prop · GP031d5 · 2001-09-20 00:00:00 — Totalt inkom 1 303 ärenden. En del av förklaringen till det minskade antalet ärenden är att skattemyndigheternas skattebrottsenheter utreder vissa skattebrott. Antalet balanserade ärenden minskade från 1 1999 till 1 2000. Av dessa var 545 ärenden äldre än eller . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 ärenden redovisade till åklagare minskade från 1999 till 2000. Polismyndigheternas utredningskostnader för ekobrott har minskat med från ca 1999 till ca 2000. Ekobrottsbekämpningen har trots detta den klart högsta utredningskostnaden såväl i förhållande till antalet ärenden som redovisades till åklagare som till inkomna ärenden. Utvecklingen mot längre genomströmningstider fortsatte. Vad gäller det brottsförebyggande arbetet har tagit fram och förmedlat information som syftar till att avvärja och förebygga brott. I takt med minskade resurser har det brottsförebyggande arbetet emellertid blivit lidande. Antalet inkomna ekobrottsärenden minskade markant 2000. Det har säkert bidragit till att antalet balanserade ärenden fortsatte att minska . Också antalet ärenden som redovisades till åklagare minskade emellertid. Målet för den utredande verksamheten är att så stor andel brott som möjligt skall upp. För att nå det målet är det angeläget att arbetsmetoder effektiviseras och vidareutvecklas. En framgångsrik ekobrottsbekämpning förutsätter också ett välfungerande brottsförebyggande arbete. Det arbetet har dock blivit lidande . Det är därför angeläget att förutsättningar skapas för en förbättring av det brottsförebyggande arbetet. I takt med att ekobrottsärendena blir ännu mer komplicerade ökar behovet av kompetensutveckling. Det är därför särskilt viktigt att satsningar görs för att säkerställa och vidmakthålla en hög kompetensnivå hos den personal inom polisen som handlägger ekobrott. avsatte polisen av särskilt anvisade medel för bekämpning av miljöbrott. Medlen har använts för en rad ändamål, bl.a. utbildning, sammankomster för erfarenhetsutbyte, utveckling av samarbetet med åklagare och tillsynsmyndigheterna samt inköp av utrustning. Vid har en miljöbrottsrotel inrättats. Den skall ha en aktiv roll i utbildningsinsatserna och därmed ge kontinuitet och kunskap på miljöbrottsområdet 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 som nära och naturliga band knyts till utredare och specialiståklagare. Antalet anmälda miljöbrott har ökat kraftigt , särskilt 2000. En viktig förklaring är den anmälningsplikt som enligt åligger tillsynsmyndigheterna. Uppbyggnaden av en ny organisation både hos åklagare och polis kan också ha haft betydelse. Det är tillsynsmyndigheterna på miljöområdet som till övervägande del anmäler brott mot miljön till åtal. Att antalet anmälda brott av det slaget har ökat kraftigt visar att polisen, åklagarna och tillsynsmyndigheterna kommit en god bit på vägen för utveckla nya och effektivare arbetsmetoder och arbetsformer inom miljöbrottsbekämpningen. Som anger i årsredovisningen är det viktigt att polismyndigheterna vidtar åtgärder för att möta det ökade antalet anmälda miljöbrott. Det är därför positivt att polisen tagit en rad initiativ med hjälp av de anvisade medlen. Mot bakgrund av omfattningen på det ökade ärendeinflödet är det angeläget att utvecklingsarbetet med berörda myndigheter, framför allt åklagarväsendet, fortsätter. Stöd till brottsoffer och vittnen Sju polismyndigheter har redovisat en positiv utveckling när det gäller myndigheternas stöd till brottsoffer. Fler myndigheter än tidigare uppger att de beaktar den lokala brottsutvecklingen och brottsofferundersökningar när de lägger fast myndigheternas verksamhetsmål eller gör förändringar i tjänsteföreskrifterna. Sex polismyndigheter har genomfört brottsofferundersökningar där frågor som rör bostadsinbrott ingått. Resultatet av dessa undersökningar visar att i genomsnitt varit nöjda med det stöd som polisen givit dem som utsatts för bostadsinbrott. gav regeringen i uppdrag att, i samverkan med Riksåklagaren, , och , utarbeta