prop · GP031d23 · 2001-09-20 00:00:00 — Den sammanlagda verksamhetsvolymen inkl. externa intäkter och lånefinansierad verksamhet uppgick till ca för . har direkt och indirekt innehaft flera bolag som bedriver verksamhet som faller inom verkets uppgifter. () ägs av staten och förvaltas till vardera av och . Bolagets uppgift är dels att förvalta de svenska intressena i det hälftenägda Konsortiet, dels att svara för genomförandet av väg- och järnvägsanslutningarna på den svenska sidan av Öresundsförbindelsen, dels att bidra till finansieringen av Ci- tytunnelprojektet under . exporterar konsulttjänster inom framför allt områdena vägadministration, vägunderhåll och trafiksäkerhet. vits i flera länder i , , samt . Anslagsförbrukningen 2000 för verksamhetsområdet underskred anslagen med ca . Prognosen är för verksamhetsområdet ca högre än anslagen. I vårpropositionen har anslaget 36:1 : Administration minskats med , varav förts till anslaget 36:2 Väghållning och statsbidrag. var det ingående anslagssparandet för anslaget 36:1 : Administration 2001 ca . Det innebär att tillgängliga medel för anslaget uppgår till ca och det beräknade utnyttjandet av anslagskredit 2001 uppgår till ca . Resterande del av utnyttjandet av anslagskredit avser således anslaget 36:2 Väghållning och statsbidrag. Inom anslaget 36:2 Väghållning och statsbidrag är det främst verksamheter avseende drift och underhåll som förväntas få en anslagsförbrukning som överstiger anslaget. Anslagen för verksamhetsområde Väg föreslås öka 20032004 jämfört med beslutade anslag för att bättre möta kraven på en tillfredsställande väghållning. sänks anslaget något jämfört med , bl.a. för att medel skall kunna överföras till anslaget 36:4 Banhållning och sektorsuppgifter . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tusental kronor (löpande priser) 36:1 Vägerket; Administration 36:2 Väghållning och statsbidrag 36:6 Från EG-budget finansierat stöd till transeurope- A6 Nationellt investeringsprogram för infrastrukturut- veckling anslagsposterna 1 och 2 1Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen . 2Avser endast en anslagspost. Anslaget i sin helhet redovisas under avsnitt 6.9. Tabell 5.2 Anslag och utfall 19982000 1 36:2 Väghållning och statsbidrag inkluderar även diverse äldreanslag. Regeringen gör följande samlade övergripande bedömning av verksamhetsområdet resultat . På det statliga vägnätet () har restiden minskat med ca eller till följd av gjorda väginvesteringar . Det är ett högre utfall än 1999. har permanenta och tillfälliga hastighetsnedsättningar inneburit en ökning av restiden som bedöms uppgå till . på det statliga vägnätet har kunnat upprätthållas men inte förbättras . Denna bedömning inkluderar restider, tillgänglighet via kollektivtrafik, barn och funktionshindrades tillgänglighet samt trängsel i storstäderna. Även 1999 presenterades ett oförändrat resultat jämfört med . Transportkvaliteten för näringslivet har kunnat upprätthållas på stora delar av det statliga vägnätet, men för vissa delar av vägnätet har transportkvaliteten inte kunnat upprätthållas fullt ut . presenterades också ett blandat resultat. Målet om en säkrare trafik har inte uppnåtts . presenterades också ett negativt resultat. Miljömålet har delvis uppnåtts . presenterades också ett blandat resultat. Målet om en regional utveckling har inte uppnåtts . Motsvarande bedömning gjordes även . De pågående objekten i nationella väghållningsplanen har förverkligats enligt plan och tillgängliga medel. räknar med att ha genomfört en lika stor del av respektive länsplan vid utgången av 2002 (tidpunkten ändrades till 2002 i regleringsbrev ). Re- sultatet överensstämmer i stort med resultat. Regeringen har brutit ned de transportpolitiska delmålen till mer specifika verksamhetsmål för verksamhetsområdet . Verksamhetsområdets resultat i förhållande till dessa framgår nedan. Tillgänglighet definieras som hur lätt medborgare, näringsliv och offentliga organisationer kan nå utbud och aktiviteter. Tillgängligheten påverkas av såväl vägtransportsystemets som samhällets utveckling, t.ex. ändrad lokalisering av bostäder, arbetsplatser och samhällsservice. Verksamhetsmål med koppling till målet om ett tillgängligt transportsystem: Andelen funktionshindrade, äldre och barn som kan utnyttja vägtransportsystemet skall öka. Resultat: Av antalet funktionshindrade med rörelsehinder i gjorde minst en resa per genomsnittlig dag . Motsvarande andelsvärde var . För personer var motsvarande andelsvärde 1999. Detta tyder på att dessa gruppers tillgänglighet till vägtransportsystemet i sin helhet är i stort sett är oförändrat 2000 jämfört med . Däremot bedömer att möjligheterna för funktionshindrade och äldre att resa kollektivt har förbättrats genom de åtgärder som genomförts . Med utgångspunkt från undersökningar genomfört 2000 jämfört med liknande undersökningar som gjordes 1981 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 och 1983 tycks yngre barns möjlighet att nyttja vägtransportsystemet på egen hand ha försämrats. Sammantaget innebär detta att målet om ökad tillgänglighet för funktionshindrade, äldre och barn delvis har uppnåtts. Andelen gångtrafik, cykeltrafik och kollektivtrafikresor skall öka. Resultat: Andelen gångtrafik och cykeltrafik av persontransportarbetet är vardera , vilket innebär en oförändrad nivå jämfört med . Busstrafikens andel av persontransportarbetet uppgår till vilket innebär att andelen minskat jämfört med . Verksamhetsmålet att sammantaget öka dessa tre transportkategoriers andel av transportarbetet har således inte uppnåtts. Bidragsverksamheten till enskilda vägar skall säkerställa att standard och tillgänglighet på det enskilda bidragsberättigade vägnätet upprätthålls. Resultat: Standard och tillgänglighet på det bidragsberättigade vägnätet har upprätthållits, vilket innebär att detta mål är uppfyllt. skall i ökad utsträckning använda vägtrafikledning för att utveckla vägtransportsystemet. Resultat: Vid utgången av 2000 fanns det statlig väg med trafikdetektering varav tillkommit . Det innebär att detta mål är uppfyllt. Under detta mål hanteras ett antal krav på vägnätet som är av särskild betydelse för näringslivets transporter. Transportkvaliteten påverkar transportkostnaderna och därmed också tillgängligheten. Transportkvaliteten bedöms utifrån vägens egenskaper. Verksamhetsmål med koppling till hög transportkvalitet: Underhållet av det statliga vägnätet skall ske på ett sådant sätt att nuvarande tillstånd upprätthålls samt att en återhämtning med av det eftersläpande beläggningsunderhållet sker. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Resultat: Återhämtningen av det eftersläpande beläggningsunderhållet har inte nåtts. I stället har eftersläpningen ökat med . Driften av det statliga vägnätet skall genomföras på ett effektivt sätt som ställda krav på tillgänglighet, trafiksäkerhet och god miljö enligt nationell väghållningsplan tillgodoses. Resultat: Målet om att driften av det statliga vägnätet skall genomföras på ett effektivt sätt bedöms ha nåtts. Verksamhetsmål med koppling till en säker trafik: skall antalet personer som dödas till följd av vägtrafikolyckor understiga 400 personer. skall antalet polisrapporterade svårt skadade personer till följd av vägtrafikolyckor understiga 3 700 personer. Resultat: Både antalet dödade (591 st.) och svårt skadade (4 104 st.) har ökat och det innebär att någon minskning av antalet dödade i trafiken eller antalet svårt skadade, inte har skett . Sammantaget bedöms åtgärder som genomförts ha medfört 18 färre dödade och 115 färre svårt skadade i trafiken. En trafikökning motsvarande den borde normalt ha medfört att antalet dödade sjunkit. Utfallet med 591 dödade i vägtrafiken kan därför betraktas som ovanligt ogynnsamt. Tabell 5.3 Antalet dödade och allvarligt skadade i vägtrafik samt 2000 Regeringens handlingsprogram med 11 punkter för ökad trafiksäkerhet skall genomföras. del av detta mål är att: N genomföra kostnadseffektiva tra fiksäkerhetsåtgärder på hela det statliga vägnätet där flest svåra olyckor sker, N genomföra demonstrationsprojekt av strategisk betydelse för trafiksäkerheten på det kommunala vägnätet, N verka för att efterlevnaden av gällande regler skall öka bland alla trafikanter, N verka för att användning av cykelhjälm skall öka, N egna och upphandlade transporter skall vara kvalitetssäkrade avseende trafiksäkerhet och miljöpåverkan, N verka för att egna och upphandlade transporter för övriga aktörer inom vägtransportsektorn skall vara kvalitetssäkrade avseende trafiksäkerhet och miljöpåverkan, N stimulera och påskynda införandet av ny teknik som hjälper föraren till trafiksäkrare beteende. insatser inom detta område redovisas under rubriken 5.4 Insatser nedan. Efterlevnaden av gällande regler skall öka bland förare och företagare inom yrkestrafik. Resultat: Andelen hastighetsöverträdelser är oförändrad jämfört med och den reella medelhastigheten är också i stort sett oförändrad jämfört med . Bältesanvändning och hjälmanvändning har varit i stort sett oförändrade . Användningen av bilbälte bland förare av taxi och tunga lastbilar har dock ökat betydligt jämfört med situationen före den ändring i lagstiftningen som trädde i kraft . I det transportpolitiska beslutet fastställdes ett antal etappmål för utsläpp av koldioxid (till 2010), kväveoxid, svavel och flyktiga organiska ämnen (till 2005) samt etappmål för buller (till 2003 och 2007). Verksamhetsmål med koppling till en god miljö: De totala utsläppen av koldioxid, kväveoxider och kolväten i vägtransportsystemet skall minska 2000 jämfört med . De totala utsläppen av cancerframkallande ämnen i tätorter skall minska 2000 jämfört med . Resultat: Utsläppen av kväveoxider, kolväten och cancerframkallande ämnen i tätorter minskar. Etappmålen för kväveoxider, kolväten och cancerframkallande ämnen i tätorter bedöms sannolikt kunna nås 2005 och etappmålet för svaveldioxid har redan nåtts. Etappmålet för koldioxid kommer inte att nås utan ytterligare åtgärder. Utsläppen ökade jämfört med och från har ökningen varit . Tunga lastbilar med vikt över står för den största delen av ökningen. Personbilarnas utsläpp är oförändrade jämfört med . De totala halterna av koloxid, kväveoxider, svaveldioxid samt sot och partiklar i vägtransportsystemet skall minska 2000 jämfört med . Resultat: Halterna av hälsopåverkande luftföroreningar har i de flesta avseenden minskat, men höga halter kvarstår i en del tätorter. Bullerstörningar från vägtrafiken skall minska. Resultat: Målet att minska antalet utsatta för buller i befintliga bostadsmiljöer har inte uppnåtts och etappmålet kommer inte att uppfyllas med nuvarande åtgärdstakt. Miljöfarliga material skall inte införas i infrastrukturen och användandet av icke förnyelsebara material skall minimeras samt material skall återanvändas. Resultat: förbrukade ballast jämfört med 14,6 miljoner 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 minskade uttaget av naturgrus jämfört med . Un- der 2000 har 630 tusen ton beläggningsmassor återvunnits. har återvinningen i medeltal varit . Inga lösningsbaserade färger för vägmarkeringar har använts och har inte deponerat något konstruktionsstål . Viss deponering av betong och armeringsjärn har dock skett. påvisades att ytterligare ca 40 vattentäkter påverkats negativt av väghållningen. Det rör sig främst om enskilda brunnar nära vägen som påverkas av vägsalt. har ca 70 dammar för rening av vägdagvatten byggts, jämfört med 30 dammar 1999. Nya transportanläggningar skall lokaliseras så att de fungerar i samklang med sin omgivning och utformas med hänsyn till regionala och lokala natur- och kulturvärden. Resultat: vägprojekt har tagits fram och ett inledande seminarium har hållits om samspelet mellan trafiksäkerhet, miljö och vägarkitektur. har också förberett insatser under . En positiv regional utveckling Verksamhetsmål med koppling till en positiv regional utveckling: Regionala skillnader i ytstandard på belagda vägar skall minska för vägar med samma trafikvolym. Resultat: har restids- och reskostnadsminskningar varit relativt mindre i stödområden än i övriga landet enligt detta sätt att mäta, så de regionala skillnaderna har inte minskat. När det gäller regionala skillnader gällande ytstandard vid samma trafikvolym på belagda vägar, har regionerna och Sydöst den bästa ytstandarden gällande högtrafikerade vägar och och Väst har den sämsta standarden. Gällande låg- och mellantrafikerade vägar har även där , tillsammans med region den bästa ytstandarden, medan och region har den sämsta ytstandarden. För såväl högtrafikerade vägar som för låg- och mellantrafikerade vägar minskar 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 differensen i ytstandard mellan de olika regionerna. Verksamhetsmål för genomförande av planer skall, med hänsyn till anvisade medel, genomföra pågående investeringar och förbättringsåtgärder på det statliga vägnätet i enlighet med den nationella väghållningsplanen och länsplaner för regional transportinfrastruktur. Målet är att genomförandet av länsplanerna för regional transportinfrastruktur sker på sådant sätt att lika stor andel av respektive länsplan är genomförd efter en femårsperiod (vid utgången av 2002). Resultat: I ett antal tabeller nedan redovisas och kommenteras genomförandet av den nationella väghållningsplanen och de regionala planerna. Tabell 5.4 Uppföljning av åtgärder i nationell väghållningsplan (exkl. storstadsöverenskommelsen) Åtgärdskategorier i nationell plan Volym verksamhet 2000, mkr Volym verksamhet 19982000, mkr Andel verksamhet av total i % 19982000 Andel plan i % av total Differens i mkr verksamhet plan 19982000 Differens i % verksamhet plan 1998-2000 Som framgår av tabellen ovan har genomfört en större andel investeringsprojekt än vad den nationella investeringsplanen anger. har nivån för insatserna för fysiska trafiksäkerhetsåtgärder inte nåtts, vilka regeringen prioriterat. Skälet till detta är att merparten av redan pågående projekt har varit investeringsprojekt och det har varit nödvändigt att färdigställa dessa innan resurserna kan styras om till framför allt fysiska trafiksäkerhetsåtgärder. Denna effekt blir också mer påtaglig när anslagstilldelningen inte har kunnat motsvara plannivån. Dessutom gjorde regeringen en omprioritering 1999, efter det att den nationella väghållningsplanen hade fastställts. Det innebär å andra sidan att insatserna för fysiska trafiksäkerhetsåtgärder bör bli tämligen kraftfulla . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 5.5 Uppföljning av åtgärder i regionala planer (exkl. länsjärnvägar) Åtgärdskategorier i regionala planer Volym verksamhet 2000, mkr Volym verksamhet 19982000, mkr Andel verksamhet av total i % 19982000 Andel plan i % av total Differens i mkr verksamhet plan 1998- Differens i % verksamhet plan 1998-2000 På motsvarande sätt finns en kraftig överandel för investeringsprojekt även gällande de regionala planerna. har andelsnivån för framför allt satsningen på bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion inte nåtts, vilket också är ett område som regeringen har prioriterat. Orsaken till denna överandel för investeringsprojekt är densamma som för den nationella väghållningsplanen, med den skillnaden att regeringens uttalade prioritering av bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion skedde först . I verksamhetsplan har satsningen på bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion mer än fördubblats jämfört med genomsnittet för 19982000 och en andelsökning torde därför vara att vänta för dessa åtgärder . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 5.6 Uppföljning av länsfördelning i regional plan (exkl. länsjärnvägar) Utfall/plan % mål i regleringsbrev är att fördelningen av kostnader inom regional plan skall var proportionerligt fördelade mellan länen i enlighet med de regionala planerna vid utgången av 2002. Det är en ändring av det mål som angavs i regleringsbrevet . har i sin årsredovisning angett att man bedömer att man klarar detta nya mål. Målet har ändrats för att öka möjligheten till satsning på bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion. Den höga andelen i sammanhänger med kommunala förskotteringar av bl.a. väg 73 och ombyggnaden av . I har förskotterat tre vägutbyggnader som en del av utbyggnaden av tunneln genom . har erhållit extra anslag för bl.a. . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 5.7 Uppföljning av kostnader samt redovisning av kalkylerade samhällsnytta för objekt större än som öppnats för trafik KöpingKolsva, del 1 -0,80 -0,80 -0,70 1NNV Nettonuvärdeskvot, mått på samhällsekonomisk lönsamhet 2Minskad restid i tusen timmar/år 3Minskat antal dödade och har 14 projekt med en kostnad av öppnats för trafik på det statliga vägnätet. De representerar en investeringsvolym av totalt . En jämförelse mellan slutlig och budgeterad kostnad visar en samlad kostnadsökning på och den största kostnadsavvikelsen jämfört med budget är , och . Mest ökade de projekt som gäller bärighetsförbättringar där det före byggstart rådde stor osäkerhet om vägkroppen och markens beskaffenhet. För 13 av projekten finns samhällsekonomiska efterkalkyler och 10 av dessa visar en positiv nettonuvärdeskvot. Drygt 50 projekt med investeringskostnader har färdigställts . Flera av projekten har trafiksäkerhetskaraktär. Jämfört med budget är det genomsnittliga kostnadsöverskridandet . Av- vikelsen jämfört med budget varierar från -till . För de projekt som finns med i de långsiktiga planerna är den genomsnittliga kostnadsökningen jämfört med plan . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 5.8 Uppföljning av kostnader samt redovisning av kalkylerade samhällsnytta för vägobjekt som öppnades för trafik och då redovisades i årsredovisning -0,12 -0,02 1Minskad restid i tusen timmar/år 2Minskat antal dödade och skadade Uppföljning har gjorts för samtliga projekt som slutredovisades i årsredovisning . För fyra av fem projekt visar den samhällsekonomiska kalkylen högre lönsamhet än vad som tidigare beräknats. Främsta orsaken är ökad trafiktillväxt, speciellt beträffande tung trafik. Övriga verksamhetsmål avseende inre effektivitet Det reala á-priset för administration av bidragsverksamheten till enskilda vägar skall trendmässigt minska. Resultat: Målet har inte uppfyllts. Á-priset har varierat 19962000 och ökat något . Detta redovisas i tabellen nedan. Tabell 5.9 Kostnader för administration skall medverka till att regelverk och verkets praktiska tillämpning av regler på ett effektivt sätt bidrar till de övergripande transportpolitiska målen. Den reala prisnivån skall trendmässigt minska och servicenivån skall trendmässigt öka. Resultat: Målet bedöms delvis som uppfyllt. Bedömningen utgår från de resultat som uppnåtts i de återrapporteringskrav som anges i regleringsbrevet. Mått och resultat redovisas i tabellen nedan. Positiv utveckling för fyra av Väntetider vid körprov och förhör Servicenivå för förarprov och À-pris: kostnad för hållare och år, kr registerverksamhet skall tillhandahålla ett kundanpassat och aktuellt bil- och körkortsregister samt yrkestrafikregister med hög informationstillgänglighet till lägsta möjliga kostnad. Resultat: Kundanpassningen mäts med NKI (nöjd kund index). För att vara nöjd kund skall man ha lämnat ett omdöme av värdet 4 eller 5 på en 5-gradig skala. Resultatet av mätningarna var 2000 nöjda kunder jämfört 1999. Det interna målet för aktualitet att av konsekvensbearbetningarna skall vara klara dagen efter registreringen skett har klarats. Tillgängligheten mäts som den centrala tillgängligheten till registren. Tillgängligheten var 2000 jämfört 1999. Den reala prisnivån per registrerad enhet inom registerverksamhet skall trendmässigt minska. Resultat: Den reala prisnivån inom verksamhetsgren myndighetsutövning har trendmässigt minskat för såväl á-pris per fordon, körkortsinnehavare som yrkestrafiktillstånd. produktivitet inom verksam hetsgrenen myndighetsutövning skall öka. Resultat: Produktiviteten inom verksamhetsgrenen myndighetsutövning har sjunkit för att sedan öka något . Avståndet upp till produktivitetsnivå är dock långt. produktivitet inom verksam hetsgrenen statlig väghållning skall öka. Resultat: Produktiviteten inom verksamhetsgrenen statlig väghållning har i stort sett minskat kontinuerligt och fortsatt att minska . Den sämre produktiviteten beror till stor del på ökade bränslepriser. Produktiviteten mäts för av drift- och underhållsverksamheten. skall bedriva en egenregiverksamhet med en lönsamhet som är jämförbar med branschen i övrigt. Resultat: Målet har inte nåtts. I tabellerna nedan redovisas olika lönsamhetsmått för och . För övriga resultatenheter kan ingen relevant jämförelse göras med branschen i övrigt. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 5.10 Resultaträkning i sammandrag och skatt i mkr och skatt i mkr Statliga insatser inom verksamhetsområdet har drift och underhåll genomförts statliga vägar. Därmed har de befintliga infrastrukturanläggningarna kunnat nyttjas för att bidra till att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgare och näringsliv i hela landet. Investeringsverksamheten har inriktats på att dels fullfölja de investeringar som pågick vid årets början, dels genomföra investeringar inriktade på trafiksäkerhet. Flera större investeringsprojekt har öppnats för trafik . Dessa är E6 i som ansluter till , E6 Sunningeleden, E6 HåbyRabbalshede, E18/E20 ÖrebroArboga, E22 SöderåkraHossmo. De två sistnämnda projekten har tidigarelagts genom lån, vilket inneburit att det varit möjligt att i stort sett hålla den utbyggnadstakt som anges i de långsiktiga planerna för dessa objekt. Byggstarten har senarelagts för objekt som inte har utpräglad trafiksäkerhetsinriktning eller ligger längs i skogslänen. Utbyggnaden av dessa andra objekt beräknas i genomsnitt bli för- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 skjutna jämfört med vad som angivits i den nationella väghållningsplanen 19982007. Yttillståndet på de belagda högtrafikerade vägarna, i form av ojämnheter i längsled i vägen, har förbättrats i de regioner som har haft sämst vägtillstånd medan det är oförändrat eller har försämrats något jämfört med i de regioner som har haft det bästa vägtillståndet. För de låg- och mellantrafikerade vägarna har ojämnheter längsled i vägen ökat något i tre regioner, ökat kraftigt i en region och minskat i två regioner jämfört med . har andelen trafikanter som är nöjda med vägarna genomgående minskat avseende nationella stamvägar. Gällande regionala vägar och övriga statliga vägar har andelen nöjda yrkestrafikanter fortsatt att minska , medan andelen nöjda privatbilister är oförändrat . har antalet km grusväg kunnat minskas jämfört med och antalet km har minskat kontinuerligt . Andelen grusvägar på det statliga vägnätet minskade från 2000. Andelen av det statliga vägnätet med högsta bärighetsklass (Bärighetsklass 1, vilket tillåter tung trafik med axeltryck eller boggietryck på och bruttovikt på ) har ökat kontinuerligt . hade av det statliga vägnätet denna bärighetsklass och 2000 hade denna andel ökat till . Andelen statliga vägar med högsta bärighetsklass i skogslänen har också ökat kontinuerligt och ökade från 2000. Antalet dygnskilometer på det statliga vägnätet som varit avstängt för tung trafik på grund av tjällossning 2000 har minskat med jämfört med och är även lägre än 1997 och 1998. Det främsta skälet till det låga värdet 2000 var en förhållandevis lindrig tjällossning i den södra halvan av landet, medan de fyra nordligaste länen hade en tjällossning jämförbar . Antalet km väg som har varit avstängd för tung trafik på grund av tjällossning är . Det understiger den nivå som gällt (under den första låg nivån i stället väg avstängd för tjällossning ). I diagrammet nedan anges antalet dygnskilometer på det statliga vägnätet som varit avstängt för tung trafik på grund av tjällossning 1995 2000 (antalet km väg multiplicerat med antalet dygn med begränsningar för tung trafik). Antal dygnskilometer avstängning p.g.a. tjällossning Trafiksäkerhetsaspekter beaktas alltid i samband med åtgärder på det statliga vägnätet.