prop · GP031d20 · 2001-09-20 00:00:00 — Det beror främst på att utbetalningarna har minskat på flera anslag jämfört med . Utbetalningarna för nedsatta socialavgifter minskade med eftersom stoppade verksamheten . Utbetalningarna på anslaget Europeiska regionala utvecklingsfonden för perioden 19951999 minskade med främst på grund av att några nya beslut inte fattades . gjordes också en engångsutbetalning på till stiftelsen . Det totala anslagssparandet för utgiftsområdet uppgick till . Härav har från anslaget A1 Regionalpolitiska åtgärder och anslaget A4 Er- sättning för nedsättning av socialavgifter överförts till anslaget 37:1 IT- infrastruktur: Regionala transportnät m.m. Detta anslag har också tillförts på tilläggsbudget. Vidare har av anslagssparandet på totalt på äldreanslagen A1 Regionalpolitiska åtgärder, A9 Utgifter för lokalisering av statliga arbetstillfällen till från och A11 Regionalpolitiska infrastrukturprojekt m.m. från budgetåret tagits i anspråk. Av anslagssparandet har regeringen dragit in ca . Återstående anslagssparande, , beräknas tas i anspråk . Utgifterna för de generella företagsstöden uppgick till vilket är en minskning med jämfört med föregående budgetår. Utgifterna från för de regionalpolitiskt inriktade strukturfondsprojekten 1999 uppgår till ca . I dessa utgifter inräknas utgifter om ca från anslaget A8 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 19951999. Effekten av dessa insatser bedöms enligt vara ca 57 000 nya och bevarade arbetstillfällen i de avslutade projekten avseende perioden 1999. Insatserna beräknas även bl.a. medverkat till att ha skapat ca 10 000 nya företag. värderingar visar dock att detta är en överskattning av antalet arbetstillfällen. Regeringens analys och slutsatser avseende måluppfyllelsen för politikområdet grundar sig bl.a. på utvärderingar som gjorts av insatserna. () har på regeringens uppdrag gjort en sammanställning av tidigare genomförda utvärderingar av bl.a. regionalpolitiska åtgärder. Ett par slutsatser som kan dras härav är att, trots att ett betydande antal utvärderingar skett, att antalet kvalificerade utvärderingar är begränsat och att det huvudsakligen är företagsstöden som varit föremål för utvärderingarna. Brister förekommer bl.a. i den samhällsekonomiska analysen. har gjort en utvärdering av innehåll och utfall av länsstyrelsernas regionala projektverksamhet /911997 (Länens projektverksamhet 19901997 En utvärderares syn, R 1999:9). Utvärderingen visar bl.a. att projekt som beviljats bidrag till stor del genomförts och att måluppfyllelsen för enskilda projekt varit hög. Det kvarstår emellertid osäkerhet om de faktiska effekterna på den regionala utvecklingen. EG:s strukturfondsprogram utvärderas före programstart, efter halva tiden och efter programperiodens slut. I strukturfondsarbetet har utvärderingar blivit en viktig del i genomförandet av programmen. En mer sammanfattande bedömning av strukturfondsprogrammens effekter lämnas i en slutlig programutvärdering som kommer att redovisas efter programperiodens slut. En slutrapport för mål 5b lämnas till regeringen . har med regionalpolitiska medel bedrivits ett program, det s.k. företagskonsortieprogrammet, med syfte att höja kompetensen i vissa företag i främst norra , Bergslagen och sydöstra . Till verksamheten har anslagits sammanlagt . Programmen har finansierats gemensamt av staten och lokala/regionala intressenter. Den statliga medfinansieringen har i genomsnitt uppgått till . NordRegio har på regeringens uppdrag utvärderat företagskonsortieprogrammet. Deras slutsatser är bl.a. att detta program har nått många företag som annars inte skulle ha genomfört utvecklingsprojekt och att de utvecklingsprojekt 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 som initierades av programmet för företagskonsortiet har haft en viss positiv effekt för de deltagande företagen. Det är särskilt värt att notera den positiva effekt som konsortieprogrammet ser ut att ha haft för mikroföretagen. Företagen själva har varit mycket aktiva i genomförandet av