prop · GP031 · 2001-09-20 00:00:00 — För att ytterligare begränsa effekten av höjda taxeringsvärden på förmögenhetsskatten föreslås att fribeloppen höjs till för en- samstående och till för sambe- skattade par 2002. Jämfört med ekonomiska vårproposi- tion har prognosen reviderats upp 2000 till följd av det preliminära taxeringsutfallet. Prognosen 2001 har sänkts, främst beroende på den svaga utvecklingen på aktiemarknaden. Förslaget att höja fribeloppen medför att intäkterna beräknas minska med 2002. -3,3 -2,9 -3,2 -3,5 Fastighetsskatt tas ut på småhus, hyreshus, loka- ler och industrifastigheter. Totalt beräknas in- täkterna minska med . Minskningen förklaras av ändrade skatteregler. I denna proposition föreslås att skattesatserna för småhus och hyreshus sänks med 0,2 procent- Sänkning- arna skall gälla retroaktivt fr.o.m. . Totalt beräknas detta minska intäkterna med 2001. Dessutom föreslås att omräkningsförfarandet slopas för småhus och hyreshusenheter och istället ersätts med en för- enklad taxering som skall ske mellan de allmänna fastighetstaxeringarna. En höjning av taxerings- värdet vid en allmän eller förenklad fastighets- taxering skall enligt vad som aviseras i denna proposition inte slå igenom i uttag av fastighetsskatt. Därför skall endast en tredje- del av höjningen slå igenom taxeringsåret och lika mycket under vart och ett av de två därpå följande åren. Omläggningen föreslås träda i kraft för småhus och 2004 för hyreshusen- heter. Totalt beräknas dessa åtgärder minska in- täkterna 2003 och 2004 med 0,3 respektive . I tabell 5.9 presenteras en sammanställning av skattesatser och omräkning för fastigheter 1996 2002. Tabell 5.9 Skattesatser och omräkning för fastigheter 19962002 Not: Omräkningsförfarandet infördes . Industrier omfattas ej. *Omräkning för småhus takad till 1997. **Lokaler har omräknats . Prognosen för de totala intäkterna från fastig- hetsskatten utgår från antaganden om hur pri- serna och bestånden utvecklas för de olika fas- tighetskategorierna. I tabell 5.10 redovisas pris- antaganden på småhus i nuvarande beräkning jämfört med tidigare beräkningar. Prisutveck- lingen 19962000 beskriver hur mycket taxe- ringsvärdena förväntas öka i genomsnitt i riket när frysningen upphör 2001. I nuvarande beräk- ning är uppräkningen vilket är oförändrat jämfört med prognosen ekonomiska vårproposition. Däremot har pris- utvecklingen 20002001 reviderats upp, vilket påverkar omräkningstalet . Revideringen utgår från de preliminära omräkningstal avseen- de 2002 som publicerat. Tabell 5.10 Prisutveckling på småhus Anm: Omräkningstalet bestäms av prisutvecklingen julijuni. I tabell 5.11 redovisas skatteintäkterna för de olika fastighetskategorierna. Småhus och bo- stadsdelen i flerfamiljshus svarar för ca 75 pro- cent av de totala skatteintäkterna. Intäkterna från lokaler beräknas öka med 1,0 miljarder kro- nor . Intäkterna från indu- strifastigheter, som inte omfattas av omräk- ningsförfarandet, beräknas till under samtliga år. Tabell 5.11 Fastighetsskatt fördelat på fastighetstyp Jämfört med beräkningen till ekono- miska vårproposition minskar intäkterna 2001 och 2002 med 3,3 respektive 2,9 miljarder kro- nor. Minskningen förklaras av de sänkta skatte- satserna på småhus och hyreshus. tillkommer effekten av slopat omräknings- förfarande och begränsat genomslag av den all- männa eller förenklade fastighetstaxeringen. In- täkterna beräknas dessa år minska med 3,2 respektive jämfört med be- räkningen till vårpropositionen. Stämpelskatt utgår vid förvärv av fast egendom (lagfart) och beviljande av inteckningar. Intäk- terna är beroende av omsättningen och prisut- vecklingen på fastighetsmarknaden. ökade intäkterna med jäm- fört med 1999. Ökningen förklaras främst av sti- gande fastighetspriser. Jämfört med beräkningen till vårpropositio- nen har stämpelskatten justerats upp med till följd av en högre prisnivå på fastigheter. Intäkterna från arvs- och gåvoskatt blev 2,5 mil- jarder kronor 2000 vilket är mer än 1999. förväntas en ökning med . Utfallen t.o.m. tyder på något högre intäkter 2001 jämfört med . Jämfört med beräkningen till vårpropositio- nen har intäkterna justerats upp med 0,1 miljar- der kronor 20012004. 5.2.5 Skatt på varor och tjänster Mervärdesskatten uppgick till 172,9 miljar- der kronor. beräknas intäkterna öka med mellan . Sammanlagt innebär det att intäkterna ökar med 2004. Utvecklingen av mervärdesskatten är till stor del beroende av hushållens konsumtionsutgifter då dessa förklarar av intäkterna. De intäkter som inte härrör från hushållens kon- sumtion avser skatt på investeringar och insats- förbrukning i icke mervärdesskattepliktiga före- tag samt insatsförbrukning och direktkonsum- tion i kommunsektorn. Diagram 5.3 illustrerar fördelningen av mervärdesskatten 2000 uppdelad Fördelningen är relativt stabil över åren. Diagram 5.3 Mervärdesskatt uppdelad efter användning Anm: Företags och kommunsektorns investeringar är sammanslagna i diagram- met. Konsumtionens fördelning på olika typer av va- ror varierar däremot mer och har betydelse för hur intäkterna utvecklas. En större andel kon- sumtion av högbeskattade varor ökar intäkterna från mervärdesskatten även om de totala kon- sumtionsutgifterna är konstanta. I diagram 5.4 visas utfall samt prognos över hushållens konsumtionsutgifter för tiden 19802004 priser. Konsumtionsutgifterna är uppdelade i varugrupperna: dagligvaror, bilar och sällanköpsvaror samt övriga varor, övriga tjänster, bostäder och energi. Diagram 5.4 Hushållens konsumtionsutgifter uppdelade i varugrupper Övriga varor och tjänster, bostäder och energi Av diagrammet framgår tydligt att konsumtio- nen av dagligvaror ligger på en relativt jämn nivå medan konsumtionen av bi- lar och sällanköpsvaror varierar med konjunktu- ren. Dagligvaror mervärdesbeskattas med 12 procent medan bilar och sällanköpsvaror mer- värdesbeskattas . Intäkterna från mervärdesskatten har därför en tendens att varie- ra kraftigare med konjunkturella svängningar i ekonomin än vad de underliggande konsum- tionsutgifterna gör. Av diagrammet kan också utläsas att avmattningen för hushållens totala konsumtion under innevarande år antas vara till- fällig. För kommunerna gäller att insatsförbruk- ningen har haft en svag utveckling och till och med minskat . Istället har kommunernas direkt- konsumtion haft en starkare utveckling den se- naste femårsperioden. Detta beror på att kom- munerna i större utsträckning än tidigare köper färdiga tjänster (såsom privata daghem och pri- vat vård). Sammantaget har den kommunala konsumtion som genererar mervärdesskatt i stort sett följt den utveckling som gäller för den privata konsumtionen. I jämförelse med beräkningen till ekonomiska vårproposition är intäkterna i den aktuella beräkningen högre för inne- varande år. Den privata konsumtionen beräknas dock minska i volym och i fasta priser, vilket minskar intäkterna jämfört med beräkningen till vårpropositionen. Då antogs att en återhämtning av den privata konsumtionen skulle ske . I den aktuella beräkningen förskjuts återhämtningen något framåt i tiden beroende bl.a. på indikatorer som visar på en fortsatt avmattning för sällanköpsvaror och en fortsatt nedgång för bilar. Den positiva föränd- ringen i löpande priser kommer sig av att kon- sumentprisindex reviderats upp från . gäller att den lägre skattesats om vilken tidigare gällt för bl.a. dagstidningsförsäljning även kommer att omfatta försäljning av böcker och tidskrifter. Detta kommer att minska intäkterna med ca . beräknas den privata konsumtionen emellertid ha återhämtat sig, och tillsammans med de skattesänkningar som regeringen nu föreslår gör det att intäkterna för alla prognosåren ökar i både fasta och löpan- de priser jämfört med beräkningen till vårpropo- sitionen. Intäkterna från tobaksskatten uppgick till 2000. För de första tre pro- gnosåren antas en svagt uppåtgående trend som bryts 2004 på grund av att införselkvoterna för tobak antas utökas enligt gällande