prop · GP031d18 · 2001-09-20 00:00:00 — En arbetsgrupp inom har genomfört en översyn av bidragssystemet för statsbidraget till ungdomsorganisationerna. Regeringen lämnar med anledning av översynen vissa förslag till ändringar av bidragssystemet; se avsnitt 6.6.2 29:2 Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet. Ungdomar tas i alltför liten utsträckning till vara som en resurs. Analys av åldersrepresentationen i beslutandeorgan visar att unga är kraftigt underrepresenterade. Medelåldern har i stället ökat både i kommunala beslutsorgan och i statliga styrelser och kommittéer. Andelen unga är dock högre i kommunala beslutsorgan än i statliga. Senaste redovisningen visar att av medlemmarna i statliga kommittéer, nämnder och styrelser är . Unga under innehar av kommunala förtroendeuppdrag. Bland dessa är kvinnor. Unga under innehar av kommunala förtroendeuppdrag. Ungdomar är också underrepresenterade bland myndighetsanställda. Av skrivelsen Regeringens förvaltningspolitik (skr. 2000/01:151) framgår att var under bland anställda på statliga myndigheter och affärsverk. av de anställda var . Styrning och uppföljning av ungdomspolitikens utveckling Genom den målstyrningsmodell som antagits efter regeringens ungdomspolitiska proposition ökar möjligheterna att få ett starkare och mer systematiskt genomslag för ungdomsperspektivet inom en rad olika områden. Efter den första uppföljningen kommer en del av delmålen att revideras. Med utgångspunkt i resultatet av årets uppföljning kommer ett antal delmål att lyftas fram som prioriterade områden. Ungdomspolitiken är sektorsövergripande, därför är det viktigt att fortsätta förankra delmålen inom de olika myndigheter som skall arbeta för att uppnå dem. Den första uppföljningen av utvecklingen av ungas levnadsförhållanden visar på betydelsen av en nationell sektorsövergripande ungdomspolitik. När ungas levnadsförhållanden kan studeras i ett sammanhang framträder bristområden och behov tydligare. Uppföljningen av de ungdomspolitiska delmålen visar att utvecklingen av ungdomars situation går i positiv riktning i vissa avseenden men i negativ riktning i andra. I många fall behöver utvecklingen av ungdomars levnadsförhållanden analyseras mer ingående och för olika undergrupper. kommer att redovisa en fördjupad analys av utvecklingen av ungas levnadsförhållanden, vilken kommer att utgöra ett mer fullständigt och heltäckande underlag för ungdomspolitiska åtgärder och satsningar. Målen har i hög grad uppfyllts vad gäller ungas situation på arbetsmarknaden och ungas möjlighet till egen försörjning. Ungdomars förbättrade situation på arbetsmarknaden beror delvis på att adekvata sysselsättningsåtgärder satts in, bl.a. insatser inom ramen för den kommunala utvecklingsgarantin. har präglats av en gynnsam konjunktur som har påverkat ungdomars situation på arbetsmarknaden i positiv riktning. Det är angeläget att även fortsättningsvis utveckla effektiva sysselsättningsåtgärder för unga människor. Regeringen föreslår i avsnittet 4.8, politikområde Arbetsmarknadspolitik vissa ändringar i ungdomsgarantin som skall gälla fr.o.m. . Ungdomars situation i skolan och ungdomars möjlighet att få egen bostad är områden där man kan ifrågasätta om utvecklingen går åt rätt håll i förhållande till de ungdomspolitiska delmålen. Det finns tydliga könsskillnader och stora skillnader mellan olika ungdomsgrupper och skolor samt mellan ungdomar med utländsk respektive svensk bakgrund vad avser elevernas resultat i skolan. Om denna utveckling fortsätter finns det en stor risk för ökande sociala klyftor. I avsnitt 6.2.1 politikområde Utbildningspolitik analyseras orsakerna till att elever slutar skolan utan fullständiga betyg. Undersökningar från visar att arbetsplatsförlagd praktik har en positiv effekt på elevens utveckling av personliga egenskaper och övergripande kunskaper om yrke och arbetsliv. Kontakterna mellan skola och arbetsliv bör vidareutvecklas, bl.a genom den arbetsplatsförlagda praktiken. Ungdomars