prop · GP031d10 · 2001-09-20 00:00:00 — Enligt RRV är det osäkert i vilken utsträckning bilstödet når dem som är berättigade till det, dvs. personer som har väsentliga och varaktiga förflyttningssvårigheter och som motsvarar kraven i definitionerna av de olika grupperna i personkretsen. Enligt tillsyn av beslut som fattades av försäkringskassorna har besluten om bilstöd bedömts vara rätt i av fallen och fel av fallen. I av fallen fanns det sådana brister i beslutsunderlaget att det inte borde ha fattats beslut. Framförallt brast utredningen om personkretstillhörighet men det fanns också brister i det medicinska underlaget. RFV har också noterat att det förekommer stora skillnader mellan försäkringskassornas bedömning av ärendena. Jämfört med många andra utbildningsformer har folkhögskolan en hög andel studerande med funktionshinder. Statsbidrag för vårdartjänst (statligt utbildningsstöd) dvs. assistans till deltagare med rörelsehinder, betalades ut till 44 av landets 146 folkhögskolor. Stödet är således koncentrerat till relativt få folkhögskolor med omfattande verksamhet för personer med funktionshinder. Räknar man om antalet deltagarveckor på helårsbasis har ca 370 helårsstuderande fått del av vårdartjänsten. hade cirka 380 elever vårdartjänst. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 verksamheten har varit relativt stabil och uppgick till . Antalet studenter med rörelsehinder inom universitet och högskola ökar och fler personer får stöd från anslaget 16:3 Statsbidrag till särskilt utbildningsstöd. Omfattningen av stödinsatserna har dock minskat. Fler elever får stöd men i mindre omfattning. Vissa får sitt behov av kompletterade stöd tillgodosett via eller LSS och via universitetens egna resurser. Antalet personer som får del av vårdartjänsten uppgick till 110 personer vilket är en fördubbling i jämförelse med året innan. Kostnaderna uppgick till . Riksgymnasier för svårt rörelsehindrade ungdomar finns i , , och . Statsbidraget finansierar de omvårdnadsinsatser som behövs i samband med undervisning och boende. Ett nytt betalningssystem inom riksgymnasieverksamheten infördes för verksamheten med boende, omvårdnad och habilitering. Det innebär att kostnaderna för verksamheten delas mellan staten, hemkommun och hemlandsting. Förändringarna sker i enlighet med regeringens proposition (1998/99:105). Ökningen av antalet elever vid riksgymnasierna har planat ut den senaste treårsperioden i jämförelse med stora ökningar . ökade kostnaderna för verksamheten till och antalet elevplatser . Antalet elevhems- och habiliteringsplatser var 124 respektive 181. Antalet årsarbetskrafter som finansieras med bidrag var drygt 260. Genomsnittkostnaderna per elevhemplats varierar mellan gymnasieorterna, framförallt beroende på skillnader i personaltäthet. Den senaste uppföljningen av landstingens tolktjänstverksamhet för barndomsdöva, dövblinda, vuxendöva och hörselskadade gjordes och avsåg . Uppföljningen visade en förbättring vid de flesta av tolkcentralerna jämfört med tidigare uppföljningar men konstaterade att tolktjänsten ännu inte kunde anses genomförd på det sätt som avsågs i handikappreformen då landstingen i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763, HSL) gavs en skyldighet att erbjuda tolktjänst för döva m.fl. är det många som får avslag på sin begäran om teckenspråkstolk. av beställda tolkuppdrag kunde inte genomföras p.g.a. tolkbrist. Enligt Tolk- och översättarinstitutets (TÖI) prognos till 2005 kommer det att tillföras 360 nya tolkar . erfar att tolktjänsten inte byggs ut i den takt som tolkar utbildas trots att målet om en utbyggd tolktjänst inte är uppnått. Handikapporganisationernas arbete är av stort värde. Samhällsutvecklingen har ställt organisationerna inför nya uppgifter och krav. Ett stort antal nya riksorganisationer har också bildats. Av de drygt 70 organisationer som ansökte om statsbidrag för har bildats . Bland de 53 