prop · GP031d16 · 2001-09-20 00:00:00 — 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Förslag till riksdagsbeslut....................................................................................... Utgiftsområde 15 Studiestöd................................................................................. Anslag inom utgiftsområde 15 Studiestöd............................................................ 25:1 Studiehjälp m.m............................................................................... 25:2 Studiemedel m.m........................................................................... 25:3 Studiemedelsräntor m.m............................................................... 25:4 Vuxenstudiestöd m.m. .................................................................. 3.1.525:5 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk .......................................................... 25:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål.......................................... 25:7 Bidrag till vissa organisationer m.m. ............................................ 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde Studiestöd................................................... 2.2 Härledning av ramnivån 20022004 .......................................................................... 3.25:1 Anslagsutveckling för Studiehjälp m.m................................................................ 3.25:1 Härledning av nivån 20022004.......................................................................... 3.25:2 Anslagsutveckling för Studiemedel m.m............................................................ 3.25:2 Härledning av nivån 20022004.......................................................................... 3.25:3 Anslagsutveckling för Studiemedelsräntor m.m................................................ 3.25:3 Härledning av nivån 20022004.......................................................................... 3.25:4 Anslagsutveckling för Vuxenstudiestöd m.m. ................................................... 3.25:4 Härledning av nivån 20022004.......................................................................... 3.25:5 Anslagsutveckling för Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk ............................................................ 3.25:5 Härledning av nivån 20022004.......................................................................... 3.25.6 Anslagsutveckling för Bidrag till vissa studiesociala ändamål........................... 3.25:6 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden........................................................ 3.25:6 Härledning av nivån 20022004.......................................................................... 3.25:7 Anslagsutveckling för Bidrag till vissa organisationer m.m.............................. 3.25:7 Härledning av nivån 20022004.......................................................................... 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.godkänner att lån tas upp i för det samlade behovet för studielån om 112 (avsnitt 3.1.3), 2.bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslaget 25:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål, beställa produktion av studielitteratur som inklusive tidigare gjorda åtaganden innebär utgifter på högst efter 2002 (avsnitt 3.1.6), 3.för anvisar anslagen under utgiftsområde 15 Studiestöd enligt följande uppställning: 25:5 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss 25:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål 25:7 Bidrag till vissa organisationer m.m. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 2 Utgiftsområde 15 Studiestöd Samtliga anslag under utgiftsområdet hör till politikområdet Utbildningspolitik som presenteras under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Utgiftsområdet omfattar kostnader för olika former av ekonomiskt stöd till enskilda under studier. Kostnader för förvaltningen av studiestöden, som sköts av (), redovisas under utgiftsområde 16 politikområde Utbildningspolitik. Inom utgiftsområdet anslås medel för dels studiehjälp i form av studiebidrag, inackorde- ringstillägg och extra tillägg för studerande inom främst gymnasieskolan, dels studiemedel i form av studiebidrag, dels medel för räntesubventioner och avskrivning av studielån. Vidare anslås medel för olika former av vuxenstudiestöd samt bidrag för studiesociala ändamål. Vissa studiestöd är rättighetsstyrda. Detta innebär att anslagsbelastningen, förutom av reglerna för lån och bidrag, främst är beroende av antalet studerande i utbildningar som ger rätt till studiestöd och de studerandes val av studiestöd. Bestämmelserna som reglerar rätten till studiestöd och återbetalningen av studielån finns främst i studiestödslagen (1999:1395) och studiestödsförordningen (2000:655) samt CSN:s tillämpningsföreskrifter. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde Studiestöd Totalt för utgiftsområde 15 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen och budgetpropositionen . Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 20022004 Förändring till följd av: Överföring till/från andra 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 3 Anslag inom utgiftsområde 15 Studiestöd Tabell 3.25:1 Anslagsutveckling för Studiehjälp m.m. Anslaget finansierar studiebidrag, inackorderingstillägg och extra tillägg enligt studiestödslagen (1999:1395). Vidare finansierar anslaget enligt särskild författning (CSNFS 1983:17) ersättning till svenska elever utomlands för dagliga resor. Utgifterna är främst beroende av antalet ungdomar i åldern som studerar i gymnasieskolor och motsvarande skolformer. Anslagssparandet beror på ett lägre antal studerande än beräknat. Även prognosen visar ett lägre utnyttjande av anslaget än vad som beräknats i budgetpropositionen . betalades studiebidrag ut till ca 386 000 elever. Enligt befolkningsstatistik beräknas antalet ungdomar i åldern öka något under kommande budgetår. Regeringen beräknar att ungefär 390 000 elever kommer att få studiebidrag under och 398 000 under . Bidraget betalas ut med under den del av ett läsår då den studerande bedriver studier. ekonomiska vårproposition föreslog regeringen att studiehjälpen skall kunna lämnas fr.o.m. . Kostnaden för det utökade studiebidraget beräknas till . har anslaget därför ökats med motsvarande belopp. betalades extra tillägg ut till 21 500 studerande, en minskning i förhållande till föregående år. Fr.o.m. skall inackorderingstillägget precis som studiebidraget kunna lämnas . Inackorderingstillägg och kostnader för dagliga resor för elever utomlands fick 6 032 elever inackorderingstilllägg, en ökning i förhållande till föregående år. Fr.o.m. skall inackorderingstillägget liksom studiebidraget kunna lämnas . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Mot bakgrund av ovanstående beräknas kostnaden för studiehjälpen till för . Tabell 3.25:1 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen . Tabell 3.25:2 Anslagsutveckling för Studiemedel m.m. 1Varav 720 tkr på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Varav 1 117 719 tkr utgörs av statliga ålderspensionsavgifter. 3Varav 2 378 509 tkr utgörs av statliga ålderspensionsavgifter. 4Varav 2 913 829 tkr utgörs av statliga ålderspensionsavgifter. 5Varav 2 969 464 tkr utgörs av statliga ålderspensionsavgifter. Anslaget finansierar kostnader för studiemedel i form av studiebidrag samt pensionsavgifter. Studiemedelsanlaget är till övervägande del rättighetsstyrt och är följaktligen främst beroende av antalet studerande. Ut- gifterna på anslaget är också kopplade till utvecklingen av prisbasbeloppet. En jämförelse mellan anvisade medel och utfall för visar ett underskott på . Det beror främst på två motverkande faktorer. Färre studerande än förväntat, främst på grundskole- och gymnasienivå, efterfrågade stödet. Detta minskade kostnaderna för studiebidrag. ökade kostnaderna för studiemedelsräntor, som tidigare redovisats under detta anslag, på grund av att avräkningsprincipen för studiemedelsräntor ändrats från kassamässig till utgiftsmässig. Sammantaget medförde detta att anslaget överskreds. För samtliga utbildningsnivåer fick sammanräknat ca 420 000 personer studiemedel . Det är en ökning med från föregående år. har antalet studiemedelstagare på grundskole- och gymnasienivå minskat med till ca 105 000 personer. Arbetsmarknadslägets förbättring är sannolikt en betydande orsak till minskningen. Antalet studiemedelstagare på eftergymnasial nivå, inklusive utlandsstuderande, har ökat med till ca 315 000 personer . Ökningen följer inte fullt ut samma ökningstakt som antalet utbildningsplatser inom högskoleområdet. Det förhållandet att studiemedelstagarna är färre än förväntat är också den huvudsakliga orsaken till att utgifterna förväntas bli lägre än tillgängliga medel 2001. Studiestödssystemet har reformerats och det generella studiebidragets andel av studiemedlets totalbelopp höjdes från . Detta innebär att det generella bidraget höjts från till prisnivå. infördes för vissa studerande ett nytt högre studiebidrag med en bidragsdel motsvarande av studiemedelsbeloppet. Dessutom höjdes fribeloppsgränserna och studiebidraget blev pensionsgrundande. Det nya studiestödssystemet får fullt genomslag , vilket medför att anslagsbehovet ökar med ca inklusive pensionsavgifter. förs över från anslaget 25:4 Vuxenstudiestöd m.m. med anledning av att det särskilda vuxenstudiestödet (svux) och det särskilda vuxenstudiestödet för arbetslösa (svuxa) successivt avvecklas fr.o.m. . Fortsättningsvis lämnas dessa stöd endast till dem som före den tidpunkten påbörjat studier med dessa stöd, dock längst till och med . Studiemedelsanslaget följer utvecklingen inom utbildningssektorn och påverkas av de insatser riksdag och regering gör inom området. tillförs universitet och högskolor resurser för närmare 100 000 nya permanenta platser. utökas antalet högskoleplatser ytterligare, vilket bedöms öka efterfrågan på studiemedel. kommer en särskild form av studiemedel att införas för vissa vuxenstuderande (jfr. 2000/01:72, 2000/01:UbU15, rskr. 2000/01:229). avskaffas det särskilda utbildningsbidraget (ubs). Det nya stödet riktas till personer som är eller riskerar att bli arbetslösa samt till vissa funktionshindrade. Det nya stödet utgör av det totala studiemedelsbeloppet. Detta medför att anslagsbehovet ökar med något mer än inklusive pensionsavgift. Detta belopp förs över från anslaget 25:4 Vuxenstudiestöd m.m. Tabell 3.25:2 Härledning av nivån 20022004 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen . Tabell 3.25:3 Anslagsutveckling för Studiemedelsräntor m.m. Anslaget finansierar räntor på och avskrivningar av studielån som lämnats inom ramen för studiemedel, svux och svuxa. Dessutom belastas anslaget av avskrivningar av studielån som lämnats inom ramen för studiehjälpen enligt äldre bestämmelser. Anslaget belastas också av kostnader för avskrivning och inlösen av vissa studielån med statlig kreditgaranti i enlighet med kungörelsen (1961:384) om avskrivning av lån för stu- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 dier eller på grund av att låntagaren avlidit eller varit varaktigt betalningsoförmögen. Faktorer som nyutlåning, ränteutveckling, prisbasbelopp, återbetalningstakt och avskrivning av studielån styr utgifterna på anslaget. Ränteutgifterna beror också på den fordran som staten har på samtliga låntagare. hade över 1,4 miljoner personer studielån, varav ca 220 000 inte hade börjat återbetala lånet. Utfallet på anslaget 2001 förväntas bli lägre än anvisade medel. Anledningen till det är att principen, för när betalningar för utgifter för studiemedelsräntor skall avräknas från anslaget, har ändrats från utgiftsmässig till kassamässig avräkning enligt regeringens beslut (U2001/1615/ST). Det medför att anslaget belastas med tre mot tidigare fyra betalningar. avräknas anslaget för fyra betalningar . En övervägande del av anslagsbelastningen utgörs av räntekostnader till följd av att den totala skuldstocken ökar och att återbetalningarna ännu är relativt begränsade. Upplåningsräntan för () för dessa lån är 2001 och baseras på ett genomsnitt av upplåningsräntan för sexmånaders statsskuldsväxlar och femåriga statsobligationer under de tre föregående åren. Räntan på studielån är inte avdragsgill enligt inkomstskattelagen (1999:1229) för låntagaren. I stället är räntan för låntagaren subventionerad , motsvarande avdragsrätten för räntor enligt inkomstskattelagen. Låntagarnas ränta är . förväntas räntan vara densamma. har kostnaderna för avskrivningar av studielån, dvs. sådana studielån som tagits för grundskolestudier eller gymnasiala studier och som vid fortsatta eftergymnasiala studier delvis skrivs av, ökat kraftigt. Kostnaderna beräknas uppgå till 2002. CSN:s totala upplåning från beräknas uppgå till ca vid utgången av 2001 för studielån tagna . För beräknas ytterligare lånas upp för studielån. Det samlade lånebehovet bedöms därmed uppgå till för detta budgetår. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Tabell 3.25:3 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Överföring till/från Förslag/beräknat anslag 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen . Tabell 3.25:4 Anslagsutveckling för Vuxenstudiestöd m.m. 1Inklusive anslagna medel för anslagen A 6 och A 7. 2Varav 40 000 tkr på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 3Varav 509 690 tkr utgörs av statliga ålderspensionsavgifter. 4Varav 208 922 tkr utgörs av statliga ålderspensionsavgifter inklusive korrigeringsbelopp avseende på 99 036 tkr. 5Varav 5 856 tkr utgörs av statliga ålderspensionsavgifter. Anslaget finansierar olika former av studiestöd för vuxenstuderande. Den viktigaste utgiftsstyrande faktorn är antalet studerande som efterfrågar stöd. En jämförelse mellan anvisade medel och utfall visar att nästan inte har utnyttjats. Detta främst beroende på att arbetslösa ansökt om svux och ubs i mindre omfattning än beräknat. Den främsta orsaken till detta antas vara en sjunkande arbetslöshet, men även på grund av att möjligheten att studera ett andra år med ubs upphörde . Många studerande har därför valt svux eller svuxa. Det har inneburit att anslaget för vuxenstudiestöd m.m. belastats i mindre omfattning, eftersom vuxenstudiebidraget utgör av bidraget i ubs. infördes det nya reformerade studiestödssystemet. Det innebär att vuxenstudiestöden svux och svuxa endast kan lämnas till studerande som före påbörjat en utbildning med dessa stöd. Stöd kan dock lämnas längst till och med . Med anledning av reformen överförs ca till anslaget 25:2 Studiemedel m.m. 2002. Vuxenstudiestöden kortidsstudiestöd, internatbidrag och timersättning vid särvux lämnas inte längre enligt studiestödslagstiftningen. kan i stället bidrag lämnas enligt förordningen (2001:362) om bidrag vid korttidsstudier. Bidraget handhas av i (LO), () och utbildningsstöd (Sisus). Stipendier för basår till ungdomar lämnas inte längre. fick ca 52 200 personer ubs, vilket är en minskning med i relation till föregående budgetår. Under innevarande år beräknas att ungefär lika många studerande kommer att få ubs. Som nämnts har ubs inte utnyttjats som beräknat. Utbetalda medel uppgick till , en minskning med jämfört med förra budgetåret. Till arbetstagare betalades ut av anslagna medel. har med anledning av regeringens proposition (prop. 2000/01:72) Vuxnas lärande och utvecklingen av vuxenutbildningen beslutat att ubs skall avvecklas i samband med att ett särskilt studiemedel för vissa vuxna införs . Medel för denna reform har beräknats under detta anslag. Med anledning av att detta nya stöd skall inordnas i studiemedelssystemet förs över till anslaget 25:2 Studiemedel m.m. 2003. Ersättningsnivåerna i ubs är beroende av nivåerna i arbetslöshetsförsäkringen. har den högsta ersättningen i arbetslöshetsersättningen höjts med till . höjdes den lägsta nivån till . En ersättningsdag med ubs jämställs med med Kostnaderna för ubs föreslås finansieras genom en överföring från anslaget 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd.00 Under betalades ut i korttidsstudiestöd och internatbidrag till drygt 4 200 personer. Det innebär en ökning i förhållande innan. Fr.o.m. kan stöden inte längre beviljas. Bidrag till studier utbetalas i stället enligt förordningen (2001:362) om bidrag vid korttidsstudier (se avsnitt 3.1.7 anslaget 25:7 Bidrag till vissa organisationer m.m.). Bidrag motsvarande timersättningen utbetalas enligt förordningen (2001:362) om bidrag vid korttidsstudier, se avsnitt 3.1.7 anslaget 25:7 Bidrag till vissa organisationer m.m. Särskilt vuxenstudiestöd till studerande vid vissa naturvetenskapliga och tekniska utbildningar Anslaget redovisades i budgetpropositionen under anslaget A7 Särskilt vuxenstudiestöd till studerande vid vissa naturvetenskapliga och tekniska utbildningar. Endast studerande som har rätt till svux kan antas till utbildningarna. var det 5 727 personer som studerade med detta stöd. Inga nya studerande antas till i frågavarande utbildning och stödet upphör helt vid utgången av 2002. Mot bakgrund av det som redovisats beräknas kostnaden för för vuxenstudiestöden till . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Tabell 3.25:4 Härledning av nivån 20022004 -1 073 696 -2 239 022 -2 302 658 -1 024 178 -3 268 794 -3 269 514 till/från andra -2 473 508 -5 787 816 -5 852 172 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen . 3.1.525:5 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk Tabell 3.25:5 Anslagsutveckling för Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk 1Varav 1 089 tkr utgörs av statliga ålderspensionsavgifter. 2Varav 1 089 tkr utgörs av statliga ålderspensionsavgifter. 3Varav 1 089 tkr utgörs av statliga ålderspensionsavgifter. 4Varav 1 089 tkr utgörs av statliga ålderspensionsavgifter. -bidrag enligt förordningen (1995:667) om bidrag till vissa funktionshindrade elever i gymnasieskolan för kostnader för resor och boende för döva och hörselskadade elever vid riksgymnasierna i samt för elever vid Rh-anpassad gymnasial utbildning i , , och , -utgifter enligt förordningen (1997:1158) om statsbidrag för teckenspråksutbildning för vissa föräldrar för kostnader för dels anordnandet av sådan utbildning, dels deltagande i sådan utbildning. De huvudsakliga faktorer som styr utgifterna på området är antalet elever. redovisas ett anslagssparande på . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 har regeringen beslutat om indragning av . Regeringen räknar med ett visst anslagssparande även 2001. har 414 personer fått bidrag enligt förordningen (1995:667) om bidrag till vissa funktionshindrade elever i gymnasieskolan. Det är en ökning med i jämförelse med 1999. Omfattningen bedöms ligga på samma nivå de kommande tre åren. Vid beslut om bidrag enligt förordningen tas hänsyn till om eleven uppbär förtidspension eller sjukbidrag. Budgeteringen under anslaget utgår från att ersättning skall ges till eleverna enligt förhållandet att ingen elev uppbär sådan förmån vilket förklarar anslagssparandet. Enligt beslut med anledning av förslag i propositionen Sjukersättning och aktivitetsersättning i stället för förtidspension (prop. 2000/01:96, bet. 2000/01:SfU15, rskr. 2000/01:257) skall systemet med förtidspension och sjukbidrag fr.o.m. förändras. Den nya aktivitetsersättningen skall kunna utgå tidigast från den l juli det år då den unge fyller . Belastningen på anslaget påverkas av beslut . Bidrag enligt förordningen (1997:1158) om statsbidrag för teckenspråksutbildning för vissa föräldrar (TUFF) har omfattat ca 700 föräldrar. Det är en ökning med ca 150 deltagare i förhållande till 1999. Vid full utbyggnad beräknas omfattningen till 800 personer. Ut- bildningen är ännu under uppbyggnad och det krävs tid att rekrytera samtliga föräldrar som är i behov av teckenspråksutbildning. Särskilda insatser görs för föräldrar med invandrarbakgrund. Invandrarfamiljernas speciella behov av anpassad utbildning är kostnadskrävande och kommer att innebära ökat medelsbehov vid fullt utbyggd verksamhet. Regeringen gör dock bedömningen att detta ryms inom nuvarande anslagsnivåer. har i uppdrag att följa och utvärdera TUFF och lämna redovisning. Slutlig redovisning skall lämnas . Av den senaste redovisningen framgår bl.a. att utvärderingen över lag ger en positiv bild av verksamheten. Många föräldrar anser dock att TUFF bör utvecklas och få en större omfattning . Studiematerial och läromedel behöver utvecklas, vilket har påbörjats. saknar lokala arbetsplaner inom ramen för fastställd ramkursplan. , hörselskadade och språkstörda barn har i skrivelser och påtalat behovet av utökning av TUFF. Utbildningen är under uppbyggnad och de justeringar som behövs med anledning av uppföljning och utvärdering skall åtgärdas. Erfarenheter av TUFF i sin slutliga utformning och slutredovisning av utvärdering saknas. Det finns inte heller uppgift om hur möjligheterna tillvaratagits till efterföljande studier inom ramen för befintligt utbildningsutbud som studiecirkel och folkhögskola. Regeringen finner inte skäl att föreslå några förändringar innan dessa underlag finns. Mot bakgrund av ovanstående beräknar regeringen anslaget till för vardera budgetår 2002, 2003 och 2004. Tabell 3.25:5 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen . 3.1.625:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål Tabell 3.25.6 Anslagsutveckling för Bidrag till vissa studiesociala ändamål Anslaget finansierar stöd till produktion av studielitteratur för högskolestuderande som är synskadade, rörelsehindrade eller dyslektiker. An- slaget disponeras av Talboks- och (TPB) som i samverkan med andra bibliotek skall förse synskadade och andra 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 läshandikappade med litteratur. En jämförelse mellan budget och utfall visar att utgiften blev ca lägre än anvisade medel beroende på att beställd kurslitteratur inte levererats . Prognosen visar att anslaget kommer att förbrukas i sin helhet. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att , ifråga om ramanslaget 25:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål, beställa produktion av studielitteratur som inklusive tidigare gjorda åtaganden innebär utgifter på högst efter 2002. Tabell 3.25:6 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Antalet läshandikappade högskolestuderande som utnyttjade TPB:s studielitteraturservice var 566 personer. Det är en ökning jämfört med föregående år. Det är framför allt gruppen dyslektiker som ökat mest. Un- der ökade antalet dyslektiker . Antalet högskoleplatser ökar även fortsättningsvis, vilket kan medföra att fler funktionshindrade studenter kommer att behöva studielitteratur. Kostnader för produktion av studielitteratur för studerande som är synskadade, rörelsehind- rade eller dyslektiker beräknas till för . Regeringen bör få ett bemyndigande att i fråga om detta ramanslag beställa sådan produktion av som förfaller till betalning efter 2002 till ett belopp av . Tabell 3.25:6 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen . 3.1.725:7 Bidrag till vissa organisationer m.m. Tabell 3.25:7 Anslagsutveckling för Bidrag till vissa organisationer m.m. 1Motsvarar 40 241 tkr prisnivå. 2Motsvarar 40 241 tkr prisnivå. har beslutat (prop. 2000/01:107, bet.