möjligheter till ett bra arbete och god försörjning ökar avsevärt efter högskolestudier. Andelen som har påbörjat högre studier har ökat från till mellan läsåren 1999/2000 och 2000/2001. Det är av vikt att elever i gymnasieskolan får en allsidig information om olika högskolestudier och deras värde. Bostadsmarknaden är besvärlig för många ungdomar. I många kommuner finns det brist på sådana bostäder som ungdomar efterfrågar, speciellt i storstäder är läget allvarligt. På olika håll i samhället genomförs insatser som syftar till att öka ungdomars möjligheter till inflytande och påverkan. Det är angeläget att ungdomars möjligheter till inflytande stärks i såväl frågor som särskilt berör ungdomars levnadsförhållanden som i viktiga samhällsfrågor. Särskilt viktigt är att elevernas möjligheter till inflytande i skolverksamheten stärks. Det är också mycket angeläget att finna former för ungdomars inflytande och påverkan i internationella frågor. För att ta vara på ungas engagemang och intresse i politiken har föreslagit ett antal åtgärder. I rapporten Allt eller inget om ungas syn på engagemang och partipolitik (2000) uppmärksammas behovet av att förnya de de politiska partiernas arbetsformer. Vidare pekas på behovet av ett generationsskifte i partier och beslutande församlingar. () har uttalat att årsredovisningen avseende har upprättats i enlighet med förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag samt regleringsbrev och övriga beslut för myndigheten. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 RRV bedömer att årsredovisningen i allt väsentligt är rättvisande. 1Inklusive minskning med 1 413 tkr i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 17 418 tkr prisnivå. är en central myndighet inom ungdomsområdet med uppgift att verka för att målen för den nationella ungdomspolitiken uppfylls, vilket slogs fast genom beslut om den nya nationella ungdomspolitiken (prop. 1998/99:115, bet. 1999/2000:KrU4, rskr. 1999/2000:53). Regeringen bedömer att genom väl planerade insatser och gott samarbete med olika myndigheter lyckats förankra och genomföra en samlad uppföljning av ungdomspolitiken. Myndigheten har vidare god förmåga att genomföra de uppdrag som myndigheten får av regeringen. underlag har en god kvalitet och utgör ett bra stöd för beslut på såväl statlig som nivå. har också varit framgångsrik i sin uppgift att stimulera utvecklingen av den kommunala ungdomspolitiken. Regeringen noterar att allt fler centrala myndigheter och organisationer konsulterar i olika sammanhang. arbete med internationella samt EU-relaterade frågor har fungerat bra. Myndigheten har på ett aktivt och engagerat sätt medverkat i arbetet med det svenska EU- ordförandeskapet. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Genom beslut med anledning av regeringens proposition På ungdomars villkor (prop. 1998/99:115, bet. 1999/2000:KrU4, rskr. 1999/2000:53) har fått en viktig roll för uppföljning och analys av ungdomspolitiken. arbetar med att bygga upp ett system för uppföljning av hur den sektorsövergripande kommunala politiken utvecklas. Ambitionshöjningen av myndighetens verksamhet har lett till vissa resursförstärkningar i anslaget för . Anslaget tillfördes och . Anslaget föreslås öka med ytterligare för . kommer att arbeta med den fördjupade analysen av ungdomspolitikens utveckling. Anslaget har justerats ned med med anledning av den slutjustering av anslag som görs i denna proposition för övergången till försäkringsmässigt beräknade för förmåner som statligt anställda har enligt kollektivavtal (statliga avtalsförsäkringar). Övergången skall vara kostnadsneutral för myndigheterna. Anslagen justeras i förhållande till de slutliga premierna för . Regeringen föreslår att anslaget för anvisas . Tabell 6.3 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen . 2En närmare beskrivning finns i tilläggsbudgeten i samband med budgetpropositionen, avsnitt 9.2. 