prop · GO031D8 · 2001-01-01 00:00:00 — Några invändningar har inte framförts. Enligt regeringens mening finns ett omfattande behov av det stöd som Europeiska () förmedlar till de före detta planekonomierna i Öst- och . Banken är regionens största enskilda investerare och dess katalytiska effekt är väsentlig. är det enda internationella finansieringsorgan som i sin stadga har ett uttalat miljömandat. Banken har också ett särskilt politiskt mandat som innebär att stöd endast lämnas till länder som förbinder sig till flerpartisystem, pluralism och marknadsekonomi. Det är regeringens uppfattning att på ett effektivt sätt stödjer en hållbar omvandlingsprocess i regionen. revideras av externt revisionsbolag. Löpande granskning av bankens verksamhet utförs av bankens arbetande styrelse i vilken såsom delägare har en företrädare. Under styrelsen finns en budget- och revisionskommitté som särskilt bevakar de finansiella aspekt-erna av verksamheten. Det ekonomiska resultatet för anslagen gällande inbetalningar till NIB och har påverkats positivt av valutakursernas utveckling. Tillsyn av spelmarknaden Regeringen gör bedömningen att kontrollen och tillsynen av spel- och lotterimarknaden är effektiv och teknikanpassad. Nästan alla (99,) ansökningar om tillstånd har handlagts och verksamhetsmålet är därmed uppfyllt. Detta har skett trots att marknaden blir mer diversifierad och komplex. Utbildningsverksamheten 1999 låg på ungefär samma nivå som . Lotteriinspektio- nen har avvaktat med en mer omfattande utbild- ning till dess att förslag till ny lotterilag finns. 4.7 Revisionens iakttagelser har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende myndigheterna inom politikområdet. 4.8 Budgetförslag 4.8.1 2:2 4.4 Anslagsutveckling för kronor 131 100 2001 Förslag 130 186 2002 Beräknat 132 882 1 2003 Beräknat 135 783 2 1 Motsvarar 130 186 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 130 186 tkr prisnivå. är central förvaltningsmyndighet för tillsyn av finansiella institut. anvisas ett ramanslag som skall täcka verksamhetens utgifter. Baserat på anslagets storlek tar inspektionen ut en obligatorisk tillsynsavgift samt ansökningsavgifter för prövning av olika typer av ärenden. Avgiftsinkomsterna redovisas på inkomsttitel. Vid utgången av 1999 utnyttjades anslagskrediten med . beräknas utnyttjandet av krediten att öka till ca . Från och med höjdes anslagsnivå med i syfte att förstärka den operativa tillsynen, öka kapaciteten för nya arbetsuppgifter samt för att förstärka metodutvecklings- och utredningskompetensen. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.5 Offentligrättslig verksamhet Tusental kronor Offentlig- rättslig verksamhet Intäkter till inkomsttitel (Som inte får disponeras) Intäkter som får disponeras Utfall 1999 118 292 7 308 Prognos 2000 131 911 7 485 Budget 2001 130 186 7 485 Avgiftsinkomster till inkomsttitel beräknas motsvara anslagsnivån. Avgiftsintäkter som får disponeras beräknas ligga på samma nivå som . Tabell 4.6 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 130 411 Pris- och löneomräkning 1 749 Lokalkostnadsjustering -2 000 100 Arkivkostnader -74 Förslag 130 186 Inom utgiftsområde 14, avsnitt 5 föreslås att anslaget 1:11 Vissa nämnder m.m. inom utgiftsområde 2 avvecklas och delas upp från och med . Som en konsekvens av förslaget föreslår regeringen att tillförs anslag för finansiering av Statens krigsförsäkringsnämnds verksamhet. För att förbättra skyddet mot informationskrigföring hos de större finansiella instituten kommer att avsätta som får rekvirera. föreslår regeringen att tilldelas ett anslag på . I beräkningen av anslaget ingår pris- och löneomräkning, senarelagd justering av lokalkostnadsbasen i anslaget, samt inspektionens kostnader för arkivhållning. Anslaget beräknas till respektive . 