riksorganisationer som fick bidrag fanns fem organisationer som inte fått statsbidrag tidigare. Delaktighet i samhällslivet, utbildning, arbete m.m. s.k. kommunenkät ger svar på hur kommunerna arbetar för delaktighet och jämlikhet för människor med funktionshinder. Andelen kommuner med handikappolitiskt program har ökat något enligt kommunenkät sedan senaste undersökningen (1998). Dock har endast hälften av kommunerna som besvarat enkäten ett sådant program. En viss kvalitetshöjning på programmen är dock märkbar. Fler kommuner anger åtgärder, tidsramar och kopplar dessa till budgeten. Över hälften av kommunerna saknar program för tillgänglighet. Nästan en femtedel av kommunerna tar inte fram information i anpassad form vid förfrågan. kom de första effekterna av lagen om förbud mot diskriminering i arbetslivet av personer med funktionshinder. HO har fått ta emot 54 ärenden där en enskild person med funktionshinder anmäler någon för diskriminering eller missgynnande i arbetslivet. Med stöd av lagen har flera förlikningar uppnåtts. innebär att funktionshindrade som upplevt sig diskriminerade kompenserats av arbetsgivaren. Men det är för tidigt att bedöma om syftet med diskrimineringslagen uppfyllts. Den svenska skollagstiftningen garanterar inte barn i behov av stöd en fullgod rättssäkerhet rapporterar HO. Lagstiftningen ger inte barn med funktionshinder tillräckligt skydd mot osaklig särbehandling. Tillgång till utbildning och en relevant utbildningsnivå är en faktor som starkt påverkar människors levnadsförhållanden såväl på arbetsmarknaden som i samhällslivet i övrigt. Enligt () har ungefär var sjätte funktionshindrad en eftergymnasial utbildning, medan var fjärde i hela befolkningen har sådan utbildning. Otillräcklig information om den fysiska tillgängligheten kan utgöra hinder för personer med funktionshinder att bedriva högre studier. Sisus har kartlagt tillgängligheten vid drygt 500 institutioner/byggnader vid svenska universitet och högskolor. Resultatet visar bl.a. att vissa enklare anpassningar är gjorda endast i av byggnaderna. av gymnasieskolorna saknar minimal anpassning för personer med rörelsehinder, enligt HO:s rapport. Handikappolitiken rör alla samhällssektorer och skall ses som frågor om mänskliga rättigheter. händer det att personer med funktionshinder utestängs från en samhällsgemenskap. Ett utvidgat skydd mot diskriminering är en viktig förutsättning för att uppnå full delaktighet och jämlikhet i levnadsvillkoren för personer med funktionshinder. Skydd mot diskriminering inom arbetslivet är reglerat i lag och regeringen har föreslagit förstärkt skydd inom högskolan. Hur skyddet bör utvecklas skall utredas vidare. Eftersom målet är ett samhälle som är tillgängligt för alla måste insatserna inriktas dels på individinriktade insatser och dels på att identifiera och undanröja de hinder som finns bl.a. i den fysiska miljön. Varje myndighet har ett grundläggande ansvar för att inom sitt område leva upp till de nationella målen för handikappolitiken och . Detta har förtydligats i en särskild förordning om de statliga myndigheternas ansvar för genomföran- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 det av handikappolitiken (2001:526). De handikappolitiska målen har haft svårt att tränga igenom alla samhällsområden. Ett skäl till detta kan vara bristen på konkreta och uppföljningsbara etappmål. Regeringen avser ge vissa myndigheter på central nivå, som har ansvar för en samhällssektor, ett särskilt ansvar för att de handikappolitiska målen skall uppnås. Hjälpmedel är för många funktionshindrade ett viktigt och ibland nödvändigt komplement till den generella anpassningen av miljön. Erfarenheter visar att det finns en rad brister inom hjälpmedelsförsörjningen. Regeringen avser därför att tillsätta en särskild utredare för att se över bl.a. hjälpmedelsförsörjningen för studerande med funktionshinder samt de förändrade förutsättningarna på hjälpmedelsområdet genom den tekniska utvecklingen. I praktiken har införandet av LSS inneburit en ökad betoning av individens eget initiativ och att den enskilde skall ha inflytande över hur stödet utformas. En person med funktionshinder förväntas själv aktivt göra sina behov kända och begära insatser. Antalet personer som har stöd enligt LSS ökar men andelen i förhållande till personer med stöd enligt SoL varierar mellan kommunerna. Innebörden i begreppet rådgivning och annat personligt stöd har varit oklar ända sedan LSS infördes. föreslog i sin slutrapport angående uppföljningen av handikappreformen att insatsens benämning skulle ändras från råd och stöd till särskilt expertstöd. Även Utredningen om bemötande av personer med funktionshinder föreslog i sitt slutbetänkande att ett förtydligande bör göras av lagstiftningen. Regeringen avser att tillsätta en särskild utredare med uppdrag att föreslå förtydliganden avseende syftet med råd och stöd, förutsättningar för att erhålla insatsen och på vilket sätt den kan komplettera andra åtgärder. Tolktjänsten kan ännu inte anses genomförd på det sätt som avsågs i handikappreformen. Regeringen avser därför att göra en översyn av tolktjänstverksamheten mot bakgrund av senaste årens utveckling på området. Rätten till personlig assistans har fr.o.m. utvidgats till att omfatta personer som fyllt och som har haft denna insats tidigare. Insatsen möjliggör ett aktivt deltagande i samhällslivet. Regeringens bedömning är att förverkligandet av intentionerna (LSS) får som 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 konsekvens att gruppen med assistansersättning ökar. Regeringen ser med allvar på de brister i beslutsunderlag och beslut i bilstödsärenden som RFV rapporterat om i sin tillsyn av försäkringskassorna. Försäkringskassorna har varit arbetstyngda vilket kan vara en orsak till detta. Men för att tilltron till den allmänna försäkringen inte skall urholkas måste de försäkrade bli behandlade rättssäkert och effektivt. Detta är också en förutsättning för att de begränsade anslagsmedlen skall användas effektivt. Regeringen anser att försäkringskassorna måste fokusera verksamheten mot att uppnå ökad kvalitet och effektivitet i ärendehandläggningen. RFV:s roll är viktig i detta utvecklingsarbete. Se vidare under Uo10 och avsnittet om administration. RRV:s översyn har visat att det kan finnas behov av regelförändringar i syfte att förbättra och effektivisera stödet. Regeringen avser att återkomma i frågan. Personer med psykiska funktionshinder har haft särskilt begränsade möjligheter till delaktighet och inflytande i samhället. De har också upplevt svårigheter att få del av insatser enligt LSS. Medel för personliga ombud avsattes för att öka psykiskt funktionshindrades inflytande över sitt liv och möjligheten att få del av det stöd som finns eftersom erfarenheterna från tidigare försöksverksamhet var goda. Insatsen kan medföra liknande positiva effekter för personer med psykiska funktionshinder som personlig assistans har inneburit för personer med andra funktionshinder. Utredningen om bemötande av personer med funktionshinder (S 1997:04) beskrev i olika rapporter att funktionshindrade upplever misstro och kontroll från samhällsorganens sida. Den tydliga avgränsningen av vilka som omfattas av LSS kan också innebära en risk för att behoven bland andra grupper av funktionshindrade förbises. Förutom en god planering av resurser krävs också bl.a. hög kompetens hos personal som bedömer och beslutar om funktionshindrade personers behov och stöd. Ett av de prioriterade arbetsområdena enligt handlingsplanen för handikappolitiken är därför att förbättra kompetensen och bemötandet. Det innebär bl.a. satsningar på att offentligt anställd personal, som i sitt arbete möter personer med funktionshinder, får möjlighet att utveckla sin kompetens i fråga Huvudmännen har ansvaret för denna kompetensutveckling. Det förekommer också att den som beviljats stöd inte får beslutet verksställt. Ett stort problem som uppmärksammats är också att huvudmännen, kommuner och landsting, dröjer med att vidta åtgärder enligt domar som ger enskilda personer rätt till insatser enligt LSS eller SoL. Åtgärder har vidtagits för att komma tillrätta med detta problem och frågan bereds ytterligare inom . Regeringen gör bedömningen att de sammantagna statliga insatserna haft avsedda effekter. Ökad kunskap kan leda till ytterligare eller förändrade satsningar i en fortsatt utveckling i överensstämmelse med inriktningen i den nationella handlingsplanen för handikappolitiken. I samarbete med SCB har regeringen påbörjat en analys av funktionshindrades levnadsvillkor som även omfattar skillnaden i villkor mellan funktionshindrade kvinnor och män. har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen för avseende myndigheternas verksamhetsområden. Tabell 7.2 Anslagsutveckling 16:1 Personligt ombud Bidraget är avsett för att utveckla verksamhet med personliga ombud för personer med psykiska funktionshinder. De personliga ombuden skall bl.a. företräda den enskilde i olika situationer, ge råd och stöd samt stärka den enskildes egen initiativförmåga. Verksamheten skall grundas på ett kommunalt ansvar och huvudmanna- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 skap men olika verksamhetsformer kan prövas beträffande det praktiska utförandet. har sedan bidraget tillkom tillsammans med länsstyrelserna på regeringens uppdrag arbetat för att verksamheten blir rikstäckande. I många län och kommuner fanns behov både av mer information och mer tid för förberedelser. har definierat vilka arbetsuppgifter som bör innefattas i stödet och utformat kriterier för vilka personer som bör omfattas av insatsen. I uppdraget till ingår också att utvärdera utvecklingen av verksamheten samt vilka effekter den får såväl för psykiskt funktionshindrade som på utnyttjandet och utformningen av andra näraliggande insatser och verksamhetsområden. Tabell 7.3 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag m.m. Förslag/beräknat anslag Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att skall anvisas under anslaget 16:1 Personligt ombud . beräknas anslaget till vardera . 7.8.216:2 Vissa statsbidrag inom handikappområdet Tabell 7.4 Anslagsutveckling 16:2 Vissa statsbidrag inom handikappområdet Från anslaget lämnas statsbidrag till landstingen för vissa handikappinsatser som avser: statsbidrag till råd och stöd () samt statsbidrag till tolktjänst (75 miljoner Medlen fördelas av till landstingen. Bidraget till rådgivning och annat stöd lämnas i enlighet med finansieringsprincipen för de ökade åtaganden landstingen fick genom införandet av lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). Syftet med bidraget till tolktjänsten är att ge landstingen förutsättningar att bygga ut tolktjänsten för döva och dövblinda m.fl. tillfördes anslaget ett engångsbelopp för att tillgodose länsstyrelsernas behov av utbildning med anledning av ändringar i LSS: Tabell 7.5 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 16:2 Vissa statsbidrag inom handikappområdet . beräknas anslaget till vardera . 7.8.316:3 Statsbidrag till särskilt utbildningsstöd Tabell 7.6 Anslagsutveckling 16:3 Statsbidrag till särskilt utbildningsstöd 1 Motsvarar 159 733 tkr prisnivå Syftet med statsbidraget är bl.a. att ge studerande med funktionshinder sådant stöd att de kan vistas på studieorten och genomföra studier vid 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Motsvarande gäller för studerande med rörelsehinder vid studier på universitet och högskola. Bidraget gör det också möjligt för ungdomar som antagits till riksgymnasium för svårt rörelsehindrade ungdomar, s.k. rh-anpassad gymnasieutbildning, att genomföra studierna. De utgifter som belastar anslaget är kostnader för vårdartjänst åt studerande med rörelsehinder vid folkhögskola, universitet, högskola. omfattar