prop · GO031D28 · 2001-01-01 00:00:00 — Redovisning av den tekniska och ekonomiska utvecklingen på telemarknaden Enligt sin instruktion skall PTS redovisa konsekvenser av den tekniska och ekonomiska utvecklingen på telemarknaden med avseende på tjänsteutbud, prisutveckling och servicegrad, för bl.a. olika regioner och abonnentkategorier. Tjänsteutbud Den ökade mångfalden på marknaden har lett till stora valmöjligheter och en allt gynnsammare situation för konsumenterna. De mest konkurrensutsatta områdena har även varit de som karakteriserats av störst bredd i tjänsteutbudet. Inom delområdet fast telefoni har enhetstaxor vunnit tillämpning . Det talas även allt oftare om fast pris oavsett samtalslängd. Vidare har förvalsreformen inneburit ett ökat konkurrenstryck som medfört lägre samtalskostnader. Tilläggstjänsterna såsom nummerpresentation och vidarekoppling har successivt kommit att bli alltmer betydande som del av telefonitjänsten. Konkurrensen om anslutningen direkt till kunden är dock alltjämt begränsad då ännu har en mycket dominerande ställning på grund av ägandet av accessnätet. kan det emellertid förväntas bli allt vanligare att utnyttja andra typer av accessnät för telefoni, t.ex. kabel-TV nät eller radiobaserade nät. Vad beträffar mobiltelefoni har nya typer av abonnemang lanserats. Tele2/introducerade abonnemang utan bindningstid och Europolitan erbjöd kunderna möjlighet att välja mellan olika fasta och rörliga avgifter beroende på hur mycket abonnenten ringer. Den senaste årens tillväxt har dock till största delen utgjorts av försäljning av kontantkort. Operatörerna erbjuder vidare ett antal tilläggstjänster som röstbrevlåda, koppling mellan företagsväxlar och mobilnät, informations- och nöjestjänster, SMS-baserade tjänster och mobil data. En begränsad tillgång till WAP-telefoner har dock lett till en långsam start för WAP-tjänsterna. SMS-trafiken i näten har däremot ökat markant och står för uppskattningsvis av mobilteleoperatörernas intäkter. De vanligaste formerna av anslutning till Internet är uppringd anslutning eller fast anslutning. Den förra har ett lågt pris men är relativ långsam. Den senare medger högre överföringshastigheter, flera samtidiga användare men har även ett högre pris. Den används nästan uteslutande av företag. Alternativa anslutningsformer finns genom ISDN, ADSL, kabel-TV, elnät och fast ethernet. Med undantag för ISDN används dessa alternativ ännu i relativt liten utsträckning. Tilläggstjänster har ofta paketerats tillsammans med Internetanslutningen. Paketeringen har dock börjat luckras upp och både aktörer och kunder har börjat inse att anslutningen kan säljas eller köpas separat från t.ex. e-postadresser och hemsideutrymmen. De innehållstjänster som används mest förutom tilläggstjänsterna är informationssökning, bankärenden, s.k. chattande och spel. Utvecklingen går dock mot att många nya tjänster kommer att lanseras som kräver betydligt högre bandbredd än vad ett vanligt modemacess kan hantera. Prisutveckling På abonnemangsavgifter och kringtjänster som är förknippande med abonnemang (t.ex. flyttning) finns ett pristak. Prisregleringen återfinns i regeringens förordning SFS 1997:400 där det anges att avgifterna för varje tjänst som ingår i pristaket i genomsnitt per kalenderår inte får överstiga förändringen i nettoprisindex, NPI, under närmast föregående år. Det är endast som berörs av förordningen. Enligt uppgift från SCB har NPI sjunkit som Telias pris för respektive tjänst varit oförändrad . Enligt PTS håller sig inom den ram förordningen föreskriver. Prisförändringarna har i allt väsentligt skett på samtalsslagen. Det geografiska avståndet har fått allt mindre betydelse för samtalspriserna vilket medfört att samtalen inom närområdet blivit dyrare och långdistanstrafik billigare. Kundernas samtalsmönster är avgörande för i vad mån de åtnjutit lägre priser för telefoni. De som förlorat mest på prisförändringarna är de konsumenter som ringer många korta samtal lokalt. Vid en jämförelse med vissa andra fastnätsoperatörer i är Telias kvartalsavgifter relativt höga men totalt sett åtnjuter dock svenska telekonsumenter relativt låga priser i ett internationellt perspektiv. Vad beträffar mobila teletjänster varierar priserna för de olika abonnemangstyperna genom olika månadsavgifter och samtalstaxor. Operatörerna erbjuder volymrabatter och företagsunika avtal. Efter att priserna för mobiltelefoni för privata kunder länge legat på samma nivå har de börjat sjunka, bl.a. efter det stora genombrottet för kontantkorten. Enligt flera bedömningar kommer priserna att sjunka kraftigt inom kommande treårsperiod. Priset på Internetanslutning går stadigt nedåt. De tre största aktörerna har sänkt sina abonnemangsavgifter och ett flertal ISP-företag (Providers) erbjuder gratis modemanslutning. Framtida intäkter för Internetoperatörer kommer troligen i allt mindre utsträckning härröra från abonnemangs- och trafikavgifter utan istället genereras av de tjänsteleverantörer som betalar för att annonsera eller få möjlighet att erbjuda sina tjänster till en specifik kundbas. Servicekvalitet Enligt tillståndsvillkoren för fast telefoni skall varje tillståndshavare tillgodose minimikrav på servicekvalitet vad gäller leveranstid för abonnemang, felavhjälpning, framkomlighet och driftsäkerhet. rapporterar halvårsvis till PTS hur kraven avseende servicekvalitet uppfylls. Här framgår att uppfyller kraven på framkomlighet och driftsäkerhet i såväl tätort som glesbygd. Mätningar för såväl riks- som lokalsamtal visar på en framkomlighet och att antalet kundanmälda fel utanför bostaden inte överstiger 160 per 1000 terminalpunkter och år. Vad gäller kravet på leveranstid uppfyller i princip kraven då hänsyn tas till kundens önskemål dock visade sämre värden och kraven kan inte anses uppfyllda i tätort. Anledningen till detta är enligt de extrema väderförhållanden som rådde och som orsakade omfattande fel. Avseende felavhjälpning uppfyller målet att av felen skall avhjälpas . Målet att samtliga fel skall vara avhjälpta uppnås dock varken i tätort eller i glesbygd. De brister i förhållande till ställda krav som redovisats har dock inte varit av den digniteten att PTS haft skäl att vidta särskilda tillsynsåtgärder. Allmänhetens klagomål på teleoperatörers verksamhet Enligt sin instruktion skall PTS lämna en rapport till regeringen om arten och omfattningen av de klagomål som allmänheten framfört till teleoperatörer och myndigheten. PTS har rapporterat detta i Teletillsyn - Uppdragsredovisning i samband med årsredovisning 1999 (). I egenskap av sektorsmyndighet på teleområdet tar PTS emot klagomål från allmänheten på olika teleoperatörers verksamhet. Flera klagomål som kommer in till PTS faller dock utanför ramen för myndighetens tillsynsuppdrag. Dessa frågor hänskjuts till respektive teleoperatör eller den kommunala konsumentvägledaren. Vid principfrågor om abonnemangsvillkor, marknadsföring m.m. hänvisas till . tvister hänvisas till eller allmän domstol. Antalet klagomål har ökat markant jämfört . Detta beror enligt PTS sannolikt på införandet av förval samt telesektorns allmänt sett ökade betydelse. Klagomål rörande förval och då framförallt negativ avtalsbindning har dominerat såväl skriftliga klagomål som klagomål per telefon. Ca 200 skriftliga klagomål har kommit in till PTS . Detta är en betydande ökning , då antalet skriftliga klagomål var ca 30. Av de 200 klagomålen rör ca 30 mobilteleoperatörer, övriga klagomål rör fast telefoni. Flest antal klagomål riktas mot (ca 70 stycken), mot Tele2 riktas ett 30-tal klagomål. Mindre teleoperatörer har kring ett 10-tal klagomål vardera. tog emot omkring 500 skriftliga anmälningar på telefoniområdet. Hälften av anmälningarna gällde förvalsreformen. Flertalet av klagomålen avsåg Tele2:s direktreklamkampanj där konsumenter som inte aktivt tackade nej registrerades som förvalskunder av företaget. har haft 143 ärenden rörande mobiltelefoni samt 27 ärenden rörande fast telefoni. I båda fallen gäller majoriteten av klagomålen köp av telefoner. För att PTS skall kunna bedöma arten och omfattningen av klagomål som inkommer direkt till teleoperatörerna har myndigheten utarbetat en rekommendation för rapportering av klagomål. Rekommendationen har sänts till samtliga teleoperatörer. har PTS koncentrerat inhämtandet av uppgifter till de teleoperatörer som tillhandahåller fast telefonitjänst till privatkunder genom förval samt till mobilteleoperatörer. uppger att det är svårt att dra några slutsatser av antalet rapporterade klagomål bl.a. beroende på att operatörerna definierar klagomål på olika sätt. Av nio tillfrågade operatörer har sju lämnat in uppgifter om inkomna klagomål. Det totala antalet klagomål från både privat- och företagskunder är ca 14 000. De flesta klagomål rör förval eller fakturaärenden. PTS anser att mängden klagomål inte är oacceptabel mot bakgrund av den ökade betydelse som teletjänster fått för såväl privat- som företagskunder. PTS kommer att i dialog med operatörerna vidareutveckla metoden för rapportering . Post har PTS genomfört en medling enligt bestämmelserna i postlagen avseende postoperatörernas tillgång till andra postoperatörers anläggningar för postöverlämning till mottagare. Resultatet av medlingen mellan Posten och () är att parterna har enats om villkoren för tillgången till anläggningarna. Ett avtal har tecknats mellan parterna, vilket gäller till . Förhandlingarna avseende Svensk Adress- ändring AB (SvAAB)och eftersändningssystemet har lett fram till att parterna har enats. Resultatet innebär bl.a. att Posten nu äger av SvAAB och CityMail . Ett aktieägaravtal som reglerar styrelsens sammansättning har slutits mellan ägarna. I avtalet finns utöver styrelsefunktionen inskrivet ett stort antal för bolaget väsentliga frågor i vilka aktieägarna måste vara eniga för att beslut skall bli giltiga. Meningsskiljaktigheterna avseende eftersändning utanför eget distributionsområde har främst rört ersättningen för eftersändningen. De förhandlingar som förevarit har lett till att Posten träffat överenskommelser med dels CityMail, dels FPF som representant för övriga postoperatörer om ersättningens storlek samt vilka rutiner som skall tillämpas vid eftersändning. Slutligen när det gäller privat eftersändning kommer Posten och CityMail fortsätta tillämpa tidigare rutiner och ersättningsvillkor medan Posten enligt den träffade överenskommelsen skall återlämna privat eftersända försändelser till övriga postoperatörer utan ersättning. Förhandlingarna rörande SvAAB och eftersändning utanför eget distributionsområde har lett till en lösning som beträffande ägande, beslutanderätt och inflytande i SvAAB motsvarar kravet på att bolagets verksamhet skall bedrivas konkurrensneutralt i förhållande till alla anslutna postoperatörer. På motsvarande sätt får de genom förhandlingarna träffade överenskommelserna rörande eftersändningssystemet anses vara rättvist utformade och därmed innebära att postoperatörerna inte utan saklig grund särbehandlar konkurrenter. har redovisat resultatet av utredningen om införandet av en definition av postal infrastruktur i postlagen. Enligt PTS bedömning tillgodoser de genomförda ändringarna i postlagen, tillsammans med de övriga åtgärder som vidtagits, de uppställda målen för säkerställandet av en konkurrensneutral tillgång till den befintliga postala infrastrukturen. Det är därför inte påkallat att införa en definition av begreppet postal infrastruktur i postlagen. Enligt PTS är det emellertid inte uteslutet att utvecklingen kan leda till att det kan komma att uppstå behov av att i lag närmare definiera vad som är postal infrastruktur. Mot bakgrund av att utvecklingen på marknaden för kassaservice- och betaltjänster pågår ett arbete i rörande den grundläggande kassaservicen. Avtalet mellan staten och har förlängts till i avvaktan på den fortsatta beredningen av hur grundläggande kassaservice skall tillhandahållas framöver. Analys av utvecklingen och konkurrenssituationen på den svenska postmarknaden har i sin rapport och konkurrens III lämnat en redovisning till regeringen om 1999 års förändringar av servicenivån samt konkurrenssituationen i landet. Situationen för lokalpostföretagen har stabiliserats och /2000 hade 64 företag tillstånd att bedriva postverksamhet. Flertalet av dessa bedriver verksamhet. Av dem som inte bedöms bedriva någon verksamhet har några sökt tillstånd för en planerad verksamhet och några just lagt ner sin. Utvecklingen visar att av (Posten) distribuerade volymer brev i stort sett var densamma i förhållande till föregående år (ca 3 275 miljoner brev 1998 och ca 3 246,6 miljoner brev 1999). Även om den totala volymen brev är ungefär densamma som föregående år torde förskjutningen i sammansättningen av volymen, från enstaka försändelser mot sändningar, ha fortgått även . Enstaka försändelser är styckförsändelser med olika format och vikt. Sändningar däremot består av minst 500 1 000 försändelser av samma format och vikt. Sändningar produceras och transporteras "industriellt" och är i de flesta fall sorterade i postnummerordning. Sändningar avser ofta utskick till mottagarkategorier som t.ex. TV-innehavare, kontohavare i en bank, hyresgäster eller skattebetalare. (CityMail) har ökat sin volym (från 151,5 miljoner försändelser till 163,5 miljoner) och därmed ökat sin andel av den totala brevmarknaden från till . CityMail är verksamt endast på marknaden för s.k. industriell post. och övriga postoperatörer har tillsammans mindre än en halv procent av den totala brevvolymen, medan Posten fortfarande har . På delmarknaden för sändningar har Posten en huvudsaklig konkurrent, CityMail. Även om Posten och CityMail konkurrerar om sändningar från hela landet är konkurrensen i utdelningsledet geografiskt begränsad till , och samt numera även där CityMail anlitar entreprenörer. Detta innebär att av landets mottagare, hushåll och företag, omfattas. I övriga delar av landet är Posten i princip den enda aktören. PTS bedömer att CityMail kan ha haft av marknaden för industriell post i storstadsområdena. Överfört till hela marknaden för sändningar skulle CityMails andel vara . Delmarknaden för enstaka försändelser kan lämpligen delas in i riksbrev och lokalbrev. Posten är den enda aktören på marknaden som erbjuder rikstäckande postservice. Enligt uppgift från Posten är av all post riksbrev. I denna mängd ingår också sändningar. Brev som lämnas in för att delas ut på samma ort betecknas som lokalbrev och utgör av all post. Nästan alla lokalbrev torde vara enstycksförsändelser och bör inte förväxlas med lokalt inlämnade sändningar även om dessa i något fall också kan utgöras av lokalbrev. Av de verksamma postföretagen är många mycket små och erbjuder endast lokal service. Dessa företag distribuerar mellan 100 och 700 brev vardera per dag. Ett tiotal lokalpostföretag är något större med en daglig volym om 1 000 till 3 000 brev per dag och operatör. De fem till sex största lokalpost- företagen, av vilka ett par har regional täckning, distribuerar upp till 10 000 brev i genomsnitt per dag. Postservice Enligt avtal om särskilda åtaganden mellan staten och Posten skall Posten tillhandahålla daglig service, i normalfallet , till alla fasta hushåll, företag och organisationer. Ett antal avlägset belägna hushåll, företrädesvis i skärgårdarna och i fjällvärlden, har inte daglig postutdelning. Dessa får i stället sin post två till med postväska. Enligt avtalet bör inte antalet hushåll som saknar daglig postservice öka. /2000 saknade 1 153 st hushåll en daglig postservice. Ett mått på servicenivån är hur stor andel av de brev postade för utdelning nästa vardag som kommer fram . Enligt Postens nya system för att mäta kvaliteten i sin brevbefordran är det av försändelserna som kommer fram enligt angivet villkor. PTS har tagit del av systemets uppbyggnad och funnit det tillförlitligt. Förändringen i förhållande till beror snarare på det nya systemets mätmetoder än en faktiskt förändring av servicenivån. av försändelserna kommer fram . Enligt den information som PTS har kunnat inhämta har inte Posten vidtagit några åtgärder i övrigt beträffande brevdistributionen som har gett några generella effekter på servicenivån utan den får anses vara minst lika hög som föregående år. Kassaservice Enligt nu gällande avtal mellan staten och Posten skall en grundläggande kassaservice tillhandahållas . Kassatjänsterna utförs dels vid Postens fasta kassaställen (postkontor, Post i butik etc.), dels av lantbrevbärarna. Dessutom får ett antal hushåll runt om i landet sin kassaservice via postväska. /2000 hade 1 153 av dessa hushåll kassaservice två till . Det totala antalet kassatransaktioner har minskat och sjunker med . Den dominerande orsaken till detta är att hushåll och företag väljer andra, billigare och bekvämare former för sina transaktioner. Enligt statistik från Posten har antalet kassatransaktioner sjunkit från 190 miljoner 1989 till ner emot 100 miljoner 1999, vilket innebär en halvering . Antalet kassatransaktioner som utförs av lantbrevbärare har sjunkit med två tredjedelar . Antalet kassatransaktioner per avlämningsställe skiftar över landet. Genomsnittet för hela landet ligger runt en transaktion per avlämningsställe. För att möta den vikande efterfrågan på kassatjänster har Posten omstrukturerat i sitt servicenät. har totalt 138 strukturförändringar genomförts och 25 av dessa har inneburit indraget serviceställe. De indragna serviceställena är jämnt fördelade mellan större orter och landsbygd. På landsbygden ersätts indragna serviceställen med lantbrevbäring. Enligt PTS bedömning har de förändringar som genomförts i servicenätet inte påverkat rikstäckningen. För att närmare undersöka allmänhetens vanor när det gäller att utföra sina kassatjänster samt hur av Posten genomförda förändringar i servicenätet upplevs har PTS låtit göra en telefonenkät (, Postens service-kassatjänst). Den genomfördes och omfattade ett riksrepresentativt urval av 1 100 svenskar i åldern och uppåt. Undersökningen visar att andelen som betalar sina räkningar över post- eller bankgiro gradvis har minskat från år . Även antalet som betalar räkningar över disk på postkontor/Post i butik har minskat från år . Betalning av räkningar via internet har ökat från 2000. Internetanvändarna kommer från såväl tidigare girokunder som de som tidigare betalat över disk. Undersökningen har även omfattat frågor om det närmaste postkontoret/servicestället i något avseende har förändrat formen för hur kassatjänsterna tillhandahålls och om förändringen i sådant fall anses ha lett till en bättre eller försämrad service. En försiktig slutsats av undersökningen skulle, enligt PTS, kunna vara att de förändringar som stegvis genomförs i Postens servicenät för att begränsa effekterna av den påtagligt sjunkande efterfrågan på kassatjänster försämrar servicenivån för dem som bor i närheten av den servicepunkt som läggs ner eller flyttas. Det är emellertid ett förhållandevis begränsat antal hushåll som drabbas och de alternativ som erbjuds innebär en acceptabel servicenivå. Ekonomiskt resultat Resursåtgången inom politikområdet är i stort oförändrad jämfört med . 5.6.2 Analys och slutsatser IT Regeringen bedömer att de åtgärder som avses att vidtas inom ramen för regeringens IT- politik och IT-infrastrukturutbyggnad kommer att medverka till att informationsteknikens möjligheter utnyttjas på ett aktivt sätt. Detta bidrar till att skapa tillväxt och sysselsättning som stärker konkurrenskraft och att allas lika möjligheter värnas så att IT kan bli ett medel för ökad kunskap, demokrati och rättvisa. Som nämndes ovan kommer en första redovisning av resultatet av insatserna att beskrivas närmare i budgetpropositionen . Tele Regeringen bedömer mot bakgrund av den tidigare redovisade utvecklingen på marknaden att genomförda lagändringar och de åtgärder som PTS vidtagit har medverkat till att öka konkurrensen på teleområdet och dess olika delmarknader . Regeringen bedömer att de åtgärder som vidtagits av PTS med syfte att skapa tillgänglighet för personer med funktionshinder till post- och teletjänster i allt väsentligt medverkat till att underlätta för dessa personer att utnyttja olika post- och teletjänster. Regeringen anser att har fullgjort sina skyldigheter enligt avtalet och därigenom upprätthållit en effektiv SOS-tjänst. PTS har redovisat mervärdet av det arbete som utfördes av teleoperatörerna i samarbete med PTS inför 2000-omställningen. Arbetet med omställningen har bl.a. inneburit fördjupade kund- och leverantörskontakter, ökad kunskap om befintliga system och dess funktioner, en utrensning av gamla system, en förbättrad beredskapsplanering, ett ökat samarbete inom telefunktionen och ett ökat samarbete med PTS som beredskapsmyndighet. Post Regeringens bedömning att staten även fortsättningsvis skall garantera en grundläggande kassaservice innebär att förslag rörande ändringar i postlagen inte kommer att genomföras. Betänkandet Kassaservice (SOU1998:159) kommer att beredas vidare i i de avseenden förslag föreligger om ändringar i bankrörelselagen. Varje postoperatör med tillstånd har varit föremål för tillsyn i någon form. PTS har på så sätt erhållit underlag för en bedömning av huruvida verksamheten bedrivs i enlighet med postlagens bestämmelser. Mot bakgrund av gjorda insatser och de effekter som resultaten av dessa insatser har fått får en väl fungerande post- och kassaservice bedömas finnas tillgänglig för alla enligt de mål som anges i postlagen. Vidare får ett bättre samutnyttjande av den postala infrastrukturen anses ha uppnåtts genom PTS insatser . 5.7 Revisionens iakttagelser har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen för avseende myndigheten inom verksamhetsområdet. 5.8 Förslag till lag om kreditering på skattekonto av stöd till kommuner för anläggande av lokala telenät Regeringens förslag: Stöd till en kommun för investeringar i lokala allmänt tillgängliga telenät med hög överföringskapacitet som har beviljats av länsstyrelse eller regionalt självstyrelseorgan skall tillgodoföras kommuner genom kreditering på skattekonto. Kreditering skall avse stödberättigande åtgärder som utförts till och med . Regeringen skall få meddela närmare föreskrifter om stödet. Ärendet och dess beredning: Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att utarbeta ett förslag till ett nationellt infrastrukturprogram för bredbandskommunikation. En preliminär bedömning av förbindelser som inte väntas komma till stånd på kommersiella grunder redovisades . Den slutliga redovisningen av uppdraget skall ske . I regeringens proposition Ett informationssamhälle för alla (1999/2000:86) aviserade regeringen sin avsikt att utforma ett statligt stöd till kommuner som skulle stimulera uppbyggnad av lokala nät och accessnät. Ovan nämnda utredning fick i uppdrag att utforma ett sådant förslag och utredningen har i delbetänkandet Kommunstöd till lokal IT-infrastruktur (SOU 2000:68) föreslagit en lag som tekniskt möjliggör ett sådant statligt stöd genom kreditering på kommunernas skattekonto. I regeringens ovan nämnda proposition aviserade regeringen även ett annat förslag som gäller stimulans till utbyggnad av IT- infrastruktur, nämligen skattelättnad för abonnenters bredbandsanslutning. De båda stöden avses tillsammans rymmas inom en ram på och belasta statsbudgetens inkomstsida. Förslaget om kommunstöd till lokal IT- infrastruktur har remitterats till flera remissinstanser, bl.a. kommuner, länsstyrelser, regionala självstyrelseorgan, myndigheter och operatörer på marknaden. Metoden att ge stöd genom kreditering på skattekonto bör regleras genom lag. Lagförslaget är av så enkel beskaffenhet att lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Något yttrande från lagrådet har därför inte inhämtats. Enligt förslaget bemyndigas regeringen att utfärda en förordning vari närmare bestämmelser om stödet skall finnas. förslag: Utredningens förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag.