prop · GP0320 · 2001-10-03 00:00:00 — Remissinstanserna: anser att en utbyggd kapacitet på är av mycket stor betydelse för att de små kommunala flyg- platserna i skall få attraktiva start- och landningstider. Åtgärder måste vidtas för att hela skall få bra och prisvärda flygförbindel- ser. i anser att utan ytterligare flygkapacitet minskar internationella konkurrensmöjligheter och attraktivitet. Skälen för regeringens bedömning: En grundläggande princip i transportpolitiken är att få till stånd en ökad samverkan mellan olika transportmedel och trafikslag. En bedömning av utvecklingen för flyg- platser och luftfartssektorn under hela planeringsperioden är värdefull för att främja ett transportslagsövergripande synsätt i den fortsatta plane- ringen av väg- och järnvägsinfrastruktur. En samlad bedömning av luft- farten för perioden 20042015 bör därför utgöra ett underlag för plane- ringen av vägar och järnvägar. I sektorsansvar ingår att göra bedömningar av utvecklingen inom hela flygplats- och luftfartsom- rådet. Alla framtidsbedömningar innehåller naturligen ett visst mått av osäkerhet. Verkets bedömningsunderlag bör därför lyftas fram på ett tydligt sätt. verksamhet bedrivs i affärsverksform. planerar en investeringsnivå på sammanlagt . Investeringar görs huvudsakligen inom produktions- verksamheten på flygplatser och inom flygtrafiktjänsten. gående och planerade investeringarna görs på , där den Prop. 2001/02:20 tredje banan tas i drift /2002. Även det ökade behovet av terminalkapacitet beräknas kunna täckas och anpassningsåtgärder med anledning av vidtas . Bland övriga pro- jekt kan nämnas ett nytt flygtrafikledningssystem och kapacitetsutbygg- nad på . För landets 26 ickestatliga flygplatser ligger in- vesteringsvolymen i storleksordningen . Järnvägsanslutningar till flygplatser kräver betydande trafikerings- underlag för att nå en tillräcklig samhällsekonomisk lönsamhet. Endast några få flygplatser med tillräcklig trafikvolym och tillväxtmöjligheter bedöms vara aktuella för diskussioner om järn- vägsanslutning. har på regeringens uppdrag utrett behovet av ny flyg- platskapacitet i . Verkets slutsats är att det finns be- hov av ytterligare rullbanekapacitet i . har i sin bedömning vägt in att kapaciteten på utökas vid öppnandet av tredje banan 2002 och att avtalet om går ut . Regeringen beslutade (dir. 2000:96) att en ny flygplats i de södra regiondelarna inte är möjlig. En sådan flygplats skulle leda till betydande ingrepp i natur- och kulturmil- jön och få en negativ inverkan på navfunktion. Regeringen be- slutade i direktiv till Stockholmsberedningen (dir. 2000:96) att en ny flygplats i de södra regiondelarna inte är möjlig. En sådan flygplats skulle leda till betydande ingrepp i natur- och kulturmil- jön och få en negativ inverkan på navfunktion. Stockholms- beredningen har i uppdrag att föreslå insatser för att uppnå en till- räcklig flygplatskapacitet i . 12.6Sjöfartens planerade investeringar i infrastruktur Regeringens bedömning: Investeringar i och drift av farleder är av- giftsfinansierade och ligger därför utanför planeringsramen. För att främja ett transportslagsövergripande synsätt bör pre- sentera en bedömning av utvecklingen inom sjöfartssektorn för perio- den 20042015 som underlag för planeringen av vägar och järnvägar. Den nationella strategiska analysen: Sjöfarten svarar för den domi- nerande delen av transporterna i utrikeshandeln. Godsomsättningen i de svenska hamnarna har ökat . Snabbast växer färje- och ro-ro-trafik i regionala system och containertrafiken i ett integrerat globalt system. Sjöfarten förväntas fortsätta att öka. Det sker en koncentration av godsflödena till färre hamnar. Ett utökat samarbete mellan näraliggande hamnar och ett ökat privat engagemang i hamnarna skulle kunna stärka sjöfartens och hamnarnas konkurrenskraft. Hamnägarnas planerade investeringar kan påverka behovet av farleder och landanslutningar. Remissinstanserna: Ett antal centrala verk, däribland , och liksom ett antal länsstyrelser , regionala självstyrelseorgan och intresseföreningar har påtalat att frågan om far- leder till hamn är ett nationellt intresse och att frågan därför Prop. 2001/02:20 måste lösas. anser att det bör övervägas att definiera de hamnar som kan vara av nationellt intresse och även definiera och klart markera statens ansvar för anslutningarna till dessa hamnar genom bl.a. begreppet stomfarleder. Föreningen anser att utgångs- punkten bör vara att det är staten genom , och inte enskilda hamnar, som har ansvaret för att hålla farlederna. bör det vara rimligt att tänka sig möjligheten av statliga anslag till angelägna far- ledsinvesteringar. Skälen för regeringens bedömning: En grundläggande princip för transportpolitiken är en ökad samverkan mellan olika transportmedel och trafikslag. förekommer ett omfattande samarbete mellan tra- fikverken och det transportslagsövergripande synsättet har ytterligare förstärkts genom planeringsprocessen på länsnivå. Det är angeläget att landanslutningarna till nationellt viktiga hamnar även fortsättningsvis beaktas i infrastrukturplaneringen. verksamhet bedrivs i affärsverksform och investerings- planer redovisas i form av en rullande treårsplan. Hamnägarnas investeringar inventeras i en enkät. planerar hamnägarna att investera cirka 3,8 miljar- der kronor. investeringar finansieras med egna medel och omfattar bl.a. farledshållning, lotsstationer, sjöräddningsbåtar, utrustning för sjökartläggning och isbrytningsfartyg. planerar att investera , varav en stor del avser återanskaffningar. En bedömning av utvecklingen för hamnarna och sjöfartssektorn under hela planeringsperioden är nödvändig för att främja ett transportslags- övergripande perspektiv. bör därför ges i uppdrag att pre- sentera en sådan bedömning för perioden 20042015 som underlag för planeringen av vägar och järnvägar. I sektorsansvar ingår att ha en bild av utvecklingen inom hela hamn- och sjöfartsområdet, alltså även vad gäller utvecklingen av trafik till kommunala hamnar. Osäkerheter bör tillsammans med grunderna för bedömningen lyftas fram på ett tydligt sätt. Remissinstanser som yttrat sig över Nationell strategisk analys , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , Turistdelegationen, Rikstrafiken, i , i län, i , i , i , i , i län, i , i , i län, i , i , i , i län, i , i , i , i , i , i , i , Godstransportdelegationen, Utredningen om den framtida regionalpolitiken (N 1999:01), . i län, , . , , , Ystads kommun. , Anundsjö företagares ekonomiska förening, , , Cykelfrämjandet, Djurgården- , Föreningen , Föreningen , Föreningen , , GO-samarbetet , Handikappförbundens samarbetsorgan, , , , , , , Mellansvenska Handelskammaren, de Gröna , Mittsveriges Industri- och Handelskammare, Motormännens , Partnerskap , , Projekt Handelskammare, , Svenska , Sydsvenska , , Västsvenska , I kapitel 4 redovisas transportpolitikens delmål. I det följande presenteras den målstruktur för samtliga av fastställda miljökvalitetsmål som regeringen föreslagit i propositionen Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130). Bilaga 2 finns endast i den tryckta upplagan. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsrådet , ordförande, och statsråden , Regeringen beslutar proposition 2001/02:20 Infrastruktur för ett långsiktigt hållbart transportsystem