anslaget vårdartjänstinsatser för samtliga studerande inom folkhögskola, oavsett diagnos. Anslaget används också för omvårdnadsinsatser, dvs. habilitering och boende med tillgång till personlig omvårdnad, i anslutning till De huvudsakliga faktorer som styr utgifterna på riksgymnasieområdet är dels antal elever med rörelsehinder respektive funktionshinder vid utbildningsställena, dels dessa elevers individuella behov av stödinsatser i anslutning till utbildningen. Kostnadsansvaret för verksamheten delas fr.o.m. mellan stat, kommun och landsting. Som en följd härav har anslaget reducerats med och . utbildningsstöd (Sisus) administrerar anslaget enligt bestämmelserna i förordningen (2000:755) med instruktion för utbildningsstöd. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Tabell 7.7 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Utestående förpliktelser vid årets början Erhållen/föreslagen bemyndiganderam * Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. Regeringen bedömer att anslagsbenämningen Statsbidrag till vårdartjänst m.m. inte tillräckligt väl speglar den verksamhet anslaget avser att täcka och föreslår därför att anslaget fortsättningsvis benämns statsbidrag till särskilt utbildningsstöd. Tabell 7.8 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Vid fastställandet av anslagsnivån gjordes en felaktig pris- och löneomräkning. Regeringen avser att korrigera detta på tilläggsbudget . Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 16:3 Statbidrag till särskilt utbildningsstöd för . beräknas anslaget till respektive . 7.8.416:4 Bidrag till viss verksamhet för personer med funktionshinder Tabell 7.9 Anslagsutveckling 16:4 Bidrag till viss verksamhet för personer med funktionshinder Bidraget är avsett att öka organisationernas möjligheter att själva bedriva vissa verksamheter av betydelse för personer med funktionshinder. Några har fått bidrag från detta anslag medan andra tillkom så sent som . Statsbidrag lämnas till följande organisationer och verksamheter: 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 () för verksamhet för synskadade hantverkare. SRF för inköp och tilldelning av ledarhundar för synskadade m.m. SRF för viss övrig verksamhet, bl. a. utgivning av ersättningstidningar för synskadade, individinriktad verksamhet för synskadade med ytterligare funktionsnedsättning, stöd till synskadades sysselsättning, punktskriftprojekt och skrivtjänst. Föreningen () för att utgivning av tidningar (ej medlemstidningar) för dövblinda och för utveckling av databasen . () för dess teckenspråksavdelning. Stiftelsen för rikstolktjänst. riksmuset/palynologiska laboratoriet för bl.a. pollenmätningar och rapportering av pollenhalt i luften. Föreningen för tränings- och rehabiliteringsverksamhet. Neurologiskt () för . Riksverksamhet för små och mindre kända handikappgrupper vid Mo Gård och . Stöd till handikapporganisationer för att driva riksomfattande rekreationsanläggningar för personer med funktionshinder. Regler för fördelning av bidraget till rekreationsanläggningar finns i förordningen (1994:950) om statsbidrag till rekreationsanläggningar. Organisationerna redovisar sin verksamhet och inlämnar sina ansökningar till som följer upp och utvärderar de verksamheter som bedrivs med bidrag från anslaget. Regeringen bedömer att organisationerna genom sina verksamheter svarar för insatser som är av stor betydelse för personer med funktionshinder men som inte skulle finnas om inte organisationerna påtog sig detta ansvar. Anslaget föreslås utökas med . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 En del av anslaget används för bidrag till vissa handikapporganisationer som driver egna rekreationsanläggningar av rikskaraktär. Organisationerna har med dessa tagit på sig ett ansvar för att ge personer med omfattande funktionshinder möjlighet till rekreation i tillgänglig miljö och med särskild personal och service. Tabell 7.10 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 16:4 Bidrag till viss verksamhet för personer med funktionshinder . beräknas anslaget till vardera . 7.8.516:5 Bidrag till handikapporganisationer Tabell 7.11 Anslagsutveckling 16:5 Bidrag till handikapporganisationer Statsbidrag lämnas till handikapporganisationer. Bidraget regleras fr.o.m. enligt förordningen (2000:7) om statsbidrag till handikapporganisationer. Enligt den nya förordningen ansvarar fr.o.m. för såväl beslut om fördelning som administration av bidraget till handikapporganisationerna. Handikapporganisationerna fyller en central funktion bland folkrörelserna i genom att följa och rapportera om livsvillkoren för Organisationerna bidrar också genom sitt intressepolitiska arbete med att förverkliga de politiska målen för handikappolitiken. beslutade regeringen om en ny förordning om statsbidraget till handikapporganisationerna. I den nya förordningen definieras vad som avses med en handikapporganisation samt hur anslaget skall fördelas. skall på regeringens uppdrag kartlägga och analysera effekterna av bestämmelserna i den nya förordningen. En redovisning skall lämnas i samband med årsredovisningen för . förstärktes anslaget med varav var ett engångsbelopp för att underlätta övergången till det nya bidragssystemet. Tabell 7.12 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 16:5 Bidrag till handikapporganisationer . beräknas anslaget till vardera . 7.8.616:6 Bidrag till utrustning för elektronisk kommunikation Tabell 7.13 Anslagsutveckling 16:6 Bidrag till utrustning för elektronisk kommunikation 1 Motsvarar 21 777 tkr prisnivå Syftet med ersättningen till utrustning för elektronisk kommunikation är att ge personer som är döva, gravt hörselskadade, dövblinda, talskadade eller språkstörda möjlighet att kommunicera via ett kommunikationsnät. De utgifter som belastar anslaget är ersättning till landstingen för inköp av sådan kommunikationsutrustning, samt för utrustning som skall användas av närstående. Verksamheten regleras fr.o.m. i förordningen (2001:638) om statsbidrag till utrustning för elektronisk kommunikation. Bidrag får dock lämnas för tid fr.o.m. . betalar ut statsbidraget i början av varje kvartal med en fjärdedel av det beräknade statsbidraget för det löpande kalenderåret till landstingen eller kommunalförbund som förskriver sådan utrustning. De huvudsakliga faktorerna som styr utgifterna under anslaget är antalet personer som har behov av sådan utrustning, utbyte av föråldrad utrustning och prisutvecklingen på framför allt ny teknik. har haft i uppdrag att utveckla nya bidragsregler och fördelningsprinciper i enlighet med förslagen i regeringens proposition (1999/2000:79,bet. 1999/2000:SoU14, rskr. 1999/2000:240) Från patient till medborgare - en nationell handlingsplan för handikappolitiken. Dessa regler skall också ta hänsyn till den teknikutveckling som pågår inom området. Bildtelefoner med tillräckligt god kvalitet för att kunna fungera för teckenspråkskommunikation har utvecklats och utrustningen bedöms kostnadsmässigt uppnå rimliga nivåer . Försöksverksamhet med medel till sådan utrustning har bedrivits inom . Utveckling av multimedia med möjlighet att överföra såväl ljud som bild och text ger ytterligare nya möjligheter att tillgodose målgruppens behov. Elektronisk kommunikation är ett internationellt vedertaget begrepp för de ändamål som anslaget omfattar varför regeringen föreslår att anslagsbeteckningen ändras från Alternativ telefoni till Bidrag till utrustning för elektronisk kommunikation. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Tabell 7.14 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag m.m. Förslag/beräknat anslag Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 16:6 Bidrag till utrustning för elektronisk kommunikation . beräknas anslaget till respektive . 7.8.716:7 Bilstöd till handikappade Tabell 7.15 Anslagsutveckling 16:7 Bilstöd till handikappade