prop · GO031D30 · 2001-01-01 00:00:00 — Utfallet vad gäller ESA- kontrakt för ett enskilt år är beroende av när placerar stora kontrakt hos europeisk huvudleverantörer och vilka underkontrakt de svenska företagen då får. Rymdverksamheten har en positiv inverkan på den regionala utvecklingen i . ESA- samarbetet är en viktig förutsättning för detta. Inom ramen för Rymdstyrelsens forskningsprogram finansieras också forskningsprojekt vid bl.a. och , . Rymdbolaget och dess dotterbolag hade 1999 175 personer anställda i . Antalet anställda har minskat jämfört med . Lägger man till verksamma inom forskning, rymdingenjörsutbildning etc. nådde antalet verksamma i rymdverksamhet i upp till ca 500 personer. Huvuddelen av anslaget avser betalningar till för långsiktiga samarbetsprojekt. Dessa kostnadsberäknas i en viss prisnivå och uppräknas med prisindex. Betalningen sker i Euro. Utfallet på anslaget är därför beroende av värdet på den svenska kronan i förhållande till Euro. har genomfört värdefulla utredningar och lämnat synpunkter som bidrar till utformningen av politiken inom området forskning och utveckling. Dess omfattande nationella och internationella kontaktnät är av stort betydelse för information till regeringen om utvecklingstendenser och strömningar inom näringslivet. har ett förändringsarbete inletts hos STATT som syftar till att bättre uppfylla målsättningen såsom den uttryckts i stadgarna. Förändringarna innebär en kraftig förändring av utlandsverksamheten och nedläggning av kontor. Teknisk infrastruktur Riksmätplatserna tillhandahåller den högsta noggrannheten för att kunna kalibrera/justera instrument och mätdon inom olika mätstorheter. Verksamheten möjliggör att den högsta mättekniska nivån i landet, kan tillhandahållas användarna till en låg marginalkostnad inom alla samhällssektorer. Inom elsäkerhetsområdet och inom ramen för det internationella standardiseringsarbetet har tillsammans med övriga nordiska länder i betydande utsträckning vunnit gehör för nordisk installationspraxis och krav på installationsmateriel. har tillsynsroll blivit tydligare och insatser effektiviserats vilket resulterat i att fler anläggningar kunnat förbättrats ur elsäkerhetssynpunkt. Tillsynen på elmaterielområdet genom marknadskontroll har resulterat i att ca 140 produkter med allvarliga elsäkerhets- eller EMC- brister har fått försäljningsförbud. Antalet produkter av respektive typ, som genom försäljningsförbuden förhindras att komma till användning varierar från något tiotal till åtskilliga tusental. Således har ett mycket stort antal enskilda farliga produkter förhindrats att komma till användning främst i hemmen. Marknadskontroll har till största delen inriktats mot elsäkerhet och där koncentrerats mot konsumentproduktområdet och elinstallationsmateriel. Resultatet visar att det finns ett betydande antal produkter med elsäkerhets- eller EMC-brister på marknaden. I syfte att effektivisera marknadskontrollen har byggts upp ett samarbete mellan EES-länderna. har svarat för ordförandeskap och sekre- tariat för detta samarbete. Den svenska standardiseringsorganisationen har på ett framgångsrikt sätt drivit svenska intressen i det internationella standardiseringsarbetet. Effektiviteten har dock hämmats av den svenska organisationens uppsplittrade struktur. Resultaten från SP:s forskningsverksamhet ges en omfattande och systematisk spridning och kommer därtill snabbt till användning och nytta i näringsliv och samhället i övrigt. Verksamheten ger också goda effekter i forskarutbildning och annan kompetensutveckling. SP:s insatser är ofta sådana där nyttan handlar om människors hälsa, säkerhet och miljö. För dessa blir kvantifieringen i pengar svårare men effekterna ofta mångdubbelt större. TNC ser till att fackfolk har tillgång till fungerande termer på svenska. Utan terminologisk verksamhet finns risker för s.k. domänförluster , där hela områden inom t.ex. datavetenskap eller bioteknik slutar att använda det svenska språket. medlemskap i har för TNC inneburit stora uppdrag för att komplettera termdatabasen med svensk terminologi från vitt skilda områden. Basen används av bl.a. översättare. Detta arbete har klingat av och ersatts med bl.a. nordiskt terminologiarbete, särskilda insatser för svensk språkvård och arbete med ordböcker och termbanksarbete. Nedgången i verksamheten har tillsammans med andra orsaker medfört att TNC gått i konkurs. TLS stödjer informationstjänsten i företag och organisationer, bl.a. genom kursverksamhet, publikationer och konferenser. IT-kunnande av god kvalitet sprids för att underlätta och effektivisera intressenternas verksamhet. Konkurrensfrågor Resultatbedömningen skall utgå ifrån det mål som redovisades i budgetpropositionen och som för konkurrensfrågor var att främja väl fungerande marknader och effektiv konkurrens. Det viktigaste instrumentet som står till förfogande är konkurrenslagstiftningen. Störst betydelse har tillämpningen av konkurrenslag, vilken liksom bygger på en förbudsprincip. Konkurrenslagen har varit i kraft och har handlagt ca 6 200 ärenden. För att möjliggöra en bedömning huruvida målet för delområdet Konkurrensfrågor uppnåtts, är den årliga intressentundersökningen från , som låter göra, en viktig resultatindikator för i första hand konkurrenspolitiken i stort, men även för arbete. genomför undersökningen bland olika intressenter som kommer i kontakt med eller med konkurrenslagen i olika sammanhang. De viktigaste intressenterna är bl.a. företag, branschorganisationer, kommuner och landsting, affärsjurister, journalister samt parter och ombud. I undersökningen mäts bl.a. kännedomen och kunskapen om konkurrenslagen (KL), attityden och förtroendet för , om verket aktivt motverkar skadliga konkurrensbegränsningar samt om verkets beslut ger företag och myndigheter vägledning för deras agerande. Resultaten, som möjliggör en mätning över tiden och där det således är möjligt att följa trender, visar en uppåtgående trend hos flertalet av intressenterna. Trenden har varit stabil vilket kan tas till intäkt för att de positiva faktorerna avseende undersökningen väger över. Mest positivt är ökningen hos intressenterna små och medelstora företag när det gäller bl.a. kännedomen om KL, men även kategorierna att motverka skadliga konkurrensbegränsningar och att ge vägledning. Att arbeta proaktivt och ta egna initiativ och därigenom undanröja skadliga konkurrensbegränsningar är betydelsefullt för en effektiv konkurrens. har uppnått det i regleringsbrevet uppställda målet för egeninitierad verksamhet. Att skapa en effektiv konkurrens innebär även att intressenterna får ett snabbt besked på sina förfrågningar för att kunna agera. Därmed är genomsnittstiden för ärendehandläggning en viktig indikator. uppfyller de i regleringsbrevet uppställda målen för ärendehandläggning. När det gäller att ge förslag till regeländringar och andra åtgärder för att undanröja hinder mot en effektiv konkurrens i privat och offentlig sektor, har i (nr 2000:1) haft stor betydelse, inte minst genom en sammanställning av ett stort antal förslag till regelförändring. Dessutom har rapporten och de hearingar som genomförts möjliggjort att verket kunnat sprida kunskap om effekterna av en väl fungerande konkurrens till en större allmänhet samt peka på marknader där bristande konkurrens råder. Vad gäller konkurrenssnedvridningar mellan offentlig och privat sektor - som inte hanteras av enligt konkurrenslagen kommer Rådet för konkurrens på lika villkor mellan offentlig och privat sektor (dir. 1997:145) att redovisa resultatet av den dialog om långsiktiga spelregler rörande konkurrens mellan offentlig och privat verksamhet. Den forskningsfrämjande verksamheten som bedriver berör viktiga och aktuella frågor vilka är värdefulla i regeringens och andra aktörers konkurrensfrämjande arbete. Länsstyrelsernas arbete med konkurrensfrågor har genomgått en fortsatt förbättring. Bland annat har flera länsstyrelser självständigt initierat konkurrensfrämjande insatser, exempelvis information i konkurrensfrågor till kommuner, näringsliv m.fl. intressenter och bevakning av vissa marknader. Hos några länsstyrelser ligger dock verksamheten med konkurrensfrågor fortfarande på en alltför låg nivå och/eller saknar egeninitierade åtgärder och är enbart baserad på konkreta uppdrag. Regional näringspolitik Målet för regional näringspolitik är att utifrån de regionala förutsättningarna stimulera en hållbar ekonomisk tillväxt som kan bidra till fler och växande företag och därmed ökad sysselsättning för både kvinnor och män. Iakttagelser och slutsatser har ett omfattande analys-, programskrivnings- och förhandlingsarbete pågått runt om i landet. överlämnade de parter som kommit överens om att samarbeta, avtalen till regeringen. har gått igenom samtliga läns avtal och redovisat detta i en särskild rapport (Tillväxt i hela , Ds 2000:7). Dessutom har en konsultgrupp genomfört en utvärdering av processen i sju län och på nationell nivå (Nordregio Working Paper 2000:6). I samtliga län uppges att samarbete och samtalsklimat har gynnats av avtalsarbetet. Inget län vill återgå till traditionella arbetsformer, vilket inbegriper de län där avtalsarbetet har gått mera trögt. Processen i sig, mobiliseringen för tillväxt och sysselsättning med lokala och regionala förtecken, lyfts fram som mycket positiv. De regionala partnerskap som har formats utgör väl fungerande forum för utbyte av information mellan myndigheter, kommuner och näringsliv. Däremot mindre väl för att göra prioriteringar av åtgärder. Arbetet med avtalen har tagit sig olika uttryck och bedrivits med olika grad av intensitet i olika delar av landet. Av den anledningen är det svårt att generalisera och hitta tydliga mönster vad avser resultat. Näringslivets medverkan En av de viktigaste utgångspunkterna för arbetet med tillväxtavtalen är att näringslivets behov skall vägleda samhällets insatser. Näringslivet och dess representanter har deltagit i processen med tillväxtavtalen i betydligt större omfattning än vad som är vanligt i det regionala utvecklingsarbetet. finns det en avvaktande inställning från företagen. Det finns inte heller något som tyder på att företrädare för den s.k. nya ekonomin har medverkat i arbete vilket naturligtvis är en nackdel. Representanterna för näringslivet vill diskutera samtliga tillväxtfrågor i ett sammanhang. Utifrån företagens horisont är det ointressant att samhället hanterar olika frågor inom ramen för skilda planeringsprocesser. En fördjupad samordning efterfrågas. Infrastruktur, utbildningsfrågor, arbetskraftsförsörjning, livs- miljö och sådant som rör basservice på orten är ämnen som tilldrar sig störst intresse men självfallet också klassiska företagarfrågor om skatter, avgifter och uppgiftslämnande. Det som den traditionella näringspolitiken står för tas upp i betydligt mindre utsträckning. Regeringen bedömer att arbetsformerna för en fördjupad samverkan med näringslivet måste utvecklas. Detta kan bl.a. ske med hjälp av goda exempel från de platser där detta fungerar bra. Från den offentliga sektorns sida bör man också överväga i vilka skeden som näringslivets deltagande är mest väsentligt och den ömsesidiga nyttan är störst. Sambanden och beroendet mellan olika planeringsprocesser bör tydliggöras för utomstående aktörer. Finansiering av tillväxtavtalen Att komma fram till en överenskommelse om hur tillväxtavtalen skall finansieras och genomföras utgör ett av de mest kritiska momenten i arbetet. Det är också beträffande finansieringen av avtalen som länen skiljer sig mest åt. Samtliga 21 län har redovisat avtalens finansiering för . Sammanlagt avser de koordinera ca via avtalen. De belopp som anges har emellertid mycket olika status. Några län har fullföljt konkreta förhandlingar om finansiering medan andra har angivit mer indikativa siffror. I genomsnitt ser det ut enligt följande: Länsarbetsnämnderna utgör den enskilt största finansiären med . Länsstyrelser/ självstyrelseorgan bidrar . Kommunerna resp. EU går in vardera. Näringslivet förväntas stå för av finansieringen. Staten centralt skall enligt underlagen bidra . Där utgör bl.a. de sammanlagt som avsätts från Östersjömiljard 2 en del. Den sammanlagda statliga andelen uppgår i genomsnitt till av totalbeloppet. Regeringen kommer att begära in information om vilka medel som beslutas inom för tillväxtavtalen som en del av den årliga avrapporteringen. Jämställdhetperspektivet Ett av kriterierna för statlig medverkan i tillväxtavtalen är att könsperspektivet skall beaktas i avtalets samtliga delar. Bristerna är emellertid stora i detta avseende. Likaså är könsfördelningen i partnerskapen mycket ojämn i de flesta län. Regeringen utsåg innevarande år , och till pilotlän för ökad jämställdhet i tillväxtavtalen. Länen har fått i uppdrag att utveckla metoder för hur jämställdhetsperspektivet skall kunna stärkas och införlivas i tillväxtavtalen. Erfarenheterna från pilotverksamheten ska spridas till övriga län. Ekologiskt hållbar utveckling På samma sätt som könsperspektivet skall också det horisontella kriteriet ekologisk hållbar utveckling integreras i de regionala tillväxtavtalen. Den sammantagna bedömningen visar att mycket arbete kvarstår för att detta skall uppnås. Avtalen skulle vinna mycket på om strategiska miljöbedömningar genomförs. Regeringen bedömer att arbetet med att integrera ett ekologiskt hållbart perspektiv i avtalen måste fördjupas. Relationen mellan strukturfondsprogram och de regionala tillväxtavtalen Regeringen angav vid introduktionen av tillväxtavtalen att dessa skulle utgöra grunden för kommande strukturfondsprogram. Strukturfonderna utgör en viktig finansieringskälla till tillväxtavtalen. Län som ingår i de geografiska målområdena vittnar om att arbetet med att ta fram och förankra tillväxtavtalen har haft stor betydelse när de nya strukturfondsprogrammen skulle utarbetas inom snäva tidsramar. 4.7 Analys och bedömning Näringsliv Det är svårt att fastställa i hur stor utsträckning de statliga insatserna inom t.ex. kapitalförsörjning, regelförenkling, information, service och rådgivning samt kunskap och kompetens har bidragit till utvecklingen vad gäller antalet nya företag respektive tillväxten i befintliga företag. Insatserna påverkar också attityder till företagande och entreprenörskap, som är av stor betydelse men ännu svårare att kvantifiera. Aktuell forskning och /utredning pekar också på behovet av bättre utvärderingar och uppföljning inom området. Behovet av förbättrade utvärderingar lyfts också fram i regeringens förslag till ny myndighetsstruktur inom näringspolitiken. Regeringen avser att höja ambitionsnivån när det gäller uppföljning och utvärderingar av olika myndigheters insatser och andra åtgärder som genomförs. Regeringen bedömer att verksamheten inom dåvarande verksamhetsområdet i stor utsträckning bidragit till att uppfylla de mål som fanns för verksamheten. Regeringen har tidigare konstaterat att såddfinansieringen är särskilt intressant eftersom den inte konkurrerar med privata aktörer utan medverkar till att minska det finansiella gap som finns mellan en affärside och en kommersiellt gångbar tjänst eller produkt. Regelförenklingsarbetet skall intensifieras. Grunden för detta har lagts genom regeringens beslut om särskilda problem- och konsekvensanalyser och genom det mål som regeringen presenterades i en skrivelse till . Arbetet framöver kommer att fokuseras på det uppsatta målet. Behovet av relevant information från myndigheter till blivande och befintliga företagare är stort, vilket inte minst antalet besökare på NUTEKs hemsida visar. Regeringens initiativ för att förbättra informationen från myndigheter genom en s.k. portal är en viktig satsning för att underlätta för blivande och befintliga företagare att få tag på relevant information. Regeringen anser att statsbidraget till kooperativ utveckling liksom tidigare bör koncentreras till kostnadsfri information och rådgivning. En viss del av medlen kan även användas till särskilda insatser som kan främja bl.a. utvecklingen av sociala kooperativ och andra insatser inom den sociala ekonomin. Regeringen bedömer att de största problemen i PRV:s verksamhet är de alltför långa handläggningstiderna och en ekonomi i obalans. PRV:s problem har avspeglats i bl.a. de många klagomål som företagare m.fl. har haft på PRV. Av dessa anledningar anlitade en konsult för en total översyn av PRV:s verksamhet. En förstudie redovisades till . Uppdraget med analys samt konkreta förslag till åtgärder har redovisats i sin helhet . Förslagen bereds i . Turism Turistnäringen är en utpräglad småföretagsbransch med stor betydelse för sysselsättningen i många regioner. Både aktiviteterna i och i Turistdelegationen kännetecknas av att effekterna av insatserna uppnås först på . Utvecklingen av turismen påverkas inte bara av de statliga insatserna på området utan också av bl.a. väderlek, prisnivå och olika idrotts- och kultursatsningar. Den ökade marknadsföringen från 1997, OS- marknadsföringen för 2004 och för som kulturhuvudstad 1998 bedöms ha påverkat utvecklingen positivt. Turistdelegationen har genom sitt fortsatta arbete med att genomföra handlingsprogrammet för utveckling av svensk turism bidragit till att öka den samverkan som är nödvändig för turismens utveckling. Geologisk verksamhet, mineralfrågor, sanering av oljelager m.m. Regeringen bedömer att verksamheten som SGU bedrivit uppfyllt målen. Efterfrågan på geoinformation och på SGU:s uppdragsverksamhet har legat väl i nivå . Förändringen av Bergsstaten har möjliggjort en betydande effektivisering. Teknisk forskning och utveckling och dess infrastruktur Teknisk forskning och utveckling Regeringens bedömning är att teknisk forskning och utveckling är väsentligt för att stärka innovationssystemet. Regeringen gör bedömningen att de statliga insatserna har bidragit till detta. Regeringen anser dock att systemet kan stärkas ytterligare och synergieffekter uppnås genom att resurser sammanförs. Regeringen föreslog i prop. 1999/2000:81 att en skulle börja sin verksamhet . FoU- myndigheten (Verket för innovationssystem) övertar den FoU- finansierade verksamheten från (), verksamheten som bedrivs av Kommunikationsforskningsberedningen (KFB) och delar av verksamheten från (). Härigenom skapas en kraftfull myndighet med brett verksamhetsområde. Myndigheten tillhör politikområde Forskningspolitik. Anslaget som finansierar insatser för teknisk forskning och utveckling bör fr.o.m. i huvudsak övertas av det nybildade Verket för innovationssystem. Anslaget har under ett flertal år uppvisat ett relativt högt anslagssparande. Det är emellertid önskvärt att anslaget för året mer återspeglar de verkliga utgifterna. Anslaget höjs därför under som anslagssparandet dras in. Vad avser den långsiktiga verksamheten inom rymdområdet gör regeringen bedömningen att denna verksamhet bedrivs på ett ändamålsenligt sätt och att inriktningen på verksamheten bör fortsätta på samma nivå. Regeringens bedömning är vidare att verksamhet bidrar till att stärka och utveckla industriella kompetens och konkurrenskraft. Staten bidrar genom anslaget till IVA:s grundläggande verksamhet. Återstående delar av avses övertas av myndigheten för analyser, omvärldsbevakning och utvärderingar som bildas fr.o.m. . Anslaget överförs till myndigheten. Teknisk infrastruktur Riksmätplatserna tillfredsställer näringslivets behov av mätteknik och kalibrering så att nationell konkurrenskraft kan upprätthållas. De bidrar till att fri cirkulation av varor och tjänster kan ske samt att mätningar kan göras som bidrar till säkerhet, hälsa och god miljö. vid SP anser att koncentrationen av riksmätplatsverksamheten till SP utgör en förbättrad grund för svensk metrologisk infrastruktur. Verksamheten utförs kompetent och effektivt. Omfattningen av mätstorheter är relevant. Vissa mätområden behöver förstärkas, t.ex. inom opto- och höghastighetselektronik. FoU-samarbetet med industrin bör stärkas. MRA-avtalen ställer krav på ökat arbete inom alla existerande områden. Den nya tekniska tillsynen via SWEDAC är kvalitetshöjande, ger positiva effekter och pekar på förbättringsmöjligheter. Påtalade brister har åtgärdats. Regeringens bedömning är att verksamheten inom under bör bedrivas enligt den allmänna inriktning som gäller för elsäkerhetsarbetet för . I anslutning till insatserna bör följa den internationella utvecklingen samt främja svenskt deltagande i internationellt samarbete inom sitt verksamhetsområde. Regeringen förutsätter att noga följer utvecklingen vad gäller elolycksfall och elbränder för att bl.a. analysera de statliga insatserna och elsäkerhetsnivåns utveckling med särskild uppmärksamhet på elmaterielområdet. Staten och har i egenskap av huvudmän för SIS- Standardiseringen i initierat en översyn av den svenska standardiseringens organisation. kommer beslut att fattas om att den svenska standardiseringen skall bedrivas i tre intressentstyrda organ med en ansvarsfördelning som motsvarar den som råder internationellt och i . Enligt regeringens bedömning bör detta leda till ökad effektivitet och internationell slagkraft. Regeringen anser att SP uppfyller verksamhetsmålen. Samverkan är god med näringsliv, högskolan och andra FoU-aktörer samt kunskapsutbytet internationellt omfattande. Resultaten ges en bred och systematisk spridning. Därigenom kommer dessa till användning och nytta. Verksamheten ger också goda effekter i forskarutbildning och annan kompetensutveckling, bl.a. hos små och medelstora företag. Konkurrensfrågor Konkurrenspolitiken utgör ett viktigt instrument för att uppnå en väl fungerande marknads- ekonomi och ett bättre omvandlingstryck. Att isolerat urskilja effekterna av tillämpning eller en konkurrenspolitiks påverkan på en marknadsekonomi låter sig dock inte göras, då en mängd andra omvärldsfaktorer inverkar på strukturer och förhållanden. En bedömning av effekterna av de statliga insatserna på konkurrensområdet bör för del ha sin utgångspunkt i att myndigheten genom tillämpning av lagstiftning, men också genom sina övriga insatser, kan ge företag och andra aktörer vägledning för sitt agerande på marknaden så att överträdelser av konkurrensreglerna kan undvikas. Med utgångspunkt från de verksamhetsmål som satts upp för bedömer regeringen att verket fullgjort uppgiften att ge företag och andra aktörer värdefull vägledning för agerandet på marknaden. Tillämpningen av konkurrenslagen har inneburit att konkurrensbegränsade avtal och beteenden har kunnat motverkas och undanröjas inom olika sektorer i ekonomin. Det har skett genom att verket i ett antal fall utnyttjat de sanktionsmöjligheter som konkurrenslagen medger, men också genom att företag i samband med verkets handläggning valt att ändra avtal och företagsförvärv så att konkurrensbegränsningar försvunnit eller så att de positiva effekterna av samverkan kommit att överväga. har också klarat uppsatta mål för handläggningstiderna för sina ärenden, samt ökat andelen egna initiativ och uppföljning. Regeringen gör därmed bedömningen att tillsammans med de regionala aktörerna samt andra myndighetsutövande aktörer, t.ex. , på ett tillfredsställande sätt har förbättrat förutsättningarna för en väl fungerande konkurrens till nytta för konsumenten. Regeringen har tillsatt en utredning för att ge ännu bättre verktyg för kartellbekämpning. Regeringen gör bedömningen att detta är än viktigare framöver, för att ytterligare främja en effektiv konkurrens. Regeringen gör vidare bedömningen att bör öka andelen egna initiativ och därigenom undanröja skadliga konkurrensbegränsningar, i syfte att främja en effektiv konkurrens och väl fungerande marknader till nytta för konsumenterna. Vad gäller länsstyrelsernas arbete har uppställda mål i huvudsak uppfyllts. En förstärkning av främst egeninitierad verksamhet inom konkurrensområdet är önskvärd. Regional näringspolitik Den regionala näringspolitiken och de regionala tillväxtavtalen har resulterat i ett stort engagemang hos ett stort antal människor från såväl offentlig som privat sektor.