6.8.229:2 Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet m.m. Anslaget disponeras för statsbidrag till ungdomsorganisationer enligt förordningen (1994:641) om statsbidrag till ungdomsorganisationer samt för stöd till nationell och internationell ungdomsverksamhet. 6.8.2.1 Bidrag till ungdomsorganisationer Ärendet och dess beredning redovisade 1997 på regeringens uppdrag en utvärdering av det målrelaterade bidragssystemet för statsbidraget till ungdomsorganisationer (In97/1468/FU). Av utvärderingen framgick bl.a. att vissa regler i bidragssystemet i viss mån hämmar föreningslivets utveckling. Nya organisationer har t.ex. svårt att nå det medlemsantal och den utbredning som krävs för att uppfylla kraven för bidragsformen grundbidrag. fick i regleringsbrevet i uppdrag att göra en översyn av regelsystemet i sig och att därvid särskilt beakta konflikten mellan mål och regler. Uppdraget redovisades till regeringen , genom rapporten till förändrade bidragsregler (Ku1999/1239/IFU). har remissbehandlats och en remissammanställning finns tillgänglig i . beslutade att tillsätta en arbetsgrupp med uppgift att med utgångspunkt i göra en översyn av bidragssystemet och lämna förslag till ändringar av detta. Arbetsgruppen ordnade ett möte med ungdomsorganisationerna för att få synpunkter på förslag från arbetsgruppen. godkände vad regeringen i propositionen Ungdomspolitik föreslagit om riktlinjer för statens bidrag till ungdomsorganisationerna (prop. 1993/94:135, bet. 1993/94:KrU31, rskr. 1993/94:354). Härigenom godkändes framför allt vissa övergripande mål för statsbidragssystemet och att bidragsgivningen i ökad utsträckning skall vara relaterad till målen. Dessutom godkändes bl.a. att bidragssystemet skall bestå av dels grundbidrag, dels särskilt bidrag. De övergripande målen för statsbidraget att främja demokratisk fostran, att främja såväl jämlikhet som jämställdhet, att medverka till en meningsfull fritid för barn och ungdomar samt att engagera fler ungdomar i föreningslivet finns återgivna i förordningen (1994:641) om statsbidrag till ungdomsorganisationer. Grundbidraget lämnas efter ansökan till rikstäckande, självständiga ungdomsorganisationer för reguljär verksamhet. De organisationer som får bidrag måste dels uppfylla vissa formella krav, dels bedriva en verksamhet i enlighet med de övergripande målen. Grundbidraget består av dels ett fast bidrag, dels ett rörligt bidrag. Genom dispens kan grundbidrag beviljas vissa organisationer som annars enligt förordningen inte skulle kunna få sådant bidrag. Det särskilda bidraget lämnas efter särskild ansökan. Avsikten är att huvuddelen av det särskilda bidraget skall gå till stöd för förnyelse och utveckling inom föreningslivet. har för verkställigheten av förordningen meddelat föreskrifter. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Regeringens förslag: Grundbidragssystemet skall bestå av tre bidrag med olika nivåer på kraven. förslag: I till förändrade bidragsregler har föreslagits att det nuvarande grundbidraget slopas och ersätts av ett sammanhållet grundbidragssystem bestående av tre olika bidrag strukturstöd, utvecklingsstöd och etableringsstöd. För bidragen skall gälla olika krav på t.ex. antal medlemmar. Strukturstödet motsvarar i princip det nuvarande grundbidraget. Genom förändringen uppnås framför allt att organisationer som beviljas statsbidrag för sin reguljära verksamhet genom särskilt bidrag i stället kommer att kunna beviljas bidrag för denna verksamhet inom ramen för grundbidragssystemet. Strukturstödet har föreslagits bestå av dels ett fast bidrag, dels ett rörligt bidrag medan utvecklingsrespektive etableringsstödet har föreslagits bestå av endast ett fast bidrag. Inga ändringar i sak har föreslagits beträffande nuvarande dispensregel. Det särskilda bidraget har föreslagits finnas kvar. Remissinstanserna: De flesta av remissinstanserna har ställt sig positiva till förslag till förändring av grundbidragssystemet. Systemet anses vara tydligt och ge möjligheter för betydligt fler ungdomsorganisationer att kunna komma i fråga för annat än särskilt bidrag. Arbetsgruppens förslag: Arbetsgruppen har delat bedömning att grundbidraget bör ersättas av de ovan redovisade tre bidragen, att dispensregeln inte bör ändras i sak och att det särskilda bidraget bör finnas kvar. Mötet med ungdomsorganisationerna: Flertalet ungdomsorganisationer uttalade sig positivt vad gäller de föreslagna ändringarna av huvuddragen i grundbidragssystemet. Vissa kritiska synpunkter framfördes från ungdomsorganisationerna för handikappade. Skälen för regeringens förslag: De statliga bidragen till ungdomsorganisationernas 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 verksamheter utgör en viktig del av ungdomspolitiken. Bidragen är ett konkret sätt att mobilisera och stödja det ideella engagemanget bland ungdomar. Statens stöd motiveras till stor del av att organisationerna och deras verksamheter medverkar till att vissa mål som är angelägna för ungdomspolitiken, och därmed för samhället i stort, kan uppfyllas. Regeringen har inte övervägt att föreslå några förändringar vad avser de mål för statsbidraget till ungdomsorganisationerna som beslutade om 1994. Stödet skall fortfarande vara målrelaterat, vilket innebär att en aktiv prövning skall ske av om statsbidrag för en organisations verksamhet bidrar till att uppfylla målen för bidraget. Med utgångspunkt i förslag i rapporten till förändrade bidragsregler, remissinstansernas yttranden, arbetsgruppens förslag och synpunkterna vid mötet med ungdomsorganisationerna föreslår regeringen emellertid ändringar av den grundläggande strukturen i statsbidragssystemet. Det finns av flera anledningar skäl att göra ändringar vad gäller dagens grundbidrag. Ett system med olika bidrag med olika nivåer på kraven innebär att en stor del av de ungdomsorganisationer som får statsbidrag i form av särskilt bidrag för sin reguljära verksamhet i stället kan få statsbidrag för denna verksamhet inom grundbidragssystemet. Därtill kommer nybildade ungdomsorganisationer lättare att kunna komma in i nämnda system, med positiva effekter på de ungas egen organisering. Förändringarna av systemet medför också att förutsägbarheten ökar. Regeringen föreslår mot bakgrund härav att grundbidragssystemet i fortsättningen skall bestå av tre olika bidrag med sinsemellan olika nivåer på kraven. Inom ramen för grundbidragssystemet kommer den speciella situation som ungdomsorganisationer för handikappade av olika anledningar befinner sig i att kunna beaktas. Genom dispensmöjligheter kommer det finnas möjlighet att i undantagsfall få något av de nya bidragen trots att förutsättningar härför annars inte finns. Genom att behålla det särskilda bidraget kommer det alltjämt finnas en kompletterande stödform. Även i fortsättningen kommer statens bidrag till ungdomsorganisationer att vara avsett för självständiga sådana organisationer, med de begränsningar detta innebär vad gäller bidragsmöjligheterna för vuxenstyrda organisationer som helt eller delvis bedriver verksamhet för ungdomar. Regeringen vill dock framhålla det värdefulla med möten över generationsgränserna. De generationsövergripande organisationer som genom dispens erhållit statsbidrag till ungdomsorganisationer skall även fortsättningsvis kunna söka dispens. De förändrade bidragsreglerna avseende statsbidraget till ungdomsorganisationerna avses preciseras närmare i en förordning /2002. Avsikten är att de nya bidragsreglerna skall kunna ligga till grund för bidragsgivning , avseende de medel som skall delas ut . 6.8.2.2 Övriga frågor rörande anslaget Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet Regeringen ger också för Ungdomsorganisationer (LSU) stöd för nationell och internationell verksamhet. LSU har 66 medlemsorganisationer samt 28 organisationer som är observatörer. Anslaget 29:2 har minskat genom att totalt förts över till anslaget 29:1 , som en förstärkning av detta anslag med anledning av utökade uppgifter. Dessutom har förts över till anslaget 30:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler. disponerar dessa , vilka fördelas till samlingslokalorganisationerna för utredningsarbete och informationsinsatser som avser ungdomars nyttjande av samlingslokaler för olika verksamheter. De ökande satsningarna på utvecklingen av den kommunala ungdomspolitiken ställer krav på att anslaget för justeras uppåt. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 6.5 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 7 Politikområde 30 Folkrörelsepolitik Folkrörelsepolitiken omfattar generella frågor kring bidragsgivning till olika typer av folkrörelser och föreningar samt villkor för dessa vad gäller lagstiftning och finansiering. Dessutom omfattar politikområdet regeringens och statsförvaltningens dialog och samverkan med organisationer och föreningar samt statistik, forskning och övrig kunskapsbildning om folkrörelser och föreningar. Tabell 7.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet Idrottspolitik ingår som ett verksamhetsområde i folkrörelsepolitiken. Idrottspolitiken inrymmer verksamheter som främjar idrott och motion och som bidrar till en förbättrad folkhälsa. Folkrörelsepolitiken omfattar vidare anslagen för stöd till allmänna samlingslokaler, kvinnoorganisationer och friluftsorganisationer. Därutöver berörs anslag inom ett antal andra politikområden. 30:1 Stöd till idrotten 30:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler 30:3 Bidrag till kvinnoorganisationernas centrala 30:4 Stöd till friluftsorganisationernas centrala Totalt för politikområde Folkrörelse 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Målet för folkrörelsepolitiken är att människor skall ha bästa möjliga förutsättningar att bilda och delta i olika typer av folkrörelser och föreningar. Målen för verksamhetsområdet är att ge möjligheter till alla människor att motionera och idrotta för att främja en god folkhälsa, att stödja en fri och självständig idrottsrörelse för alla samt att ge människor positiva upplevelser av idrott som underhållning. Folkrörelsepolitiken är inriktad på att stödja, uppmuntra och skapa förutsättningar för olika grupper att bilda och delta i föreningar och liknande sammanslutningar för att tillgodose gemensamma behov och intressen. Folkrörelsepolitiken är därigenom ett komplement till ett stort antal andra politikområden t.ex. miljöpolitiken, folkhälsopolitiken, jämställdhetspolitiken, ungdomspolitiken och kulturpolitiken som stödjer olika typer av föreningar i sådan verksamhet som främjar de mål som är uppställda för respektive område. Regeringen avser att överlämna en proposition till om demokratifrågor och hur medborgarnas deltagande i de politiska beslutsprocesserna och i samhällslivet i övrigt skall främjas. Propositionen kommer bl.a. att innehålla en närmare redovisning av folkrörelsernas och det övriga föreningslivets betydelse när det gäller att utveckla, fördjupa och bredda demokratin i samhället, såväl på lokal som på nationell nivå. Utveckla demokratin och stärka den sociala ekonomin Syftet med folkrörelsepolitiken är att skapa ett samlat synsätt och agerande från statens sida vad gäller dels relationer till folkrörelser och föreningar av olika slag, dels villkor och förutsättningar för föreningslivets verksamhet. Ett starkt föreningsliv som ger medborgarna möjligheter till deltagande, inflytande och delaktighet utgör själva basen i ett demokratiskt samhälle. Genom en aktiv folkrörelsepolitik vill regeringen således bidra till att utveckla, fördjupa och bredda demokratin. Politiken syftar också till att stärka den sociala ekonomin i samhället. Med social ekonomi menas organiserad verksamhet som bedrivs fristående från den offentliga sektorn i syfte att göra konkret nytta för medlemmar eller andra grupper och där vinstintresset är underordnat. En förutsättning för detta är att människor går samman och organiserar sig, i t.ex. föreningar eller kooperativ. Det begrepp som i viss mån kan sägas motsvara social ekonomi är begreppet folkrörelseekonomi. Inom folkrörelsepolitiken formas alltså förutsättningarna för den sociala ekonomin. En del av de värden som skapas i dessa verksamheter, såsom sysselsättning, behandlas dock inom andra politikområden, t.ex. arbetsmarknadspolitiken. Villkor vad gäller lagstiftning och finansiering En uppgift inom politikområdet är att medverka till att lagstiftning och finansiella villkor för föreningslivet och folkrörelserna utformas på ett ändamålsenligt sätt. Detta görs genom initiativ till utredningar samt i det interna beredningsarbetet i . Ett viktigt komplement är att sprida information inom statsförvaltningen om föreningarnas och folkrörelsernas villkor samt att stimulera diskussion om de olika departementens och myndigheternas hållning. Det är alltså nödvändigt att det fortlöpande förs en dialog mellan regeringen och dess förvaltningsmyndigheter kring dessa och andra för föreningslivet väsentliga frågor. Häri ingår också att föra dialog med folkrörelser och föreningar. Folkrörelsepolitiken omfattar även generella frågor kring bidragsprinciper och bidragssystem samt uppföljning och utvärdering av statsbidrag till folkrörelser och föreningar. Grundläggande värden för folkrörelsepolitiken är sammanslutningarnas självständighet och oberoende, såväl gentemot det offentliga som gentemot det privata näringslivet. Regeringen vill bidra till att stärka och skydda dessa värden bl.a. genom att inom ramen för folkrörelsepolitiken bevaka villkoren för och möjligheterna till självfinansiering samt tillgången till externt kapital. Villkoren för insamlingsverksamheten och problemet med oseriösa insamlingar är ett viktigt bevaknings- När det gäller den del av föreningslivet som får inkomster från spelmarknaden gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att utreda och lämna förslag till hur föreningslivets ställning på den svenska spel- och lotterimarknaden kan stärkas. Utredarens förslag har redovisats i betänkandet Föreningslivet på spel- och lotterimarknaden (SOU 2000:9). Betänkandet bereds inom . Ökad kunskap om föreningslivet Folkrörelsepolitiken skall bl.a. syfta till att föreningarnas och folkrörelsernas samhällsroll uppmärksammas och erkänns. Inom ramen för folkrörelsepolitiken pågår således arbete med att utveckla system och metoder för att framställa statistik som synliggör verksamheterna inom den s.k. tredje sektorn vilken utöver ideella föreningar även inkluderar stiftelser, kooperativ och liknande sammanslutningar och erbjuder relevanta kvantitativa mått på deras betydelse i samhället. Detta ger också förutsättningar för utökad forskning på området. En annan väsentlig uppgift i detta sammanhang är att bidra till att kunskaperna ökar i statsförvaltningen och samhället i övrigt om föreningar, folkrörelser och liknande sammanslutningar. Regeringen ser folkrörelser, föreningar och liknande sammanslutningar som viktiga företrädare för olika medborgargrupper och intressen i samhället. En bred dialog och samverkan med sådana sammanslutningar är därför väsentlig för demokratin. Det är även väsentligt att små, nya och okonventionella ibland löst organiserade sammanslutningar bereds tillfälle att delta i dialogen eftersom de ofta kan ge kompletterande information om nya behov i samhället och om hur dessa kan tillgodoses. Såväl regeringen som dess förvaltningsmyndigheter samråder med föreningar och folkrörelser i den roll de har som dels företrädare för medborgargrupper, dels aktörer med verksamhet som svarar mot olika politikområden. En del av folkrörelsepolitikens uppgift är att utveckla och stärka formerna för detta samarbete vad gäller möten och referensgrupper samt representation i statliga utredningar, kommittéer och delegationer. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 En förutsättning för att såväl den lokala demokratin som den sociala ekonomin skall kunna utvecklas och stärkas är att det erbjuds goda möjligheter för människor att sluta sig samman och mötas i lokala föreningar och grupper.