4.8.2 2:3 Tabell 4.7 Anslagsutveckling för Tusental kronor 7 366 2001 Förslag 8 093 2002 Beräknat 9 277 1 2003 Beräknat 9 465 2 1 Motsvarar 9 110 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 9 110 tkr prisnivå. () administrerar det statliga insättningsgarantisystemet och det statliga investerarskyddet. IGN anvisas ett ramanslag för verksamhetens förvaltningskostnader. Motsvarande belopp av- räknas från de årliga avgifter som tas ut av de institut som omfattas av insättningsgarantin och investerarskyddet. Avgiftsinkomsterna redovisas mot inkomsttitel i statsbudgeten. uppgick IGN:s förvaltningsanslag till . Utöver tilldelat anslag disponerade nämnden ett anslagssparande på ca . Anslagsbelastningen uppgick till och skall avräknas från de årliga avgifterna som tas ut från instituten. Vid utgången av uppgick nämndens anslagssparande till och då dessa inte beräknades förbrukas sänktes anslaget engångsvis med i budgetpropositionen . Vid utgången av 2000 beräknas anslagssparandet uppgå till . Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.8 Offentligrättslig verksamhet Tusental kronor Offentlig- rättslig verksamhet Intäkter till inkomsttitel (Som inte får disponeras) Intäkter som får disponeras Utfall 1999 1 993 414 0 Prognos 2000 2 001 200 0 Budget 2001 401 000 0 De institut som omfattas av insättningsgarantisystemet och investerarskyddet skall också svara för finansieringen av systemen. Vad gäller garantisystemet uppgick de årliga avgifterna för av värdet av de garanterade insättningarna. Nämndens avgiftsuttag har fonderats och värdet uppgick till . överlämnade regeringen en proposition (prop. 1999/2000:107) om avgifterna för insättningsgarantin och investerarskyddet m.m. Syftet med förslagen är huvudsakligen att avgiftssättningen skall bli mer flexibel. Den målsatta behållningen på av den totala inlåningen, vilken motsvarar ca , beräknas uppnås senast om det inte sker några utbetalningar på grund av ersättningsfall. När den målsatta behållningen uppnåtts, kommer avgifterna att sänkas till av värdet av de garanterade insättningarna, vilket motsvarar ca . Investerarskyddet skall också finansieras med avgifter från de institut som omfattas av skyd- det. Avgifterna fonderas däremot inte utan kommer att tas ut av instituten när det kan förutses att ersättningar kommer att behöva betalas ut. En avgift tas dock ut för IGN:s administrativa kostnader. Regeringens överväganden Tabell 4.9 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 5 297 Pris- och löneomräkning 119 Återläggning av engångsjustering 2 000 Ökning av anslaget 677 Förslag 2001 8 093 För föreslår regeringen att nämndens anslag uppgår till . Anslaget innefattar dels en återföring av en engångsvis neddragning med som gjordes för , dels en ökning med i enlighet med tidigare beräkning. Förstärkningen motiveras av ökade kostnader för IGN:s externa förvaltning av avgiftsmedel. I anslaget ingår också för pris- och löneomräkning. Anslaget beräknas till respektive . 4.8.3 2:4 : Förvaltningskostnader Tabell 4.10 Anslagsutvecklingen för : Förvaltningskostnader Tusental kronor 92 800 2001 Förslag 256 402 2002 Beräknat 263 058 1 2003 Beräknat 271 807 2 1 Motsvarar 257 902 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 260 902 tkr prisnivå. Anslaget disponeras för löne-, systemutveck- lings-, lokal- samt övriga förvaltningskostnader vid . Anslaget disponeras även för kostnader för inköp av externa tjänster och system för upplåning och låneförvaltning samt kostnader för statens betalningssystem. Anslagssparandet uppgick vid årskiftet 1999/2000 till . Därefter har dragits in vid regeringsbeslut (Fi2000/1290). Övrigt sparan- de avses främst användas för att täcka förväntade ökade kostnader i verksam- het och för att finansiera avvecklingen av ung- domsbosparandet. Regeringens överväganden Tabell 4.11 Beräkning av anslag Anslag 2000 86 356 Omfördelning av medel från innevarande års anslag B4 inom utgiftsområde UO2 170 305 Omfördelning av medel inom utgiftsområde 2 -1 000 Pris- och löneomräkning 1 184 Justering av kompensationsbelopp -443 Förslag 2001 256 402 har till uppgift att förvalta statsskulden så att kostnaden för skulden långsiktigt minimeras som risken i förvaltningen beaktas. Det är därför av största vikt att anslagsstrukturen skapar incitament för en kostnadseffektiv och optimal skuldförvaltning. I nuvarande anslagsstruktur ligger provisionkostnaderna för kronskulden inom det fastställda utgiftstaket medan provisionskostnader för valutaskulden och räntekostnader ligger utanför. Den alltmer internationaliserade kapitalmarknaden och framväxten av en gemensam statspappersmarknad inom EMU innebär att konkurrensen mellan låntagare skärps. Upplåning på internationella kapitalmarknader är traditionellt förenade med relativt höga provisionskostnader. Det kan inte uteslutas att upplåningen i svenska kronor alltmer börjar likna den som finns på de internationella marknaderna vilket skulle innebära att i större utsträckning distribuerar sin upplåning via exempelvis banksystemet. En sådan distribution är förenad med provisionskostnader men skulle å andra sidan erbjuda en bredare distribution och lägre totala upplåningskostnader jämfört med alternativ upplåning. För att undvika en situation där tvingas avstå från sådan upplåning i syfte att undvika ett överskridande av anslag föreslår regeringen en omstrukturering av anslag som disponeras av . Ett första steg i att skapa en bättre incitamentsgrund i statsskuldsförvaltningen genomfördes genom att provisionkostnaderna för valutaskulden fördes till utgiftsområde 26 utanför utgiftstaket. Regeringen föreslår nu att provisionskostnaderna för upplåningen i svenska kronor, beräknat till , flyttas från innevarande års anslag B4 : Vissa kostnader för upplåning och låneförvaltning till anslag 92:3 provisionskostnader i samband med upplåning och skuldförvaltning inom utgiftsområde 26. Därmed skulle kostnader som kan betraktas som räntesubstitut (dvs. provisionskostnader) och räntor behandlas i ett sammanhang som en incitamentsriktig grund för att kunna uppfylla målet för statsskuldspolitiken skulle kunna uppnås fullt ut. De medel som kvarstår på innevarande års anslag B4 utgörs dels av omkostnader för upplåning och låneförvaltning och dels direkta kostnader för statens betalningssystem. Dessa kostnader kan karaktäriseras som förvaltningskostnader och bör även fortsättningsvis behandlas inom ramen för utgiftsområde 2 och utgiftstaket. I syfte att underlätta styrning och resursanvändning i bör dessa kostnader sammanföras med övriga förvaltningskostnader. Regeringen föreslår därför att anslaget 2:4 : Förvaltningskostnader tillförs från anslaget B4 : Vissa kostnader för upplåning och låneförvaltning. Av dessa medel utgör direkta kostnader för statens betalningssystem. Anslaget B4 föreslås upphöra på statsbudgeten fr.o.m. . Övriga förändringar som påverkar nivån på anslaget 2:4 : Förvaltningskostnader är en omfördelning av till anslaget för , en justering av kompensationsbeloppet för för de statliga avtalsförsäkringarna (minskning av anslagsnivån med ) och sedvanlig pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår ett anslag för på . Anslaget beräknas för till och för till . 4.8.4 2:1 : Garantiverksamhet Tabell 4.12 Anslagsutveckling för : Garantiverksamhet Tusental kronor 1999 Utfall -5 060 1 -3 100 2001 Förslag 1 1 Överskott som förs till inkomsttitel. kostnader för s.k. äldre garantier, dvs. garantier utfärdade och garantier som utfärdats av men inom ramen för de garantisystem som gällde samt garantier som övertogs i samband med att den nya modellen infördes, skall belasta anslaget. Anslaget får även belastas med eventuella förluster i samband med utlåning med kreditrisk och de förvaltningskostnader som förknippas med hanteringen av dessa garantier och lån. Till anslaget förs verksamhetens intäkter, huvudsakligen influtna avgifter och återvunna medel. Överskottet i verksamheten förs mot inkomsttitel på statsbudgeten. har fått i uppdrag att invärdera de äldre garantierna in i det nya garanti-systemet. Regeringen har tidigare aviserat att arbetet med att invärdera de äldre garantierna bör vara avslutat varför anslaget avförs från statsbudgeten . Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.13 Budget för avgiftsbelagd garantiverksamhet, nya garantier Tusental kronor Offentlig- rättslig verksamhet Intäkter till inkomsttitel (Som inte får disponeras) Intäkter som får disponeras Kostnader (exklusive infrianden) Resultat1 (intäkt - kostnad) Utfall 1999 150 421 - 6 741 143 680 Prognos 2000 168 000 -6 924 161 076 Budget 2001 180 000 -7 466 172 534 1 Reserveras på räntekonto för täckning av infrianden. garantiverksamhet omfattar, förutom de äldre garantierna, även de garantier som utfärdats inom ramen för den nya garantimodellen. Verksamheten med de nya garantierna är avgiftsfinansierad. En närmare redovisning av den nya garantimodellen och av statens totala garantigivning (inklusive ) återfinns i Årsredovisning för staten 1999 (skr. 1999/2000:150). 4.8.5 2:6 Tabell 4.14 Anslagsutveckling för Tusental kronor 7 700 2001 Förslag 7 432 2002 Beräknat 7 565 1 2003 Beräknat 7 717 2 1 Motsvarar 7 432 tkr prisnivå 2 Motsvarar 7 432 tkr prisnivå är statens expertorgan på redovisningsområdet utfärdar kompletterande normgivning, biträder i redovisningsfrågor, yttrar sig över författningsförslag m.m. Anslagssparandet uppgick till . Regeringen har beslutat att får behålla anslagssparandet för att kunna möta det stora behov av kompletterande normgivning som blir följden av den nya bokföringslag som beslutades . Regeringens överväganden Tabell 4.15 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 8 822 Pris- och löneomräkning 110 Indragning av tillfälligt resurstillskott -1 500 Förslag 2001 7 432 I budgeten för fick nämnden ett tillfälligt resurstillskott med för arbetet med anpassning av den befintliga normgivningen till den nya bokföringslagen samt den nya normgivning som behövs med anledning av denna. Beloppet tillfördes nämnden i sin helhet för men avser att täcka merkostnader . Anslaget för minskas därför med detta belopp. Regeringen föreslår att anslaget för uppgår till . Regeringen beräknar anslaget för till och för till . 4.8.6 2:7 Avgift för Stadshypotekskassans grundfond Tabell 4.16 Anslagsutveckling för Avgift för Stadshypotekskassans grundfond Tusental kronor 12 0001 2001 Förslag 9 400 2002 Beräknat 9 400 2003 Beräknat 9 400 1 Faktiskt utfall för . Stadshypotekskassans uppgift är att förvalta en återstående obligationsskuld som per uppgick till ca . När låneskulden är reglerad, vilket beräknas vara fallet , skall kassan likvideras. För att trygga utestående lån finns en grundfond i form av en statlig garantiförbindelse. , i samband med överflyttningen av aktieinnehavet, åtog sig staten ansvaret för denna avgift. Regeringens överväganden Tabell 4.17 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 5 000 Ökat anslag 4 400 Förslag 2001 9 400 Avgiften uppgår till . beräknas därmed ett anslagssparande om ca uppstå. Merparten av sparandet föreslås omfördelas för andra ändamål. Garantin för Stadshypotekskassans grundfond avvecklas snabbare än beräknat. Därmed kan anslaget för beräknas bli lägre än vad som redovisades i budgetpropositionen (volym 2, avsnitt 5.4). Anslaget för föreslås uppgå till . Anslaget för beräknas till respektive år. 4.8.7 2:8 Kapitalhöjning i Nordiska investeringsbanken 4.18 Anslagsutveckling för Kapitalhöjning i Nordiska investeringsbanken kronor 17 2391 2001 Förslag 18 700 1 Faktiskt utfall för . har beslutat (prop. 1998/99:1, bet. 1998/99:FiU 2, rskr. 1998/99:85) om svenskt deltagande i en grundkapitalhöjning. Den svenska andelen av kapitalet uppgår i och med höjningen till . Den andel som skall betalas in, i lika stora rater med början 1999, uppgår till , eller ca , . har informerats om att ramen för NIB:s projektinvesteringslåneordning höjts från ca 17 till ca , utan att medlemsländernas garantiåtaganden har ändrats. samlade grantiåtagande gentemot NIB uppgår till 1 , eller ca . Utdelning till aktieägarna sker normalt . erhöll 1999 en utdelning om ca , eller ca . Regeringens överväganden Regeringen föreslår att anslaget för uppgår till . Den beslutade grundkapitalhöjningen är därmed genomförd. och 2003 förutses inga anslag för detta ändamål. 4.8.8 2:9 Bidrag till kapitalet i 4.19 Anslagsutveckling för Bidrag till kapitalet i kronor 53 1241 2001 Förslag 60 000 2002 Beräknat 60 000 2003 Beräknat 60 000 1 Faktiskt utfall för . har beslutat (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97:FiU1, rskr. 1996/97:53) att skall medverka i en kapitalhöjning i och teckna andelar motsvarande . Av den nya kapitalinsatsen skall inbetalas i åtta lika stora rater av . betalar således in under vart och ett av åren 1998 2005. För inbetalningarna 2003 har regeringen beräknat i statsbudgeten. garantiåtagande gentemot uppgår till , eller ca . Ingen utdelning sker på kapitalet i . Regeringens överväganden Regeringen förslår att anslaget för uppgår till . Anslagen för t.o.m. beräknas till . 4.8.9 4.20 : Lån i Tusental kronor Utfall 1999 Beviljade 2000 Rörelsekapital 255 000 779 000 Anläggningstillgångar 121 000 139 000 Rörlig fondhandelskredit () verksamhet finansieras under uppbyggnadsskedet genom lån hos för rörelsekapital-behov och investeringar i anläggningstillgångar. Behovet av rörelsekapital uppgick till . Den största kostnadsposten var konsultarvoden som uppgick till ca . Utgifter för investeringar uppgick till , varav hälften avsåg IT-utrustning. , efter att budgetpropositionen presenterats, reviderades PPM:s utgiftsprognos . Utgifterna beräknas uppgå till istället för , en ökning med . indikerar beräkningar en utgiftsnivå på ca . Kommande år väntas utgifterna sjunka. har bemyndigat regeringen att under innevarande år besluta om en rörlig kredit i om högst för att tillgodose PPM:s behov av likviditet i handeln med fondandelar (prop. 1999/2000:100, bet. 1999/2000:FiU27, rskr. 1999/2000:262). Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.21 Offentligrättslig verksamhet Tusental kronor Offentligrättslig verksamhet Intäkter till inkomsttitel (Som inte får disponeras) Intäkter som får disponeras Utgifterna för PPM:s administration skall dels täckas med avgifter som tas ut från de försäkrades premiepensionskonton, dels med lån i för rörelsekapitalbehov och anläggningstillgångar. beslutade regeringen att avgifts- uttaget får uppgå till högst av de sammanlagda tillgodohavandena på pensionsspararnas pensionskonton. De första avgifterna kommer att tas ut och beräknas uppgå till . Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser och skall de premiepensionsrätter som tjänats in 1999 placeras i olika fonder. Pensionsspararna kommer att kunna välja bland ca 450 fonder för placering av sina pensionsrätter och byten mellan fonder. Temporära likviditetsunderskott kan uppstå i PPM:s handel med fondandelar. Underskotten kan orsakas av obalanser i in- och utflöden av betalningar vid byte mellan olika fonder eller av förseningar av betalningar från fondbolag till PPM. För att PPM i sådana lägen skall kunna fullgöra sina åtaganden kan en kredit behöva utnyttjas. För att säkerställa fondhandeln i extrema situationer bedöms krediten behöva uppgå till . För att effektivisera fondhandeln och minska behovet av att genomföra handel med små belopp avser PPM att hålla ett handelslager. För att hålla ett tillräckligt stort handelslager bedöms vara tillräckligt. Totalt bedömer regeringen att behovet av kreditutrymmet för finansiering av likviditetsbehovet i fondhandeln uppgår till . 5 Ofördelat anslag: revisorer 5.1 90:1 revisorer 5.1 Anslagsutveckling för revisorer kronor 24 500 2001 Förslag 24 623 2002 Beräknat 25 156 1 2003 Beräknat 25 720 2 1 Motsvarar 24 623 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 24 623 tkr prisnivå. revisorer har enligt regeringsformen till uppgift att på vägnar granska statlig verksamhet. Granskningarna avser främst effektivitetsrevision. Dessutom granskar revisorerna som externrevisorer . slottsstaten och Kungl. , riksdagsförvaltningen, ombudsmän, . Resultatbedömning Revisorernas årsredovisning Under har revisorerna beslutat om 9 förslag till , 2 skrivelser till regeringen, 13 granskningsrapporter och 1 granskningspromemoria samt 21 förstudier. Av dessa 21 förstudier har 16 resulterat i beslut om fortsatt granskning. I revisorernas årsredovisning lämnas en redogörelse för behandlingen i av revisorernas förslag. Revisorerna följer också upp förslag som lämnats till . Dessa uppföljningar innehåller en redovisning för riksdagsbehandlingen och åtgärder vidtagna av regering och myndigheter. har i huvudsak ställt sig bakom drygt fyra femtedelar av förslagen. Tillkännagivanden till regeringen har beslutats rörande hälften av skrivelserna. I flera fall har avslagit revisorernas förslag med hänvisning till att utredningar tillsatts inom området eller att regeringen redan vidtagit åtgärder inom området. Genomslaget av revisionen i massmedierna har varit gott . Detta mäts bl.a. utifrån antalet pressklipp som berör revisorerna. För att bedöma resultatet av revisorernas verksamhet är också produktiviteten av betydelse. Revisorerna vill peka på att produktionen av revisionsrapporter och skrivelser till och regeringen legat på en väsentligt högre nivå än . är antalet producerade rapporter större än . Antalet skrivelser är större. Ökningen vad avser förstudier är . Denna ökning av produktionen är väsentligt större än det resurstillskott revisorerna erhållit. Detta tyder på en klar ökning av produktiviteten, mätt som antalet rapporter i förhållande till antalet anställda. Revisorerna har också som externrevisorer granskat Kungl. slottsstaten och Kungl. , riksdagsförvaltningen, ombudsmän, . Redogörelserna respektive revisionsberättelserna avseende dessa organ innehöll inte några anmärkningar. behandling av revisorernas årsredovisning behandlade revisorers årsredovisning i betänkandet 1999/2000:FiU22. Utskottet anförde därvid följande: Revisorerna har enligt utskottets bedömning uppnått ett gott resultat under . Utskottet har vid sin genomgång av årsredovisningen inte funnit något som i övrigt motiverar särskilt uttalande. revisorer lagen (1987:518) med instruktion för revisorer framgår revisorers uppgift och uppdrag. revisorers övergripande mål är att främja ett effektivt utnyttjande av statliga insatser genom att på vägnar granska statlig verksamhet. Verksamhetsmålen för revisorer är bl.a. att fästa uppmärksamheten på möjligheter att öka statens inkomster, att spara på statens utgifter och att effektivisera den statliga förvaltningen. Revisorerna räknar med att 12-15 granskningar kan genomföras och sex revisionsberättelser avges . I sin verksamhet visar revisorerna särskilt på tillämpning, utfall och effekter av tidigare fattade riksdagsbeslut inte minst i ett sammanhållet perspektiv. Förutom att kritiskt granska statliga insatser lämnar revisorerna även förslag till förbättringar. Revisorerna avser också att vidareutveckla samarbetet med utskotten i deras roll att följa upp beslut. I budgetunderlaget har revisorerna hänvisat till tidigare beslut (bet. 1997/98:KU27) om att förstärka resurserna med 2001 och yrkat på ett tillskott med för . Vilket innebär att revisorernas anslag höjs med enligt tidigare beslut. Förvaltningsstyrelsens överväganden Förvaltningsstyrelsen har inga erinringar mot förslaget. Tabell 5.2 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 23 478 Pris- och löneomräkning 345 Resursförstärkning 800 Förslag 2001 24 623 Av tabellen nedan framgår benämningen på anslagen . Syftet med tabellen är att underlätta övergången till de nya benämningar som följer av att politikområden införs. Anslagsbenämningar 2000 och 2001 Benämning 2000 Benämning 2001 Anslagets namn A 1 1:1 2 1:2 3 1:3 4 1:4 Statskontoret A 5 1:5 Täckning av merkostnader för lokaler A 6 1:6 7 1:7 Folk- och bostadsräkning A 8 1:8 Kammarkollegiet A 9 1:9 A10 1:10 A11 Vissa nämnder m.m. A12 1:12 A13 1:13 Utvecklingsarbete A14 2:1 : Garantiverksamhet B1 2:2 2:3 B3 2:4 : Förvaltningskostnader B4 : Vissa kostnader för upplåning och låneförvaltning B5 2:6 C1 2:7 Avgift för Stadshypotekskassans grundfond C2 2:8 Kapitalhöjning i Nordiska investeringsbanken 2:9 Bidrag till kapitalet i 90:1 revisorer 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 2