rådsdirektiv. skall införa samma införselregler som gäller för övriga EU- länder. är den tillåtna mängden en privat- person får föra in i landet utan att betala svensk punktskatt: 400 st. cigaretter eller 200 st. cigaril- ler eller 100 st. cigarrer eller röktobak. utökas detta till: 800 cigaret- ter och 400 cigariller och 200 cigarrer samt röktobak. Jämfört med beräkningen till vårpropositio- nen har utvecklingstakten för tobakskonsumtio- nen reviderats upp med . Detta medför ökade intäkter med 0,10,. -0,1 -0,7 -0,7 -0,7 Under alkoholskatt redovisas skatt på etylalko- hol, skatt på vin, skatt på andra jästa drycker än vin och öl, skatt på mellanklassprodukter samt skatt på öl. Alkoholskatten uppgick till . därefter beräknas den i beskattade alkoholkonsumtionen minska i huvudsak till följd av en upptrappning av införselkvoterna för alkohol, dvs. en upp- trappning av den mängd alkohol en privatperson får föra in i landet utan att betala svensk punkt- skatt. Detta medför att intäkterna (i löpande pri- ser) minskar och framöver. Bidra- gande till intäktsminskningarna är också den sänkning av skatten på vin och andra jästa dryck- er än vin och öl som träder i kraft den 1 decem- ber . Tabell 5.12 Införselkvoter 20012004 Anm: Av vin som får föras in 2004 får max vara mousserande. gäller för alkohol, lik- som för tobak, att skall tillämpa samma införselregler som gäller för övriga EU-länder. Enligt gällande rådsdirektiv skall införselkvoter- na trappas upp successivt för att överensstämma med dem som gäller för övriga EU-länder. I den aktuella beräkningen an- tas den upptrappning av införselkvoterna som redovisas i tabell 5.12. Jämfört med beräkningen till vårpropositio- nen är intäkterna nedreviderade med 0,1 miljar- der kronor innevarande år samt efterföljande år. Orsaken är den före- slagna sänkningen av skatten på vin och andra jästa drycker som träder i kraft . För 20012004 beräknas intäkterna från skatten på energi öka med sammanlagt vilket motsvarar en årlig ökning av intäk- terna . föreslås koldioxidskatten höjas . Höjningen utformas så att skattebelastningen för tillverkningsindustrin samt jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruks- näringarna blir oförändrad. För drivmedel sänks energiskattesatsen så att det sammanlagda skat- teuttaget för drivmedel inte ändras. För bränslen som används för uppvärmning ändras däremot inte energiskatten för att motverka höjningen av koldioxidskatten. höjs ock- så energiskatten på el med per kWh. Sammantaget höjer dessa skattejusteringar intäk- terna med . motverkas detta av dels en skattesänkning på alkylatbensin med per liter, dels en skattestrategi för biodrivmedel. Den sammanlagda sänkningen av intäkterna blir . Skattestrategin för bio- drivmedel innebär en skattenedsättning av alter- drivmedel och skattelättnader för pilot- projektsdispenser. Av störst betydelse för intäktsbortfallet är den generella befrielsen från koldioxidskatt för bl.a. etanol. Fördelningen av intäkterna på de olika in- komstslagen framgår av tabell 5.13. Det energi- slag som dominerar i grupperna övrigt är olje- produkter. Tabellen illustrerar effekten av den offentlig-finansiellt neutrala omläggning riksda- gen beslutat om där koldioxidskatten ges ökad tyngd i förhållande till energiskatten. Tabell 5.13 Skatt på energi ökar koldioxidskattens andel av de totala intäkterna av skatten på energi från 1/4 till 1/3. Energiskatten, som nästan uteslu- tande utgör de resterande skatteintäkterna, minskar från 3/4 till 2/3 av de totala intäkterna. Svavelskatten samt skatten på råtallolja bidrar endast med av de totala intäkterna. Jämfört med beräkningen till vårpropositio- nen revideras intäkterna upp med 20022004 på grund av höjningen av koldioxidskatten och elskatten. 2004 gör sänkningen av skatten på alkylatbensin och skattestrategin för biodrivmedel att intäk- terna justeras ned med . Sammantaget justeras intäkterna för energiskat- ten därmed upp med 2002 samt 2003 och 2004. -0,1 -0,1 -0,1 Under skatt på vägtrafik redovisas fordonsskatt och vägtrafikavgifter. Fordonsskatt utgår på per- sonbilar, bussar, lastbilar, motorcyklar, traktorer, tunga terrängvagnar, motorredskap och släpvag- nar. Skatten beräknas efter fordonets skattevikt. Som ett led i hävdandet av det svenska jordbru- kets konkurrenskraft kommer fordonsskatten på jordbrukstraktorer att tas bort . Vägtrafikavgift utgår på trafik med lastbilar och lastbilsekipage som har totalvikt på . För svenskregistrerade lastbilar gäller väg- trafikavgift på hela vägnätet samt att fordons- skatten reduceras för berörda lastbilar. För ut- ländska fordon betalas vägtrafikavgift för färd på motorvägar samt på vissa europavägar som inte är motorvägar. Nivåskillnaden på förklaras av två faktorer. redovisas även vägtrafikavgifterna under skatt på vägtrafik, vilket ökar intäkterna med 0,60,. Den reste- rande ökningen beror i huvudsak på att den lägre skattesats som gällt för dieseldrivna personbilar av modell och äldre tagits bort. gäller samma skatte- sats för dieseldrivna personbilar oberoende av årsmodell. Jämfört med beräkningen till vårpropositio- nen är prognosen lägre 20022004 beroende på slopandet av fordons- skatten på jordbrukstraktorer. Övriga skatter på varor och tjänster -0,4 -0,3 -0,3 -0,4 Under övriga skatter på varor och tjänster redo- visas tullmedel, jordbrukstullar och sockeravgif- ter, övriga skatter på import, försäljningsskatt på motorfordon, skatt på elektrisk kraft från kärn- kraftverk, särskild skatt mot försurning, avfalls- skatt, skatt på bekämpnings- och gödselmedel, Systembolaget AB:s inlevererade överskott, skatt på annonser och reklam, skatt på spel samt övri- ga skatter på varor och tjänster. Den största en- skilda skatten är tullmedel, vilken står för närma- re hälften av intäkterna i gruppen. Den ojämna utvecklingen beror på införandet av avfallsskatten, vilken ökade intäkterna med 2000. justeras avfallsskatten dock ned med 0,2 mil- jarder kronor beroende på utfall som tyder på att mängden avfall som deponeras minskat sedan skatten infördes. Denna kvantitetsminskning an- tas bibehållen även efterföljande år. Till detta kommer en höjning av avfallsskatten fr.o.m. samt tekniska justeringar i avfallsskattelagen som sammantaget ökar intäkterna med . redovisas avgifter på be- kämpnings- och gödselmedel som skatter. Detta ökar intäkterna med 2001. En motverkande effekt om uppstår genom att försäljningsskatten på motor- fordon är borttagen fr.o.m. . I jämförelse med beräkningen till vårpropositionen har prognosen för tullmedel sänkts med mellan 0,2 och på grund av en lägre prognoserad varuimport. Tillsammans med justeringen av intäkterna från avfallsskatten gör det att prognosen revideras ned med mellan 0,3 och 20012004. -0,3 -5,3 -8,3 -9,6 -9,2 -8,9 -0,5 -0,4 Under restförda skatter m.m. redovisas revide- ringar av skatter som gjorts efter taxeringen, restförda skatter samt vissa nedsättningar av skatter. Skatterna kan ändras efter inkomståret genom exempelvis revisioner, omräkningar och överklaganden. Om ändringen är till den skatt- skyldiges nackdel redovisas detta som en till- kommande skatt medan en ändring till den skattskyldiges fördel redovisas som en restitu- I redovisningen hänförs dessa skatter inte till ett specifikt inkomstår utan till det år änd- ringen görs. De debiterade skatterna kommer aldrig i sin helhet in till staten utan en viss del restförs hos kronofogdemyndigheten. En del av detta belopp kan kronofogdemyndigheten driva in medan resterande belopp skrivs av. En redovisning av de periodiserade skatterna utan hänsyn tagen till restitutioner, tillkomman- de skatter, nedsättningar eller restförda skatter innebär i regel en överskattning av de totala skat- terna. I tabell 5.14 specificeras de ingående pos- terna under restförda skatter m.m. Tabell 5.14 Specifikation av restförda skatter m.m. -1,3 -3,8 -4,9 -4,9 -4,9 -1,3 -1,8 -1,8 -1,8 -1,8 -1,2 -1,2 -1,2 -1,2 -0,8 -0,6 -0,6 -0,6 -1,3 -1,3 -1,3 -3,1 -5,0 -5,6 -5,6 -5,3 -5,2 -0,3 -5,3 -8,3 -9,6 -9,2 -8,9 Förändringarna jämfört med vårpropositionen förklaras till största delen av reviderade beräk- ningar av restförda skatter. 5.3Offentliga sektorns inkomster enligt nationalräkenskaperna Skatteinkomsterna svarar för av den offentliga sektorns totala inkomster. De skatter som ingår i den offentliga sektorns in- komster enligt nationalräkenskaperna (NR) skil- jer sig från de periodiserade skatterna i flera av- seenden, vilket framgår av tabell 5.15. Mervärdesskatt som betalas av kommuner samt skatter som tillhör Europeiska unionen in- går inte som en del av NR-skatterna. De delar av avgiften till EU-budgeten som avser tullar samt den momsbaserade delen av avgiften tillhör defi- nitionsmässigt EU. Ytterligare en skillnad är att även en del andra avgifter enligt NR redovisas som skatter. Bland dessa kan nämnas insätt- ningsgarantin, avgifter till kärnbränslefonden och inlevererat överskott från AB . Resterande skillnad utgörs av periodiseringsef- fekter, som uppkommer när debiteringen av skatten sker efter det inkomstår som skatten av- ser. ökar skatterna med enligt NR och med 123 miljar- der kronor enligt den periodiserade redovisning- en. Skillnaden i förändring, jämfört med vårpro- positionen, mellan NR-skatterna och de periodiserade skatterna förklaras av periodise- ringseffekter samt de förslag till skatteändringar som regeringen föreslår i denna proposition. Tabell 5.15 Periodiserade skatter, skatter enligt NR samt skattekvoten Miljarder kronor och procent I tabell 5.16 redovisas den offentliga sektorns skatteinkomster fördelat på sektorer samt övriga inkomster. I absoluta tal beräknas kommunsek- torns skatter öka med . Ökningen för pensionssyste- met och staten beräknas uppgå till 16 respektive . Tabell 5.16 Offentliga sektorns totala inkomster enligt NR Den relativt svaga utvecklingen för staten beror till stor del på beslutade och föreslagna regeländ- ringar. Den underliggande förändringen för sta- ten, dvs. exklusive regeländringar, uppgår till ca . Den underliggande föränd- ringen av kommunskatterna uppgår till 60 mil- jarder kronor. Både kommunsektorns och pen- sionssystemets inkomster följer i stort sett löneutvecklingen. Övriga inkomster är relativt stabila med en liten ökning 2003 och 2004. 5.4Statsbudgetens inkomster kassamässig redovisning Regeringens förslag: Beräkningen av statsbud- getens inkomster för enligt bilaga 1 godkänns. I avsnitt 5.4 redovisas statsbudgetens inkomster, som utgörs av skatter och övriga inkomster. De senare består främst av inkomster av statlig verk- samhet, försäljning av statlig egendom samt bi- drag från EU. Inkomsterna på statsbudgeten är i huvudsak kassamässiga. Övergången från periodiserad till kassamässig redovisning I avsnitt 5.2 redovisas skatterna periodiserat. Det innebär att de är beräknade utifrån gällande skat- teregler och de inkomster den skattskyldige har ett visst inkomstår. De periodiserade skatterna avser hela den offentliga sektorn, medan stats- budgeten enbart omfattar statens skatteinkoms- ter. Statsbudgetens inkomster redovisas huvud- sakligen kassamässigt, vilket innebär att det är de skatter och avgifter som under budgetåret beta- las in till staten som redovisas. Skillnaden mellan intäkter, dvs. periodiserade skatter, och inkoms- ter, dvs. kassamässiga skatter, förklaras i huvud- sak av förskjutningar i den månatliga uppbörden och av att vissa skatter betalas in som preliminära skatter med slutreglering ett till . För de skatteslag som omfattas av skattekon- tot finns ytterligare skillnader genom att in- komsttitlarna inte redovisar inbetalda utan debi- terade skatter. För t.ex. inkomsttiteln inkomstskatt innebär detta att underut- taget av slutlig skatt avseende (kvarstående skatt) redovisas som inkomst bud- trots att betalningen i huvudsak sker 2002. Om betalningen avviker från de de- klarerade beloppen redovisas denna skillnad mot Betalningsdifferenser, skattekonto. Betalningsdif- ferensen kan således redovisa antingen ett posi- tivt eller ett negativt belopp. ridiska personers underuttag av slutlig skatt på- verkar betalningsdifferensen negativt 2001. , när betalningen sker, försvinner denna dif- men ersätts av ett nytt underuttag som avser . För de skatter som ingår i den samordnade uppbörden, och som omförs från titlarna fysiska och juridiska personers inkomstskatt, kan skill- naden bli än större. Den fastighets- och förmö- genhetsskatt som redovisas i statsbudgeten avser den periodiserade skatten . Detta innebär att fastighetsskatten som avser 2001 redovisas mot inkomsttiteln fastighetsskatt i statsbudgeten först . Redovisningsordningen innebär att vissa titlar redovisar ett mellanting mellan intäkt och in- komst medan andra endast redovisar inkomster. Statsbudgetens totala skatter blir däremot alltid kassamässigt redovisade eftersom även betal- ningsdifferenser ingår. Utöver uppbördsförskjutningar förklaras skillnaden mellan statens periodiserade skatter och statsbudgetens skatter av förskjutningar i utbetalningar till kommunsektorn och pensions- systemet. Statens utbetalningar av kommunal- skatt avseende baseras på de uppräkningsfaktorer som regeringen fastställde . Om det kommunala skatteun- derlaget utvecklas snabbare än prognosen inne- bär detta att de högre kommunalskatterna, i form av preliminärskatter, tillfaller staten inneva- rande år medan kommunerna får del av denna ökning som en slutreglering först . Även gentemot pensionssystemet förekommer slutregleringar. Redovisningen av enskilda in- komsttitlar framgår av tabell 5.18. De inkomster som i statsbudgeten redovisas un- der inkomsttypen Skatter m.m. skiljer sig från de periodiserade skatterna för staten. Som framgår av tabell 5.17 förklaras skillnaden av dels den kommunala utjämningsavgiften, dels betalnings- förskjutningar. Tabell 5.17 Statsbudgetens skatter Den kommunala utjämningsavgiften, som enbart är en inomkommunal avgift, bruttoredovisas i statsbudgeten, vilket innebär att inkomsterna re- dovisas på statsbudgetens inkomstsida medan utgifterna redovisas på statsbudgetens utgiftssi- da. beräknas statsbudge- tens skatteinkomster öka med 27 miljarder kro- nor. minskar emellertid inkomsterna med , vilket dels förklaras av tredje steget i den påbörjade inkomstskattere- formen, dels av förändringen i periodiseringsef- fekter . Jämfört med ekonomiska vårproposi- tion har skatteinkomsterna ökat 2001 men mins- kat 2002 till 2004. Tabell 5.18 Statsbudgetens inkomster 20002004 -13,7 -9,1 -2,2 Socialavgifter och allmän pensionsavgift Skatt på fast egendom Skatt på varor och tjänster Övriga skatter på varor och tjänster -3,5 -9,1 -1,4 -4,0 -5,1 -2,6 -5,2 -5,0 -4,9 Inkomster av statens verksamhet Inkomster av statens aktier Inkomster av försåld egendom Övriga inkomster av försåld egendom Bidrag m.m. från EU Statsbudgetens övriga inkomster beräknas uppgå till , 2002 och 2003 och 2004. Förklaringen till att inkomsterna beräknas bli högre i början av perioden är främst extraor- dinära utdelningar från på 20 miljar- der kronor 2001 och 2002. 2000 Inkomster av statens verksamhet -19,1 -1,1 -1,1 De största posterna under denna inkomsttyp ut- görs av inlevererade överskott, Inle- vererat överskott från AB , Inkomster av statens aktier samt Finansieringsavgift från ar- betslöshetskassor. beräknas inkomsterna uppgå till 50 mil- jarder kronor, varav består av en extrautdelning från till följd av bankens överkapitalisering. Utdelningen består dock av statspapper, vilket innebär en kassamäs- sig korrigering åt motsatt håll och att lånebeho- vet inte påverkas. Statsskulden kommer dock att skrivas ned med statspapprens nominella belopp. förväntas även göra en ex- traordinär utdelning på . Denna överföring antas ske med likvida medel som påverkar statens lånebehov fullt ut. (Se skulddispositioner avsnitt 4.4.4.) Jämfört med ekonomiska vårproposi- tion ökar de på inkomsttitel redovisade inkoms- terna till följd av att hela extra- ordinära utdelning på har redovisats på inkomstsidan.