prop · GP0359 · 2001-11-22 00:00:00 — En viktig omständighet vid bedömningen bör därför vara om det har funnits enkonkret risk för att de explosiva varorna skall komma till brottslig användning. Andra viktiga omständigheter bör vara de aktuella varornas grad av farlighetoch omfattningen av det olagliga innehavet. Det sagda innebär att t.ex. den somutan tillstånd innehar handgranater eller sprängmedel i större omfattning elleri situationer då en betydande risk för brottslig användning föreligger, påmotsvarande sätt som gäller vid liknande olovliga innehav av vapen enligtvapenlagen, kan dömas till fängelse i lägst och högst fyra år.Enligt nu gällande bestämmelser döms inte till ansvar för brott mot lagen ombrandfarliga och explosiva varor om ansvar för gärningen kan ådömas enligtbrottsbalken eller enligt lagen (2000:1225) om straff för smuggling. har funnit bör denna obligatoriska subsidiaritetsregel inte gälla omgärningen är att bedöma som grovt brott mot lagen om brandfarliga och explosivavaror. Som kommittén påpekar skulle det kunna leda till oönskade konsekvenser.Sådana konkurrenssituationer bör i stället hanteras på motsvarande sätt som vidgrova olagliga vapeninnehav. I sitt yttrande hänvisar Lagrådet i dettasammanhang till rättsfallet NJA 2001 s. 464 och där angiven litteratur.11 Straffskärpningsreglerna i 29 kap. 2 § brottsbalken11.1 Nuvarande regleringAllmänna bestämmelser om straffmätning har samlats i 29 kap. brottsbalken.Enligt kapitlets inledande paragraf skall straff, med beaktande av intresset aven enhetlig rättstillämpning, bestämmas inom ramen för den tillämpligastraffskalan efter brottets eller den samlade brottslighetens straffvärde.Enligt paragrafens andra stycke skall, vid bedömningen av straffvärdet, särskilt beaktas den skada, kränkning eller fara som gärningen inneburit, vad dentilltalade insett eller borde ha insett om detta samt de avsikter eller motivsom han eller hon har haft.I kapitlets andra paragraf finns en uppräkning av försvårande omständigheter,dvs. omständigheter som ökar det aktuella brottets eller den aktuellabrottslighetens straffvärde. Det rör sig genomgående om omständigheter som ärhänförliga till det konkreta brottet. Uppräkningen är exemplifierande. Det kanalltså förekomma även andra försvårande omständigheter än de uppräknade.De angivna omständigheterna skall beaktas som försvårande vid sidan av vad somgäller för varje särskild brottstyp. Härmed avses främst vad som framgår direktav de aktuella straffbestämmelserna men även av exempelvis förarbeten ochrättspraxis. Vid bestämmande av straffvärdet skall man överväga om den aktuellagärningen är svårare eller lindrigare än andra gärningar som hör till sammabrottstyp.I paragrafens 6:e punkt anges att som en försvårande omständighet skall beaktasom brottet utgjort ett led i en brottslig verksamhet som varit särskilt noggrant planlagd eller bedrivits i stor omfattning och i vilken den tilltalade spelaten betydande roll. Bestämmelsen tar sikte främst på brottslighet med flerainblandade och som har skett i organiserade former snarare än brott som harförövats av en ensam person. I förarbetena (prop. 1987/88:120 s. 83 f.)poängteras att det skall röra sig om en brottslig verksamhet. Det skall såledesröra sig om en serie gärningar som har övervägts före förverkligandet eller omen brottslighet som utan närmare planläggning ändå har bedrivits i storomfattning. Ett enstaka brott, t.ex. ett väl planlagt inbrott, faller inte under bestämmelsen.Som exempel på brottslighet som kan omfattas av punkt 6 nämns i förarbetenaförsäljning av narkotika i organiserade former, systematisk häleriverksamhet,koppleri i stor omfattning i form av bordeller samt dobbleri som består i attbedriva spelklubbar. Även olika former av ekonomisk brottslighet kan enligtförarbetena falla under bestämmelsen (se prop.1987/88:120 s. 84).Tillämpningen av bestämmelsen inskränks genom att den tar sikte endast påmedverkande som spelat en betydande roll i den brottsliga verksamheten. Den ärsåledes inte tillämplig på t.ex. gatuförsäljarna i en narkotikaliga. Det krävsdock inte att den tilltalade har intagit en ledande ställning. Även om så inteär fallet kan hans eller hennes deltagande ha varit betydande (seprop.1987/88:120 s. 84).I paragrafens 7:e punkt finns en bestämmelse som innebär att rasistiska ochliknande motiv kan utgöra grund för straffskärpning. Enligt denna bestämmelseskall såsom en försvårande omständighet vid bedömningen av straffvärdet hos ettbrott, vid sidan av vad som gäller för varje särskild brottstyp, särskiltbeaktas om ett motiv för brottet har varit att kränka en person, en folkgruppeller en annan sådan grupp av personer på grund av ras, hudfärg, nationellteller etniskt ursprung, trosbekännelse eller annan liknande omständighet. Medannan liknande omständighet avses enligt förarbetena bl.a. sexuell läggning(prop. 1993/94:101 s. 22).Bestämmelsen i 29 kap. 2 § 7 infördes . Redan föredenna lagändring var det dock möjligt att beakta rasistiska och liknande motivvid bedömningen av ett brotts straffvärde. Syftet med den nya bestämmelsen varatt tydligare markera att kränkningar av rasistiskt eller liknande slag skallägnas särskild uppmärksamhet vid bedömningen av ett brotts straffvärde.11.2 Rasistiska och liknande kränkande motiv respektive brottslig verksamhetRegeringens förslag: Bestämmelsen i 29 kap. 2 § 7 förtydligas genom att det uttryckligen anges att det som en försvårande omständighet skall räknas också att gärningsmannens motiv varit att kränka en person eller en sådan grupp som avses i bestämmelsen på grund av sexuell läggning.Regeringens bedömning: Det begränsande villkoret i 29 kap. 2 § 6 brottsbalkenatt den tilltalade skall ha spelat en betydande roll i den brottsligaverksamheten bör inte tas bort.Kommitténs förslag: I 29 kap. 2 § 7 ersätts kategorierna "enfolkgrupp eller annan sådan grupp av personer" med uttrycket enbefolkningsgrupp. Uttrycket homosexuell läggning läggs till som en av de ibestämmelsen uppräknade specifika grunderna.I 29 kap. 2 § 6 tas det nuvarande villkoret att den tilltaladeskall ha spelat en betydande roll i den brottsliga verksamheten bort. Det skallvara tillräckligt att gärningen varit ett led i en verksamhet som varit särskilt noggrant planlagd eller bedrivits i stor omfattning för att omständigheternaskall räknas som försvårande.Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser, exempelvis Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO), , i ochOmbudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO), hartillstyrkt eller inte haft någon erinran mot förslaget till ändring avbestämmelsen i 29 kap. 2 § 7 . Hovrätten för Nedre ,vid och försexuellt likaberättigade (RFSL) anser dock att tillägget "sexuell läggning" äratt föredra framför "homosexuell läggning". RFSL anser dessutom att ävenbegreppet könsidentitet skall läggas till i lagtexten.Remissinstanserna har tillstyrkt eller lämnat kommitténs förslag till ändring av bestämmelsen i 29 kap. 2 § 6 utan erinran.Skälen för regeringens förslag och bedömningRasistiska och liknande kränkande motivDen personkrets som skyddas av bestämmelsen i 29 kap. 2 § 7 brottsbalkenmotsvarar i första hand den krets som också skyddas av bestämmelsen om hets motfolkgrupp i 16 kap. 8 § . Bestämmelsen i 29 kap. 2 § 7 tar dock inte bara sikte på kränkningar av grupper utan också på kränkningar av individer.Bestämmelsen sträcker sig dessutom längre än den om hets mot folkgrupp även påså sätt att den också avser kränkningar på grund av annan, med de särskiltuppräknade omständigheterna liknande, omständighet, varmed avsesexempelvis sexuell läggning.Kommittén har inte funnit anledning att göra någon saklig förändring i 29 kap. 2 § 7 . Däremot anser kommittén att mindre ändringar i bestämmelsenbör göras i förtydligande syfte och i konsekvens med de föreslagna ändringarnaavseende brottet hets mot folkgrupp i 16 kap. 8 § . Regeringeninstämmer i denna bedömning.I sitt yttrande hänvisar Lagrådet beträffande uttrycket sexuell läggning tillvad Lagrådet sagt om bestämmelserna om hets mot folkgrupp. Regeringen gör docksamma bedömning när det gäller uttryckets användning i nu aktuell bestämmelsesom i fråga om användningen av uttrycket i bestämmelserna om hets mot folkgrupp(se avsnitt 6.4).I konsekvens med vår bedömning i fråga om utformningen av brottet hets motfolkgrupp anser vi alltså att det förtydligande tillägg som bör göras ibestämmelsen skall avse sexuell läggning. Vidare bör de grupper som avses ävenfortsättningsvis beskrivas som "folkgrupp eller annan sådan grupp av personer".Skyddet enligt straffskärpningsgrunden är dock som sagt inte begränsat till bara dem som bestämmelsen om hets mot folkgrupp tar sikte på. Det skall ocksåomfatta andra s.k. diskriminerande motiv av jämförligt slag, dvs. kränkningar av individer eller grupper på grund av liknande omständigheter, hänförliga tillindividen eller gruppen. Detta är skälet till att uttrycket "annan liknandeomständighet" lades till de mer specifika omständigheterna istraffskärpningsgrunden när bestämmelsen infördes (se prop. 1993/94:101 s. 22).Såsom också kommittén har föreslagit bör den mer sammanfattande grunden "annanliknande omständighet" behållas i bestämmelsen.Straffmätningsreglerna i bör inte vara annat än exemplifierande.Omständigheter av alltför specifik karaktär bör därför inte tillföras. Enligtregeringens uppfattning ger redan bestämmelsens gällande lydelse, liksom förövrigt den mer övergripande straffvärdebestämmelsen i 29 kap. 1 § andra stycketbrottsbalken, domstolarna möjlighet och anledning att beakta om ett motiv förbrottet har varit att kränka en person eller en grupp på grund av exempelvistransvestism eller transsexualism. Regeringen anser därför att någon ytterligare specifik omständighet, utöver vad konsekvensen med bestämmelsen om hets motfolkgrupp föranleder, inte behöver eller bör läggas till istraffskärpningsgrunden.Brottslig verksamhetDen nu aktuella straffskärpningsgrunden tar sikte på situationer där ett brotthar utgjort ett led i en brottslig verksamhet som varit särskilt noggrantplanlagd eller bedrivits i stor omfattning. Dess tillämpning begränsas dockgenom att den tilltalade skall ha spelat en betydande roll i verksamheten.Kommittén ansåg denna begränsning vara alltför inskränkande. Också regeringengjorde bedömningen att begränsningen var onödig och föreslog därför ilagrådsremissen att den skulle tas bort.Lagrådet pekar dock i sitt yttrande på att de omständigheter som, enligt 29 kap. 2 § , skall särskilt beaktas som försvårande vid bedömningen avstraffvärdet är endast exemplifierande. Exemplen är enligt Lagrådet utformade så att de regelmässigt bör ges ett tydligt genomslag i straffmätningen. Lagrådetframhåller att den nu aktuella begränsningen skall ses mot den bakgrunden.Lagrådet förordar att den i lagrådsremissen föreslagna ändringen får utgå.Regeringen godtar Lagrådets bedömning. Som Lagrådet påpekar är uppräkningen avförsvårande omständigheter i 29 kap. 2 § endast exemplifierande och exemplen är utformade så att de regelmässigt bör ges ett tydligt genomslag istraffmätningen. Redan den gällande lagstiftningen ger alltså tillräckligtutrymme för att beakta även andra omständigheter än de särskilt uppräknade. Påmotsvarande sätt som vid bedömningen av vilken svårighetsgrad ett brott skallhänföras till, skall samtliga omständigheter vid brottet beaktas också vidstraffvärdebedömningen (se prop. 1987/88:120 s. 81).12 IkraftträdandeÄndringen i tryckfrihetsförordningen föreslås träda i kraft ,dvs. närmast efter utgången av det år när förslaget kan blislutligt antaget i . Den ändringen avser brottet hets mot folkgrupp.För att undvika diskrepans bör motsvarande ändring i träda i kraftsamtidigt som ändringen i tryckfrihetsförordningen. Det innebär att ävenändringen i 16 kap. 8 § föreslås träda i kraft den 1 januari 2003.Övriga lagändringar bör träda i kraft den 1 juli 2002.13 Ekonomiska konsekvenserRegeringen föreslår att straffbestämmelsen om hets mot folkgrupp också skallomfatta sådana kränkningar som sker med anspelning på sexuell läggning och attdet införs en särskild straffskala för hets mot folkgrupp som utgör grovt brott. Vi föreslår också att straffskalorna för övergrepp i rättssak anpassas till dem som gäller för mened. Beträffande lagen (1988:868) om brandfarliga ochexplosiva varor föreslår vi att det införs en särskild straffskala för ett nyttgrovt brott. Vidare föreslår vi att lagen med förbud mot politiska uniformerskall upphävas. I övrigt föreslår vi endast förtydliganden istraffskärpningsbestämmelsen om s.k. diskriminerande motiv i 29 kap. 2 § 7brottsbalken.I de delar det kriminaliserade området har utvidgats, kan utvidgningen leda till en ökad måltillströmning, dock troligen inte av någon mer omfattande betydelse. Vidare ligger det i sakens natur att de straff som kommer att utdömas i vissafall kommer att bli längre än vad som varit fallet, vilket i sin turkan medföra en viss ökning av statens utgifter för kriminalvård i anstalt. Detrör sig emellertid om i sammanhanget så små förändringar att de knappast ärmätbara. Den eventuella ökningen av kostnader för rättsväsendet torde därförkunna finansieras inom nuvarande anslag.I ett samhällekonomiskt perspektiv torde reformen kunna medverka tillbesparingar för staten i form av bl.a. minskad brottslighet. Förslagen utgörockså en anpassning av regelverket till statens och rättsväsendets behov av atteffektivt kunna bekämpa grov, organiserad, brottslighet. Reformenbör vidare leda till att vissa former av straffvärda gärningar blir lättare attutreda och lagföra.Sammantaget gör regeringen den bedömningen att de föreslagna ändringarna iregelverket inte bör medföra någon sådan ökning av arbetsbördan för berördamyndigheter som inte kan tas om hand med befintliga resurser.14 Författningskommentar14.1 Förslaget till lag om ändring i tryckfrihetsförordningen7 kap. 4 §Ändringen avser bestämmelsen om tryckfrihetsbrottet hets mot folkgrupp (punkt11). Den innebär att bestämmelsens tillämpningsområde utvidgas till att avseockså hets med anspelning på sexuell läggning. I och med att ändringen hargjorts i nu aktuell bestämmelse, gäller utvidgningen också inomyttrandefrihetsgrundlagens tillämpningsområde (jfr. 5 kap. 1 §yttrandefrihetsgrundlagen).Ändringen kommenteras i avsnitt 6.3 och 6.4. Vidare hänvisas tillförfattningskommentaren till ändringen av bestämmelsen om hets mot folkgrupp i16 kap. 8 § brottsbalken.14.2 Förslaget till lag om ändring i brottsbalken16 kap. 8 §Ändringarna innebär dels att bestämmelsens tillämpningsområde utvidgas till attavse också hets med anspelning på sexuell läggning, dels att en särskildstraffskala införs för grova brott.Genom ändringen i bestämmelsens första stycke har dess tillämpningsområdeutvidgats så att den omfattar också hot och uttryck för missaktning motkollektivt bestämda grupper av människor med anspelning på sexuell läggning.Uttrycket sexuell läggning omfattar homo-, bi- och heterosexuell läggning, meninte sådana sexuella intressen, variationer, inriktningar eller beteenden, somkan finnas hos såväl hetero- och homo- som bisexuella personer. Begreppetsexuell läggning omfattar således inte transsexualism eller transvestism. Detomfattar inte heller böjelser såsom exempelvis pedofili.Avsikten är att samma principiella överväganden skall göras när det gällerbedömningen av en sådan gärning som avser exempelvis homosexuella som dågärningen avser andra grupper som omfattas av bestämmelsens skydd. Ändringen ärsåledes inte avsedd att hindra en fri och saklig debatt om exempelvishomosexualitet som företeelse. För straffbarhet bör i stället krävas att det ärfullt klart att uttalandet överskrider gränsen för en saklig och vederhäftigdiskussion.Vid prövningen av om en gärning utgör straffbar hets måste det aktuellauttalandet eller meddelandet därför bedömas i sitt sammanhang. Motiven förgärningen måste därvid beaktas. Meddelandet måste, vid en objektiv bedömning och med hänsyn tagen till sammanhanget, framstå som innefattande hot mot elleruttryck för missaktning för en sådan grupp som avses i bestämmelsen, och detmåste stå klart att gärningsmannens uppsåt varit att sprida ett sådantmeddelande. Någon ändring i förhållande till gällande rätt i detta hänseende ärinte avsedd.Den nya bestämmelsen i andra stycket om grova brott är tillämplig också på sådan hets som sker med anspelning på sexuell läggning. Också bestämmelserna om hetsmot folkgrupp i lagen (1998:112) om ansvar för elektroniska anslagstavlor ärtillämpliga på sådan hets som sker med anspelning på sexuell läggning.Paragrafens andra stycke är nytt. Genom bestämmelsen införs en särskildstraffskala - fängelse i lägst och högst - för grova fall av hets mot folkgrupp. Ändringen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag.Den har kommenterats i avsnitt 5.4.Den särskilda straffskalan för grova brott är avsedd för särskilt allvarligafall och bör därför användas med viss försiktighet. Det bör dock betonas att deomständigheter som särskilt anges i lagrummet bara är avsedda som exempel påsådana omständigheter som bör ingå i en samlad bedömning. Det kan inte uteslutas att det också kan finnas gärningar som på grund av andra omständigheter börbedömas som grova brott. Avsikten är att gärningens svårhet totalt sett, vid den samlade bedömning som alltid skall göras, skall motivera att brottet bedöms som grovt.Ett exempel på brott som sålunda är avsedda att kunna anses som grova ärgärningar som har bestått i att klart straffbara meddelanden har framförts genom framställningar som spritts i stor omfattning. Likaså är avsikten att ett brott bör kunna bedömas som grovt när det har utgjort ett led i en systematiskrasistisk verksamhet, såsom då en brottslig försäljning av t.ex. cd-skivor medvit makt-musik eller andra produkter med ett rasistiskt innehåll har skett isyfte att finansiera en sådan verksamhet. De omständigheter som kommittén harhaft i sikte - situationer där gärningsmannen genom anordnande av sammankomsteretc. har bidragit till spridande av straffbara meddelanden i stor omfattning och där det är fråga om gärningsmannaskap - bör också kunna anses som försvårandevid en samlad bedömning.Det ligger i sakens natur att införandet av en särskild straffskala för grovabrott får betydelse också för straffmätningen när det gäller brott som intebedöms som grova. Således bör det förhållandet att den sammanlagda straffskalanutsträcks leda till en mer nyanserad straffmätning generellt sett för brottethets mot folkgrupp. De omständigheter som enligt andra stycket skall beaktas vid bedömningen av om brottet är att anse som grovt bör även kunna tjäna somvägledning vid straffmätningen inom ramen för straffskalan för normalbrottet.17 kap. 10 §Straffskalorna för övergrepp i rättssak har justerats och anpassats till dem som gäller för mened. Ändringarna behandlas i avsnitt 8.2.Ändringarna innebär en generell uppgradering av straffvärdet för övergrepp irättssak. Detta bör leda till generellt något strängare straff för dessa brott.Övergrepp i rättssak är vidare ett brott av sådan art att starka skäl talar föratt fängelse skall väljas som påföljd i normalfallet.Utrymmet för att bedöma en gärning som ringa är begränsat. Vid bedömningen avbrottets svårhetsgrad bör man inte endast beakta det ingående våldets ellerhotets allvar och automatiskt bedöma gärningen som ringa av det skälet attvåldet i sig vore att bedöma som t.ex. ringa misshandel eller hotet som mindreallvarligt. Gärningen bör i stället bedömas med beaktande av samtligaomständigheter; t.ex. måste ett hot i syfte att hindra någon från att lämnauppgifter om ett allvarligt våldsbrott vara att anse som en svårare gärning änett motsvarande hot i syfte att hindra någon från att lämna uppgifter om ettsnatteribrott. Ett exempel på omständigheter som kan göra att ett brott börbedömas som ringa är dock att angreppet har varit av lindrig beskaffenhet ochinte heller har gett upphov till något men för allmänheten.Även fortsättningsvis är straffskalan för grovt brott tänkt att vara reserveradför fall när gärningsmannen har visat särskild hänsynslöshet eller när betydande men för det allmänna eller någon enskild har uppkommit till följd av gärningeneller när det funnits risk för en sådan effekt.29 kap. 2 §Ändringen avser paragrafens sjunde punkt och har behandlats i avsnitt 11.2. Iförtydligande syfte och i konsekvens med ändringen i 16 kap. 8 § sägs nuuttryckligen att det skall ses som en försvårande omständighet om ett motiv förbrottet har varit att kränka en person, en folkgrupp eller annan sådan grupp avpersoner på grund av sexuell läggning. Någon saklig förändring i förhållandetill gällande rätt är inte avsedd.Liksom tidigare är dock inte skyddet enligt bestämmelsen begränsat till bara dem som bestämmelsen om hets mot folkgrupp tar sikte på. Förutom att även individer skyddas av straffskärpningsbestämmelsen, omfattar den också kränkningar avindivider eller grupper på grund av andra omständigheter, hänförliga tillindividen eller gruppen, som liknar de i bestämmelsen specifikt uppräknadeomständigheterna. Detta framgår av bestämmelsens mer sammanfattande grund "annan liknande omständighet". Bestämmelsen kan därför tillämpas t.ex. om ett motivför brottet har varit att kränka en person eller en grupp av personer på grundav transvestism eller transsexualism eller någon annan sådan omständighet somkan hänföras till personen eller personerna i gruppen.14.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1988:868) om brandfarliga ochexplosiva varor21 §Paragrafen har ändrats på det sättet att ett nytt tredje stycke har lagts till,varigenom en särskild straffskala har införts för uppsåtliga grova brott motkravet på tillstånd enligt första stycket i 11 § såvitt avser explosiva varor.Straffskalan för det grova brottet är densamma som den som gäller vid grovtvapenbrott, dvs. fängelse i lägst och högst . Ändringen harbehandlats i avsnitt 10.2.Till grund för bedömningen av om brottet skall anses som grovt bör samma typ avomständigheter kunna läggas som vid motsvarande bedömning enligt vapenlagen. Enviktig omständighet vid bedömningen är om det har funnits en konkret risk föratt de explosiva varorna skall komma till brottslig användning. Andra viktigaomständigheter är de aktuella varornas grad av farlighet och omfattningen av det olagliga innehavet.Som framgått av avsnitt 10.2 skall subsidiaritetsregeln i paragrafens fjärdestycke inte tillämpas om gärningen är att bedöma som grovt brott.Sammanfattning av betänkandet Organiserad brottslighet, hets mot folkgrupp, hets mot homosexuella, m.m. - straffansvarets räckvidd - (SOU 2000:88)Vi lägger i detta betänkande fram förslag till flera ändringar i denstraffrättsliga lagstiftningen. De förändringar som vi föreslår gäller bl.a.brottet hets mot folkgrupp, hets mot homosexuella, olika former av hotbrott -olaga hot, övergrepp i rättssak, m.m. - samt straff för innehav av sprängmedeloch andra explosiva varor. Förslagen medför vissa ändringar itryckfrihetsförordningen (TF) och i yttrandefrihetsgrundlagen (YGL).Vi har även tagit upp frågan om att införa någon form av straffbestämmelse omansvar för aktivt deltagande i organisationer som ägnar sig åt brottsligverksamhet. Vi har emellertid funnit att någon sådan bestämmelse inte börinföras.Straffansvar för deltagande i organisationer som har brottslighet som ettväsentligt inslag i sin verksamhetEn av våra huvuduppgifter har varit att överväga om det bör införas ettstraffansvar för aktivt deltagande i en sammanslutning som har brottslighet somett väsentligt inslag i sin verksamhet. I våra direktiv anges att sådant aktivtdeltagande kan bestå i exempelvis finansiering av verksamheten, upplåtelse avlokal till sammanslutningen eller aktivt stöd på annat sätt. Däremot avvisas idirektiven tanken på att, som i en del andra länder, införa straffansvar försjälva medlemskapet i vissa organisationer.