prop · GO031D29 · 2001-01-01 00:00:00 — För produktionsgre- narna nötkött och mjölk blir det också viktigt att kunna visa på mervärden för att kunna ta ut högre priser än konkurrenterna. Grisköttspro- duktionen har varit eko- nomiskt ansträngd i hela EU. Den svenska pro- duktionen bedöms minska med 1999 och 2000 som den inte minskar inom flera andra EU-länder. Det är viktigt för svenskt jordbruk att vara konkurrenskraftigt i förhållande till övriga EU- länders jordbruk. Utvecklingen går också i rikt- ning mot att det i högre grad blir än viktigare att vara konkurrenskraftig i ett vidare internationellt sammanhang på grund av globali- seringen genom EU:s östutvidgning och kom- mande . Räknat på det totala antalet jordbruksföretag har fått minst en stödutbetalning , vilket är en ökning från jämfört med . Den höga graden av utnyttjande av olika produktionskvoter kan ses som en indika- tor på lönsamheten inom jordbruket. De höjda mark- och arrendepriserna indikerar en ökad efterfrågan på . Produktiviteten i jord- bruket fortsätter att öka. Inom EU tillhör Sve- rige de länder med låg andel av arbetskraften sysselsatta i jordbruket. Det är endast 1,7 pro- cent av den totalt sysselsatta arbetskraften som arbetar i jordbruket. Investeringarna i bl.a. trak- torer har ökat , vilket tyder på en framtidstro hos bönder. Nästan vart tredje lantbruksföretag har investerat , vilket är fler än . Fler lantbrukare än tidigare planerar också att nyin- vestera. sedan EU-inträdet kommer 2000 att utnyttja sin basareal för grödor fullt ut i och med att arealersättning nu även ges för gräsensilage. Prognosen för utnytt- jandet av mjölkkvot pekar mot en fort- satt hög utnyttjandegrad, vilket torde innebära att stödsystemet ger tillräcklig lönsamhet för att upprätthålla den svenska produktionen. Fiskeripolitiska området Den svenska fiskerinäringen omfattar yrkesfisket som består av havsfiske, kustfiske och insjöfiske samt landning, förstahandsmottagning av fisk, lagring, beredning, vattenbruk samt import och export av fisk och fiskeriprodukter. Vidare ingår i verksamhetsområdet fritidsfisket och fiskevår- den. Den svenska fiskerinäringen ger arbetstillfäl- len och inkomster till framför allt kustsamhäl- lena. Antalet yrkesfiskare har mer än halverats och uppgick till drygt 2 300. som an- talet fiskare har minskat har medelåldern ökat från 1995 till 1998. Det är framför allt i som man finner de yngre fiskarena. Det är också där som de mest kapi- talintensiva och högteknologiska fiskefartygen finns registrerade. Nyrekryteringen till fiskar- kåren är ett stort problem. Möjligheterna till ut- bildning är begränsade medan kraven på fiskare- nas kunskaper inom exempelvis biologi, fiskeriekonomi och teknik ökar. Svenskt havsfiske utnyttjar de levande resur- serna (fisk och skaldjur) i framför allt den svenska fiskezonen i samt i och . I den delen av som ut- gör EU-vatten har rätt till ett begränsat fiske. För övrigt ges fisket vissa möjligheter att, efter förhandlingar och byten, utnyttja andra staters fiskezoner, företrädesvis i . EU har ett avtal med som medger uttag i norsk nordsjözon. har landningarna av svensk- fångad fisk ökat med närmare , vilket motsvarar en ökning med , och landningar i utlandet har minskat. Värdet på landningarna har ökat till 1998. har en nedgång i priset på foder- fisk samt en viss ökning av avsättningsmöjlighe- ten av sill till bidragit till en ökning av landningarna av färsk sill för konsumtion. I en internationell jämförelse är den svenska fiskeflottan småskalig och karakteriseras av en relativt hög ålder. Flottans totala kapacitet, mätt såväl i bruttoton som i motorstyrka, har minskat med . I det svenska vattenbruket sker produktion både för konsumtionsändamål och för utsätt- ningar. Enligt den officiella statistiken fanns det sammanlagt 405 producerande od- lingar inom det svenska vattenbruket och antalet sysselsatta uppgick till ca 1 000 personer. Total produktionsvolym för matfisk, kräftdjur och blötdjur uppgick till motsvarande ett värde av . Statistiken omfattar inte vattenkraftföretagens odling av lax- och havsöringsungar för utsättning. har antalet aktiva matfiskodlingar successivt bli- vit färre medan storleken på kvarvarande od- lingar har ökat. Den absolut största volymen inom matfiskodlingen avser odling av regnbåge. I övrigt är det främst musslor, , ål och kräftor som odlas för konsumtion. Genom bil- dandet av Matfiskodlarnas producentorganisa- tion har näringens möjligheter att få en stabilare avsättning för sin pro- duktion förbättrats. fanns det ca 180 fiskberedningsfö- retag som sysselsatte drygt 2 000 personer. Den totala omsättningen uppgick till ca 2 500 miljo- ner kronor (exklusive företag med mindre än 10 anställda), vilket gör sektorn till den värdemäs- sigt viktigaste inom fiskerinäringen. Ett företag står för knappt hälften av denna omsättning. I jämförelse med övrig livsmedelsindustri är för- ädlingsvärdet lågt inom den svenska fiskbered- ningsindustrin. En orsak till detta kan vara att priset på råvarorna är relativt högt. Kostnaden för råvarorna har bedömts utgöra närmare hälf- ten av de totala rörelsekostnaderna. Generellt sett är fiskberedningsindustrin i hög grad beroende av tillgång på importerade råvaror som den är starkt exportorienterad. var värdet av totala import ca . För merparten av företagen har tillträdet till den gemensamma marknaden inneburit ökade möjligheter till av- sättning för produkterna. av produktionen inom beredningsindustrin expor- teras. Sedan inträde i EU har exportvär- det av beredda produkter mer än fördubblats. Värdet av totala export av fisk och fisk- produkter uppgick till . Antalet anställda har ökat sedan med- lemskapet dels beroende på den ökade exporten, dels på att vissa företag valt att flytta produk- tionsenheter till . För flertalet långsiktiga förvaltningsstrategier föreligger ännu inte erfarenheter för att kunna bedöma effekterna. Etablerandet av dessa, inom ramen för försiktighetsprincipen, skapar emel- lertid ökade förutsättningar för att de rå- dande beståndsfluktuationerna, och därmed för- knippade variationer i TAC, dämpas till förmån för stabilare och uthålligare fisken inom ramen för balanserade ekosystem. Hand i hand med denna förvaltning är fort- satta insatser för ökad kunskap och förbättrat vetenskapligt underlag av stor betydelse liksom en effektivare fiskerikontroll. Fiskerikontrollen har sedan inträde i EU successivt för- bättrats. Det är väsentligt att kontrollen även framledes kan bibehållas på dagens nivå och vida- reutvecklas. Arbetet med att ta fram system och rutiner för att ytterligare effektivisera fiskeri- kontrollens samtliga delar och för att uppnå mer kostnadseffektiva lösningar bör därför fortsatt ges hög prioritet. Kontrollen av osorterad pela- gisk fisk skall fortsatt prioriteras. En väsentlig del av och länssty- relsernas arbete med resursförvaltning och fiske- vård gynnar även fritidsfisket. I arbetet med fis- kevård ingår bl.a. bildandet av fiskevårdsom- råden. Dessa områden har stor betydelse för såväl fritidsfisket som för fiskevården. Inom såväl yrkesfisket som inom bered- ningsindustrin har investeringarna som beviljats EU-medel främst avsett kvalitets- och hygien- förbättrande åtgärder samt insatser för arbets- miljön. För fiskeflottans del har stödåtgärderna syftat till att hålla flottans kapacitet på en lång- siktigt hållbar nivå som en förnyelse och modernisering för att öka de svenska fiske- företagens konkurrenskraft krävts. Detta gäller i synnerhet mot bakgrund av att de svenska fiske- fartygen har en relativt hög medelålder. Genom stöd till förnyelse och modernisering har fiskeri- näringen fått del av den utveckling som skett på fartygssidan vad gäller förbättrad säkerhet, möj- ligheter till mer rationell hantering av fångsten samt möjlighet att kunna leverera fångst med högre kvalitet. Detta är en förutsättning för en bättre lönsamhet i fiskeföretagen. Inom bered- ningsindustrin har investeringarna resulterat i snabb anpassning till på hy- gienområdet, produktionsökning och ökat antal sysselsatta. Den totala produktionen från vattenbruket har successivt minskat . För att långsiktigt ha god lönsamhet och effektivt kunna möta konkurrens från utländska företag behöver genomsnittsproduktionen per odling öka. Åtgärderna inom strukturprogrammen som vidtagits för att öka den regionala spridningen har gett positiva resultat. Utnyttjandegraden får också betraktas som mycket god. Enligt den oberoende utvärdering som gjorts av programmet är uppfyllelsen av de övergripande målen genomgående god. Stödets effekter bedöms som goda och en tredjedel av projekten bedöms ha haft större effekt än för- väntat. Den för producenterna positiva stora efterfrågan på vitfisk och skaldjur förelåg även , vilket resulterade i rela- tivt små återtag. Den nya förordningen för marknaden för fi- skeri- och vattenbruksprodukter anger inom vilka ramar den gemensamma organisationen av marknaden kommer att verka . För att fastställa närmare bestämmelser krävs emellertid att ett antal tillämpningsförordningar utfärdas, vilket beräknas ske . Först när dessa förordningar slutligt är utfärdade är det möjligt att göra en mer fullständig analys över de förväntade konsekvenserna av den nya huvud- förordningen. En miljömärkning av fisk är ett nytt fenomen för framtidens fiskmarknad. För kommissionen är den primära målsättningen att inom ramen för den nya marknadsordningen sätta regler för miljömärkning så att det kan fungera på ett en- hetligt sätt inom unionen. Det arbete som be- drivs i och i nordisk regi är därför av stort intresse och bör kunna leda fram till ett al- ternativ som passar inom den gemensamma fis- keripolitikens ram. Säkra livsmedel mål att i konsumenternas in- tresse verka för säkra livsmedel av god kvalitet, redlighet i livsmedelshanteringen och bra matva- nor kräver ett långsiktigt arbete. har säkra livsmedel varit i fokus i alla former av me- dia eftersom det, trots att de livsmedel som kon- sumeras aldrig har varit så säkra som , har inträffat ett antal "skandaler" på området. har på ett fram- gångsrikt sätt deltagit i ett stort antal forsknings- projekt. Detta arbete ger en viktig grund i arbetet med utformning och förbättring av regelverket på livsmedelsområdet inom EU och på interna- tionell nivå i . exporterade jordbruksva- ror och livsmedel för , vil- ket innebar en ökning i löpande priser jämfört med föregående år. Det är främst en positiv utveckling för export av föräd- lade produkter som exempelvis bakverk och bröd, sockerkonfektyrer, choklad, vissa matfet- ter, olika typer av fisk och vodka. minskade exportvärdet för en rad obearbetade produkter, bl.a. nötkött, smör, ost, vete, havre och vetemjöl. Andelen jordbruksvaror och livs- medel i den totala varuexporten har sedan EU- inträdet ökat från till . som detaljhandel är inne i en kraftig strukturomvand- lingsfas. Fortsatta och fördjupade exportsats- ningar är nödvändiga för att svenska livsmedels- företag skall bli framgångsrika på exportmarkna- derna och behålla sin konkurrens- förmåga på hemmamarknaden. Från regeringens sida föreslås ytterligare medel till export- främjande verksamhet för att stödja livsmedels- industrin i detta arbete. 5.7 Revisionens iakttagelser har inte haft några invänd- ningar i revisionsberättelsen avseende , , Livsmedelsver- ket, , Statens utsädeskontroll och . 5.8 Budgetförslag 5.8.1 43:1 Tabell 5.2 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 255 100 2001 Förslag 300 456 2002 Beräknat 307 563 2 2003 Beräknat 314 314 2 1 Varav på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2000. 2 Motsvarar 301 261 tkr prisnivå. skall verka för en konkurrens- kraftig miljö- och djurskyddsanpassad livsme- delsproduktion till nytta för konsumenterna. skall medverka till en korrekt tillämpning av så att finansiella sanktioner undviks. är fondko- ordinator för EU-stöden. anvisades varav av- såg justering av premieavgiften till Statens pen- sionsverk som är en ökad kostnad . , 1999 och 2000 har fått disponera , respektive för admi- nistrativ hantering av landsbygdsprogrammet m.m. Från och med upphör an- slagen B3 Djurregister, B13 Jordbrukets blockda- tabas samt F3 Kostnader för livsmedelsberedskap att vara enskilda anslag för att i stället ingå i an- slaget 43:1 . Djurregister finns en databas för registrering av nötkreatur. Ansvaret för databasen bärs av Jord- bruksverket och Svensk mjölk. på- går arbetet med att utveckla ett register över för- flyttningar av grupper av grisar. Syftet med grisregistret är att möjliggöra en spårning av smittade djur vid ett eventuellt sjukdomsutbrott. kommer registret över produktionsplatser att uppdateras. kommer ett nytt register över innehavet av grisar att införas och vara i full drift 2003. Hundregister Den nya lagen om märkning och registrering av hundar (2000:537) träder i kraft . Enligt 2 § skall ägaren av en hund låta re- gistrera sitt ägarskap i ett för landet centralt re- gister. Hundägaren skall betala en avgift för registreringen och för utrustning för att läsa av märkningen. är personupp- giftsansvarig för registret och får besluta att överlåta driften av registret till en annan myn- dighet eller till en organisation. skall redovisa avgifterna under anslaget. Jordbrukets blockdatabas för den digitala blockdatabas varpå de arealbaserade EU-stöden beräknas föreslås redovisas under anslaget 43:1. Kost- naden för uppbyggnad av blockdatabasen har blivit något högre än de ursprungliga beräkning- arna beträffande digitaliseringsarbetet och utvecklandet av ett IT-system. Kartavgiften en- ligt förordningen (1997:183) om kartavgift i ärenden om jordbruksstöd som skulle finansiera uppbyggnaden av blockdatabasen är borttagen fr.o.m. innevarande år. Beslutet att upphäva för- ordningen fattades av regeringen . Livsmedelsberedskap Funktionen Livsmedelsförsörjning m.m. är en särskild funktion inom det civila försvaret. Enligt beredskapsförordningen (1993:242) ansvarar funktionen för försörjning av livsmedel inklusive vatten, reglerings- och ransoneringsåtgärder för livsmedel, livsmedelshygien och civil veterinär- verksamhet. Målet för funktionen är att befolk- ningen under höjd beredskap kan få tillgång till livsmedel inklusive dricksvatten i tillräcklig om- fattning. Vid svåra fredstida påfrestningar skall konsekvenserna för samhället minskas. Regeringens överväganden Resultatinformation har till följd av medlemskapet i EU ålagts ansvar för en mängd nya arbetsupp- gifter. är ambitionsnivån fortsatt hög för en rad arbetsuppgifter. Förutom det svenska ordförandeskapet skall Jordbruks- verket fortlöpande analysera internationella frå- gor, bl.a. med koppling till de kommande WTO- förhandlingarna, östutvidgningen samt och redovisa dessa till . Vidare skall bistå regeringen och aktivt medverka i det internationella arbetet inom FAO, och för Öster- sjön. Utbyggnad och fortsatt utveckling av IT- baserade stödsystem samt informationsverksam- het gentemot länsstyrelser och jordbrukare i syfte att undgå finansiella korrigeringar från kommissionen prioriteras. har både och länsstyrelserna inom den fysiska kontrollverk- samheten satsat stora resurser på kvalitets- höjande åtgärder. har genom- fört 29 st utbildningar mot brukare. Nya datafångstmetoder har medfört snabbare regist- rering i stödprocessen. Nya föreskrifter om ge- mensamma administrativa riktlinjer har ökat enhetligheten i handläggningen och varit ett stöd i länsstyrelsernas administration. De administra- tiva kontrollerna mellan stödansökningar och den centrala djurdatabasen har emellertid utökats och därmed inneburit en ökad resursinsats. har avdelat en särskild arbetsgrupp för hanteringen av de po- tentiella återkraven för felaktigt utbetalda miljö- stöd. De potentiella återkraven, som härrör 1999, har tidigare bedömts vara ca 19 000 ärenden. Då denna siffra i första hand avsåg an- talet brukare torde antalet ärenden stiga kraftigt eftersom flertalet brukare har mer än ett poten- tiellt återkravsärende. Den nya programperioden för miljö- och landsbygdprogrammet som börjar 2001 samt behovet av en bättre blockdatabas kräver att en satsning görs under det närmaste året. I och med att 2001 är kommer korrekta ansök- ningar från lantbrukarna att betala sig i form av lägre kostnader kommande år. kommer arbetet med att utveckla grisregistret, som skall upprättas i enlighet med direktiv /12/EG av om änd- ring och uppdatering av direktiv /432/EEG om djurhälsoproblem som påverkar handeln med nötkreatur och svin inom gemenskapen, att fort- sätta. I likhet med databasen för registrering av nötkreatur kommer grisregistret att finansieras genom avgifter som inlevereras på inkomsttitel. Ett bemyndigande att ta ut sådana avgifter finns i lagen (1992:1683) om provtagning på djur, m.m. Till följd av att högre kvalitetskrav ställts på da- tabasen för registrering av nötkreatur samt att underlaget för avgiftsfinansie- ringen varit mindre än beräknat har Jordbruks- verket utnyttjat en anslagskredit på 592 000 kro- nor. är funktionsansvarig myn- dighet för livsmedelsberedskapen. Även Livsme- delsverket, och har uppgifter inom funktionen. Basen för funk- tionens verksamhet är näringarna, dvs. jordbru- ket, fisket, livsmedelsindustrin, handeln och vattenverken. Avvecklingen av beredskapslagren har utvidgats. I enlighet med uppdrag i regle- ringsbrevet för innevarande budgetår har Jord- bruksverket och analyserat be- hovet av fortsatt beredskapslagring efer . Slutsatsen har varit att det inte finns några skäl för en fortsatt lagring och att lagerverksamheten därför skall upphöra. Avvecklingen beräknas vara klar . Resursåtgången i verksam- het uppgick till 823 årspersoner. Fördel- ningen på funktioner var till ärende- hantering, till analys/utredning, till information, till kont- roll/tillsyn och till normering. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 5.3 Offentligrättslig verksamhet Tusental kronor Offentligrättslig verksamhet1 Intäkter som får disponeras Kostnader Resultat (intäkt - kostnad) Utfall 1999 32 703 29 444 3 259 Prognos 2000 37 288 43 010 -5 722 Budget 20012 40 500 44 500 -4 000 1 Den offentligrättsliga verksamheten gäller områdena växtinspektion, kvali- tetsinspektion av frukt och grönsaker, foderkontroll, införsel av djur, köttklassi- ficering, hundregister m.m. offentligrättsliga avgifter redovisas under anslaget 42:2 Bidrag till distriktsveterinärorganisatio- nen. 2 Hänsyn tagen till avgiftsöversyn för införsel av djur . Tabell 5.4 Uppdragsverksamhet Tusental kronor Uppdragsverksamhet1 Intäkter Kostnader Resultat (intäkt - kostnad) Utfall 1999 9 -359 Prognos 2000 9 900 9 900 0 Budget 2001 10 000 10 000 0 1 Uppdragsverksamheten utgörs av vattenhushållning. Distriktsveterinärverk- samheten redovisas under anslaget 42:2 Bidrag till distriktsveterinärorganisa- tionen. Avgiftsinkomsterna härrör från växtinspektion, kvalitetskontroll av frukt och grönt, vattenhus- hållning, foderkontroll, införsel av djur, köttklas- sificering m.m. skall den avgifts- finansierade verksamheten bedrivas i oförändrad omfattning. För perioden beräknas intäkterna och kostnaderna till 40,5 respektive . Eftersom utbetalningar av EU-stöd ersätts i efterskott från EU-budgeten uppstår ett kredit- behov för . Regeringen bedömer detta kreditbehov till . Slutsatser Implementeringen av Agenda 2000 och det nya landsbygdsprogrammet ställer fortsatta krav på utveckling och effektivisering av administratio- nen. och länsstyrelserna bör i likhet med innevarande år inom ramen för anvi- sade medel på anslag 44:1 Åtgärder för lands- bygdens miljö och struktur få disponera resurser för sådana åtgärder. Anslaget till justeras med de belopp som tidigare anvisats under anslagen Djurregister, Jordbrukets blockdatabas samt Kostnader för livsmedelsberedskap. Juste- ringen innebär inte någon förändring av verkets uppgifter. Av anvisade medel skall disponeras för bekämpning och kontrollprogram inom ramen för verkets verksamhet inom områ- det bekämpning av smittsamma husdjurssjuk- domar. Regeringen kommer senare att meddela de närmare villkoren för dispositionen. För ini- tialkostnader i samband med införandet av ett hundregister överförs till ansla- get under utgiftsområde 4 varav utgör ett engångsbelopp. En justering av premierna för avtalsförsäk- ringarna bör också göras. Regeringen bedömer anslagsbehovet till . Anslagsbehoven beräknas till 301 261 000 kro- nor räknat i fasta priser. Tabell 5.5 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 255 706 Pris- och löneomräkning 4 249 Överföring Djurregister 15 993 Överföring Jordbrukets block- databal 17 990 Överföring Kostnader för livs- medelsberedskap 16 518 Justering av (till 42:2) -9 000 Överföring till UO 4 anslaget -1 000 Förslag 2001 300 456 5.8.2 43:2 Statens utsädeskontroll Tabell 5.6 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 1 058 2001 Förslag 1 073 2002 Beräknat 1 095 2003 Beräknat 1 119 1 Motsvarar 1 073 tkr prisnivå. Den totala certifierade kvantiteten utsäde i landet har kvarstått på ungefär samma nivå . Användningen av eget utsäde har inte bedömts öka. Systemet med obligatorisk certifiering innebär att huvuddelen av det utsäde som används i landet har genomgått en obero- ende och noggrann kvalitetskontroll. Den andel av det totala utsädesbehovet som täcks av certifierat utsäde varierar mellan olika växtslag. Statens utsädeskontroll () är ett centralt organ för certifiering av utsädesvaror. Verksam- heten finansieras till största delen med avgifter, av den totala omsättningen. Den avgiftsfinansierade verksamheten skall drivas med full kostnadstäckning. upp- visade ett bättre resultat än förväntat. Re- sultatet är till sin helhet hänförligt till ökade verksamhetsvolymer, bl.a. en ökad interven- tionsprovtagning. Avtal har också träffats med den Europeiska växtförädlar- rättsmyndigheten (CPVO) med innebörden att svarar för all provning av sockerbetor för vilka europeisk växtförädlarrätt söks. Den internationella verksamheten som bedriver finansieras av anslagsmedel. var bl.a. värd för EU:s samtliga certifieringsorgans årliga sammankomst, där bl.a. frågor om regel- tillämpning m.m. diskuteras. I regeringens pro- position 1999/2000:12 föreslås att den kvalitets- kontroll som föreskrivs i rådets direktiv /56/EG av om saluföring av förökningsmaterial av prydnadsväxter inte längre skall vara anslagsfinansierad utan skall finansieras med avgifter. Med anledning av det arbete som pågår inom gemenskapen med att reglera frågan om otillåtna inblandningar av genmodifierat utsäde i traditio- nella växtsorter kommer regeringen senare att uppdra åt att ansvara för denna kontroll. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 5.7 Offentligrättslig verksamhet Tusental kronor Offentligrättslig verksamhet Intäkter som får disponeras Kostnader Resultat (intäkt - kostnad) Utfall 1999 20 831 20 781 50 Prognos 2000 21 770 21 620 150 Budget 2001 21 770 21 610 160 Tabell 5.8 Uppdragsverksamhet Tusental kronor Uppdragsverksamhet Intäkter Kostnader Resultat (intäkt - kostnad) Utfall 1999 7 918 7 777 141 Prognos 2000 7 010 6 685 325 Budget 2001 7 010 6 674 336 Regeringens överväganden Enligt regeringens bedömning finns det inte någon anledning att ändra inriktning på verk- samheten. Regeringen bedömer anslagsbehovet till och beräknas vara oförändrat i fasta priser 2002 och 2003. Tabell 5.9 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 1 058 Pris- och löneomräkning 15 Förslag 2001 1 073 5.8.3 43:3 Tabell 5.10 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 1 494 2001 Förslag 1 449 2002 Beräknat 1 480 1 2003 Beräknat 1 512 1 1 Motsvarar 1 449 tkr prisnivå. handlägger ärenden om växtförädlarrätt enligt växtförädlarrättslagen (1997:306) och är behörig myndighet i frågor som rör Internationella unionen för skydd av växtförädlingsprodukter (UPOV). fullgör vidare de uppgifter som får ut- föras av ett nationellt organ enligt rådets förordning (EG) nr 2100/94 om gemenskapens växtförädlarrätt. Nämnden handlägger också ärenden enligt utsädesförordningen (1993:1375) om intagning av växtsorter i sortlistan.