projekten och använt sig av den kunskap som skapas genom samarbete med andra företag, universitet och högskolor, forskningsinstitut, m.fl. har även gjort en utvärdering av företagsstöden landsbygdsstöd, regionalt utvecklingsstöd och småföretagsstödet. Utvärderingen (De regionalpolitiska företagsstöden - en studie av användning och effekter) redovisades . Av utvärderingen framgår bl.a. att det inte är meningsfullt att föra en diskussion om konserverande stöd ur ett branschperspektiv eftersom tillväxtföretag finns inom alla branscher. Vad som bör diskuteras är istället hur mjuka och hårda investeringar påverkar företagens utveckling och i vilken grad investeringarna leder till förnyelse. Det finns vidare stora regionala skillnader i företagens flexibilitet beroende på den regionala miljön och grundläggande produktionsförutsättningar. Effekterna av stöden kan sammanfattas med att de skapar sysselsättning och överlevnad på kort sikt men att dessa effekter inte kan beläggas på lång sikt. Den regionalpolitiska utredningen presenterade sitt betänkande (SOU 2000:87) . Det behandlar regionalpolitiken i sin helhet men de mer omfattande utvärderingarna av åtgärderna koncentreras till de regionalpolitiska företagsstöden. Utredningen konstaterar sammanfattningsvis att man inte kunnat dra några säkra eller entydiga slutsatser av vare sig tidigare eller egna utvärderingar av de regionalpolitiska företagsstöden. ITPS konstaterar i en kommentar att medan utredningens slutsatser och förslag på andra områden (t.ex. arbetsmarknader och flyttningar) vilar på stabil vetenskaplig grund, kan detta inte sägas vara fallet när det gäller företagsstimulans/stödpolitiken. En underlagsrapport till den regionalpolitiska utredningen har gjorts av Eurofutures (EF). Den bygger på tidigare studier, intervjuer, seminarier och fallstudier. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Rapporten innehåller bl.a. en studie av nyetablerade, växande och etablerade företag för att visa hur företagsstöden fungerar i verkligheten. För de nyetablerade företagen har stödet varit direkt avgörande för att de skulle lokalisera sig på den aktuella orten. För tillväxtföretagen har stöden i något fall varit en förutsättning för att företaget skulle överleva, det har dock till största del fungerat som hjälp vid expansioner och investeringar. De stabila företagen använder stöden till att komma förbi tillfälliga svårigheter, de kompenserar även för andra nackdelar som kan finnas i att bedriva verksamhet i glesbygd. Dessa kan vara problem med säkerheter för fastigheter, högre byggkostnader och högre driftskostnader. () har granskat länsstyrelsernas handläggning av olika företagsstöd (RRV 2001/02:22 Företagsstöd kvalitet i beslutsprocessen). RRV anser bl.a. att företagsstöd i alltför hög utsträckning får en prägel av rättighetsstöd för de företag som uppfyller de formella kraven, att länsstyrelserna inte förmår prioritera mellan bidragsansökningar samt att uppföljnings- och utvärderingsverksamheten är eftersatt. revisorer har granskat om lever upp till de förväntningar som statsmakten har på myndigheten. De anser bl.a. att regeringen bör ta initiativ till en översyn av verkets roll i den regionalpolitiska myndighetsorganisationen. Viktiga omvärldsfaktorer som påverkat den regionala utvecklingen är bl.a. den accelererande utvecklingen inom produktions- och informationstekniken, den alltmer internationaliserade ekonomin och anslutning till den Europeiska unionen. Målen för den nuvarande regionalpolitiken är bl.a. att den skall skapa förutsättningar för hållbar ekonomisk tillväxt, rättvisa och valfrihet så att likvärdiga levnadsvillkor skapas för kvinnor och män i hela riket. Regeringen bedömer att dessa mål, i den mån det är möjligt att bedöma hur den faktiska utvecklingen blivit om staten inte gjort några regionalpolitiska insatser, har blivit uppfyllda. Den i vissa avseenden alltmer ojämna utvecklingen mellan olika delar av riskerar dock att skapa ökade klyftor mellan människor och regioner. Den långsiktiga regionala problembilden är förhållandevis oförändrad såtillvida att det är samma områden som haft den mest ogynnsamma utvecklingen. har skillnaderna mellan olika delar av landet ökat. Även mindre orter i stora delar av landet och många större industriorter har fått en sämre utveckling. Därför är det fortfarande betydelsefullt att särskilda insatser riktas till dessa områden. Behovet av en hållbar tillväxt i hela landet motiverar att regionalpolitiska åtgärder i ökad utsträckning riktas till alla regioner. Fortsatta regionalpolitiska åtgärder inom andra politikområden samt effekter av åtgärder inom andra sektorer som vidtas utan övervägande regionalpolitiskt syfte, kommer även fortsättningsvis att vara av avgörande betydelse för den regionala utvecklingen. Det gäller framför allt utbildnings- och kommunikationssektorn. Inom den lilla regionalpolitiken har insatserna främst varit inriktade mot att skapa förutsättningar för hållbar ekonomisk tillväxt genom att underlätta för näringslivet i regionalpolitiskt prioriterade områden att utvecklas. Utan ett fungerande näringsliv är det omöjligt att uppnå en positiv utveckling. Genom olika typer av selektiva företagsstöd och projektverksamhet, bl.a. som medfinansiering av EG:s strukturfondsprogram, har verksamheten bidragit till att utveckla framför allt näringslivet i regionalpolitiskt prioriterade områden. Bedömningen grundar sig bl.a. på den uppföljning som gör av företagsstöden och projektverksamheten samt den uppföljning som har gjorts av projekt inom för regionalpolitiskt inriktade åtgärder. Bedömningen av insatserna inom den regionala projektverksamheten försvåras av att det i princip inte funnits några resultatindikatorer. Detta bör dock vara ett mindre problem , bl.a. eftersom en stor del av den regionala projektverksamheten ingår som en del av strukturfondsprogrammen och inom de regionala tillväxtavtalen, till vilka resultatindikatorer kommer att finnas. En stor del av den regionala projektverksamheten förväntas leda till att förbättra företagsklimatet i stort. Därtill leder den till ett ökat samarbete mellan näringslivet och t.ex. universiteten och högskolorna. Regeringen konstaterar att villkoret att av antalet nya arbetstillfällen skall avse vartdera könet, har uppfyllts för regionalt utvecklingsbidrag. Däremot är inte villkoret helt uppfyllt för småföretagsstödet, för vilket andelen kvinnor av den beräknade sysselsättningsökningen beräknas till . Detta kan bl.a. bero på branschmässiga skillnader mellan de företag som får småföretagsstöd jämfört med företag som får andra regionalpolitiska stöd. Att öka antalet kvinnor i traditionellt mansdominerade branscher, men också antalet män i kvinnodominerade branscher är ett av målen för regeringens jämställdhetspolitik. De generella stöden, transportbidrag och nedsatta socialavgifter, bedömer regeringen ha bidragit till att på olika sätt kompensera företagen i de regionalpolitiskt prioriterade områdena för bl.a. långa transporter och merkostnader på grund av det geografiska läget. Därmed bedöms sysselsättningen kunnat upprätthållas i dessa företag i högre utsträckning än annars varit fallet. Det kan enligt regeringens bedömning uppstå ett underutbud av finansieringskapital i vid bemärkelse i de regionalpolitiskt prioriterade områdena. Ett problem som uppstått är att långivarna, framför allt bankerna, har blivit allt mer restriktiva med sin utlåning. Det finns ett för litet utbud av kapital till små och medelstora företag i de regionalpolitiskt prioriterade områdena. Underutbudet täcks bl.a. av Norrlandsfondens och AB:s låneverksamheter och till viss del även av de regionalpolitiska företagsstöden. Åtgärder inom utgiftsområdet har även bidragit till att stimulera utvecklingen i gles- och landsbygder. Både kommersiell och samhällelig service har utvecklats med hjälp av regionalpolitiska åtgärder, såsom stöd till kommersiell service. Särskilda projekt med syfte att utveckla servicelösningar har finansierats med medel från politikområdet. Genom dessa insatser har i många fall samlokaliserade servicelösningar anpassade efter lokala förutsättningar, ofta drivna av lokala entreprenörer, uppkommit. Åtgärderna har bidragit till att upprätthålla och i vissa fall även utveckla tillgänglig service. Enligt regeringens bedömning är omställningsarbetet för kommuner med särskilda omställningsproblem främst på grund av strukturomvandlingar inom Försvarsmakten väl igång i alla berörda kommuner. Representanter för näringsliv, organisationer, kommuner m.fl. deltar i att utarbeta visioner, utvecklingsprogram och handlingsplaner. I processen ingår att skapa nät- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 verk och främja etableringar som har förutsättningar att bli tillväxtdrivande i kommunerna. Avvecklingen av militär och civil personal inom Försvarsmakten har gått bra. De regionalpolitiska medlen inom utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling kan, på grund av dess jämförelsevis ringa omfattning, endast marginellt påverka utvecklingen i de regionalpolitiskt prioriterade områdena. Andra statliga och privata insatser inom ramen för EG:s strukturfondsprogram är exempel på att ytterligare resurser från andra, t.ex. myndigheter, kommuner och det privata näringslivet, skjuts till. Även investeringar som får företagsstöd måste till den största delen finansieras av företagen själva eller t.ex. via bank. Åtgärder som finansieras inom utgiftsområdet fungerar sålunda ofta som katalysatorer som medför att ytterligare åtgärder kommer till stånd som påverkar den regionala utvecklingen positivt. Åtgärder som finansieras inom utgiftsområdet bedöms därför medverka till att få igång processer och investeringar som troligtvis inte annars hade kommit till stånd. De geografiskt avgränsade strukturfondsprogrammen har , inklusive strukturfondsmedel, statlig, och privat finansiering omfattat ca . Regeringen bedömer att målen inom strukturfondsprogrammen mot bakgrund av tillgängliga utvärderingsrapporter förväntas bli uppfyllda. () har i sin Årliga rapport till regeringen inte framfört några iakttagelser av större vikt beträffande och . 4.8EG:s samtliga strukturfonder perioden 19951999 omfattas av EG:s gemensamma regional- och strukturpolitik. Det innebär att för perioden 19951999 tillfördes sammanlagt eller ca från EG:s olika strukturfonder. Dessa medel användes för regionalpolitiska åt- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 gärder i vissa regioner inom målen 2, 5b och 6, för arbetsmarknadspolitiska åtgärder inom målen 3 och 4, för vissa åtgärder i jordbruks- och fiskerisektorerna inom mål 5a samt för gemenskapsinitiativ och pilotprojekt. Tabell 4.11 Vissa uppgifter om Tilldelade medel (ram) (mkr) Beslutade medel (% av ram) Utbetalade medel t.o.m. de- Utbetalade medel t.o.m. april cember 2000 (% av ram) 2001 (% av ram) Anm: Omräkningskurs från euro . Slutredovisning av programmen till EG- kommissionen skall ske senast . var under vilket beslut om bidrag till projekt kunde fattas. Den nationella offentliga medfinansieringen för beslutade projekt uppgår till för programperioden. Strukturfondsfinansieringen uppgår till och privat finansiering med . Totalt medför projekten således åtgärder för . Den nationella offentliga medfinansieringen för de geografiskt avgränsade målen 2, 5b och 6, exklusive socialfondsinsatserna, har till bestått av länsstyrelsernas och de regionala självstyrelseorganens anslag för allmänna regionalpolitiska åtgärder, till av medel från kommuner, till från landsting och till från övriga statliga anslag. Beloppen för utbetalningarna är lägre än för besluten, eftersom projekten slutförts till lägre kostnader. T.o.m. hade betalats ut från de olika strukturfonderna till enskilda projekt, vilket motsvarar av medlen för hela programperioden. Störst andel har betalats ut till projekt inom de horisontella målen 3 och 4. Prognosen är att av strukturfondsmedlen kommer att av strukturfondsmedlen kommer att vara utbetalade vid slut. Regeringen bedömer att genomförandet, efter vissa initiala problem, av de geografiskt avgränsade strukturfondsprogrammen målen 2, 5b och 6 samt vissa av gemenskapsinitiativen har utvecklats väl. I dessa program har i princip samtliga medel intecknats. En stor del av utbetalningarna har dock skjutits upp till slutet av programperioden och även . En utförligare redovisning för bl.a. målen 3, 4 och 5a lämnas under utgiftsområde 13 Arbetsmarknad respektive 23 Jord- och Skogsbruk, fiske med anslutande binäringar. 