prop · GP031d19 · 2001-09-20 00:00:00 — Utgifterna ligger på samma nivå som 1999 och är i balans med tilldelat ramanslag vilket innebär att de senaste årens trend med utgifter som överstigit tilldelat anslag har brutits. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 främsta orsaken till trendbrottet är att utrymmet för att överskrida tilldelat anslag minskat i takt med att anslagsbehållningarna minskat. Länsstyrelsernas samlade anslagssparande uppgick vid utgången av 2000 till , vilket motsvarar av tilldelade medel. De sakområden som tar störst resurser i anspråk utgörs av Naturvård och miljöskydd (av de totala kostnaderna), Lantbruk (), Regionalpolitik, regional näringspolitik och konkurrens () samt Kommunikationer (). Lantbruk är största sakområdet hos tio länsstyrelser, Naturvård och miljöskydd hos åtta, Regionalpolitik, regional näringspolitik och konkurrens hos två samt Kommunikationer hos en länsstyrelse. Bland de uppgifter som särskilt prioriterats inom dessa områden kan nämnas arbetet med de regionala tillväxtavtalen och med miljömålen. Administrationen av EU-stöden inom lantbruksområdet liksom arbetet med strukturfondsprogrammen har också haft hög prioritet. Övriga sakområden svarar för mellan av länsstyrelsernas totala verksamhetskostnader. Prioriteringarna på ramanslaget skiljer sig inte nämnvärt från de prioriteringar som redovisats ovan, vilket framgår av diagram 5.2. Förändringarna jämfört med är marginella. Diagram 5.2 Ramanslaget fördelat på sakområden Personalkostnaderna utgör av länsstyrelsernas totala verksamhetskostnader, en ökning jämfört med . Vid utgången av 2000 var sammanlagt ca 4 900 personer anställda vid länsstyrelserna, vilket är 100 fler än 1999. Av dessa finansierades 4 100 över ramanslaget och inom denna grupp var tillsvidareanställda. Vid utgången av 2000 var könsfördelningen bland personalen kvinnor och män. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 sernas tillsvidareanställda personal har examen från universitet eller högskola. Personal som är utgör av samtliga tillsvidareanställda. är , vilket är en ökning från föregående år. För att länsstyrelserna skall kunna fullgöra sina uppgifter på ett tillfredsställande sätt inom ramen för tilldelade medel krävs en rad åtgärder för att effektivisera verksamheten. Regeringen vill därvid lyfta fram möjligheterna till fortsatt och vidareutvecklad samverkan och gemensamt resursutnyttjande mellan länen. I avsnitt 5.5.1 har regeringen utvecklat behovet av en mer formaliserad samverkan vad gäller jordbruksadministrationen. Regeringen avser att i en proposition återkomma till frågan om samverkan. En vidareutveckling av uppföljnings- och utvärderingsverksamheten kan också bidra till en ökad effektivisering. i har erhållit revisionsberättelse med invändning. Grunden för invändningen är att årsredovisning saknar finansieringsanalys. Av svar till regeringen framgår de åtgärder som vidtagits med anledning av revisionen. Åtgärderna avser förbättrad kvalitetskontroll, förändrade rutiner samt en satsning på ökad ekonomiadministrativ kompetens. Regeringen godtar de åtgärder redovisar. Tabell 5.2 Anslagsutveckling för Länsstyrelserna m.m. 1Inklusive en minskning med 5 714 tkr på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 1 988 192 tkr prisnivå. 3Motsvarar 1 985 442 tkr prisnivå. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 5.3 Offentligrättslig verksamhet (som inte får De avgiftsintäkter som redovisas mot inkomsttitel och som länsstyrelserna inte får disponera utgörs bl.a. av ansökningsavgifter enligt avgiftsförordningen såsom miljöskyddsavgifter, lotteriavgifter, avgifter för tillsyn och registrering av stiftelser. De avgifter som får disponeras utgörs av avgifter för tillstånd och tillsyn av pantbanker. Regeringen har i propositionen (2000/01:130) Svenska miljömål - delmål och åtgärdsstrategier föreslagit att länsstyrelserna skall tilldelas för arbete inom ramen för deras övergripande ansvar för regionalt mål- och uppföljningsarbete. Medlen överförs från utgiftsområde 20, anslagen 34:2 Miljöövervakning m.m. och 34:4 Sanering och återställning av förorenade områden till länsstyrelseanslaget. Enligt budgetpropositionen (prop. 2000/01:1, utg.omr. 20, bet. 2000/01:MUJ1, rskr. 2000/01:85) får från sakanslag inom utgiftsområde 20 användas för administration m.m. av anslagsmedel för miljööver- vakning, kalkningsverksamhet och sanering och återställning av förorenade områden. Resurserna fördelas nu av . För att underlätta länsstyrelsernas långsiktiga planering av miljöarbetet föreslår regeringen, i enlighet med miljömålspropositionen, att dessa medel överförs till länsstyrelsernas förvaltningsanslag för administration m.m. av anslagsmedel avseende sanering och återställning av förorenade områden, kalkning, miljöövervakning samt vissa andra naturvårdsåtgärder. För att i svensk lagstiftning genomföra direktiv /31/EG om deponering av avfall har regeringen beslutat om förordningen (2001:512) om deponering av avfall. För länsstyrelsernas arbete med hantering av omställningsplaner och prövning av dispens från förbud att deponera utsorterat brännbart avfall överförs från utgiftsområde 20, anslaget 34:4 Sa- nering och återställning av förorenade områden till länsstyrelseanslaget . Ansvaret att vara central valmyndighet flyttades från till . Ansvaret att ta fram röstlängder och tillhandahålla röstkort åvilar fortfarande skattemyndigheten. Regeringen återkommer till med förslag om att vissa uppgifter som fortfarande åvilar skattemyndigheterna skall överföras till bl.a. länsstyrelserna. Under förutsättning av godkännande av sistnämnda förslag föreslår regeringen att överförs från utgiftsområde 3, anslaget 3:2 Skattemyndigheterna, till länsstyrelsernas förvaltningsanslag. I propositionen (2000/01:57) Sammanhållen rovdjurspolitik föreslår regeringen att berörda länsstyrelser får resurser för sitt arbete med att förebygga jaktbrott. erhåller dessa länsstyrelser medel från sakanslag inom utgiftsområde 23 och tillförs länsstyrelsernas förvaltningsanslag från utgiftsområde 20, anslaget 34:3 Åtgärder för biologisk mångfald. Försöksverksamheten i fyra län (, , och ) med ändrad regional ansvarsfördelning mellan stat och kommun pågår enligt tidigare riksdagsbeslut (prop. 1996/97:108, bet. 1996/97:BoU13, rskr. 1996/97:228) till och med utgången av 2002. överförs därför anslaget 32:2 Regionala självstyrelseorgan inom politikområdet till länsstyrelseanslaget. Regeringen avser att återkomma till denna fråga i en kommande pro- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 position om regional samverkan och statlig länsförvaltning. tillfördes länsstyrelseanslaget för förstärkt miljötillsyn. Resursförstärkningen beräknas ligga fast . I budgetpropositionen tillfördes länsstyrelseanslaget för administration av skogsinköp. Medlen föreslås ligga fast . Vidare föreslår regeringen att länsstyrelserna får disponera medel för administration m.m. inom utgiftsområdena 6 och 20. Tabell 5.4 Härledning av nivån 2002-2004 varav effekt av engångsvis Förändring till följd av: sen åter till UO 23 Del av pris- och löneomräk- Till för vissa läns- Förslag/beräknat anslag 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen . 2Inklusive slutjustering med anledning av de statliga avtalsförsäkringarna. En närmare beskrivning finns i tilläggsbudgeten i samband med budgetpropositionen, avsnitt 9.2. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 För kännedom redovisas den fördelning som regeringen avser att besluta, om godkänner medelsberäkningen för anslaget 32:1 Länsstyrelserna m.m.. Tabell 5.5 Ramanslagets fördelning på ramposter Tabell 5.6 Anslagsutveckling för Regionala självstyrelseorgan Anslaget avser medel för förvaltningskostnader hos i län, , läns landsting samt Västra Gö- talands läns landsting med anledning av den försöksverksamhet som regleras i lagen (1996:1414) om försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning. Regeringen föreslår att medel motsvarande för att kompensera för pris- och löneförändringar förs från anslaget 32:1 Länsstyrelserna m.m. till anslaget 32:2 Regionala självstyrelseorgan. Tabell 5.7 Härledning av nivån 2002-2004 Förändring till följd av: Överföring från andra anslag Förslag/beräknat anslag 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 6 Politikområde Ekonomisk familjepolitik under utgiftsområde 12 6.1.1Beräkning av den bidragsgrundande ingen en temporär lag. Lagen avser att gälla från Regeringens förslag: av studiebidraget, enligt den nya studiestödslagen (1999:1395), skall ingå i den bidragsgrundande inkomsten. Lagen skall gälla till . Den utgiftsökning som följer av förslaget beräknas till ca 2002. Tabell 6.1 Anslagsutveckling för Bostadsbidrag Skälen för regeringens förslag: infördes ett nytt studiestödssystem (1999:1395). Det reformerade studiestödssystemet kan ge konsekvenser för vissa studerandehushåll som uppbär bostadsbidrag, eftersom studiebidraget ingår i den bostadsbidragsgrundande inkomsten. Storleken på studiestödet är oförändrat och utges med samma belopp som före . Däremot har förhållandet mellan bidragsdel och lånedel förskjutits. Bidraget har ökat och lånedelen har minskat. Det innebär att studerande som har sidoinkomster över den gräns då bostadsbidraget börjar reduceras kan få ett lägre bostadsbidrag. Med anledning av initiativ (bet. 2000/01:BoU12) har det införts en temporär lag som gäller till . Lagen innebär att av studiebidraget ingår i den bostadsbidragsgrundande inkomsten. Avsikten med lagen är att ändringarna i studiestödssystemet inte skall leda till minskade bostadsbidrag under innevarande kalenderår. Den temporära lagen är inte en lämplig lösning på lång sikt. I avvaktan på att en långsiktig lösning utvecklas föreslår reger- 1 Inklusive en minskning med 500 000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2001. Bostadsbidrag lämnas till barnfamiljer samt till ungdomar mellan utan barn. Bostadsbidraget ingår i politikområde Ekonomisk familjepolitik. Utgifterna för bostadsbidraget styrs i huvudsak av utvecklingen av makroekonomiska faktorer som t.ex. arbetslös- hets-, sysselsättnings-, inkomst- och bostadskostnadsutvecklingen. Det innebär att det framför allt är den konjunkturella utvecklingen som påverkar om kostnaderna för bostadsbidragen ökar eller minskar. Även demografiska förändringar kan påverka kostnadsbilden, t.ex. ökade födelsetal och nettoinvandring. Den positiva samhällsekonomiska utvecklingen har medfört att fler människor fått arbete och att reallönerna har ökat. Resultatet av den ökade sysselsättningen är att fler människor har 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 möjlighet att försörja sig själva och därmed i mindre utsträckning är i behov av bostadsbidrag. Under uppgick utgifterna för bostadsbidraget till ca . Detta innebär att utgifterna understeg anvisade medel med ca . För innevarande budgetår beräknas utgifterna understiga anslaget med . Utgifterna för bostadsbidraget har minskat . Minskningen beror dels på den samhällsekonomiska utvecklingen och dels på det reformerade bostadsbidragssystemet . Tabell 6.2 Utvecklingen av utgifterna för bostadsbidrag 1995-2000 Av landets drygt 1 miljon hushåll med barn fick bostadsbidrag . lämnades bidrag till av alla ensamstående föräldrar och av alla samboende föräldrar. De hushåll som får bostadsbidrag är övervägande barnfamiljer, och särskilt ensamstående hushåll med barn. Antalet hushåll med bostadsbidrag har minskat kraftigt . Mest har antalet samboende hushåll med barn minskat. halverades antalet samboende föräldrar som hade bostadsbidrag, vilket motsvarar en minskning med drygt 50 000 hushåll. har andelen ensamstående föräldrar med bostadsbidrag minskat med och andelen ungdomshushåll . Tabell 6.3 Hushåll med bostadsbidrag under maj månad 1995-2000 Källa: RFV. 1 Statistik finns ej. Skälen till att färre hushåll får bostadsbidrag hör i huvudsak samman med den förbättrade konjunkturen. Förbättringar i konjunkturen har ett större genomslag för samboende föräldrar än för ensamstående föräldrar, eftersom löneökningar från två inkomster slår igenom tydligare än löneökningen från endast en inkomst. utgjorde ensamföräldrarna av hushållen och fick av det totala bidragsbeloppet. De samboende utgjorde av hushållen och erhöll av bidragsbeloppet. Ensamstående har i regel lägre hushållsinkomster än samboende. Det är därför inte förvånande att bostadsbidraget i stor utsträckning går till ensamstående föräldrar, eftersom det är vid låga inkomster som bostadsbidraget utbetalas. Bostadsbidraget ger en marginaleffekt på i de inkomstlägen där de trappas av. Många föräldrar får då marginaleffekter vid en ökad arbetsinkomst. I de fall de låga inkomsterna beror på deltidsarbete lönar det sig därför dåligt att öka arbetstiden. Det finns då en risk att dessa föräldrar är fast i en situation där de inte kan förbättra den egna ekonomin nämnvärt genom eget arbete. Av de ensamstående föräldrarna som får bostadsbidrag utgör kvinnorna . De stora skillnaderna i antal kvinnor och män är en följd av de skillnader i villkor som kvinnor och män lever under. Det finns avsevärt fler ensamstående mammor än pappor och kvinnor har lägre bidragsgrundande inkomster än män. har i en analys av resultatet för inkomstavstämningen 2001 konstaterat att träffsäkerheten i det preliminära bostadsbidraget i princip är oförändrad jämfört med tidigare års avstämningar. digare års avstämningar. konstaterar också att det endast är av bidragshushållen som anmält antingen en högre eller lägre inkomst . Att hushåll har fått återbetalningskrav efter avstämningen beror i huvudsak på att de haft större inkomster än vad de uppgivit. Återbetalningskravet blir då en direkt följd av de marginaleffekter som bostadsbidraget ger upphov till. Möjligheten att öka träffsäkerheten i det preliminära bostadsbidraget så att det bättre överensstämmer med det slutliga är beroende av de uppgifter som bidragshushållen lämnar till vid ansökningstillfället samt i vilken utsträckning hushållen anmäler inkomständringar. För att förbättra bidragstagarnas kunskaper och förståelse för bostadsbidragssystemets regler pågår ett arbete inom RFV med att vidareutveckla informationen till hushållen. Syftet med informationsinsatserna är att öka kunskaperna om reglerna, men också att verka som en påminnelse om vikten av att, t.ex. anmäla inkomständringar. Regeringen lämnade ett uppdrag till RFV att se över bestämmelserna om att få sin rätt till eftergift prövad vid återbetalning av bostadsbidrag (Reglerna om eftergift för bostadsbidrag förslag från RFV, RFV Anser 2001:2). RFV föreslår att det införs en skälighetsbedömning som innebär att en prövning görs om den återbetalningsskyldige borde ha insett att han eller hon var anmälningsskyldig. Hu- vudregeln skall emellertid även fortsättningsvis vara att bidragstagaren är skyldig att omgående anmäla ändringar som kan påverka storleken på det slutliga bidraget. Regeringen behandlar frågan i propositionen Vissa socialförsäkringsfrågor (prop. 2001/02:9) vilken överlämnas till denna dag. infördes ett nytt studiestödssystem (1999:1395). Som en konsekvens av det reformerade studiestödssystemet kan vissa studerande hushåll få ett lägre bostadsbidrag. Detta gäller studenter som har sidoinkomster över den gräns då bidraget börjar reduceras. Med anledning av initiativ (bet. 2000/01:BoU12), avseende studerande med bostadsbidrag, har det från införts en temporär lag som gäller den 1 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Avsikten med lagändringen är att ändringarna i studiestödssystemet inte skall leda till minskade bostadsbidrag under innevarande kalenderår. Regeringen föreslår att den temporära lagen skall gälla till . Regeringen har beräknat kostnaderna till ca . har lämnat sitt slutbetänkande Ur fattigdomsfällan. (SOU 2001:24) Utredningen har haft till uppgift att se över de ekonomiska familjestödens träffsäkerhet och marginaleffekter. har uppmärksammat konsekvenserna av det nya studiemedelssystemet för vissa studerande med bostadsbidrag. Regeringen avser att pröva denna fråga inom ramen för beredningen av . konstaterar i sitt betänkande att bostadsbidraget bör läggas om mot ett mer generellt stöd som ett led i att minska marginaleffekterna och förebygga fattigdomsfällor. Vidare anser familjeutredningen att inkomstprövningen inom bostadsbidraget bör minska och de konsumtionsstyrande inslagen i möjligaste mån undvikas. Regeringen avser att inom ramen för beredningen av familjeutredningen göra ytterligare analyser av bostadsbidragets roll och framtida utformning. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 3 anvisas för anslaget 21:1 Bostadsbidrag . beräknas, anslaget till 3 respektive 3 . Tabell 6.4 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition. 2Avser regeländring som enbart gäller 2002. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 7 Politikområde Miljöpolitik under utgiftsområde 20 7.1.134:1 Stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet Tabell 7.1 Anslagsutveckling för Stöd till lokala investeringprogram för ekologisk hållbarhet 1 Inklusive en minskning med 4000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2001. Anslaget används för stöd till kommuner enligt förordningen (1998:23) om statligt bidrag till lokala investeringsprogram som ökar den ekologiska omställningen i samhället. Av anslaget får högst användas för administration, uppföljning och utvärdering av investeringsprogrammen och till informationsinsatser om de lokala investerings Tabell 7.2 Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden programmen och till arbetet för en hållbar utveckling. Av dessa medel får högst användas till att sprida information om hållbara lösningar inom bygg- och bostadssektorn och högst till att stödja utvecklingen inom området ekologisk industridesign. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att i fråga om ramanslaget 34:1 Stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet, besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst under 2003-2005. Utestående åtaganden vid årets början1 Utestående åtaganden vid årets slut1 Erhållen/föreslagen bemyndiganderam * Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. 1 Inklusive åtaganden som täcks av anslagssparande. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Regeringen beslutar kontinuerligt om nya ansökningar om bidrag från kommunerna. Till och med hade 136 kommuner och ett kommunalförbund fått statsbidrag till 166 lokala investeringsprogram. är sju program genomförda och slutrapporterade. kommer ytterligare ca 50 kommuner att slutrapportera sina lokala investeringsprogram. Ett av syftena med investeringsprogrammen är att få fram och sprida kunskaper och erfarenheter av hur man får till stånd en ekologisk omställning och att pröva nya arbetsmetoder och tekniker. genomförs en förstudie för ett stort samlat utvärderingsprojekt. Den skall utgöra underlag för en såväl bred som djup utvärdering av de lokala investeringsprogrammen. Ut- värderingen påbörjas och beräknas pågå åtminstone . Lokala investeringsprogram ersätts av klimatprogram Regeringen bedömer att klimatfrågans växande betydelse ger skäl till att fokusera de statliga bidragen till åtgärder som minskar utsläppen av växthusgaser. Stödet till lokala investeringsprogram avvecklas därmed. beräknas inga nya medel till anslaget 34:1 Stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet. Inga nya ansökningar tas emot efter 2001. Utbetalningar till beviljade projekt kommer dock att ske åtminstone till 2005, sannolikt längre, eftersom de investeringsprogram som får bidrag genomförs och den slutliga bidragsutbetalningen sker efter det att programmet slutförts. Anslaget minskas med sammanlagt 2002 och 2003 för att finansiera ökningar inom andra utgiftsområden, bl.a. för att bilda nya anslag för klimatpolitik, till domstolsväsendet och till . Delar av anslaget överförs till ett nytt anslag inom utgiftsområde 20, anslag 34:15 Stöd till klimatinvesteringsprogram, som inrättas 2002. Det nya anslaget avser stöd till investeringsprogram som minskar utsläppen av växthusgaser. Regeringen har ekonomiska proposition beräknat till klimatinvesteringar 2004. Regeringen föreslår nu att 200 respektive överförs 2002 respektive 2003 från stödet till lokala investeringsprogram till det nya klimatstödet. Ytterligare ett nytt anslag inom miljöpolitiken avsett för information om klimatfrågor finansieras med sammanlagt från anslaget till lokala investeringsprogram. Se vidare utgiftsområde 20, anslag 34:15 Klimatinvesteringsprogram och anslag 34:14 Klimatinformation. års anslag överförs dessutom för att finansiera verksamheten 2004 vid . Hanteringen av de lokala investeringsprogrammen förs över till myndighet Regeringen beslutar nu om bidrag till lokala investeringsprogram. arbetsuppgifter när det gäller de lokala investeringsprogrammen omfattar såväl granskning av ansökningar och slutrapporter som uppföljning, utvärdering och informationsinsatser. Regeringen finner att arbetsuppgifternas karaktär och långsiktighet gör att det är lämpligare att de sköts av en myndighet. Denna uppfattning har också framförts av revisorer och i samband med utvärderingar av stödet. Anslaget har beräknats enligt följande: Tabell 7.3 Härledning av nivån 2002-2004 Förändring till följd av: - 1 360 500 Överföring till andra ut- Förslag/beräknat anslag 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 7.1.234:2 för lokala investeringsprogram. Tabell 7.4 Anslagsutveckling för 1Anslaget för ekologisk hållbarhet 2Anslaget om ekologisk hållbarhet. 3Motsvarar 6 901 tkr prisnivå 4Motsvarar 6 901 tkr prisnivå försäkra verksamhetens fortsatta informationsarbete om de lokala investeringsprogrammen bör ca föras över från anslaget 34:1 Stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet 2003 till anslaget 34:2 2004. Regeringen kommer att överväga den fortsatta verksamheten för institutet efter det att arbetet med de lokala investeringsprogrammen har upphört, för ett ställningstagande senast i budgetpropositionen . Anslaget har beräknats enligt följande: Tabell 7.5 Härledning av nivån 2002-2004 Anslaget disponeras för att finansiera verksamheten vid . Myndighetens huvuduppgift är att i anknytning till de lokala investeringsprogrammen förmedla kunskaper och erfarenheter mellan kommuner, statliga myndigheter, näringsliv, forskare och andra aktörer. De lokala investeringsprogrammen innebär långsiktiga insatser för en hållbar utveckling. Vunna erfarenheter och kunskaper behöver förmedlas till relevanta aktörer i samhället, så att de kan ta del av metoder och tillvägagångssätt för en ekologisk omställning. Därför behöver myndighetens verksamhet beredas möjlighet att fortsätta även efter det att regeringen slutat bevilja bidrag till nya investeringsprogram inom Förändring till följd av 34:15 Stöd till lokala in- Förslag/beräknat anslag 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen .