prop · GP0330 · 2001-10-16 00:00:00 — ställde nya krav på unionens säkerhets- och försvarspolitik. del var den dominerande uppgiften att förbereda det svenska inleddes bilaterala regeringskonferenser med de sex kandidatländerna , , , , och Förhandlingsarbetet gick framåt med dessa sex samt med , , , , och , som översynsrapporter om framstegen i samtliga kandidatländer samt en strategi för de kommande förhandlingarna med en plan för arbetet under de tre nästkommande ordförandeskapen. Samtliga kandidatländer, utom , uppfyllde de politiska kriterierna, och demokratin hade generellt stärkts. ekonomiska kriterierna uppvisade en större variation. kandidatländernas förmåga att ta på sig de skyldigheter som följer av medlemskapet fick i stort sett alla kandidatländer kritik. rådets möte i gavs stöd för kommissionens arbetsplan. också fast att differentieringsprincipen gäller och att unionen från slutet av 2002 för egen del skall vara redo att ta emot nya medlemmar. programmen Phare, Ispa och Sapard får kandidatländerna stöd för sina ansträngningar att möta de krav som medlemskapet kommer att ställa. Förmedlemskapsstödet inriktar sig på institutionsuppbyggnad, jordbruket samt stöd på miljö- och transportområdena. Den ekonomiska och monetära unionen EMU Den tredje etappen av EMU inleddes då den gemensamma valutan, euron, infördes i elva medlemsstater (, , , , , , , , , deltar i från . röstade danskarna i en folkomröstning nej till att Enligt rådets förordning om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och ekonomiska politiken skall de medlemsstater som deltar i Skr. 2001/02:30 valutasamarbetet utarbeta stabilitetsprogram och övriga medlemsstater konvergens-program. andra konvergensprogram antogs av regeringen och överlämnades därefter till kommissionen och rådet. Frihet, säkerhet och rättvisa En ny strategi (millenniestrategin) för att förebygga och bekämpa den organiserade brottsligheten antogs . Vidare antogs ett åtgärdsprogram för att genomföra principen om ömsesidigt erkännande av rättsliga avgöranden. Arbetet med att harmonisera flykting- och asylpolitiken inom EU fortsatte, bl.a. fattades beslut om inrättandet av en europeisk flyktingfond. I novemberdecember beslöt rådet att skulle träda i kraft för de nordiska länderna . inleddes en regeringskonferens för att förbereda unionen för den kommande utvidgningen. avslutades vid i då det nya överenskoms. innebär en genomgripande institutionell översyn. Där anges bl.a. vilka metoder som skall användas vid fördelningen av platser i , rådets nya röstviktning och kommissionens sammansättning. innebär även att beslut kommer att kunna fattas med kvalificerad majoritet i betydligt större omfattning än tidigare då enhällighet krävdes. I presenterades även en stadga om grundläggande rättigheter. Avsikten är att stadgan skall synliggöra de rättigheter man har som medborgare i unionen. Vid Europeiska rådets möte i enades stats- och regeringscheferna om ett nytt strategiskt mål för det kommande decenniet. Målet var att göra unionen till världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade region, med möjlighet till hållbar ekonomisk tillväxt med fler och bättre arbetstillfällen och en högre grad av social sammanhållning. Informationsteknologi pekades ut som en viktig faktor för att uppnå målet. Betydelsen av utbildning och forskning lyftes också fram. På initiativ beslöts även att EU bör anta ett mål om full sysselsättning. Vid mötet i beställdes också en rapport om pensionssystemens hållbarhet på lång sikt. I slutsatserna från angavs att rådet skulle fortsätta sina diskussioner om socialpolitikens framtida inriktning. På mötet i antogs så en social agenda med handlingsplan för unionens socialpolitik (sysselsättning, jämställdhet, arbetsrätt, arbetsmiljö, fri rörlighet för arbetstagare, vissa sociala trygghetsfrågor m.m.) under de Skr. 2001/02:30 kommande åren. fortsatte arbetet med att modernisera den inre marknaden. Den årliga översynen av inremarknadsstrategin siktade till att välja ut de åtgärder som mest effektivt bidrar till en bättre fungerande inre marknad. Resultattavlan för den inre marknaden som presenterades visade att av inremarknadsdirektiven inte är genomförda i samtliga medlemsstater. placerade sig på andra plats: av inremarknadsdirektiven hade inte genomförts . ägde det första mötet rum med den nya rådsformationen för inre marknaden, konsument- och turism. En ny förordning om tilldelning av miljömärket EU-blomman antogs liksom en resolution om att inrätta ett nätverk som skall hjälpa konsumenter med tvistlösning över gränserna utanför domstol. Förberedelser för de nordiska ländernas medlemskap i arbetet pågick . Som en följd av att de asyl- och migrationspolitiska frågorna är en del av gemenskaps-rätten pågick ett omfattande lagstiftningsarbete. Beslut fattades om inrättande av en europeisk flyktingfond som i första hand skall stödja projekt i medlemsstaterna för mottagande av asylsökande, integration och återvändande, om mandat till kommissionen om att å gemenskapens vägnar förhandla om återtagandeavtal med Sri Lanka, , och , samt om Eurodac, ett system för fingeravtryck som förväntas bli ett viktigt verktyg för tillämpningen av lade kommissionen fram ett förslag om den framtida folkhälsopolitiken inom EU och ett program för folkhälsa 20012006. förslagen beskrivs bl.a. hur fördragets krav på en hög hälsoskyddsnivå i all gemenskapspolitik kan utvecklas. domstolen direktivet om tobaksreklam. bedrevs ett omfattande arbete på transportområdet. en följd av oljetankfartyget förlisning utanför 1999 kom frågor om sjösäkerhet i fokus. kommissionen ett meddelande om säkerhet vid oljetransporter och förslag om hamnkontroll, klassificeringssällskap samt oljefartyg med kom ytterligare ett meddelande som handlade om ett gemensamt övervaknings-, kontroll- och informationssystem för sjöfarten, en fond för ersättning av oljeskador samt en europeisk Skr. 2001/02:30 sjösäkerhetsbyrå. fortsatte arbetet med att genomföra agenda 2000-besluten som innebär en övergång från prisstöd till direktstöd och ett samlat grepp på miljö- och landsbygdsåtgärder. Ett svenskt miljö- och landsbygds- program för 20002006 beslutades. konstaterades ett flertal fall av BSE (galna ko-sjukan) i medlemsstaterna, framförallt i och . Som en följd av detta beslutade kommissionen om en rad nya gemenskapsåtgärder, bl.a. ett utökat testprogram. beviljades undantag från kravet på testning av äldre nötkreatur men beslöt testa alla djur i riskzonen. Kommissionen presenterade en vitbok om livsmedelssäkerhet. Syftet var att ta ett helhetsgrepp på frågorna som rör säkra livsmedel. Förslagen behandlade hela livsmedelskedjan från djurfoder till matbord. I vitboken föreslogs även att en europeisk livsmedelsmyndighet skall inrättas. Vid Europeiska rådets möte i Feira beslutades om en omfattande översyn av hur miljöskyddskrav och hållbar utveckling integreras i prioriterad sektorspolitik samt att en strategi för hållbar utveckling skulle antas av vid mötet i . pågick förberedelser för EU:s ratificering av Kyotoprotokollet och för det sjätte partsmötet. antog gemensam ståndpunkter angående direktiven om takvärden för försurande ämnen och om utsläpp från stora förbränningsanläggningar som båda är viktiga i . enades rådet och efter förlikning om ändringar i direktivet om utsättande av genetiskt modifierade organismer i miljön. beslöt att det svenska förbudet mot yrkesmässig användning av det klorerade lösningsmedlet trikloretylen inte stred mot EG-reglerna eftersom de kunde motiveras med hänsyn till människors hälsa. Den nya programperioden för strukturfonderna startade och löper fram . EG:s strukturfondsbudget för nuvarande medlemsstater uppgår till ca , varav ca avser . Den svenska organisationen för strukturfondspro- grammen har förändrats. För de geografiskt avgränsade strukturfonds- programmen, mål 1 och 2, har ansvaret för genomförande och utbetal- ningar decentraliserats till särskilt utsedda länsstyrelser. Ansvaret för genomförandet av mål 3 ligger på Rådet för europeiska socialfonden i . Kulturprogrammet, Kultur 2000, löper med en total budget på . Programmets syften är bl.a. att främja kulturell dialog och de europeiska folkens kännedom om varandras kultur och historia. Sammanlagt utgick stöd till 35 projekt med svenskt deltagande och till 20 översättningsprojekt från svenska förlag. Svenska aktörer ingick i 44 av de 219 projekten. antog rådet en gemensam ståndpunkt om ett direktiv om upphovsrätt. Det gäller såväl rättigheter för författare och kompositörer som närliggande rättigheter för artister, filmproducenter, skivbolag och radio- och TV-bolag. Ett direktiv väntas kunna antas efter det att behandlat förslaget. En majoritet av EU:s medlemsstater har bestämmelser som ger en konstnär som skapat ett konstverk viss del av försäljningspriset när konstverket säljs vidare (följerätt). antog rådet en gemensam ståndpunkt, och även detta direktiv väntas kunna antas . Kommissionen överlämnade ett förslag till förordning om gemenskapspatent. Förslaget innebar att en ny skyddsform kallad gemenskapspatent skapas för att möjliggöra för uppfinnare att genom en enda ansökan få ett patent som gäller i hela gemenskapen. Kommis- sionen föreslog även att en ny specialdomstol på EG-nivå skall pröva mål om ogiltighet av och intrång i gemenskapspatent. EU:s budget omfattade ca i åtagandebe- myndiganden och ca i betalningsanslag. Detta innebar en minskning i förhållande till budget för åtaganden och en ökning för betalningar. Ungefär hälften av utgifterna gick till jordbruksstöd och omkring en tredjedel till olika former av regionalstöd och arbetsmarknadsstöd. EU-budgeten omfattar även administrationen av EU:s institutioner, finansieringen av unionens externa åtgärder (främst bistånd) och EU:s inre politik med program och åtgärder för bl.a. forskning, miljö, kultur och infrastruktur. Dessa fyra utgiftskategorier tog vardera av budgeten i anspråk. Budgeten för var den första årsbudgeten under det nya finansiella perspektiv som fastställts för perioden 20002006 och som utgör en integrerad del av det nya interinstitutionella avtalet från . avgift till EU för uppgick till . Fusk och oegentligheter Skr. arbetade kommissionen med reformer som syftade till att förbättra hanteringen och effektiviteten i genomförandet av EU:s stöd samt att förbättra den finansiella styrningen och kontrollen. presenterade kommissionen ett förslag till ny budgetförordning. Den europeiska unionens förbindelser med omvärlden fortsatte arbetet med EU:s gemensamma säkerhets- och utrikespolitik (GUSP) liksom utvecklingen av EU:s säkerhets- och försvarspolitik (ESDP). I enlighet med de beslut som fattades vid i inrättades tre nya provisoriska organ för krishantering : och säkerhetspolitik (KUSP), () och Militära staben (EUMS). Även en kommitté för de civila aspekterna av krishantering inrättades. Nordliga dimensionen (ND) syftar dels till att höja EU:s profil i norra , dels till att öka EU-institutionernas engagemang för förhållanden och särdrag i unionens nordliga länder. Kommissionen presenterade ett utkast till handlingsplan för den nordliga dimensionen som behandlades i rådet . gav stöd till handlingsplanen vid sitt möte i Feira. (FRJ) demokratiska förändringar ledde till positiva effekter för samarbetet i regionen samt att FRJ blev medlem i för västra . hölls ett toppmöte i , vilket bekräftade ett närmande mellan regionens länder och EU genom den s.k. stabiliserings- och associationspakten. Länderna inom Oberoende staters samvälde (OSS) och åtnjuter stöd från EU:s Tacisprogram. Biståndet stöder övergången till en fungerande marknadsekonomi, demokrati och ett fungerande rätts- samhälle. I fortsatte EU att stödja fredsprocessen politiskt och ekonomiskt. blev EU inbjudet till toppmötet i i med syfte att stoppa våldet på de palestinska områdena. antog i en deklaration om fredsprocessen i . Deklara- tionen behandlade palestiniernas rätt till en suverän, demokratisk, livskraftig och fredlig palestinsk stat palestinierna själva väljer. Försoningsprocessen på Koreahalvön inleddes i och med toppmötet mellan president och ordförande . EU gav genom två rådsslutsatser sitt stöd till president politik gentemot och markerade EU:s strävan att bidra till att utveckla de koreanska relationerna. () arbete präglades av uppföljningen av ministerkonferensen i där man misslyckades med att lansera en ny multilateral förhandlingsrunda. EU och 77 AVS-länder (, och ) underteck- Avtalet ersätter det Skr. 2001/02:30 och innehåller överenskommelser om bl.a. politiskt samarbete samt handels- och utvecklingssamarbete. tog kommissionen en rad nya initiativ för att komma till rätta med den kritik som riktats mot gemenskapens bistånd. En av de mer genomgripande förändringarna var lanseringen av en ny politik för gemenskapens utvecklingssamarbete med fattigdomsbekämpning som övergripande mål. I präglades av ett omfattande förberedelsearbete inför det svenska EU-ordförandeskapet . Statsrådsberedningen ansvarade för den övergripande samordningen av arbete, och departementen ansvarade för verksamheten inom sina respektive områden. Representationen i hade en central roll i förberedelsearbetet. Berörda myndigheter och ambassader deltog också i arbetet. Företrädare för regeringen förde en dialog med representanter för näringslivet, fackföreningar, frivilligorganisa- tioner m.fl. DEL 1 DEN ÖVERGRIPANDE UTVECKLINGEN I Skr. 1 Samarbete i svenskt och europeiskt intresse påbörjades arbetet mot målet att bli världens mest konkurrenskraftiga och kunskapsbaserade ekonomi samt med att förbereda unionen för utvidgningen. Livsmedelskriser oroade medborgarna. En förstärkt säkerhets- och försvarspolitik ställde krav på nya instrument för att genomföra EU:s politik. Krisen på satte unionen på nya prov. Året präglades för svensk del även av förberedelsearbetet inför ordförandeskapet. Året inleddes med ett intensivt arbete inför Europeiska rådets möte i . Under portugisiskt ordförandeskap lyckades stats- och regeringscheferna enas om ett nytt strategiskt mål för unionen för det kommande decenniet: att bli världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi, med möjlighet till hållbar ekonomisk tillväxt med fler och bättre arbetstillfällen och en högre grad av social sammanhållning. På svenskt initiativ beslöts även att EU bör anta ett mål om full sysselsättning. För att kunna nå upp till en sådan djärv målsättning måste arbetet med att modernisera den inre marknaden fortgå. Dessutom betonades främjandet av informationsteknik som avgörande för att uppnå detta mål. I linje med detta beslutades handlingsplanen e-Europa 2002 ett informationssamhälle för alla därefter vid toppmötet i . Som ett verktyg för att uppnå unionens strategiska mål används den s.k. öppna samordningsmetoden. Utifrån gemensamma målsättningar och riktlinjer, i vissa fall med konkreta måldatum, förväntas medlemsstaterna genomföra dessa nationellt. Indikatorer skall utarbetas och användas som riktmärken vid jämförelser länderna emellan. Erfarenhetsutbyte och grupptryck skall utgöra drivkraft för samarbetet. Den öppna samarbetsmetoden möjliggör således ett närmare europeiskt samarbete inom områden som ligger utanför gemenskapens kompetens och som är förenligt med den nationella bestämmanderätten. hade vid sitt möte i beslutat att sammankalla en regeringskonferens för att förbereda unionen för den kommande utvidgningen med nya medlemsstater. inleddes och pågick . Toppmötet i dominerades av behandlingen av förslaget till ett nytt fördrag, , vilket träder i kraft efter ratificering av medlemsstaterna. Genom anges bland annat de principer och metoder som skall användas vid den framtida fördelningen av platser i , den nya röstviktningen i rådet och sammansättningen av kommissionen. innebär även att beslut kan fattas med kvalificerad majoritet i stället för med enhällighet i större utsträckning . Vikten av att för allmänheten synliggöra de rättigheter man har som Skr. medborgare i unionen betonades när i uppdrog åt ett konvent att presentera en stadga om grundläggande rättigheter. avslutat arbete proklamerades texten vid toppmötet i gemensamt av , och kommissionen som en politisk deklaration innehållande en katalog över EU:s gemensamma värderingar och standard inom hela sfären av mänskliga rättigheter. Frågan om stadgans framtida status dvs. om den skall göras rättsligt bindande och vilken plats den i så fall får inom gällande EG-fördrag skall belysas som ett led i förberedelserna inför nästa regeringskonferens syftar till att främja unionens grundläggande uppgift fred och välfärd i . förhandlingarna med de sex kandidatländer som inlett förhandlingar inleddes förhandlingar med ytterligare sex kandidat- Samtliga dessa kandidatländer uppfyller Köpenhamnskriteriet, vilket innebär att de bedöms ha stabila politiska institutioner som garanterar demokrati, rättssäkerhet, respekt för de mänskliga rättigheterna och minoritetsskydd. För att ge de bäst för- beredda kandidatländerna i den andra gruppen möjlighet att komma i kapp dem som startat förhandlingar beslutade Europeiska rådet i Feira att söka öppna alla förhandlingskapitel med de bäst förberedda kandidatländerna . förhoppning uttrycktes att unionen skulle kunna ta emot de nya medlemsstater som är klara för detta så att de skall kunna delta i nästa val till . I slutsatserna från Nicetoppmötet uttrycktes stöd för den arbetsplan för utvidgningsförhandlingarna som differentieringsprincipen gäller och att det var dags att ge nya impulser åt uppdrag att utvärdera de framsteg som gjorts i tillämpningen av denna nya strategi, för att kunna lämna nödvändiga riktlinjer så att processen framgångsrikt kan slutföras. Toppmötet i beställde en strategi för hållbar utveckling i unionen för antagande vid toppmötet i . arbetet med ett förslag till en övergripande EU-strategi för kom också EU:s interna arbete att utvecklas i syfte att förbereda EU:s ratificering av Kyotoprotokollet. fortsatte arbetet med utarbetandet av strategier för integration av miljö och hållbar utveckling för de olika ministerråden. arbetade aktivt för att alla berörda rådskonstellationer (energi, transport, jordbruk, industri, fiske, utveckling, allmänna rådet, inre marknaden, finans) före Göteborgstoppmötet skulle kunna anta en rapport om integrering av miljöhänsyn i sitt arbete. Flera livsmedelsskandaler avslöjades, vilket ledde till att diskussionen om den framtida gemensamma jordbrukspolitiken aktualiserades. följd av en utökad testning av nötkreatur blev antalet konstaterade BSE- fall fler , framför allt i och . om livsmedelssäkerhet Skr. 2001/02:30 välkomnades när den presenterades . var att beakta hela kedjan från foder till livsmedelslagstiftning. Inrättandet av en oberoende europeisk livsmedelsmyndighet föreslogs. Miljö, landsbygdsutveckling, djurhänsyn och säkra livsmedel blev områden vars betydelse ökade särskilt i förberedelserna för det svenska ordförandeskapet. I anslutning till insikten om betydelsen av miljön och livsmedels- säkerheten blir frågan om integrering av hälsoaspekter i andra politikområden fortsatt viktig. har aktivt verkat för att hälsoaspekter skall integreras och har i utformningen av den framtida folkhälsopolitiken understrukit att en sådan integrering måste ske på ett tidigt stadium. Kommissionen fattade beslut om ett meddelande om den framtida folkhälsostrategin inom Europeiska gemenskapen. I antogs även en social agenda som satte ramarna för sociala frågor inom Lissabonstrategin. Agendan kan beskrivas som en handlingsplan för inom unionens socialpolitiska område (sysselsättning, jämställdhet, arbetsrätt, arbetsmiljö, fri rörlighet för arbetstagare, vissa sociala trygghetsfrågor osv. Beslut fattades om att fullt ut anslöts till fr.o.m. . beslutades att skall delta i alla delar av utom de delar som rör den fria rörligheten för personer med ett undantag, det s.k. transportörsansvaret. EU bygger på principerna om frihet, demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna samt på principen om rättsstaten. EU verkar aktivt för att främja respekten för de mänskliga rättigheterna genom den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. Diskussioner om utvecklingen och stärkandet av den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken fördes vid i på grundval av besluten vid Europeiska rådets möten i och 1999. fortsatte strävandena att stärka unionens förmåga att hantera kriser och förebygga konflikter. EU:s möjligheter att bidra till FN:s verksamhet förstärks genom arbetet med att utveckla unionens resurser inom militär och civil krishantering samt inom konfliktförebyggande. i gav det inkommande, svenska ordförandeskapet i uppdrag att identifiera möjliga samarbetsområden och former för ett förstärkt samarbete med FN. De militära kapacitetsmålen kompletterades med kapacitetsmål för EU:s civila krishantering. En expertkommitté för utvecklandet av civil krishantering skapades på svenskt initiativ. EU:s säkerhetspolitiska arbete spänner över vida fält. Utöver samarbetet med internationella organisationer utgör säkerhetspolitiken ofta en viktig komponent i EU:s samarbete med tredjeland. Detta gäller inte minst i förhållande till länderna på . Den viktigaste förändringen på västra utgjordes av de demokratiska förändringarna i (FRJ) och de positiva effekter detta medförde för ländernas regionala samarbete. inlemmande i för västra liksom EU-ländernas toppmöte med regionens länder i var två centrala Skr. 2001/02:30 händelser . EU har ett starkt intresse av att integrera i europeiskt samarbete och värdegemenskap, och fortsatte ansträng- ningarna att fördjupa dialogen och samarbetet med . Framsteg gjordes på ett antal områden, bl.a. i form av en ytterligare förstärkt politisk dialog. EU utnyttjade denna för att, inte minst, framföra oro och kritik beträffande situationen i och situationen för oberoende medier. fortsatte arbetet med den nordliga dimensionen syftande dels till att höja EU:s profil i norra , dels till att öka EU- institutionernas engagemang för förhållanden och särdrag i unionens nordliga länder. Kommissionens utkast till handlingsplan för detta arbete behandlades i rådet och den färdiga planen godkändes av i Feira . En kursändring och effektivisering av EG:s utvecklingssamarbete förbereddes. Fattigdomsbekämpning blev en överordnad målsättning i den nya utvecklingspolitiken. Insatserna skall koncentreras till färre samhällssektorer och samordnas bättre mellan medlemsstaterna och internationella organisationer. Moderniseringen av EU:s institutioner drevs vidare . För samarbetets utveckling och medborgarnas förtroende för unionen är frågorna om öppenhet och insyn av stor betydelse. fortsatte att verka för större öppenhet och insyn i EU:s institutioner, framför allt i det löpande rådsarbetet och i förhandlingarna om en ny interinstitutionell rättsakt om handlingsoffentlighet samt i mål vid EG- domstolen och förstainstansrätten, var kommissionens första hela arbetsår och kom att präglas av insatser för att återskapa förtroendet för kommissionens arbete. Reformansträngningarna från kommissionens sida syftade till att förbättra hanteringen och effektiviteten i genomförandet av EU:s stöd samt förbättra den finansiella styrningen och kontrollen. Ansträngningarna manifesteras främst av kommissionens förslag till en helt ny budgetförordning, som syftar till att rensa upp i gammal komplex regelmassa och ge goda förutsättningar för ett kostnadseffektivt och säkert genomförande av EU:s verksamhet. Det tillträdande svenska ordförandeskapet presenterade sitt ordförandeskapsprogram där utvidgningen, sysselsättningen och miljön var prioriterade områden. Den huvudsakliga målsättningen var dock att föra frågorna på dagordningen framåt och genomföra ett effektivt ordförandeskap i hela unionens intresse. Med anledning av ordförandeskapet medgav att denna skrivelse avlämnas först . Europeiska rådets möten hölls i , i samt i .