4.9.133:1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder 1 Inklusive en minskning med 16 000 tkr på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Anslaget 33:1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder disponeras av länsstyrelserna, Verket för näringslivsutveckling () och regeringen. disponerar även medel för beslut som fattas av vissa regionala självstyrelseorgan. Till anslaget finns ett bemyndigande. Beslut om bidrag till de ändamål som anslaget omfattar fattades mot äldreanslagen C1 Lokaliseringsbidrag m.m. () och C2 Regionala utvecklingsinsatser m.m. () från /96. För att täcka utgifter på grund av beslut som fattats mot dessa äldreanslag och ännu inte utbetalats anslogs medel under anslaget A11 Regionalpolitiska insatser. Beslut fattas även mot äldreanslaget A1 Regionalpolitiska åtgärder från . Tabell 4.13 Anslag för regionalpolitiska åtgärder 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Det totala utfallet uppgick till ca , vilket inkluderar utfallet för anslaget A11 Regionalpolitiska insatser och äldreanslaget A1 Regionalpolitiska åtgärder. Anslagssparandet vid utgången av uppgick totalt till ca , vilket även det inkluderar anslaget A11 Regionalpolitiska insatser och äldreanslaget A1 Regionalpolitiska åtgärder. Av detta har ett anslagssparande på ca på anslaget 33:1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder uppstått främst på grund av att utbetalningarna för medfinansiering av EG:s strukturfondsprogram förskjutits framåt i tiden. Av detta anslagssparande har regeringen genom beslut dragit in ca . Anslaget 33:1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder uppgår till ca för . Utgiftsprognosen är , inklusive äldreanslagen A1 Regionalpolitiska åtgärder och A11 Regionalpolitiska insatser. Även har utbetalningarna för medfinansiering av strukturfondsprojekt förskjutits framåt i tiden. En ytterligare anledning till att utgiftsprognosen inte är högre är att de åtaganden som staten gjort gentemot bidragsmottagare i många fall sträcker sig över ett flertal år. Utbetalning av medel till ett projekt sker således i många fall efter att beslutet fattats. godkände att regeringen får använda högst av äldreanslaget A1 Regionalpolitiska åtgärder för att genomföra ett program för regional näringspolitik och särskilda regionalpolitiska åtgärder. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden har bemyndigat regeringen att låta staten ta på sig ekonomiska åtaganden i samband med regionalpolitiska åtgärder som innebär utgifter om högst (prop. 2000/01:1, utgiftsområde 19, bet. 2000/01:NU2, rskr. 2000/01:120). Åtaganden som är gjorda med stöd av bemyndiganden för åren 19972002 kommer att ianspråkta utrymme under den bemyndiganderam för 20032010 som föreslås i detta avsnitt. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Syftet med en bemyndiganderam är bl.a. att förbättra förutsättningarna för att långsiktigt planera användningen av anslaget, att utnyttja anslaget på ett effektivare sätt, att undvika stora anslagssparanden samt att förbättra uppföljningen och prognoserna av de anslagna medlen. Som tidigare nämnts täcks åtaganden gjorda med stöd av äldreanslagen C1 Lokaliseringsbidrag m.m. och C2 Regionala utvecklingsinsatser m.m. från /96 av anslaget A11 Regionalpolitiska insatser. Åtaganden gjorda med stöd av medel anslagna under äldreanslaget A1 Regionalpolitiska åtgärder, äldre regionalpolitiska åtgärder, och som inte utbetalats föreslås utbetalas från anslaget 33:1 Allmänna Regionalpolitiska åtgärder. Regeringen gav () i uppdrag bl.a. att se över om bemyndiganderamen inom anslaget A1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder var väl avpassad till de anslagna medlen, med särskilt beaktande av de olika stödens utformning och syften. ESV föreslog bl.a. att bemyndiganderamen skall vara större än anslaget för att det skall finnas möjlighet att fatta beslut med utbetalning på lång sikt om systemet skall fungera över åren. För att undvika snedvridning mellan långsiktiga och kortsiktiga åtaganden behöver en lämplig balans finnas mellan anslagets respektive bemyndigandets storlek. Regeringen föreslår därför att bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som innebär utgifter på högst 2010. Tabell 4.14 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Utestående åtaganden vid årets Utestående åtaganden vid årets Erhållet/föreslaget bemyndigande * Utgiftsutfall till följd av ingångna åtaganden. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Regeringen föreslår att medel från detta anslag fortsättningsvis anvisas till följande ändamål: stöd till kommersiell service, regional och central projektverksamhet, projekt, huvudsakligen inom ramen för regionala tillväxtavtal. Försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning Med anledning av beslut om försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning har i län, och i län fr.o.m. bl.a. övertagit ansvaret för att utarbeta regionala utvecklingsstrategier medfinansiering av strukturfondspro- och hantera huvuddelen av de regionalpolitiska viss administration, uppföljning och utvärdering av de regionalpolitiska företagsstöden m.m., äldre regionalpolitiska åtgärder, retroaktiva nedsatta socialavgifter samt viss central utvecklingsverksamhet, m.m. I jämförelse med nuvarande ändamål innebär det att lån till privata regionala investmentbolag utgår, retroaktiva nedsatta socialavgifter och äldre regionalpolitiska åtgärder tillkommer. Sistnämnda åtgärder har tidigare finansierats från anslaget A1. Regionalpolitiska åtgärder från . Detta anslag disponeras fr.o.m. inte längre av regeringen. Lån till privata regionala investmentbolag avser regeringen föreslå skall avskaffas som stödform. Nedsatta socialavgifter upphörde i princip . har ett särskilt anslag finansierat retroaktiva utbetalningar. Om sådana skulle uppkomma även föreslås de belasta detta anslag. Åtgärderna kan bl.a. rikta sig till privata, kooperativa och statliga företag samt i vissa fall affärsverk, uppdragsmyndigheter, ideella organisationer och kommuner. Medel inom anslaget får, inom ramen för ovan nämnda ändamål, användas för medfinansiering av åtgärder inom ramen för regionala tillväxtavtal. får ett ökat återflöde från , vilket innebär att medfinansiering av strukturfondsprogram kan väntas ta i anspråk en ökad del av anslaget. Huvuddelen av anslaget beräknas användas av länsstyrelserna respektive de regionala självstyrelseorganen för olika former av företagsstöd, medfinansiering av strukturfondsprogram samt åtgärdsmedel som berörda länsstyrelser disponerar (prop. 1996/97:36, bet. 1996/97:KU4, rskr. 1996/97:77). Vidare har självstyrelseorganet i fr.o.m. bl.a. tagit över ansvaret för att utarbeta regionala utvecklingsstrategier och besluta om huvuddelen av de regionalpolitiska åtgärdsmedel som i tidigare disponerat. Fr.o.m. utgör vidare de nybildade läns landsting och Västra självstyrelseorgan i respektive län (prop. 1996/97:108, bet. 1996/97:BoU13, rskr. 1996/97:228). Syftet med försöksverksamheten är att utveckla former för fördjupad demokratisk förankring av det regionala utvecklingsarbetet. Denna försöksverksamhet skall pågå t.o.m. . Avsikten är att självstyrelseorganen i berörda län skall disponera medlen enligt samma riktlinjer som gäller för länsstyrelserna. Huvuddelen av de medel regeringen fördelar till respektive län skall enligt beslut i tillämpliga delar tillföras självstyrelseorganet för följande av de ändamål som angivits ovan: stöd till kommersiell service, medfinansiering av strukturfondsprogram samt uppföljning och utvärdering. I jämförelse med nuvarande ändamål innebär det inga förändringar. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 19