prop · GP031d18 · 2001-09-20 00:00:00 — I propositionen om den statliga kulturpolitiken (prop. 1975/76:135) lämnade regeringen en rad förslag om förbättringar av konstnärernas villkor. I fråga om konstnärsbelöningarna angav det föredragande statsrådet att belöningarnas karaktär av hedersbevisning utan ekonomisk betydelse fått träda i bakgrunden . I stället hade strävan varit att skapa en ekonomisk trygghet i det konstnärliga arbetet. Med hänsyn till att belöningsmomentet inte längre var så framträdande, ansåg statsrådet att termen konstnärsbelöning borde ersättas med benämningen inkomstgaranti för konstnärer. Statsrådet behandlade även frågan om var ansvaret för fördelningen av inkomstgarantierna skulle ligga. En delegering av beslutanderätten till den föreslagna vore fullt tänkbar, enligt föredraganden, men uppgiften att utdela inkomstgarantier för konstnärer borde tills vidare ligga kvar hos regeringen. anslöt sig till dessa bedömningar (bet. KrU1975/76:35, rskr. 1975/76:355). Med dagens kulturpolitik, som betonar "armlängds avstånd" mellan politiska beslutsfattare och fria konstutövare, är det klart avvikande att regeringen beslutar om innehavare av inkomstgarantier. Den nuvarande ordningen innebär följaktligen att och lämnar in gemensamma förslag till regeringen och att förslagen regelmässigt godtas utan en innehållslig prövning. Regeringen bekräftar därmed i praktiken beslut den inte påverkar. Så länge belöningsmomentet var framträdande i besluten om garantier, och med den tidens syn på förhållandet mellan statliga företrädare och fria konstutövare, kan det möjligen ha tett sig naturligt att regeringen bekräftade andra instansers förslag. Med dagens synsätt gäller inte detta. Till saken hör också att inkomstgarantin är den enda ersättningsform på kontsnärsområdet som regeringen fattar beslut om. Några sakliga skäl för att behålla en sådan skillnad i beslutsordningarna finns inte. Mot denna bakgrund, och i enlighet med en enig remissopionion, föreslås att beslutanderätten delegeras till annan än regeringen. En utgångspunkt för den föreslagna delegeringen av beslutanderätten, är att övriga villkor för beslut om inkomstgarantier för konstnärer i möjligaste mån skall vara oförändrade. Det är bl.a. viktigt att styrelsen för kan behålla ett tydligt inflytande över de garantier som beslutas inom det egna ansvarsområdet. lämnar fondens styrelse förslag till regeringen om innehavare av inkomstgaranti gemensamt med . Bakgrunden är att de litterära upphovsmännen inte var representerade i och att det ansågs rimligt att även dessa skulle ges möjlighet att komma in med förslag (prop. 1983/84.100 bil 10, bet. 1983/84:KrU18, rskr. 1983/84:268). och styrelsen för beslutar om konstnärsbidrag, projektbidrag och långtidsstipendier inom sina respektive områden. Flera remissinstanser är kritiska mot den ordning som föreslagits i promemorian vad gäller fördelningen av ansvar mellan och Författarfonden eftersom den inte ger fonden det jämställda inflytande som gäller med nuvarande ordning. påtalar även det problematiska med att fondens förslag skulle behöva godtas av nämnden utan närmare prövning. Som framgår ovan har styrelsen för redan myndighetsuppgifter när det gäller bidrag och stipendier till konstnärer. Sammantaget talar övervägande skäl för att och Författarfonden bör ges rätt att inom sina respektive ansvarsområden besluta om inkomstgarantier till konstnärer. är garanterad ett visst antal garantirum enligt en överenskommelse som träffats mellan den och . Regeringen förutsätter att en sådan överenskommelse kommer att gälla även . Den föreslagna ändringen av beslutanderätten för innehavare av inkomstgarantier för konstnärer föreslås träda i kraft . Det ankommer på regeringen att utforma de närmare villkoren för inkomstgarantier för konstnärer. Förslaget från att den årliga prövningen bör avvecklas kräver ytterligare överväganden. Ärendet och dess beredning: antog och Europeiska unionens råd ett direktiv (2001/38/EG) om ändring av bilagan till direktiv /7/EEG om återlämnande av kulturföremål som olagligen förts bort från en medlemsstats territorium. Inom har upprättats en promemoria med anledning av direktivet om ändringen av bilagan (dnr Ku2001/1673/R). Promemorian har remitterats till , Kungl. , , , med och Stiftelsen . De föreslagna ändringarna är av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande har bedömts sakna betydelse. Regeringens förslag: Bilagan till 6 kap. lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. ändras så att värdegränserna anges i euro i stället för i svenska kronor samt att värdegränsen 0 (noll) ersätts med oavsett värde. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Har i princip godtagit förslaget. Skälen för regeringens förslag: I 6 kap. lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. (kulturminneslagen) finns bestämmelser om återlämnande av kulturföremål. I en bilaga till lagen anges de kategorier av föremål som under vissa förutsättningar kan komma att återlämnas. För föremålskategorierna gäller olika värdegränser som är angivna i svensk valuta. Bestämmelserna bygger på rådets direktiv /7/EEG av om återlämnande av kulturföremål som olagligen förts bort från en medlemsstats territorium och och rådets direktiv /100/EG av om ändring av bilagan till direktiv /7/EEG om återlämnande av kulturföremål som olagligen förts bort från en medlemsstats territorium. Den ändring av direktivet som beslutats innebär följande. För de medlemsstater som inte har euro som valuta skall de värden som uttrycks i euro i bilagan omräknas till nationella valutor till växelkursen publicerad i Europeiska gemenskapernas officiella tidning (EGT). Omräkning skall därefter ske . Motvärdet skall beräknas från en genomsnittlig dagskurs , räknat från som omräkningen skall ske. Kommissionens förslag till omräkning skall granskas av den rådgivande kommittén för kulturföremål och därefter offentliggöras i EGT de 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 första dagarna som omräkningen skall ske. Vidare skall värdegränsen 0 (noll) ersättas av oavsett värde. Medlemsstaterna skall genomföra direktivet . Ändringen av direktivet medför att värdegränserna uttryckta i svenska kronor måste ändras . Eurons motvärde i svenska kronor kommer att publiceras i EGT som omräkningen av värdegränserna skall ske. Frågan är då om värdet i svenska kronor behöver framgå av lag eller kan betraktas som en verkställighetsföreskrift som kan beslutas av regeringen och föreskrivas i förordning. Växelkursen fastställs av Kommissionen. Eftersom det inte finns utrymme för annat än en ren omräkning, är fastställandet av värdet i svensk valuta att betrakta som en verkställighetsföreskrift. Det kan nämnas att det i 25 kap. lagen (1992:1528) om offentlig upphandling finns föreskrifter om tröskelvärden som är angivna i ecu. I förordningen (2000:63) om tröskelvärden vid offentlig upphandling anges vad beloppen i ecu motsvarar i svenska kronor. Mot bakgrund härav bör beloppen i euro framgå av bilagan till 6 kap. kulturminneslagen och omräkningen till svenska kronor framgå av förordningen (1988:1188) om kulturminnen m.m. Värdegränsen 0 (noll) bör i enlighet med direktivet uttryckas som oavsett värde. I sak innebär det dock ingen ändring. Ändringarna bör, i enlighet med vad som föreskrivs i direktivet, träda i kraft . 1Inklusive en minskning med 16 tkr på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 38 967 tkr prisnivå. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 är en central förvaltningsmyndighet inom kulturområdet. skall följa utvecklingen och ge ett samlat underlag för den statliga kulturpolitiken samt bistå regeringen med genomförandet av denna. I den uppgiften ligger en skyldighet att verka för samordning av och effektivitet i de statliga åtgärderna och därigenom främja utvecklingen av kulturverksamheten. handlägger ärenden som rör teater, dans, musik, konst, museer, utställningar, litteratur, folkbibliotek, folkbildning och folkrörelser i den mån sådana ärenden inte ankommer på någon annan myndighet. är statistikansvarig myndighet för kulturstatistiken enligt förordningen (2001:100) om den officiella statistiken. Vidare är tillsammans med kontaktkontor för EU:s ramprogram för kultur, det s.k. Kultur 2000- programmet. För gäller förordningen (1988:676) med instruktion för . Myndighetens avgiftsinkomster uppgick till . Under anslaget beräknas även medel för samordnande och initiativtagande insatser på det mångkulturella området. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Regeringen bedömer att Statens kulturråds verksamhet stämmer väl överens med uppsatta mål och att någon förändring av inriktningen inte är aktuell. I enlighet med den bedömning som regeringen redovisat under inledningen till politikområdet föreslås att anslaget förstärks med . För centrala utvecklingsinsatser på det mångkulturella området beräknas . Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Tabell 4.9 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2En närmare beskrivning finns i tilläggsbudgeten i samband med budgetpropositionen, avsnitt 9.2. hanterar verksamheten med statliga utställningsgarantier enligt förordningen (1998:200) om statliga utställningsgarantier. finansieras verksamheten genom avgifter. Eventuella överskott skall vid utgången av respektive budgetår redovisas på statsbudgetens inkomstsida under rubriken 2511 Expeditions- och ansökningsavgifter. Tabell 4.8 Statliga utställningsgarantier (som inte får 4.13.228:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete 1 Varav 18 916 tkr på tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och 5 500 tkr på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Under detta anslag beräknas medel till en rad skilda ändamål på kulturområdet. Medel beräknas bl.a. till Statens kulturråds disposition för tillfälliga insatser av utvecklingskaraktär eller insatser som på annat sätt är kulturpolitiskt ange- Inom anslaget beräknas också medel för kulturinsatser i arbetslivet, bidrag till länsbildningsförbund m.fl. för kultur- och föreläsningsverksamhet, bidrag till länskonstnärer, bidrag till samisk kultur, bidrag för att främja funktionshindrades deltagande i kulturlivet samt bidrag till . Vidare beräknas inom anslaget bidrag till centrala amatörorganisationer, centrumbildningar, lokalhållande organisationer för kulturverksamhet, organisationer med mångkulturell inriktning samt bidrag till internationellt kulturutbyte och samarbete. Svenska statens bidrag till nationalgåva till och för och finns uppförda under anslaget. För bidragsgivningen gäller förordningen (1984:326) om statsbidrag till kulturella ändamål, förordningen (1991:975) om statsbidrag till ideella föreningars kulturprogram, förordningen (1996:1598) om statsbidrag till regional kulturverksamhet och sametingslagen (1992:1433). Anslagssparandet avser av beslutade men ej utbetalda bidrag bl.a. till samisk teater och på den försening av projektstarten för försöksverksamhet med Forum för världskultur som uppstod 1998. Regeringen har beslutat att föra bort som en indragning av anslagssparande för samisk kultur. Resterande anslagssparande beräknas bli förbrukat under . Regeringen bedömer att bidragsgivningen och medelsförbrukningen under anslaget skett i enlighet med fastställd inriktning. Det bör ankomma på regeringen att i regleringsbrevet fördela medlen mellan de olika ändamålen. I enlighet med regeringens bedömning under inledningen till politikområdet beräknas för regionala insatser på det mångkulturella området och för en satsning på de nationella minoriteternas kultur och språk. Vidare föreslås en förstärkning på 2 miljoner 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 kronor av medlen för Kultur i arbetslivet och en ökning av statsbidraget till med . Engångsanvisningar på sammanlagt har beräknats för tillfälliga stöd till GöteborgsOperan, och festspelsscen i . Under anslaget fördelas bl.a. verksamhetsstöd till såväl Författar- och Översättarcentrum som Internationella Tonsättarcentrum. Verksamhetsstödet till tredje centrum för internationellt kulturutbyte, Baltic Art Center, bör i fortsättningen beräknas under detta anslag, varför bör överföras till detta anslag från anslaget 28:19 Bidrag till bild- och formområdet. För innevarande budgetår har sammanlagt förts upp under detta anslag som kompensation till statsunderstödda teater-, dans- och musikinstitutioner för höjda pensionspremier. Dessa medel inklusive pris- och löneomräkning bör överföras till respektive sakanslag, dvs. anslagen 28:4 Försöksverksamhet med ändrad regional fördelning av regionalpolitiska medel, 28:5 Bidrag till Operan, , , Svenska rikskonserter och samt 28:6 Bidrag till regional musikverksamhet samt regionala och lokala teater-, dans- och musikinstitutioner. Fördelningen framgår av redovisningen under respektive anslag. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Tabell 4.11 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 4.13.3 28:3 Nationella uppdrag Under anslaget beräknas medel för tidsbegränsade nationella uppdrag inom områdena barn- och ungdomsteater, regional filmverksamhet, ungdomskultur, musik, samtidskonst, museiverksamhet, formgivning och design samt barnkulturforskning. är Regionteatern innehavare av det nationella uppdraget inom området barnkulturforskning. är Föreningen innehavare av det nationella uppdraget inom området formgivning och design. Inom de sex övriga områdena är i nämnd ordning Teater i , Filmpool Nord i , Cirkus Cirkör i , (), BildMuseet i och innehavare av nationella uppdrag . Inriktningen på de nationella uppdragen bör ligga fast. Regeringen har, som redovisats under inledningen till politikområdet, för avsikt att ge Föreningen ett fortsatt nationellt uppdrag inom området formgivning och design. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . 4.13.428:4 Försöksverksamhet med ändrad regional fördelning av kulturpolitiska medel 1 Motsvarar 162 815 tkr prisnivå. Enligt lagen (1996:1414) om försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning genomförs en försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning i , och län. I dessa försökslän har regionala självstyrelseorgan fr.o.m. från övertagit befogenheten att besluta om fördelningen av statsbidrag till regional kulturverksamhet. Under anslaget beräknas medel för denna försöksverksamhet. För verksamheten gäller förordningen (1998:305) en försöksverksamhet med ändrad fördelning av statsbidrag till regional kulturverksamhet. Bidragen till teater-, dans- och musikinstitutioner som är anslutna till det statliga tjänstepensionssystemet har justerats uppåt för att kompensera höjda pensionspremier. För innevarande budgetår har det samlade justeringsbeloppet förts upp under anslaget 28:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete. Dessa medel bör beräknas under respektive sakanslag, vilket innebär att detta anslag tillförs , inklusive pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Tabell 4.14 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 4.13.528:5 Bidrag till Operan, , , Svenska rikskonserter och 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Från anslaget lämnas bidrag till fem riksinstitutioner på teater-, dans- och musikområdet, nämligen Operan, , , Svenska rikskonserter och . Operan och är nationalscener för talteater respektive opera och balett. Nationalscenerna drivs genom två av staten helägda aktiebolag, och . bedriver turnerande teaterverksamhet och är organiserad som en ideell förening med lokala och regionala arrangörsföreningar samt en central enhet med producerande, förmedlande och främjande uppgifter. Svenska rikskonserter är en av staten bildad stiftelse med uppgift att främja utvecklingen av musiklivet i hela landet genom kompletterande musikproduktion, service till musiklivet och presentation av svensk musik i utlandet. är en stiftelse, bildad av de institutioner som har större fasta dansensembler. Stiftelsen har till ändamål att främja och utveckla den samtida dansen, främst genom att ta emot svenska och utländska dansgästspel. Verksamheten samfinansieras med . 1Inklusive en minskning med 5 000 tkr på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen 2Motsvarar 797 811 tkr prisnivå. Tabell 4.16 Ekonomisk redovisning 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Operans föreställningsverksamhet har ökat kraftigt . gavs 351 föreställningar, jämfört med 312 1999 och 293 1998. 17 nyproduktioner hade premiär , vilket är lika många som under . På sidoscenen genomförde Operan tre egna uppsättningar samt var värd för tre gästspel, bl.a inom ramen för ett utbyte med GöteborgsOperan. har dock publiktillströmningen blivit ojämnare. Operan redovisar ett balanserat resultat , men prognoserna har pekat på betydande underskott. Operan har informerat regeringen om att resultatförbättrande åtgärder i storleksordningen kommer att genomföras med full verkan . De ändrade principerna för hyressättning i ändamålsfastigheter beräknas minska Operans lokalkostnader med , varför anslaget har minskats med motsvarande belopp. För att värna kärnverksamheten bör dock i ökade medel tillföras Operan. Detta, jämte de besparingar som Operan själv avser att genomföra, ger enligt regeringens bedömning förutsättningar för ekonomisk balans. Regeringen utgår från att Operabaletten behåller en numerär som möjliggör en bred repertoar. Bidraget till Operan har pris- och löneomräknats med . Med anledning av höjda pensionspremier för Operan beräknas härutöver en anslagsökning på . Medlen har anvisats under anslaget 28:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete. I enlighet med den bedömning som redovisats i inledningen till politikområdet föreslås slutligen att Operan tilldelas ett engångsbelopp på för riktade insatser i syfte att nå publik utanför . Under större delen av 2000 hölls stängd för ombyggnad. Trots den begränsade tillgången till scener hade premiär på 18 nyproduktioner, jämfört med 19 under vart och ett av de två närmast föregående åren. synnerligen god publiktillströmning. Den genomsnittliga beläggningen vid förra årets föreställningar var . Genom en strikt utgiftskontroll och den gynnsamma publikutvecklingen har ekonomiska läge förbättrats. De ändrade principerna för hyressättning i ändamålsfastigheter beräknas minska lokalkostnader med , varför anslaget har minskats med motsvarande belopp. erfar regeringen att har ett akut behov av investeringar i teknisk uttrustning och renoveringar. För detta ändamål bör tillföras i särskilda investeringsmedel. Bidraget till har pris- och löneomräknats med . Med anledning av höjda pensionspremier för beräknas härutöver en anslagsökning på . Medlen har anvisats under anslaget 28:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete. I enlighet med den bedömning som redovisats i inledningen till politikområdet föreslås slutligen att tilldelas ett engångsbelopp på för riktade insatser i syfte att nå publik utanför . publik fortsätter att öka i hela landet. Även produktionsvolymen har ökat, med en tydlig inriktning på samarbete med andra producenter. Verksamheten vid har fått en tydlig mångkulturell inriktning. Regeringen noterar att har förvärvat fastighet av för en köpeskilling av . Förvärvet har finansierats med banklån. redovisar ett överskott på efter avskrivningar, vilket ökar det egna kapitalet till . Bidraget till har pris- och löneomräknats med . Med anledning av höjda pensionspremier för beräknas härutöver en anslagsökning på . Medlen har anvisats under anslaget 28:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete. Statsbidraget till är förbundet med villkor om verksamhet på en rad olika områden. Det kan finnas skäl att se över dessa villkor i syfte att få till stånd ett klarare och mer renodlat uppdrag. Regeringen avser att föra en dialog med om dessa frågor. konstaterar regeringen att har en solid ekonomi och höga produktionsvolymer. Bidraget till föreslås därför minska med . Svenska rikskonserter har ökat insatserna ute i landet efter en tillfällig koncentration på Stockholmsaktiviteter under . En viss avmattning av efterfrågan på turnéproduktioner i Norrlandslänen kan dock konstateras, vilket ökar behovet av samplanering med länsmusiken och lokala arrangörer i de berörda länen. Ut- landsverksamheten visar en kraftig ökning . Insatserna för smala musikgenrer har fortsatt. En omfattande presentation av svensk jazz har genomförts i och . Tillkomsten av folk- och världsmusikscenen Stallet innebär att Svenska rikskonserter fått ett särskilt ansvar för främjande och utveckling av dessa musikformer. Den nutida musiken har främjats genom turné- program, produktionssamverkan med och ett utvecklingsprojekt i samverkan med . Antalet kompositionsbeställningar har ökat. Svenska rikskonserter redovisar ett överskott på . Det egna kapitalet uppgår till . Bidraget till Svenska rikskonserter har pris- och löneomräknats med . Med anledning av höjda pensionspremier för Svenska rikskonserter beräknas härutöver en anslagsökning på . Medlen har anvisats under anslaget 28:2 Bidrag till till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete. I enlighet med den bedömning som redovisats i inledningen till politikområdet föreslås slutligen att Svenska rikskonserter tilldelas ett engångsbelopp på för riktade regionala insatser och utveckling av den mångkulturella musiken. bedriver helårsverksamhet på två scener. Verksamheten håller en mycket hög konstnärlig nivå och publiktill- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 strömningen är god. bör dock sträva efter en alternativ lokalanvändning för att frigöra verksamhetsmedel. Att nu prövar förutsättningarna för samverkan med annan dansverksamhet i lokalerna finner regeringen positivt. Till följd av en strikt utgiftskontroll redovisar ett överskott på ca . Det fria egna kapitalet uppgår därmed till . Bidraget till har pris- och löneomräknats med . Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Tabell 4.17 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 4.13.628:6 Bidrag till regional musikverksamhet samt regionala och lokala teater-, dans- och musikinstitutioner 1 Motsvarar 647 150 tkr prisnivå. Under anslaget anvisas medel för statsbidrag till länsmusikverksamhet samt regionala och lokala teater-, dans- och musikinstitutioner. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 dragsgivningen gäller förordningen (1996:1598) om statsbidrag till regional kulturverksamhet. Med anledning av pågående försöksverksamhet i , och med regional fördelning av kulturpolitiska medel beräknas medel för kulturinstitutioner i dessa län även under anslaget 28:4 Försöksverksamhet med ändrad regional fördelning av kulturpolitiska medel. Tabell 4.19 Anslagets fördelning 2001 beviljades statliga verksamhetsbidrag till 17 länsmusikinstitutioner, 11 symfoni- och kammarorkestrar samt 25 regionala eller lokala teater- och dansinstitutioner. Utvecklingsbidrag lämnades till 25 teaterinstitutioner och 33 musikinstitutioner för bl.a. verksamhet med barn och ungdom och projekt med mångkulturell inriktning. Särskilda bidrag för samarbete med tonsättare gick till 24 institutioner. Med anledning av att pensionspremierna höjts för institutioner som är anslutna till det statliga tjänstepensionssystemet beräknas en höjning av anslaget med , inklusive löneomräkning. Medlen har anvisats under anslaget 28:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete.