd till samhället (avsnitt 3.9.4), 5. godkänner förslaget beträffande beredskap (avsnitt 3.9.4), 6. godkänner förslaget till inriktning för materiel, anläggningar samt för forskning och teknikutveckling (avsnitt 3.9.4), 7. godkänner att det nationella flygtekniska forskningsprogrammet skall fortsätta - 2003 och att det statliga bidraget till finansieringen av programmet skall vara högst under preioden (avsnitt 3.9.4), 8. godkänner förslaget till investeringsplan för Försvarsmakten för perioden - 2003 (avsnitt 3.9.6.3), 9. bemyndigar regeringen att i fråga om ramanslaget 6:3 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling medge beställningar av materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling så att behovet av anslagsmedel efter för dessa och tidigare beställningar tillsammans uppgår till högst 77 (avsnitt 3.9.6.3), 10. godkänner förslaget till investeringsplan för , såvitt avser Funktionen Civil ledning, för perioden - 2003 (avsnitt 3.10.7.1), 11. bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslaget 6:4 Funktionen Civil ledning, genomföra beställningar av kommunaltekniska anläggningar, telesäkerhetsåtgärder, skyddade ledningsplatser och signalskydd så att behovet av anslagsmedel efter 2001 för dessa och tidigare beställningar uppgår till högst (avsnitt 3.10.7.1), 12. bemyndigar regeringen att låta disponera en låneram i för beredskapsinvesteringar till ett sammanlagt belopp om (avsnitt 3.10.7.2), 13. bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslaget 6:5 Funktionen Försörjning med industrivaror, godkänna avtal om nya beredskapsåtgärder så att behovet av anslagsmedel efter 2001 för dessa och tidigare beställningar uppgår till högst (avsnitt 3.10.7.2), 14. bemyndigar regeringen att låta disponera en låneram i för beredskapsinvesteringar till ett sammanlagt belopp om (avsnitt 3.10.7.3), 15. bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslaget 6:6 Funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst, medge beställningar av skyddsrum och ledningsplatser m.m. så att behovet av anslagsmedel efter 2001 för dessa och tidigare beställningar uppgår till högst (avsnitt 3.10.7.3), 16. bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslaget 6:9 Funktionen Hälso- och sjukvård m.m., godkänna avtal och beställningar, såvitt avser beredskapsåtgärder, så att behovet av anslagsmedel efter 2001 för dessa och tidigare avtal och beställningar uppgår till högst (avsnitt 3.10.7.6), 17. bemyndigar regeringen att låta disponera en låneram i för beredskapsinvesteringar till ett sammanlagt belopp om (avsnitt 3.10.7.6), 18. fastställer avgiftsuttaget för teleberedskapsavgiften, såvitt avser Funktionen Telekommunikationer m.m., till sammanlagt högst (avsnitt 3.10.7.7), 19. godkänner förslaget till investeringsplan för , såvitt avser Funktionen Telekommunikationer m.m., för perioden - 2003 (avsnitt 3.10.7.7), 20. bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslaget 6:10 Funktionen Telekommunikationer m.m., godkänna avtal och beställningar, såvitt avser tjänster, utrustning och anläggningar för beredskapsåtgärder, så att behovet av anslagsmedel efter 2001 för dessa och tidigare avtal och beställningar uppgår till högst (avsnitt 3.10.7.7), 21. godkänner att målet för Funktionen Postbefordran är att verksamheten skall bedrivas så att totalförsvarets behov av postal kommunikation skall kunna tillgodoses under höjd beredskap och skall bedrivas så att de resurser och den beredskap som skapas skall kunna utnyttjas vid svåra påfrestningar på samhället i fred (avsnitt 3.10.7.8), 22. bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslaget 6:12 , godkänna avtal och beställningar, såvitt avser tjänster, utrustning och anläggningar för beredskapsåtgärder, så att behovet av anslagsmedel efter 2001 för dessa och tidigare avtal och beställningar uppgår till högst (avsnitt 3.10.7.9), 23. fastställer avgiftsuttaget för elberedskapsavgiften, såvitt avser Funktionen Energiförsörjning, till sammanlagt högst (avsnitt 3.10.7.10), 24. bemyndigar regeringen att, genom en kredit i om högst 23 , tillgodose behov av rörelskapital för (avsnitt 3.11.4.1), 25. godkänner förslaget till investeringsplan för för perioden 2001- 2003 (avsnitt 3.11.4.1), 26. godkänner det föreslagna målet för politikområdet Skydd mot olyckor (avsnitt 4.3), 27. godkänner förslaget till investeringsplan för för perioden - 2004 (avsnitt 4.9.1), 28. godkänner att de tidigare beslutade målen för verksamhet inom utgiftsområdet upphör att gälla (avsnitt 4.9.1), 29. bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslaget 7:2 : Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor m.m., besluta om bidrag så att behovet av anslagsmedel efter 2001 exklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst (avsnitt 4.9.2), 30. godkänner förslaget till investeringsplan för , såvitt avser Samhällets skydd mot olyckor, för perioden - 2003 (avsnitt 4.9.4), 31. för anvisar anslag under utgiftsområde 6 Totalförsvar enligt följande uppställning Anslagsbelopp Tusental kronor Anslag Anslagstyp Anslagsbelopp 6:1 Förbandsverksamhet och beredskap m.m. ramanslag 18 266 092 6:2 Fredsfrämjande truppinsatser ramanslag 1 000 762 6:3 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling ramanslag 23 314 833 6:4 Funktionen Civil ledning ramanslag 488 507 6:5 Funktionen Försörjning med industrivaror ramanslag 40 000 6:6 Funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst ramanslag 593 809 6:7 Funktionen Psykologiskt försvar ramanslag 20 000 6:8 Funktionen Ordning och säkerhet ramanslag 22 841 6:9 Funktionen Hälso- och sjukvård m.m. ramanslag 101 936 6:10 Funktionen Telekommunikationer m.m. ramanslag 199 000 6:11 Funktionen Postbefordran ramanslag 3 000 6:12 ramanslag 163 000 6:13 Funktionen Energiförsörjning ramanslag 220 569 6:14 ramanslag 253 140 6:15 Försvarshögskolan ramanslag 31 445 6:16 ramanslag 441 333 6:17 ramanslag 184 893 6:18 Stöd till frivilliga försvarsorganisationer inom totalförsvaret obetecknat anslag 88 265 6:19 Nämnder m.m. ramanslag 12 019 7:1 ramanslag 473 764 7:2 : Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor m.m. ramanslag 25 000 7:3 : Ersättning för verksamhet vid räddningstjänst m.m. ramanslag 13 431 7:4 : Samhällets skydd mot olyckor ramanslag 555 449 7:5 Brandfarliga och explosiva varor ramanslag 17 017 Summa 2.1 Omfattning Utgiftsområde 6 Totalförsvar omfattar i enlighet med vad som anges i föreliggande pro- position (volym 1, avsnitt 7.5) politikområdet Försvarspolitik respektive politikområdet Skydd mot olyckor. Politikområdet Försvars- politik består av det militära försvaret och det civila försvaret. Politikområdet Skydd mot olyckor omfattar förebyggande, konsekvens- begränsande och skadeavhjälpande åtgärder avseende olyckor. Politikområdet Skydd mot olyckor begränsas till att omfatta verksamheter som bedrivs av myndigheter inom utgifts- område 6 Totalförsvar. verksamhet kommer att tillhöra flera politikområden men myndig- heten har sitt anslag under utgiftsområde 6 Totalförsvar och politikområdet Skydd mot olyckor. I kapitel 5 finns en redovisning av verksamheter utanför politikområdet Skydd mot olyckor. Tabell 2.1 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1999 Anslag 2000 1 Utgifts- prognos 2000 Förslag anslag 2001 Beräknat anslag 2002 Beräknat anslag 2003 Politikområde Försvarspolitik 43 399 45 633 44 623 45 445 44 3743 43 3513 Politikområde Skydd mot olyckor 8812 1 028 1 077 1 085 1 134 1 162 Totalt för utgiftsområde 6 Totalförsvar 44 280 46 661 45 700 46 530 45 508 44 513 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. 2 Inklusive det dåvarande anslaget B5 under utgiftsområde 24 Näringsliv. 3 Inklusive omställningsbidrag. Utgiftsprognosen uppgår till och är därmed lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. En bidragande orsak är vissa osäkerheter om den planerade verksamheten vad gäller beställningar, leveranser och fakturering av materiel. Till följd av detta har ett nytt begränsningsbelopp om kunnat fastställas för utgiftsområdet 3.1 Omfattning har genom lagen (1992:1403) om totalförsvar och höjd beredskap definierat totalförsvar som verksamhet som behövs för att förbereda för krig. Under högsta beredskap är totalförsvar all samhällsverksamhet som då skall bedrivas. Totalförsvar avser således en verksamhet och inte en organisation. Med totalförsvarsresurser avses alla de resurser som finns för totalförsvarsverksamhet. Försvarspolitiken omfattar planering, förberedelser och utnyttjande av totalförsvarsresurser för att lösa de av angivna målen samt att på andra sätt stödja svensk säkerhetspolitik. Försvarspolitiken omfattar det militära försvaret och det civila försvaret. Totalförsvarsgemensamma verksamheter redovisas särskilt. De anslag som ingår i politikområdet framgår av tabell 3.1 3.2 Utgiftsutveckling Tabell 3.1 Utgiftsutveckling Miljoner kronor Utfall 1999 Anslag 2000 1 Utgifts- prognos 2000 Förslag anslag 2001 Beräknat anslag 2002 Beräknat anslag 2003 6:1 Förbandsverksamhet och beredskap m.m. 18 410 19 544 19 300 18 266 16 772 17 669 6:2 Fredsfrämjande truppinsatser 675 900 980 1 001 905 925 6:3 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling 21 Omställningsbidrag3 3 000 1 000 6:4 Funktionen Civil ledning 509 439 592 488 536 549 6:5 Funktionen Försörjning med industrivaror 82 57 100 40 115 118 6:6 Funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst 796 696 690 594 832 852 6:7 Funktionen Psykologiskt försvar 19 19 24 20 22 23 6:8 Funktionen Ordning och säkerhet 38 22 27 23 33 34 6:9 Funktionen Hälso- och sjukvård 186 81 166 102 171 175 6:10 Funktionen Telekommunikationer m.m. 250 195 195 199 203 207 6:11 Funktionen Postbefordran 14 11 7 3 8 8 6:12 192 143 159 163 203 207 6:13 Funktionen Energiförsörjning 199 211 301 221 238 243 6:14 239 238 245 253 259 264 6:15 Försvarshögskolan 24 28 28 31 32 33 6:16 428 440 443 441 450 460 6:17 1782 1682 1822 185 189 193 6:18 Stöd till frivilliga försvarsorganisationer inom totalförsvaret 102 88 88 88 88 88 6:19 Nämnder m.m. 10 12 12 12 12 12 Totalt för politikområdet Försvarspolitik 43 399 45 633 44 623 45 445 44 374 43 351 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. 2 och Flygtekniska försöksanstalten. 3 har beslutat (prop. 1998/99:74, bet. 1998/99:FöU5, rskr. 1998/99:224, bet. 1998/99:UFöU1, rskr. 1998/99:222, prop. 1998/99:100, bet. 1998/99:FiU27, rskr. 1998/99:249) om ett omställningsbidrag om 3 resp. . 3.3 Mål Försvarspolitiken skall bidra till att bevara vårt lands fred och självständighet. Vi skall kunna möta militära hot som direkt berör . Internationellt skall vi bidra till fred och säkerhet i omvärlden genom gemensamma fredsfrämjande och humanitära insatser både i och utom . Totalförsvarsresurserna skall kunna användas för följande huvudändamål: - försvara mot väpnat angrepp, - hävda vår territoriella integritet, - bidra till fred och säkerhet i omvärlden och - stärka det svenska samhället vid svåra påfrestningar i fred. 3.4 Politikens inriktning Det svenska totalförsvaret genomgår en omfattande reformering och effektivisering. Inriktningen är att utveckla det svenska försvaret från invasionsförsvar till ett flexibelt insatsförsvar med förmåga till anpassning. Det svenska försvaret skall kännetecknas av ständig utveckling och förnyelse, hög teknologisk nivå, ekonomisk effektivitet och folkförsvar. kommer utvecklingsarbetet att följas upp och drivas vidare. Regeringen avser att återkomma till med en försvarspolitisk proposition. Hoten mot vårt land har förändrats. Både den säkerhetspolitiska utvecklingen och den övriga samhällsutvecklingen ligger bakom det reformbehov som uppstod i slutet av 1990- talet. som invasionshotet ter sig avlägset , förutsatt att vårt land har en grundläggande försvarsförmåga, så har andra hot mot vårt samhälle fått ökad aktualitet. Exempel på denna typ av hot är NBC-hotet (nukleära, biologiska och kemiska vapen) samt hotet mot informationssamhället. Det nya insatsförsvaret ger en förmåga att försvara landet utifrån dagens säkerhetspolitiska förutsättningar. Den nya strukturen skapar dessutom förutsättningar för att utveckla och förändra försvarets resurser över tiden. Därigenom skapas både flexibilitet och förmåga till anpassning. Försvarsreformen syftar till att utveckla samhällets förmåga att möta hot inom det vidgade säkerhetsbegreppets ram. Regeringen avser att lämna en proposition till om frågor rörande civilt försvar och beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället i fred. I propositionen kommer att lämnas förslag med anledning av resultatet av dels utredningen om principer för en bättre helhetssyn vid planeringen av civilt försvar och beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället i fred (dir. 1999:63), dels den genomgång som f.n. utförs av departementen avseende behov av åtgärder och författningsreglering inom de områden som kan bli berörda vid svåra påfrestningar på samhället i fred. Regeringens årliga redovisning till av beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället i fred kommer att lämnas i en särskild skrivelse . De europeiska ländernas gemensamma förmåga att förhindra eller dämpa väpnade konflikter och mänskligt lidande är en viktig del i den nya säkerhetspolitiska situationen på vår kontinent. För är ett brett deltagande i det europeiska samarbetet och vårt bidrag till gemensam säkerhetsfrämjande verksamhet och krishantering av central betydelse. skall fullt ut delta i den europeiska krishanteringen. Vårt deltagande i internationella insatser och arbetet med att utforma och förstärka EU:s krishanteringsförmåga såväl militärt som civilt kommer att ställa stora krav på oss, inte minst när vi innehar ordförandeskapet i EU. Mot denna bakgrund skall vår förmåga att delta i både militära och civila fredsfrämjande och humanitära operationer fortsätta att utvecklas. Det säkerhetsfrämjande arbetet är en viktig del i arbetet för att öka säkerheten i norra . Det nordiska samarbetet utgör grunden i detta arbete. Därutöver är kontakterna med staterna kring samt EU-länderna och prioriterade. Försvarsreformen innebär att vi får ett försvar som både är anpassat till dagens säkerhetspolitiska förhållanden och har en beredskap att följa utvecklingen mot förändrade hot . 3.5 Beredskapskredit för totalförsvaret Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att utnyttja en kredit om 40 i . Krediten skall kunna utnyttjas om krig, krigsfara eller andra utomordentliga förhållanden föreligger. Skälen för regeringens förslag: bemyndigade regeringen att utnyttja en kredit i om 40 för om krig, krigsfara eller andra utomordentliga förhållanden föreligger. Regeringen anser att ett motsvarande bemyndigande, avseende samma belopp, bör lämnas för . Beredskapskrediten skall säkerställa att en nödvändig beredskapshöjning inte förhindras eller fördröjs därför att regeringen inte disponerar erforderliga betalningsmedel. Krediten är beräknad att täcka de utgifter som motsvarar en månads beredskapshöjande verksamhet. Krediten är beräknad att utnyttjas i ungefär lika delar mellan militärt och civilt försvar. Om beredskapskrediten utnyttjas, avser regeringen att återkomma till med redovisning av behovet av medel för den fortsatta verksamheten. Utveckling av IT-system, såväl fristående som delkomponenter vid bl.a. anskaffning av krigs- materiel, utgör totalt en stor utgiftspost i statsbudgeten. Utöver vad som separat anges under respektive verksamhet vill regeringen särskilt framhålla betydelsen av en effektiv projektplanering och styrning i samband med IT-utveckling inom politikområdet. Planeringen bör utformas så att det blir möjligt att följa upp att leveranser sker i rätt tid och med ett innehåll som svarar mot att budgeterad kostnadsram inte överskrids eller riskerar att överskridas. All anskaffning och utveckling av olika IT- system skall medföra en klart definierad verksamhetsnytta och vara kostnadseffektiv för staten. Detta innebär att samråd mellan myndigheterna bör ske vid anskaffning och utveckling så att möjliga samordningseffekter kan utnyttjas. Regeringen ämnar i regleringsbrev ställa återrapporteringskrav på myndigheterna i enlighet med vad som har sagts. I sammanhanget vill regeringen informera om att regeringen uppdrog till Statskontoret att granska arbetet vid ÖCB och vad gäller utvecklingen av IT-stöd för ledningsinformation och riskhantering, systemen och . Statskontoret skall särskilt granska i vilken mån systemen utvecklas med en likartad funktionalitet och hur utvecklingsarbetet styrs och samordnas mellan myndigheterna. Uppdraget skall redovisas . Informationsteknikområdet kännetecknas av korta livscykler och en dynamisk utveckling av produkter på den kommersiella marknaden. En viktig förutsättning för att kunna dra nytta av den civila tekniken är därför att Försvars- makten tillsammans med Försvarets materiel- verk och försvarsindustrin kan ha en planering som möjliggör att denna dynamik kan tillvaratas. Utvecklingen av Försvarsmaktens ledningsorganisation pekar på behovet av att utveckla ledningssystemets tekniska delar efter en modell som medger stegvis utbyggnad av önskad funktionalitet. Det medför att utveck- lingen kan ske i korta steg med tillvaratagande av bl.a. den civila utvecklingens produkter. Enligt regeringens bedömning bör dock särskild utveckling genomföras för sådana produkter som med nödvändighet behöver vara militärt unika eller på produkter där särskilda krav på IT-säkerhet krävs. Informationsoperationer kan definieras som de samordnade åtgärder i fred, kris och krig som vidtas till stöd för egna politiska och militära mål. Detta kan genomföras genom att påverka eller utnyttja motståndares eller annan utländsk aktörs information eller informationssystem. Avsikten är att påverka förmågan till rationellt beslutsfattande som man skyddar egen information eller egna informationssystem. Regeringen har tagit ytterligare steg rörande skydd av informationssamhället genom att förstärka regeringens arbetsgrupp för skydd mot informationskrigföring m.m. (Ag IW).