prop · GP031 · 2001-09-20 00:00:00 — I vårpropositionen antogs att endast hälften skulle levereras in på inkomsttitel, medan den andra hälften skulle skrivas av mot statsskulden. beräknas inkomsterna bli hög- re i förhållande till vårpropositionen. Ökningen förklaras främst av att förväntas göra en extraordinär utdelning om även . Nedrevideringen 2003 och 2004 beror framför allt på att över- skott väntas bli lägre till följd av de extraordinära utdelningarna och 2002. 3000 Inkomster av försåld egendom -14,9 Under denna inkomsttyp redovisas försäljning av olika typer av statlig egendom. Statligt ägda bolag utgör vanligtvis den största delen. förväntas inga ytterligare försäljningar genomföras. budge- teras i försäljningsinkoms- ter. Försäljningsbeloppen och tidpunkterna är behäftade med stor osäkerhet. I förhållande till vårpropositionen har försälj- ningsinkomsterna reviderats ned med 15 miljar- der kronor 2001. 4000 Återbetalning av lån Under denna inkomsttyp redovisas bl.a. återbe- talningar av studiemedel, näringslån och lån för svenska FN-styrkor. Återbetalning av studieme- del utgör merparten av inkomsterna. Inkomsterna minskar eftersom studielån finansieras utan- för statsbudgeten. I förhållande till vårpropositionen har progno- sen höjts något 2001. -0,1 Merparten av inkomsterna under denna in- komsttyp består av Statliga pensionsavgifter, vilka utgörs av för statens avtalsförsäkringar efter avdrag för administrationskostnader. I jämförelse med vårpropositionen beräknas inkomsterna bli högre 2001 beroende på en slut- reglering av avseende 2000. 6000 Bidrag m.m. från EU -0,1 -0,5 -0,6 Under denna inkomsttyp redovisas bidrag från olika EG-fonder. De största enskilda bidragen avser arealbidrag och bidrag från respektive regionalfond. Inkomsterna från EU beräknas öka under pe- rioden 20022004, främst till följd av högre bi- drag från EG:s jordbruks- och regionalfonder. I förhållande till vårpropositionen beräknas inkomsterna minska 20012003. Detta beror framför allt på att program hänförliga till social- fonden inte har kommit igång som förväntat. 5.4.3Ändrad redovisning av inkomsttitlar I statsbudgeten föreslås följande änd- ringar. Under inkomsttypen 1000 föreslås föl- jande inkomsttitlar: 1714 Nedsättning, sjöfart 1715 Nedsättning, vissa pensionärer Under inkomsttypen 2000 föreslås att inkomst- titeln 2556 Djurregisteravifter skall tas bort efter- som avgiftsinkomsterna avseende djurregistren redovisas som ett eget resultatområde . 5.4.4Uppföljning av statsbudgetens inkomster Jämfört med den av fastställda stats- budgeten beräknas nu de totala inkomsterna bli högre. Skatteinkomsterna har reviderats upp med knappt 32 miljarder kro- nor, varav redovisades i den beräkning som gjordes till den ekonomiska vår- propositionen. I aktuell beräkning har skattein- komsterna reviderats upp ytterligare 22 miljarder kronor, vilket redovisats i tidigare avsnitt. Övri- ga inkomster har reviderats upp med , vilket förklaras av en extraor- dinär utdelning från som inkomster av försåld egendom har reviderats ned. Kommunernas skatteinkomster är framför allt beroende av lönesummans utveckling, dvs. sys- selsättning och timlön. Även utvecklingen av skattepliktiga transfereringar är viktig. Av skat- teunderlaget 2001 utgörs av lö- ner, av pensioner och av transfereringar exklusive pensioner medan in- komst av näringsverksamhet endast utgör . Nivån på skatterna är även beroende av den kommunala utdebiteringen. Medelutdebi- teringen 2001 är för kommunerna och för landstingen, dvs. Jämfört med 2000 är det en ök- ning . Kommunalskatterna kan redovisas enligt tre olika redovisningsprinciper: periodiserat avseen- de inkomståret, enligt nationalräkenskaperna (NR) och kassamässigt avseende budgetåret (utbetalt). Den kassamässiga skatten utgörs dels av ett förskott avseende inkomståret, dels av en slutavräkning som avser inkomståret tidi- gare. Slutregleringar påverkar de kassamässiga skatterna . Även NR-skatterna på- verkas av slutregleringarna, men endast med eftersläpning, vilket innebär att NR-skatterna överensstämmer med den periodiserade skatten . I tabell 5.19 redovisas den beräkna- de utvecklingen av kommunernas och landsting- ens skatteunderlag 20002004. I den ekonomiska vårproposition beräknades skatte- underlaget utvecklas . I den nu aktuell prognosen beräknas underlaget öka . Uppju- steringen beror till största delen på tredje steget i skattereformen, vilket höjer skatteunderlaget. Nedgången 2003, från , förklaras i huvudsak av att den utvidgade skattereduktionen ersätts med en höjning av grundavdraget. En stor del av den resterande ök- ningen beror på pensionsomläggning- en 2003. Tabell 5.19 Utvecklingen av skatteunderlaget 19992004 Utvecklingen av skatterna 2004 framgår av diagram 5.5. beräknas de periodiserade skatterna och skatterna redovisade enligt NR öka med 139 mil- jarder kronor medan de utbetalda skatterna be- räknas öka med . Diagram 5.5 Kommun- och landstingsskatter Att ökningen är betydligt mindre för de utbetal- da skatterna beror på slutregleringen av kommu- nalskatt 1996. Eftersom det beslutats ett stort antal ändringar inom skatteområdet är det svårt att följa den underliggande utvecklingen av kommunalskatterna. I tabell 5.20 har därför kommunalskatterna justerats för de regeländ- ringar och höjningar av utdebiteringar som gjorts . Tabell 5.20 Underliggande årlig förändring av kommunsek- torns skatter Skattekvoten visar förhållandet mellan det totala skatteuttaget och BNP. Det finns flera olika de- finitioner av skattekvoten och i regel är de inter- nationellt bestämda. Den vanligaste definitionen av skattekvoten är den som baseras på skatter redovisade enligt NR. Denna skattekvot är dock inte strikt periodiserad, eftersom skillnaden mel- lan slutlig skatt och preliminär skatt räknas till påföljande år. Skattekvoten är således beroende av hur stor andel av den slutliga skatten som den skattskyldige betalar i preliminär skatt, vilket inte är fallet med den skattekvot som beräknas utifrån en fullständig periodisering av skatterna. En skatteändring för ett visst år påverkar den pe- riodiserade skattekvoten medan detta inte behöver vara fallet vid beräkningen av NR:s skattekvot. Internationella jämförelser av skattekvoter är svåra att göra, eftersom olika länders skattelag- stiftningar behandlar inkomster och avdrag på skilda sätt. Ett land som t.ex. ger sitt stöd till barnfamiljer via en transferering får en högre skattekvot, särskilt om transfereringen är skatte- pliktig, jämfört med det land som i stället ger sitt stöd som ett avdrag eller skattereduktion. Trans- fereringar till hushåll behandlas skattemässigt mycket olika bland . I vissa län- der är huvuddelen av transfereringarna skatte- pliktig medan det motsatta förhållandet gäller i andra länder. tillhör den grupp av länder inom som har en hög andel skatteplikti- ga transfereringar. Ett alternativ vid internatio- nella jämförelser är därför att exkludera skatter på offentliga transfereringar vid beräkning av skattekvoten. Även om det går att korrigera för en del av olikheterna i skatte- och transfererings- systemen, blir jämförelser mellan olika länder ändock haltande, eftersom man även efter en så- dan korrigering inte tar hänsyn till hur de olika ländernas trygghetssystem finansieras. Exempel- vis har vissa länder relativt stora inslag av obliga- toriska avtalsförsäkringar som för den enskilde individen har en skatteliknande karaktär medan andra länder finansierar samma typ av försäk- ringar via skattemedel. Vid en mer omfattande jämförelse av skattekvoten, i syfte att ge den en mer rättvisande ekonomisk innebörd, bör man så långt som möjligt korrigera för detta. Sådana korrigeringar är emellertid mycket svåra att göra. En jämförelse av den okorrigerade skattekvo- ten över tiden ger dock en indikation om hur skattenivån i olika länder utvecklas. I tabell 5.21 redovisas skattekvoten 1998 samt förändringen av skattekvoten för ett an- tal . Länderna är indelade i olika grupper beroende på vilken inverkan de skatte- pliktiga transfereringarna har på skattekvoten. I den första gruppen förklarar skatteplikten högst av skattekvoten medan den i tredje gruppen förklarar mellan 5 och 6 procent- enheter. Av tabellen framgår att skattekvoten minskat i fyra länder medan den i flertalet länder ökat med mellan . 5.21 Skattekvoten 1998, förändring av skattekvoten 1990 1998 samt skattepliktiga transfereringars inverkan på skat- tekvoten för ett urval av ringars inverkan på skattekvoten i 0,00, -1,4 0,53, 5,06, -1,8 -1,7 -2,5 Anm: Transfereringarnas inverkan på skattekvoten avser . Förändringen för del förklaras i huvudsak av statens och kommunernas avlyfta moms. I tabell 5.22 redovisas skattekvot för pe- rioden 19992004, dels enligt NR:s definition, dels beräknad utifrån de periodiserade skatterna. NR-skattekvoten ligger på en nivå för att därefter mins- ka till . De skattesänkningar som regeringen genomfört och föreslår i denna pro- position syns inte i NR-skattekvoten . Den periodiserade skattekvoten minskar dock stegvis utom för då den kraftiga ökningen av skatter från realisationsvinster samt skatteeffekten av återföringen av pensionsmedel från försäkringsgivaren motverkar så mycket att skattekvoten ökar jämfört med . genomförs pensionsreformen, vilken innebär att utgifterna för de offentliga pensio- nerna ökar som skatterna i stort sett ökar med motsvarande belopp. Omläggningen höjer skattekvoten . Den periodiserade skattekvoten ökar marginellt 2003 medan NR-skattekvoten, beroende på periodise- ringseffekter, i stället minskar med 0,2 procent- enheter. Tabell 5.22 Skattekvot enligt nationalräkenskaperna (NR) och periodiserad skattekvot skatt på trans- fereringar m.m. I tabellen redovisas även den periodiserade skat- tekvoten exklusive skatt på offentliga transfere- ringar. En övergång från brutto- till nettoredo- visning, dvs. att pensioner, sjuk- och föräldrapenning samt ersättningar vid arbetslös- het gjordes skattefria, påverkar inte det offentli- gas finanser men skattekvoten skulle ändå sjunka till . Under löpande budgetår skall regeringen enligt 36 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten redovisa prognoser över utfal- let av statens inkomster och utgifter samt statens lånebehov. Väsentliga skillnader mellan budgete- rade belopp och beräknat utfall skall förklaras. I denna proposition redovisas nu en andra prognos . Den första prognosen redovi- sades ekonomiska vårproposition. I avsnitt 6.2 redovisas prognosen för de takbe- gränsade utgifterna, medan beräkningarna av in- komsterna och statsbudgetens saldo redovisas i kapitel 5 respektive kapitel 4 avsnitt 4.4.4. Tabell 6.1 Statsbudgetens utgifter -0,5 -0,2 -0,7 1 Inklusive posten Minskning av anslagsbehållningar. I statsbudgeten för beräknades statsbudgetens utgifter till 714,1 miljarder kro- nor. I denna prognos beräknas motsvarande ut- gifter till . Jämfört med statsbudgeten beräknas högre utgifter främst inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp. Anledningen till denna ökning är dels högre utgifter för sjukpenning och rehabilitering, dels högre utgifter för för- tidspensioner. Detta motverkas dock av lägre ut- gifter inom framför allt utgiftsområde 6 Total- försvar, utgiftsområde 13 Arbetsmarknad och utgiftsområde 15 Studiestöd. Utgiftstaket för staten omfattar utgiftsområdena 1 till 25 samt 27, däremot ingår inte utgiftsområ- de 26 Statsskuldsräntor m.m. Till de takbegrän- sade utgifterna räknas också utgifterna för ål- derspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten och även posten Minskning av anslagsbehåll- ningar. I förevarande prognos ingår i stället förbrukningen av anslagsbehållningar un- der respektive anslag och utgiftsområde. Skillna- den mellan utgiftstaket och de takbegränsade ut- gifterna utgörs av budgeteringsmarginalen. Utgiftstaket för staten är ett centralt budget- politiskt åtagande för riksdag och regering. Om det finns risk för att utgiftstaket för staten kommer att överskridas skall regeringen, enligt 42 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten, för att undvika detta, vidta sådana åtgärder som den har befogenheter till eller föreslå nödvän- diga åtgärder. Det av beslutade utgiftstaket för staten på föreslås höjas med 2 miljarder till följd av budgettekniska orsaker (se kapitel 4 avsnitt 4.1.1.). Regeringen följer noggrant utgiftsutvecklingen genom må- natlig uppföljning och frekventa prognoser för att kunna vidta nödvändiga åtgärder om det finns risk för att utgiftstaket är hotat. De takbegränsade utgifterna beräknades i budgetpropositionen till . Budgeteringsmarginalen uppgick där- med till . I den nu aktuella beräkningen bedöms de takbegränsade utgifter- na uppgå till . Detta inne- bär att budgeteringsmarginalen beräknas uppgå till . Jämfört med 2000 beräknas de takbegränsade utgifterna öka med , vilket motsvarar en real ökning på . Som andel av BNP beräknas de takbegränsade utgif- terna 2001 uppgå till , vilket är högre än 2000. Tabell 6.2 Takbegränsade utgifter -0,5 -0,1 Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför . 1 Inklusive posten Minskning av anslagsbehållningar. I tabell 6.3 redovisas de prognostiserade utgif- terna för respektive utgiftsområde och de beräk- nade utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. I diagram 6.1 nedan re- dovisas de större avvikelserna och därefter be- skrivs skillnaderna jämfört med statsbudgeten. Diagram 6.1 Utgiftsprognos 2001 jämfört med anvisade medel i budgetpropositionen -1,4 Trygghet vid sjukdom & handikapp Trygghet för familjer barn -3,7 -1,6 -0,9 Regional utjämning & utveckling -0,9 -2,5 -6,0 -4,0 -2,0 Utgiftsprognosen uppgår till 45,1 miljarder kro- nor och är därmed lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. En orsak till den lägre prognosen är förseningar vad gäller le- verans och fakturering av försvarsmateriel. Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Utgiftsprognosen uppgår till 17,0 miljarder kro- nor och är därmed högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Avvikelsen härrör främst från anslaget Biståndsverksamhet. I denna prognos beräknas att av anslagsbehållningen kommer att användas. Anslaget Samarbete med beräknas förbruka av an- slagsbehållningen. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Utgiftsprognosen uppgår till och är därmed hög- re än vad som anvisades i statsbudgeten. Utgif- terna för anslaget Sjukpenning och rehabilitering m.m. beräknas bli högre än vad som är anvisat i statsbudgeten. Det är ett högre sjuktal och ett ökat antal ersatta dagar som är orsaken till de högre utgifterna. Sjukpenning och rehabilitering m.m. föreslås på tilläggsbudget ökas med . Antalet nettosjukdagar (hela sjukdagar) 2001 be- räknas stiga jämfört med beräk- ningen i budgetpropositionen . Utgiftsprognosen uppgår till 59,3 miljarder kro- nor och är därmed lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. De lägre ut- gifterna beror framför allt på att anslaget Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd beräk- nas bli lägre, främst på grund av att utgifterna för den inkomstrelaterade ersättningen och grundbeloppet i arbetslöshets- försäkringen har sjunkit snabbare än vad som be- räknades i statsbudgeten. Anledningen till detta är att antalet ersättningsdagar per arbetslös har minskat. Utgifterna för aktivitetsstöd ökar dock. Utgifterna på anslaget Köp av arbetsmarknadsut- bildning och övriga kostnader beräknas bli lägre i förhållande till anvisade medel. Detta är en följd av ett mindre antal per- soner i utbildning än vad som tidigare beräknats. Utgifterna på anslaget Europeiska socialfonden beräknas bli lägre. Bidrag till lönegarantiersättning beräknas där- emot öka med i förhållande till statsbudgeten. Utgiftsprognosen uppgår till 20,0 miljarder kro- nor och är därmed lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. I prognosen har den förändrade avräkningsprincipen för an- slaget Studiemedelsräntor m.m. beaktats, vilket förväntas leda till att utgifterna blir lägre än vad som antogs i statsbudgeten. Utgifterna för anslaget Studiemedel m.m. be- räknas minska med till följd av ett färre antal studerande. Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Utgiftsprognosen uppgår till och är därmed hög- re än vad som anvisades i statsbudgeten. Höj- ningen beror främst på att definitiva beräkningar av anslaget Statligt utjämningsbidrag till kommu- ner och landsting nu fastställts. De hög- re utgifterna motsvaras av en lika stor höjning av den utjämningsavgift kommuner och landsting betalar till staten. På tilläggsbudget föreslås att ytterligare anvisas. Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemen- skapen Utgiftsprognosen uppgår till 21,3 miljarder kro- nor och är därmed lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. De lägre ut- gifterna på anslaget Avgiften till Europeiska ge- menskapen beror främst på att Kommissionens tilläggs- och ändringsbudget 4 reviderats ned som en konsekvens av överskottet i EU:s budget . I statsbudgeten fördelas inte förbrukningen av anslagsbehållningar per utgiftsområde, utan re- dovisas under posten Minskning av anslagsbe- hållningar som ingår i de takbegränsade utgifter- na. I den aktuella prognosen ingår emellertid förbrukningen av anslagsbehållningar under re- spektive anslag och utgiftsområde. Under innevarande år kommer anslagsbehåll- ningarna att minska i den mån utgifterna över- stiger anvisade medel på statsbudgeten eller till följd av beslut om indragningar. Medgivna över- skridanden eller tillskott av medel på tilläggs- budget kan å andra sidan bidra till en ökning av anslagsbehållningarna. Posten Minskning av anslagsbehållningar be- räknades i statsbudgeten till 3,0 miljarder kro- nor. Skillnaden mellan totalt anvisade medel ex- klusive statskuldsräntor och prognos beräknas nu till . till beslutade indragningar beräknas anslagsbe- hållningarna öka med . Detta innebär att anslagsbehållningarna, som vid årets början uppgick till , beräknas uppgå till . Tabell 6.3 Prognos för takbegränsade utgifter -0,2 -1,4 -1,4 -0,1 -0,1 -0,3 Hälsovård, sjukvård och social omsorg ,-0,2 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familj och barn -0,8 -0,1 -3,7 -2,8 -1,6 -1,7 -0,2 -0,4 -0,9 -0,4 Kultur, medier, trossamfund och fritid -0,5 -0,3 -0,2 Regional utjämning och utveckling -0,9 -0,9 Allmän miljö- och naturvård Jord- och skogsbruk, fiske med anslu- -0,1 Allmänna bidrag till kommunerna -0,4 -0,2 -0,2 Avgiften till Europeiska gemenskapen -2,5 -2,5 -3,0 -0,7 Summa utgiftsområden exkl. stats- -0,5 Ålderspensionssystemet vid sidan av -0,1 Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför . 1Anvisat på statsbudget och tilläggsbudget ekonomiska vårproposition. Även den nu föreslagna tilläggsbudgeten är inkluderad i angivna belopp. 2.Utgiftstak enligt budgetpropositionen. 6.3Utgifternas fördelning på utgiftsområden Regeringens förslag: Utgifterna fördelas på utgiftsområden enligt tabell 6.5. Förändring av anslagsbehållningar beräknas enligt tabell 6.5. Den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden enligt ta- bell 6.5 godkänns som riktlinje för regeringens budgetarbete. Regeringen presenterade ekonomiska vårproposition en preliminär fördelning av utgif- ter på utgiftsområden för åren 20022004. Riks- dagen godkände förslaget (prop. 2000/2001:100, bet. 2000/2001:FiU20, rskr. 2000/2001: 288). I detta avsnitt presenteras en reviderad fördel- ning av utgifterna och en reviderad pre- liminär fördelning av utgifterna på utgiftsområ- den . Regeringens förslag till utgiftsramar samt skillna- der i förhållande till de preliminära ramarna ekonomiska vårproposition redovisas i tabell 6.5. Beräkningarna av fördelningen på ut- giftsområden är baserade på nu kända förutsättningar vad avser den eko- nomiska utvecklingen och gällande regelsy- stem och skall betraktas som preliminära. I bila- ga 1 presenteras regeringens budgetförslag för fördelat på utgiftsområden och anslag. Regeringen utgår vid utformningen av sitt budgetförslag från att tidigare beslutade utgifts- tak för 2002-2004 skall ligga fast. Utgiftstaket har dock i denna proposition anpassats till några bugettekniska förändringar (se avsnitt 4.1.1) En självklar utgångspunkt för förslaget till ut- giftsramar och preliminära utgiftsramar är att beslutade utgiftstak inte skall överskridas. I förhållande till de preliminära ramarna i vår- propositionen innehåller regeringens förslag till utgiftsramar ett antal om- flyttningar mellan utgiftsområden i enlighet med det av godkända förslaget om att an- passa indelningen i politikområden till riksda- gens ansvarsfördelning. Vissa andra omflyttning- ar görs också som inte påverkar de totala utgifterna. De största omflyttningarna redovisas i tabell 6.4. Omflyttningarna kommenteras närmare un- der respektive utgiftsområde i avsnitt 6.4. Tabell 6.4 Större omflyttningar mellan utgiftsområden un- der utgiftstaket Omflyttningar i syfte att anpassa indel- ningen i politikområden till Uo 2 Samhällsekonomi och finans- Uo 3 Skatt, tull och exekution -1,4 -1,4 -1,5 Uo 5 Internationell samverkan -1,8 -1,9 -1,9 -7,4 -7,3 -7,3 Uo 20 Allmän miljö- och naturvård -0,2 -0,2 -0,2 Uo 9 Hälsovård, sjukvård och social -0,4 -0,4 -0,4 Uo 25 Allmänna bidrag till kommuner Omflyttningar p.g.a. reformerat förtids- Uo 10 Ek. -0,1 -0,2 U0 12 Ek. för familjer och barn Uo 18 Samhällsplanering, bostads- -0,2 -0,3 -0,4 Uo 20 Allmän miljö- naturvård Uo 20 Allmän miljö- och naturvård -0,1 -0,1 -0,2 Uo 6, 9, 17, 18, 21, 23, 24 Nettoeffekt på de takbegränsade Ett flertal utgiftsområden förändras till följd av en anpassning till politikområdesindelningen. Genom denna anpassning kommer mål och re- surser att beredas av samma utskott. Föränd- ringen för utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg beror på att landstingens er- sättning för tandvård flyttas till ut- giftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. höjs ålders- gränserna i det reformerade förtidspensionssy- stemet (prop. 2000/01:96 Sjukersättning och ak- Därigenom höjs också ålders- gränserna för vårdnadsbidrag till funktionshind- rade barn och anslag överförs från utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handi- kapp till utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn. Ett nytt anslag för klimat- investeringsprogram föreslås uppföras under ut- giftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård med finansiering från utgiftsområde 18 Sam- hällsplanering, bostadsförsörjning och byggande. I enlighet med regeringens förslag i propositio- nen Svenska miljömål delmål och åtgärdsstra- tegier (2000/01:130) omfördelas vidare utgifter till ett antal andra utgiftsområden från utgifts- område 20 Allmän miljö- och naturvård. Tabell 6.5 Utgiftstak och takbegränsade utgifter - 2004 Tusental kronor 2002, 2003-2004 samt differenser mot ekonomiska vårproposition Skatt, tull och exekution Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familj och barn Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Regional utjämning och utveckling Allmän miljö- och naturvård Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Allmänna bidrag till kommunerna Avgiften till Europeiska gemenskapen Summa utgiftsområden exkl. statsskuldsräntor Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten 6.3.1De takbegränsade utgifternas förändring jämfört med ekonomiska vårproposition Flera förklaringsfaktorer medför reviderade ut- giftsområdesramar jämfört med beräkningen ekonomiska vårpro- position, utöver de omflyttningar som redovisats i tabell 6.4. Utgiftsområdesramarna har ändrats till följd av föreslagna utgiftsreformer och ut- giftsminskningar, reviderade makroekonomiska förutsättningar, reviderad pris- och löneomräk- ning, förändrade volymer inom vissa regelstyrda bidragssystem, förändrade prognosmetoder och förändrade prognoser av myndigheternas för- brukning av anslagsbehållningar och utnyttjande av anslagskrediter.