prop · GO031D23 · 2001-01-01 00:00:00 — 113,0 28:8 Bidrag till regional biblioteksverksamhet 35,7 36,1 36,1 36,7 37,9 39,1 28:9 Litteraturstöd 84,8 89,9 94,6 91,9 91,9 91,9 28:10 Stöd till kulturtidskrifter 20,9 20,7 20,7 20,7 20,7 20,7 28:11 Stöd till bokhandeln 10,9 9,8 12,0 9,8 9,8 9,8 28:12 Talboks- och 57,3 59,7 4 66,9 62,5 63,8 65,1 28:13 Bidrag till nyhets- information och litteratur 14,8 28:14 Bidrag till och 4,7 28:15 5,0 5,5 5,5 5,6 5,7 5,8 28:16 Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön 40,4 28:17 1,4 1,5 1,5 1,5 1,5 1,6 28:18 Främjande av hemslöjden 17,1 17,5 17,9 17,7 18,1 18,4 28:19 Bidrag till bild- och formområdet 27,3 27,8 27,8 29,2 29,2 29,2 28:20 10,0 10,0 10,1 10,2 10,4 10,6 28:21 Ersättningar och bidrag till konstnärer 248,9 259,7 261,6 264,9 269,7 275,1 28:22 och landsarkiven 233,1 246,4 4 246,7 256,9 262,2 267,8 28:23 Bidrag till regional arkivverksamhet 3,0 4,6 4,6 4,7 4,8 4,9 28:24 25,4 26,2 26,2 26,5 27,1 27,6 28:25 Svenskt biografiskt lexikon 3,7 3,8 3,6 3,9 4,0 4,1 28:26 154,6 166,8 4 160,7 163,9 167,4 170,7 28:27 Bidrag till kulturmiljövård 327,7 249,6 250,4 247,0 239,9 216,9 28:28 Centrala museer: Myndigheter 610,0 641,7 4 654,4 666,0 682,4 722,0 28:29 Centrala museer: Stiftelser 172,9 174,0 174,0 192,9 5 196,4 200,3 28:30 Bidrag till regionala museer 102,3 103,4 103,4 117,9 121,6 125,1 28:31 Bidrag till vissa museer 41,3 40,7 40,7 30,5 5 31,0 31,5 28:32 Stöd till icke-statliga kulturlokaler 3,8 10,0 13,6 10,0 10,0 10,0 28:33 Riksutställningar 36,3 37,7 4 39,1 38,0 38,8 39,7 28:34 Statliga utställningsgarantier och inköp av vissa kulturföremål 0,1 28:35 Filmstöd 141,8 205,2 205,5 205,2 205,2 205,2 Utfall 1999 1 Anslag 2000 2 Utgifts- prognos 2000 1 Förslag anslag 2001 Beräknat anslag 2002 Beräknat anslag 2003 28:36 Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet 37,7 28:37 till trossamfund 2,6 28:38 Stöd till trossamfund 54,7 53,3 53,3 50,8 50,8 50,8 Äldre anslag: 1995/96: 11B13 Sysselsättningsinsatser inom kulturområdet -2,4 - 1995/96: 11C2 Bidrag till utvecklingsverksamhet inom kulturområdet m.m. - 1995/96: 11C17 Litteraturstöd 0,9 - - - - - 1995/96: 11C19 Stöd till bokhandel 1,7 - - - - - 1995/96: 11C31 Stöd till fonogram och musikalier 2,8 - - - - - 1998: 17A3 0,7 - 0,5 - - - 1999: 17G3 Restaureringsarbeten vid de kungliga slotten och rikets fästningar - Totalt för politikområde Kulturpolitik 4 277,1 4 324,3 4 372,5 4 513,1 4 639,2 4 771,8 1 Inklusive ev. anslagssparande eller anslagskredit. 2 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. 3 Ca av ökningen förklaras av ändrade beräkningar av pensionspremier för vissa arbetstagare med icke-statlig anställning vid offentligstödda teater-, dans- och musikinstitutioner. 4 Anslagen har i regleringsbrevet minskats på grund av att för hög kompensation för pensionspremier beräknats. Disponibelt anslag 28:12 Talboks- och 59,7 28:22 och landsarkiven 245,5 28:26 161,7 28:28 Centrala museer: Myndigheter 638,9 28:33 Riksutställningar 37,5 5 Bidraget till museum på överförs från anslaget 28:31 Bidrag till vissa museer till anslaget 28:29 Centrala museer: Stiftelser. 4.3 Mål har beslutat om målen för en nationell kulturpolitik (prop. 1996/97:3, bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129). Målen är att värna yttrandefriheten och skapa reella förutsätt- ningar för alla att använda den; att verka för att alla får möjlighet till delaktighet i kulturlivet och till kulturupplevelser samt till eget skapande; att främja kulturell mångfald, konstnärlig förnyelse och kvalitet och därigenom motverka kommersi- alismens negativa verkningar; att ge kulturen förutsättningar att vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft i samhället; att bevara och bruka kulturarvet; att främja bildningssträvan- dena samt att främja internationellt kulturutbyte och möten mellan olika kulturer inom landet. 4.4 Politikens inriktning Inledning I detta avsnitt redogör regeringen närmare för de reformer som presenteras i årets budgetproposi- tion samt för planerade utredningar och pågå- ende arbete inom politikområdet. Genom kulturpolitiska beslut lades inriktningen på kulturpolitiken fast. Regeringens arbete utifrån detta beslut fortsätter. I årets bud- getproposition har regeringen valt att prioritera satsningar på i första hand konstnärernas villkor samt kulturinstitutionerna, främst de centrala och regionala museerna. Konstnärernas villkor Statens insatser för att förbättra konstnärernas villkor är en fortsatt prioriterad fråga inom kul- turpolitiken. Syftet är att skapa sådana villkor för de professionella konstnärerna att de kan basera sin försörjning på ersättning för utfört konstnär- ligt arbete. Konstnärernas arbetsmarknad Efter förslag ekonomiska vårproposi- tion har beslutat om att permanenta och delvis utöka de försöksverksamheter och de tidsbegränsade stödinsatser som inleddes för att stimulera konstnärernas arbetsmarknad (prop. 1999/2000:100, bet. 1999/2000: FiU27, rskr. 1999/2000:262). För dessa ändamål avsätts sammanlagt . Därigenom är det möjligt att fortsätta stödet till den utvecklade och intensifierade arbetsför- medling som bedrivits vid olika konstnärliga centrumbildningar som Musikcentrum, Teater- centrum, Filmcentrum, , , Konsthantverkscentrum, , Konstnärscentrum, Illustratörs- centrum, Översättarcentrum och Folkparkerna. Gemensamt för samtliga centrumbildningar är att de formats av frilansande yrkesverksamma konstnärer med syfte att främja konstartens ställning samt deras egna villkor och arbetsmöj- ligheter. Stödet till en tredje anställningsform inom teatern () kan permanentas och utökas. Alliansen fungerar som arbetsgivare för ett antal frilansande skådespelare, vilka får en garanterad grundlön då den an- ställde inte har anställning hos andra arbetsgivare inom teaterområdet. Syftet är att öka skåde- spelarnas trygghet och kompetensutveckling samt att öka den konstnärliga friheten. Vidare permanentas de tidsbegränsade resur- ser som ställts till myndigheternas förfogande för ersättningar och bidrag inom konstnärsområdet. Bild- och formkonstnärer Med utgångspunkt från senare års utredningar och analyser av konstnärernas situation kan rege- ringen konstatera att bild- och formkonstnärer har särskilt svårt att försörja sig på sitt konstnär- liga yrke. Beroendet av olika stödformer är större än för andra grupper. Regeringens slutsats är att det finns behov av att följa upp senare års refor- mer med en satsning på bild- och formkonst- närerna. Regeringen föreslår därför en särskild satsning på denna konstnärsgrupp för att ge dem ökade möjligheter att ägna sig åt konstnärligt ut- vecklingsarbete och att möta sin publik. Försla- get innebär förstärkningar av visningsersätt- ningen, den individuella visningsersättningen, det särskilda verksamhetsbidraget till vissa ut- ställare av bild- och formkonst samt en försöks- verksamhet med ett nytt stöd till arrangerande konstföreningar. Bristen på ekonomiskt stöd till arrangerande konstföreningar har uppmärksammats av bl.a. och Folk- rörelsernas Konstfrämjande. , som inbjöd till ett seminarium i frågan, har sedan framfört önskemål om att på försök få komplettera den befintliga utställningsersätt- ningen till konstnärer med ett sådant stöd. Stö- det stärker utställningsmöjligheterna för bild- konstnärer, framför allt utanför landets stor- stadsområden. Mot den bakgrunden föreslår regeringen att ett försök med stöd till arrange- rande konstföreningar bör genomföras. Sam- manlagt omfattar satsningen på bild- och form- konstnärer . Biblioteksersättningen Regeringen har godkänt en över- enskommelse med m.fl. om biblioteksersättningen för . En- ligt denna skall grundbeloppet för hemlån av ori- ginalverk vara , vilket är en höjning med jämfört med nivån för . Medelsberäk- ningen utgår från den senaste slutgiltigt fast- ställda biblioteksstatistiken . Den totala kostnaden 2001 uppgår till . Nya a-kasseregler Konstnärernas arbetsmarknad skiljer sig i väsentliga delar från den som gäller för de flesta andra yrken. I propositionen (prop. 1999/2000:139) En rättvisare och tydligare arbetslöshetsförsäkring uttalar regeringen att rimlig hänsyn bör tas till de särskilda behov som kan gälla för grupper med projektanställningar och andra tillfälliga anställningar och osäkra anställningsförhållanden eller andra speciella för- hållanden, liksom till villkor som gäller för per- soner som har upprepade perioder av arbetslös- het. Detta gäller bl.a. kulturarbetsmarknaden. Det är viktigt att fördjupa kunskapen om hur sociala skyddsnät och regelverk som styr avgifts- uttag och villkor för förmåner tillämpas på de speciella villkor som kännetecknar konstnärlig verksamhet. Regeringen överväger därför att inleda en kartläggning av bl.a. socialförsäkringsfrågor i förhållande till konst- närlig verksamhet. Pensioner på teater-, dans- och musikområdet För konstnärer inom teater-, dans- och musik- området gäller delvis särskilda pensionsför- hållanden. Vissa pensionsfrågor med anknytning till dessa konstnärsgrupper är f.n. aktuella för övervägande. Statens nuvarande pensionsåtaganden för an- ställda vid statsunderstödda teater-, dans- och musikinstitutioner kostnadsberäknas till totalt ca . Av detta belopp ingår ca i de befintliga statsbidragen. Resterande ca är en dold utgift i statsbudgeten genom att institutionerna f.n. betalar låga schabloniserade pensionspremier. I denna budgetproposition föreslår regeringen att premierna anpassas till de faktiska kostnaderna, dvs. höjs med totalt ca , som statsbidragen till institutionerna justeras i motsvarande mån. Där- med tydliggörs den totala statliga insatsen för de institutionsanställdas pensioner. pågår vidare en över- syn av statens tjänstepensionsåtaganden för olika grupper av konstnärer inom teater-, musik- och dansområdet och av hur bestämmelserna kring dessa samverkar med reglerna för den reforme- rade allmänna pensionen. Arbetet bedrivs i fort- löpande samråd med arbetsmarknadens parter. För fria teatergrupper utan tillgång till det statliga tjänstepensionssystemet har Teaterför- bundet och Teatercentrum preliminärt enats om att införa en kompletterande avtalspension. Regeringen ser positivt på initiativet och har för avsikt att se över villkoren för statsbidragen till fria grupper i syfte att underlätta en anslutning till pensionsavtal. Kulturinstitutionerna Centrala museer De offentligt finansierade museerna har en viktig roll i att bevara, förmedla och bygga upp kun- skap om kulturarvet. Satsningarna på industrisamhällets kulturarv, på arkitektur, formgivning och design, på sam- tida konst och på att uppmärksamma kultur- arvets betydelse för en demokratisk samhällsut- veckling är prioriterade och ställer höga och delvis nya krav på dem. Regeringen anser att det är angeläget att ansla- gen till vissa av de centrala museerna höjs för att säkra utvecklingen av verksamheten inom områ- det. Regeringen föreslår en för- stärkning av anslaget till de centrala museerna om sammanlagt enligt följande: ges fr.om. en förstärkning med , utöver den museipedagogiska satsning som redogörs för nedan. höjdes Moderna museets anslag med . Regeringen föreslår nu att ges en ytterligare anslagsför- stärkning med . Det tillfälliga anslag för inköp av samtida konst, som tidigare beräknats i form av en treårig satsning 2000 2002, föreslås i stället omvandlas till ett perma- nent årligt inköpsstöd på . Till med ges ett förstärkt stöd med samman- lagt . Till har beräknats och till . I tilläggsbudgeten för föreslås dessutom en förstärkning av anslagen till med och om sammanlagt . Regeringen avser att inom anslaget omfördela medel till och med på ytterligare sammanlagt . För att utveckla verksamheten vid Marin- museum i , föreslås en höjning av an- slaget till med . myndigheten, inklusive den anslagsförstärkning som föreslogs i förra årets budgetproposition, ges en permanent förstärkning med . Mot bakgrund av tillkänna- givande avser regeringen att vidta åtgärder så att den organisations- förändring inom som har föreslagit kommer att genom- föras. anslag höjs med och ytterligare i förstärkning beräknas . Regeringen avser att inom anslaget omfördela medel till på . Statens museer för världskultur Som regeringen tidigare aviserat är det nödvän- digt med en förstärkning av anslaget till Statens museer för världskultur i samband med öppnan- det av det nya museet i . Rege- ringen beräknar därför en anslagshöjning till myndigheten med . Operan och Nationalscenernas uppdrag är omfattande och betydelsefulla för den konstnärliga utvecklingen i stort. Detta ställer särskilda krav på en strikt och framsynt ekonomisk planering. Trots den stränga utgiftskontroll som nationalscenerna ålagt sig själva är deras ekonomiska ställning inte stabil. I statsbudgeten för har Operan fått en förstärkning av sitt årliga bidrag med 5,9 miljo- ner kronor. Operan räknar med att kunna redo- visa ett balanserat resultat medan prognoserna och framåt är negativa, var- för det blir nödvändigt för regeringen att upp- märksamt följa utvecklingen. befinner sig i en extraordinär situa- tion, eftersom teatern får årliga avräkningar på sitt statsbidrag med anledning av ett övertaget lån. Tack vare god publiktillströmning och egna rationaliseringar har bemästrat situa- tionen över förväntan, men det är ingen realistisk bedömning att de återstående tre åren med av- räkning på statsbidraget kan utan allvarliga återverkningar på verksamheten. bör därför få en förstärkt anslagsbas. Förstärkningen beräknas till . Hyror En framgångsrik och långsiktig kulturpolitik bygger på en infrastruktur av väl fungerande kulturinstitutioner. ekonomiska vår- proposition uppmärksammade regeringen att kulturinstitutionernas ekonomiska läge är be- kymmersamt och att den ekonomiska basen allmänt sett behöver stärkas. För vissa statliga myndigheter och bolag däribland många kul- turinstitutioner utgör hyreskostnaden en bety- dande del av tilldelat anslag, vilket dessa upp- märksammat som en orsak till ekonomiska problem. Med anledning av detta skall skyndsamt se över frågan om lokal- försörjning för statliga myndigheter och vissa bolag. Museipedagogisk satsning De regionala museerna har i olika sammanhang uppmärksammat behovet av att samarbetet mel- lan centrala och regionala museer stärks och att museerna får särskilda resurser för att genomföra ett utvecklingsarbete inom museipedagogikens område. genomförs en rad viktiga åt- gärder men bristen på resurser, framför allt rör- liga medel, tvingar museerna att sänka sin ambi- tionsnivå. Genom att stärka anslaget Bidrag till regionala museer med , som särskilt anvisas samarbetsprojekt inom museipedagogi- kens område, får museerna en ekonomisk möj- lighet att genomdriva många av de projekt inom området som planerats men där bristen på pengar tidigare varit ett hinder. Medlen skall för- delas av genom ett ansök- ningsförfarande. och är ansvarsmuseer inom sina respektive områden. För att en museipedagogisk satsning skall fungera i praktiken är det viktigt att dessa institutioner medverkar och stödjer de regionala museernas arbete samt bidrar till erfarenhetsut- byte, metodutveckling och forskning inom museisektorn. En förstärkning av dessa museers anslag med vardera föreslås. Dessa medel skall särskilt avse insatser som främjar samverkan med de regionala museerna. I satsningen skall även insatser för att utveckla kunskapsförmedling, IT och marknadsföring rymmas. Regeringen föreslår att sammanlagt anvisas till de regionala museerna samt till och för denna satsning. Utvecklingsbidraget till de regionala museerna Det särskilda utvecklingsbidraget till de regionala museerna, som avser riktade, tidsbegränsade in- satser, uppgår till . En ökning av anslagsposten är en viktig åtgärd för att få en bredare samverkan med institutioner och organisationer på regional och lokal nivå. Regeringen föreslår därför att utvecklingsbi- draget till de regionala museerna höjs med . i bedriver en natio- nellt angelägen verksamhet. Regeringen föreslår därför en ökning med av bidraget till . Museum Vandalorum Projektet i är ett intressant initiativ för att bl.a. stärka den regio- nala utvecklingen inom konst- och design- området. Förutsatt att projektet realiseras har regeringen beräknat ett årligt verksamhetsstöd med ca . i ett nätverk av konstnärligt producerande regionala och lokala institutioner är det inte möj- ligt att nå ut till alla med god scenkonst och musik. Riksdag och regering har prioriterat insatser för att stärka dansens regio- nala ställning, vilket bl.a. lett till att Dans- teater och Norrdans kunnat etableras som fasta regionala dansensembler. vill rege- ringen prioritera fullföljandet av länsteaternätets utbyggnad och genom ett statligt stöd på medverka till att en länstea- terorganisation i det sista länet utan regional teaterverksamhet kan byg- gas upp. Svenska rikskonserter har medel anvisats för etablering av en folkmusikscen i anslutning till Svenska riks- konserters lokaler i . Syftet är att där skapa en mötesplats för hela landets folkmusik och folkmusik från andra delar av världen. att den tanken skall bli verklighet behöver Rikskonserter utveckla ett nära och aktivt samarbete med folkmusikcentrum som Folk- i och i samt med folkmusikens in- tresseorganisationer. För insatser i anslutning till den nyinrättade folkmusikscenen föreslår rege- ringen att Rikskonserter får en ökning av det årliga anslaget med . Litteraturen, läsandet och språket Digitalisering av talböcker och lättläst litteratur för barn och unga Tillgången till språket och litteraturen är ytterst en fråga om yttrandefrihet och demokrati, men även en jämlikhets- och rättvisefråga. I enlighet med beslut med anled- ning av ekonomiska vårproposition samt propositionen (prop. 1999/2000:79, bet. 1999/2000:SoU14, rskr. 1999/2000:240) Från patient till medborgare en nationell handlings- plan för handikappolitiken, föreslås en förstärk- ning på till digitalisering av talböcker och utgivning av lättläst litteratur för barn och unga. Satsningen sker inom ramen för de sammanlagt som i enlighet med propositionen bör anvisas för att öka till- gängligheten inom kultursektorn för alla med funktionshinder. En bok för alla Staten stödjer utgivningen av bokserien En bok för alla. Utgivningen uppgår till ca 40 titlar, varav 20 för vuxna och 20 för barn och ungdom. Förutom bilderböcker för barn och antologier är utgivningen i pocketfor- mat. Upplagorna ligger i genomsnitt på mellan 10 000 25 000 exemplar och priset är ungefär hälften av andra pocketbokpriser. Det låga priset, titelbredden, utgivningens kvalitet och det eta- blerade varumärket samverkar med en bred och väl förankrad läsfrämjande verksamhet som visar på positiva resultat. I syfte att förbättra tillgången till barn- och ungdomslitteratur och förstärka de läsfrämjande insatserna föreslår regeringen att de årliga medlen till En bok för alla AB ökar med till sammanlagt . Förstärkningen är främst avsedd för en utökad utgivning av barn- och ungdomsböcker till ett lågt pris. Barents Litteraturcentrum För att främja litteraturen och författarskap i föreslår regeringen att Barents Litteraturcentrum i får ett statligt verksamhetsbidrag på . Språkutredning Mot bakgrund av Svenska språknämndens för- slag och beslut har rege- ringen för avsikt att besluta om direk- tiv till en parlamentarisk kommitté med uppdrag att lägga fram förslag till ett handlingsprogram för det svenska språket. Syftet skall vara att främja svenska språkets ställning, samt att ge alla i , oavsett språklig och social bakgrund, likvärdiga möjligheter att tillägna sig. Bibliotekslagen Bestämmelser om det allmänna biblioteksväsen- det regleras i bibliotekslagen (1996:1596). Lagen som varit i kraft ses över. Ut- vecklingen på biblioteksområdet har bl.a. visat att det alltjämt är stora skillnader mellan olika kommuner vad gäller tillgänglighet och kvalitet i biblioteksverksamheten. Regeringen anser därför att det är angeläget att bibliotekslagen komplet- teras på flera punkter. Förslag till ändringar av bibliotekslagen planeras att föreläggas . Övriga prioriteringar Funktionshindrades deltagande i kulturlivet Möjligheten för personer med funktionshinder att delta i kulturlivet har på många områden för- bättrats avsevärt. Deltagandet är dock fortfa- rande lägre bland personer med funktionshinder än bland befolkningen i övrigt. I enlighet med ställningstagande till eko- nomiska vårproposition samt propositionen Från patient till medborgare en nationell handlings- plan för handikappolitiken föreslås därför att in- satserna för att genomföra och fortsätta det handlingsprogram för ökad tillgänglighet till kulturlivet för funktionshindrade personer, som påbörjat , ökas med . Satsningen sker inom ramen för de sammanlagt som i enlighet med propositionen bör anvisas för att öka tillgängligheten inom kultursektorn för funktionshindrade personer. samarbetar med Operan när det gäller att levandegöra äldre tiders opera och danskonst. har ett årligt verksamhetsbidrag på ca 6,6 miljoner kro- nor. För att samarbetet med Operan skall kunna fortgå föreslår regeringen att Drottningholms- teatern, i likhet med , får ett engångsstöd på . bedriver en verksamhet, som inte bara berikar det egna länets musikliv utan även har allmän betydelse för opera- konstens utveckling. utgår ett årligt stöd på till . Det stödet bör förstärkas med . Regeringen förutsätter att även regionala reform- medel av av samma omfattning tillskjuts. festspelsscen festspelsscen i är ett exempel på hur en naturresurs i detta fall ett övergivet kalkbrott med särskilda akustiska förutsättningar kan ges ett nytt användningsområde med kul- turell inriktning. fick ett statligt engångsbidrag på för ett nytt scentak. Då verksamheten i ett inledningsskede belastas av höga kostnader för investeringar och marknadsföring finns det skäl att gå in med ytterligare ett tillfälligt stöd på avseende . i , , arbetar för att återerövra gamla kulturtraditioner och levandegöra dem för en ung publik. samarbetar Teatro med svenska scenkonstnärer. Teatern har erhållit ekonomiskt stöd bl.a. genom Sida. Teater i och Teatro har gemensamt producerat två teaterföreställningar, som spelats både i och . För båda teat- rarna har samarbetet inneburit konstnärlig ut- veckling och möjligheter att erbjuda den unga publiken annorlunda teaterupplevelser. På grund av akuta problem med lokaler och utrustning i riskerar nu samarbetet med att avbrytas. Regeringen anser det angeläget att detta konstnärliga kan fortsätta. Regeringen föreslår därför att anvisas för ett tillfälligt stöd till Teatro . Arkiv Kyrkliga arkiv Till följd av de ändrade relationerna mellan staten och har arkivmyndigheternas uppgifter utökats. För att förbättra arkiv- myndigheternas möjligheter att fullgöra sina uppgifter vad gäller de kyrkliga arkiven i enlighet med vad som anges i propositionen Staten och trossamfunden begravningsverksamheten, kul- turminnena, personalen, avgiftsbetalningen, m.m. (prop. 1998/99:38) ökas anslaget till Riks- arkivet och landsarkiven med . och bibliotek Stiftelsen och bibliotek förvaltar en viktig del av vår samtidshistoria. För att främja stiftelsens verksamhet ökas anslaget till och landsarkiven med 800 000 kro- nor för förstärkning av bidraget till Stiftelsen och bibliotek (se prop. 1999/2000:1, utg.omr. 17, avsnitt 9). Arkivutredning Arkiven är en viktig del av kulturarvet och har stort värde när det gäller att belysa samhället och dess utveckling. Tillgängligheten till allmänna handlingar och annat arkivmaterial är av stor betydelse för möjligheten till insyn och till att bygga upp kunskap på olika områden. Rege- ringen avser att tillkalla en särskild utredare för att se över arkivväsendet. Ett av syftena är att föreslå åtgärder som under- lättar för nya grupper att använda arkiven och som förbättrar arkivens tillgänglighet. Avsikten är att utredaren skall redovisa sina förslag till regeringen .