ett förslag till ett nationellt handlingsprogram för skydd av vittnen, målsägande och andra bevispersoner. Syftet med programmet är att samordna de insatser som behövs för att skydda bevispersoner från repressalier och hot i anledning av deras medverkan i brottsutredningar. Enligt regeringens bedömning kan ett nationellt handlingsprogram ta sin utgångspunkt i förslag. Vissa av styrelsens förslag kräver emellertid lagstiftning. Regeringen avser därför att tillkalla en utredare med uppdrag att vidareutveckla handlingsprogrammet och lämna förslag på erforderlig lagstiftning. Mot bakgrund av vad regeringen aviserade i propositionen Stöd till brottsoffer (prop. 2000/01:79) har uppdragits åt bl.a. att utarbeta en handlingsplan för hur skall arbeta så att brottsoffers berättigade krav på polisen uppfylls. Vidare har uppdrag lämnats åt att genomföra brottsofferutbildning och att utarbeta en metod för att mäta hur brottsoffer upplever sig bemötta. Det är angeläget att arbetet med att förbättra brottsoffers ställning och att skydda bevispersoner vidareutvecklas. Den nu aviserade utredningen rörande handlingsprogram för bevispersoner får inte medföra att det arbete som bedrivs med att skydda hotade personer avstannar under utredningsarbetet. Det är alltså viktigt att myndigheterna fortsätter att utveckla och samordna sin skyddande verksamhet. Den grova och gränsöverskridande brottsligheten inträde i det operativa deltar fullt ut i det operativa . har haft regeringens uppdrag att samordna polisväsendets åtgärder för anslutningen till . Förberedelsearbetet har bedrivits på central och regional nivå avseende verksamhetsfrågor, teknisk utrustning och en nationell enhet av Schengens informationssystem (SIS). Flera försöksverksamheter avseende gränskontroll och samverkan med andra myndigheter ur ett Schengenperspektiv har också genomförts. Det vid inrättade SIRENE- kontoret är i drift. Kontorets uppgift är bl.a. att registrera svenska uppgifter i SIS, granska andra Schengenländers registreringar, lämna komplet- terande uppgifter om registreringar samt vara ett informations- och kunskapsstöd för kontrollmyndigheterna. fattade i beslut om att skulle anslutas till det operativa . Efter genomförd utvärderingsprocess och av vidtagna åtgärder för att delta i det operativa blev godkänt på alla områden. Detta innebär att fullt ut tillämpar . gränskontroll vid de yttre gränserna svarar mot Schengenkraven att vara både effektiv och tillförlitlig. Den omfattar både in- och utresekontroll samt äger rum vid alla flygplatser och hamnar som är fastställda gränskontrollorter där trafik förekommer med länder utanför Schengenområdet. Gränserna övervakas också i övrigt så att okontrollerade inresor försvåras. Rekrytering och utbildning av den personal som utför kontrolluppgifter har genomförts vid de polismyndigheter som ansvarar för gränskontroll och . Vidare har all personal inom polisväsendet fått information om och hur det skall tillämpas. nationella del av SIS är utbyggt och integrerat i polisväsendets övriga IT-miljö. Samtliga polismyndigheter har möjlighet att utföra registerkontroll mot SIS. Vid de polismyndigheter som ansvarar för gränskontroll av trafik mot länder utanför Schengenområdet finns dessutom direkt tillgång till SIS på lokal nivå. Även de för gränskontroll samverkande myndigheterna har tillgång till SIS. vid är i drift vad gäller hantering av både nationella och internationella ärenden samt inläggning av svenska registreringar. har drygt 296 000 svenska poster förts in i SIS. Av dessa avser runt 256 000 pass- och identitetshandlingar, 31 000 motorfordon och 8 000 skjutvapen. Endast 553 poster avser personer. De första erfarenheterna av systemet pekar på en hög nyttjandegrad med drygt 1 210 träffar på registrerade poster. I genomsnitt sker 25 000 30 000 kontroller per dag mot SIS. Frågan om maskinläsning av pass har aktualiserats genom operativa anslutning till . har tillkännagivit att regeringen bör ge direktiv om att de sär- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 skilda svenska intressena skall bevakas vid överväganden av teknisk och annan natur som krävs för att systemet skall fungera i en internationell miljö (Mot. 1997/98:Ju225, bet. 1997/98:juU18, rskr. 1997/98:151). Anslutningen av de nordiska länderna samt den kommande anslutningen av kandidatländerna påskyndar utvecklingen av SIS. pågår de tekniska förberedelserna för andra generationens system. I det arbetet har frågan om en översättningsfunktion väckts eftersom nationella bokstäver medför svårigheter vid registrering i SIS. kommer i detta arbete att verka för att den tekniska lösningen kan utnyttjas för att nationella bokstäver i pass kan omfattas av maskinläsning. Regeringen finner att och polismyndigheterna på ett förtjänstfullt sätt möjliggjort operativa anslutning till . Mot bakgrund av att gränskontrollverksamheten med anledning av är i en inlednings- och utvecklingsfas är det regeringens uppfattning att det är viktigt att kontinuerligt följer upp och analyserar tilllämpningen av . Åtgärder i samband med introduktionen av euron I enlighet med Europeiska rådets förordning om införandet av euron kommer sedlar och mynt att sättas i omlopp . En viktig uppgift har varit att skapa ett fungerande skyddssystem innan eurosedlar och mynt sätts i omlopp. Ett antal åtgärder har därför vidtagits i alla EU:s medlemsstater eftersom förfalskning av sedlar och mynt i euro kan komma att påverka samtliga medlemsstater. De innefattar ett rambeslut om tillnärmningen av straffrättsliga regler om skyddet mot förfalskning, ett beslut om myndighetssamverkan när det gäller utredningar i ärenden av euroförfalskning samt rådsslutsatser om Europols roll. Medlemsstaterna har vidare kommit överens om rekommendationer som fokuserar på samordnings- och koordinationsansvaret inom området ordning och säkerhet. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Aktionsgruppen mot organiserad brottslighet i Ös- tersjöområdet Som tidigare konstaterats genomförs viktigt internationellt samarbete även utanför EU och . Inom ramen för Aktionsgruppen mot organiserad brottslighet i bedriver de nordiska länderna, , de baltiska staterna, och ett brottsbekämpande samarbete. Aktionsgruppen tillsattes av regeringscheferna i och består av personliga representanter för regeringscheferna. var fram ordförandeland då tog vid som ordförande . Inom ramen för aktionsgruppen genomförs ett konkret och praktiskt samarbete mellan ländernas polis-, åklagar-, tull-, skattesamt kust- och gränsbevakningsmyndigheter. Vid Östersjötoppmötet uttryckte regeringscheferna sin uppskattning för Aktionsgruppens arbete och förlängde dess mandat . Aktionsgruppen har under sig en sektorsövergripande operativ kommitté liksom ett flertal expertgrupper med representanter för brottsbekämpande myndigheter i de olika länderna. Kommunikationscentraler med dygnetruntbevakning och ett gemensamt system för informationsutbyte har upprättats. Gemensamma operativa aktioner genomförs löpande främst inom områdena illegal migration, narkotika, stulna fordon, högbeskattade varor och penningtvätt. Förutom det rent operativa samarbetet pågår samarbete om vittnesskydd liksom ett åklagar- och skattebrottssamarbete som aktionsgruppen tagit initiativ till. En årlig lägesrapport om korruption i tas också fram inom ramen för Aktionsgruppen. Aktionsgruppens verksamhet är nu en naturlig del av det dagliga arbetet för de brottsbekämpande myndigheterna i . skall fortsätta att aktivt medverka i samarbetet och berörda svenska myndigheter bör säkerställa ett effektivt deltagande i den operativa kommittén, arbetsgrupper och i olika operativa åtgärder. Europol (Europeiska polisbyrån), som har sitt säte i i , startade sin verksamhet . Hos Europol tjänstgör ca 250 personer, bl.a. nationella sambandsmän från medlemsstaternas polis- och tullmyndigheter. Arbetet vid Europol och i medlemsstaterna präglas fortfarande av övergången från strategisk till operativ inriktning. har dock stora framsteg gjorts och de operativa inslagen i verksamheten har ökat markant. Europol har tillsammans med medlemsstaterna, däribland , deltagit i ett flertal framgångsrika operationer, t.ex. när det gäller barnpornografi på Internet, narkotikahandel och stulna fordon. En av Europols huvuduppgifter är att underlätta informationsutbyte mellan medlemsstaterna. Till sin hjälp har Europol ett datoriserat system som möjliggör inmatning av, tillgång till och analys av uppgifter. Systemet har tre beståndsdelar: ett informationssystem, ett analyssystem och ett s.k. indexsystem. De två sistnämnda har tagits i bruk. Informationssystemet däremot är fortfarande under uppbyggnad, men skall enligt planerna vara klart att tas i bruk . En annan av Europols huvuduppgifter är att genomföra analyser som ett led i medlemsstaternas kriminalunderrättelseverksamhet. Resultaten av flera sådana analysprojekt har bidragit till att brottsutredningar i medlemsstaterna blivit framgångsrika. Liksom har Europol också upprättat särskilda rapporter om utvecklingen av den organiserade brottsligheten i och även lagt fast riktlinjer för hur analyser i kriminalunderrättelseverksamheten skall bedrivas. Vi- dare har flera utbildningsinsatser på området för operativt analysarbete genomförts i Europols regi. I linje med Europeiska rådets uppmaning vid mötet i har ministerrådet utvidgat Europols behörighet när det gäller penningtvätt till att omfatta penningtvätt i allmänhet, dvs. oberoende av vilken typ av brott som penningtvätten härrör från. Diskussioner pågår också i rådet om att ytterligare utvidga Europols behörighet. En sådan utvidgning av behörigheten kommer att ställa ökade krav på mekanismer för styrning och prioritering av verksamheten och dess budget. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Europols verksamhetsplanering kommer därför bemannad sambandscentral på Rikskriminalpoli- att anpassas till dessa krav. Det har också be- stämts att Europol skall ha viktiga uppgifter i Svensk polis deltagande i fredsfrämjande fråga om skyddet av euron mot förfalskning. tjänst har minskat från att som högst ha varit omkring 160 poliser till att vara lan Europol och ett antal tredje länder och ut- ungefär 120 poliser. Bidraget har alltså som omstående organ pågått och samarbetsavtal ingås högst motsvarat av den nationella poliskåren, vilket blivit något av ett riktmärke för den svenska kapaciteten. Svensk polis deltar i insatser som leds av () kommer att arbeta för att verksamheten och Organisationens för säkerhet och samarbete vid Europol även i fortsättningen inriktas på det i (). Det största svenska bidraget I första hand är det viktigt att går till FN:s och mission i Kosovo, där vi har 60 poliser. ovan skall systemet enligt planerna vara klart att Utbildnings- och metodfrågor för polis i tas i bruk . fredsfrämjande tjänst har fått ökad betydelse. som ingås med tredje länder och utomstående har ett s.k. blue card tagits organ är ägnade att ytterligare öka Europols be- fram inom , som ett bevis på tydelse i det operativa polisarbetet. att samtliga som skickas ut i utlandstjänst upp- steg i denna riktning är att arbetet i Europols fyller de utbildningskrav som ställs från samtliga analysprojekt numera i större utsträckning än tidigare leds av Europols experter i nära samarbe- har EU tagit fram rekommendationer te med de nationella sambandsmännen. för urval och utrustning av poliser i fredsfräm- lingen på analysområdet har inneburit en väsent- Vidare har de båda svenska utbild- lig ökning av den mängd information som är ningarna på området, United Nations Of- föremål för utbyte mellan medlemsstaterna och ficers Course (UNPOC) och United Nations Europol, vilket i sin tur ökat Europols betydelse Commissioner Course (UNPCC) anpas- i kampen mot den gränsöverskridande organise- sats mot bakgrund av det ökade inslaget av exe- kutiva uppgifter i insatserna. andra länder har bjudits in till och genomgått Poliser i fredsfrämjande insatser har en effektiv organisation tog över ansvaret som hu- för poliser i fredsfrämjande insatser. vudman för polispersonal i internationell freds- samarbetet inom detta område kommer främjande verksamhet från Försvarsmakten den att vara fortsatt omfattande och efterfrågan på poliser i internationell fredsfrämjande tjänst be- för detta ändamål en polisens utlandsstyrka. fick därmed ett samlat natio- EU:s arbete med att bygga upp en civil krishan- nellt ansvar för all internationell polisiär verk- teringsförmåga att kräva stora resurser. En särskild enhet vid Rikskriminalpoli- kommer i det internationella arbetet på detta område även fortsättningsvis att verka för en ut- verksamheten som utförs av polisens utlands- veckling av polisens roll i fredsfrämjande insat- Enheten arbetar med alla frågor som rör Svensk polis bör vara beredd att bidra med planering, rekrytering, högst av den nationella poliskåren. samt psykosocialt stöd till poliser före, under tets- och kompetensfrågor bedöms bli ännu vik- och efter uppdraget. Vidare svarar enheten för Hit hör bl.a. frågor om utbild- verksamhetsutveckling och doktrin- och metod- ning och utveckling av polisiära metoder. frågor samt för samverkan med Försvarsmakten polis är väl lämpad för att bidra till att förbereda poliser inför svåra internationella insatser och verka för att insatserna genomförs under så bra förhållanden som möjligt. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 bedöms även arbetet inom EU med att bygga upp en förmåga att hantera civila kriser få stor inverkan på svensk polis fredsfrämjande verksamhet i frågor av såväl kvalitativ som kvantitativ karaktär. Bakgrunden är det gemensamma kapacitetsmål som antogs för poliser vid i Feira. Det innebär att EU:s medlemsstater 2003 skall kunna bidra med upp till 5 000 poliser i fredsfrämjande insatser, varav 1 000 poliser skall kunna vara på plats från begäran eller beslut om insats. Det kan röra sig om bidrag till fredsfrämjande insatser ledda av FN eller men även till EU- insatser. Tabell 4.5 Antalet anställda inom polisen vid utgången av åren 19972000 fördelat på poliser och civilanställda Källa: Polisens årsredovisning 1999 och 2000 minskade antalet poliser med 112 medan antalet civilanställda ökade med 397. Tabell 4.6 Prognos antal poliser 1I antalet har inräknats polisaspiranter under deras sex månaders aspirantutbildning vid polismyndigheter. 2Summan 575 nyrekryterade poliser 2001 avser två utbildningsomgångar med 383respektive 192 studerande som lämnar och påbörjar sin sex månaders aspirantutbildning. Den andra omgången om 183 polisstuderande i den nya grundutbildningen avslutade sin utbildning och började sina anställningar vid polismyndigheterna . rekryterades också 455 studenter, varav 48 i , till den grundläggande polisutbildningen. Av dessa var kvinnor, en ökning . Andelen med invandrarbakgrund är oförändrad, . arbetar aktivt för att ytterligare höja intresset för utbildningen, med syfte att få fler kvinnor och personer med olika etniskt ursprung att söka till polisutbildningen. Som exempel kan nämnas en videofilm för visning vid t.ex. mässor eller skolor, en broschyr som finns tillgänglig för allmänheten på polismyndigheterna samt annonsering i invandrarföreningars tidningar. informerar också kontinuerligt de rekryteringsansvariga på polismyndigheterna om vikten av en balanserad rekrytering. avslutar ca 570 polisstuderande polisprogrammet vid och påbörjar aspirantutbildning vid polismyndigheterna. Av de 455 studerande som utexamineras är ett tjugotal officerare som beviljats yrkesväxling av försvaret och som prövats på samma sätt som andra sökande till polisutbildningen. Fr.o.m. kommer att bedriva polisutbildning på uppdrag av . beräknas 550 nya polisstuderande antas till polisprogrammet. Av dessa kommer ca 70 studerande att utbildas i respektive och resterande i . Pensionsavgångarna är måttliga men ökar sedan för att nå en nivå på drygt 500 poliser . Medelåldern för polispersonalen var vid utgången av 2000. Den varierar kraftigt mellan olika polismyndigheter. I är exempelvis av polispersonalen medan motsvarande siffra i är . Vid utgången av 2000 var av polispersonalen och av övrig personal eller äldre. var motsvarande andel av polispersonalen och av övrig personal. Sjukfrånvaron och begränsningarna i tjänstbarheten av hälsoskäl ökade . Källa: Polisens årsredovisning 2000 Sjukfrånvaron för kvinnor är betydligt högre än för män, totalt jämfört . Regionala skillnader finns, liksom kraftiga variationer mellan polismyndigheterna. Ökningen av sjukfrånvaron avviker inte från den allmänna utvecklingen på arbetsmarknaden men är trots det oroande. En orsak till den höga sjukfrånvaron är enligt bedömning den tidigare minskningen av antalet anställda i kombination med den ogynnsamma åldersstrukturen. erhölls datorstöd för en systematisk uppföljning av den totala sjukfrånvaron. Kostnaderna för övertidstillägg för polispersonalen ökade från 1999 till 2000 eller . För de civilanställda ökade övertidskostnaderna eller . De ökade kostnaderna för övertid beror bl.a. på minskad personal, ökad sjukfrånvaro och arbete i samband med några stora evenemang. , som på regeringens uppdrag har granskat resursutnyttjandet inom polisväsendet, har redovisat brister i polisens arbetstidsförläggning (RRV 1996:64, Hinder för ett effektivare resursutnyttjande). Förändringar av arbetstidens förläggning har skett fortlöpande. En jämförelse visar att den genomsnittliga veckoarbetstiden för poliser har ökat. Också andelen poliser med arbetstid som planeras och med beaktande av kända variationer i behovet har ökat något. Polisväsendets arbetstidsavtal ändrades fr.o.m. . Polismyndigheterna har härigenom fått ökade möjligheter att styra förläggningen av arbetstiden till tider då behovet av personal är störst. Arbetet med att träffa behovsanpassade arbetstidsavtal på lokal nivå påbörjades och hade 20 av sammanlagt 21 polismyndigheter slutit sådana lokala arbetstidsavtal. har genomfört omfattande informations- och utbildningsinsatser om arbetstidsavtalet. Andelen anställda kvinnor är oförändrad , av poliserna och av de civilanställda är kvinnor. har lämnat ett omfattande stöd till olika nätverk för kvinnor i polisväsendet. genomförde på uppdrag en enkät om sexuella trakasserier. Enligt enkäten ligger antalet sexuella trakasserier på en relativt hög nivå, men antalet sexuella trakasserier har minskat jämfört med , då motsvarande undersökning gjordes. En positiv förändring är att de 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 utsatta kvinnorna i större utsträckning anser att de kan få stöd av personer på sin arbetsplats. bildades ett nationellt nätverk för kvinnliga civila chefer. Tio män har bildat en styrgrupp vars uppgift är att starta manliga nätverk, för en bättre och mer jämställd arbetsmiljö. Det pågår ett kontinuerligt arbete med att utveckla kvaliteten i grundutbildningen bl.a. genom ett ökat och fördjupat samarbete med de universitets- och högskoleutbildningar som har betydelse för polisarbetet. Samarbetet medför positiva effekter på polisutbildningen som helhet, bl.a. en förändrad syn på kunskapsinhämtning. erbjuder vidareutbildning för hela polisväsendet. Utbildningen bedrivs i samarbete med bl.a. och . inledde ett arbete för att i samverkan med polismyndigheterna utveckla en modell för återkommande generell vidareutbildning. har ca 150 civilanställda utbildats till brottsutredare. Under förutsättning att den utvärdering av utbildningen som pågår visar ett positivt resultat kommer utbildningen att fortsätta. De flesta polismyndigheter har civila brottsutredare. Vid polismyndigheten i arbetar ca 20 civilanställda med brottsutredningar. Som ett led i att förbättra utredningsverksamheten när det gäller vardagsbrottslighet startade en pilotutbildning i kvalificerad förundersökningsledning. Utbildningen omfattar teoretisk utbildning, praktiktjänst vid domstol och åklagarmyndighet samt 10 poäng straff- och processrätt vid en högskola. En ny omgång av utbildningen kommer att påbörjas . har IT-utbildning prioriterats på bekostnad av annan kompetensutveckling. Under de tre första kvartalen 2000 anställdes 362 chefer, varav 310 poliser inom polisväsendet.