prop · GP0374 · 2001-12-11 00:00:00 — Användningenav sådana tjänster är alltså inte relevant för frågan om överföring avinformation på visst sätt faller under grundlagens skydd.Den som tillhandahåller en ren accesstjänst kan enligtMediegrundlagsutredningens mening inte anses därigenom tillhandahållainformation.När det gäller print on demand, dvs. framställning på beställning av enstakaexemplar av skrifter, bilder eller tekniska upptagningar konstaterar kommitténatt sådan framställning i normalfallet inte omfattas av TF eller YGL.Slutsatser angående behovet av en ändring av grundlagsregleringen avyttrandefrihetenKommittén anser att det föreligger behov av att ändra grundlagsregleringen avyttrandefriheten så att även databaser hos t.ex. bokförlag och tryckerier fårautomatiskt grundlagsskydd enligt nu gällande databasregel. Vidare föreliggerbehov av att ge grundlagsskydd för viss användning av pushteknik,direktsändningar på begäran och viss print on demand-verksamhet. Det finns också behov av att ge en möjlighet till grundlagsskydd för sådan verksamhet och fördatabasverksamhet enligt nu gällande databasregel som bedrivs av andra änmassmedieföretag.Förutsättningarna för ett utvidgat och mer teknikoberoende grundlagsskyddEftersom utgångspunkten för uppdraget är att uppdelningen på två grundlagarskall bestå och TF även i fortsättningen skall ge skydd för det tryckta ordetingår det inte i uppdrag att överväga om det ärmöjligt att åstadkomma ett generellt grundlagsskydd för yttrandefriheten somomfattar alla yttranden oavsett vilket medium de framförs i.Önskan att uppnå en mera teknikoberoende YGL får enligt kommitténs mening inteleda till ett försämrat grundlagsskydd utan de gällande tryck- ochyttrandefrihetsrättsliga principerna måste alltjämt kunna gälla. Det är bl.a.svårt att applicera det nuvarande ensamansvarssystemet generellt på publiceringpå Internet. Om så skulle ske finns det stor risk att det ofta inte skullefinnas någon att ställa till svars om ett yttrande är brottsligt. Man bör inteheller generellt belasta alla som publicerar yttranden på t.ex. Internet med denackdelar som följer med ett grundlagsskydd i form av skyldighet att utseutgivare, dokumentera innehållet etc. Ett generellt grundlagsskydd förpublicering via Internet eller genom andra överföringar till allmänheten medhjälp av elektromagnetiska vågor bör därför inte genomföras utan någon form avavgränsning krävs.Avgränsningen bör ske genom en möjlighet till frivilligt grundlagsskydd för viss kommunikation. Detta frivilliga skydd kan inte åstadkommas genom något slag avregel om att grundlagsskydd gäller om vissa uppgifter finns angivna. Ett skälhärför är att det för grundlagsskydd måste ställas krav utöver angivande avvissa uppgifter, bl.a. måste verksamheten vara ordnad så att den som driver denhar kontroll över innehållet. Uppgifter i en databas är inte heller beständigautan kan lätt tas bort eller ändras vilket kan leda till tveksamhet omgrundlagsskydd föreligger. Kommittén anser att skyddet i stället bör utformas så att det görs beroende av om utgivningsbevis söks och utfärdas (se nedan).Förslag till utvidgning av grundlagsskyddetEtt utvidgat grundlagsskydd skall bygga på nuvarande modell med ett speciellt,detaljerat grundlagsskydd för massmedier och inte ges formen av ett mera allmänt skydd, t.ex. av den modell artikel 10 i erbjuder.Mediegrundlagsutredningen föreslår i stället följande. Databasregeln (1 kap. 9 § YGL) utvidgas till att även gälla direktsändning på begäran, print on demandsom innebär att enstaka exemplar av skrifter, bilder eller tekniska upptagningar framställs på beställning genom utdrag ur en databas, t.ex. i en bok- ellerskivhandel, och användning av sådan pushteknik som innebär att endatabasinnehavare som råder över innehållet i databasen sänder meddelanden tillmottagarna med innehåll och tidsintervaller som dessa angett i förväg. Sommassmedieföretag uppräknas samma aktörer som i nu gällande databasregel medtillägg av företag för yrkesmässig framställning av tryckta eller därmed enligtTF jämställda skrifter. Även t.ex. bokförlag och tryckerier omfattas alltså. När sådana massmedieföretag som nämns i regeln driver sådan verksamhet som anges iregeln får de automatiskt grundlagsskydd för denna. För andra aktörer föreslåsen möjlighet till frivilligt grundlagsskydd efter ansökan om utgivningsbevis för sådan verksamhet som anges i regeln. Om utgivningsbevis utfärdas gällergrundlagsskydd för verksamheten.Förslaget överensstämmer till sin konstruktion med det som lades fram avMediekommittén beträffande traditionell databasverksamhet men är mera omfattande eftersom det förutom traditionell databasverksamhet även inkluderardirektsändning på begäran, viss print on demand-verksamhet och viss användningav pushteknik. Förslaget utvidgar också kretsen av massmedieföretag med bl.a.bokförlag och tryckerier. Genom det frivilliga grundlagsskyddet uppnås att allasom vill driva sådan verksamhet som sägs i databasregeln kan få grundlagsskyddför verksamheten om den är ordnad på det sätt som sägs i databasregeln (detkrävs t.ex. för direktsändningar på begäran att mottagaren inte kan ändrainnehållet och för traditionell databasverksamhet krävs att innehållet kanändras endast av den som driver verksamheten). Kravet på utgivningsbevis innebär också att medverkande kan kontrollera om sådant finns och därmed grundlagsskydd föreligger och på så sätt få klarhet i om deras medverkan är straffri.Grundlagen skall uttömmande ange när utgivningsbevis skall utfärdas eller fåråterkallas.Kommittén föreslår nya regler i tillämpningslagen om utgivningsbevis. Radio- och föreslås utfärda utgivningsbevis på ansökan av den som driververksamheten, om den tekniskt är ordnad på det sätt som anges i databasregeln,utgivare har utsetts och vissa andra krav är uppfyllda. Radio- och TV-verketföreslås också få till uppgift att föra register över verksamheter enligtdatabasregeln. En skyldighet att anmäla namn på registret skall finnas, och föratt undvika risk för förväxling med verksamhet som drivs enligt nu gällandedatabasregel föreslås en skyldighet för den som driver sådan verksamhet attanmäla namn på denna till Radio- och . Verket skall även bl.a. fåmöjlighet att återkalla utgivningsbevis om förutsättningar att utfärda sådantbevis inte längre föreligger, t.ex. om verksamheten inte längre tekniskt ärordnad så som krävs enligt databasregeln.Kommitténs förslag i denna del innebär också att även den som driver sådanverksamhet som sägs i databasregeln och vari överföringarna utgår från utlandetskall ha möjlighet att i få ett utgivningsbevis. Grundlagens skydd skall gälla fullt ut för sådan verksamhet med utgivningsbevis.Förslagets teknikoberoende m.m.Förslagen innebär att grundlagen i stor utsträckning är teknikoberoende och attde inskränkningar som gäller är nödvändiga om man vill upprätthålla deyttrandefrihetsrättsliga principerna som man inte vill belasta andraän dem som vill ha grundlagsskyddet med de därtill hörande förpliktelserna.Mediegrundlagsutredningen anser att grundlagen med de föreslagna ändringarna påett tillräckligt sätt uppfyller kraven på teknikoberoende somgrundlagsregleringen ges ett lämpligt materiellt innehåll.Kommittén anser att det bör inrättas en stående beredning som har till uppgiftatt följa utvecklingen och utreda och lämna förslag till lösningar av olikaproblem på yttrandefrihetens område.Förslagets förenlighet med EG:s dataskyddsdirektivMöjligheten till undantag i yttrandefrihetens intresse enligt artikel 9 idataskyddsdirektivet är vidare än vad ordalagen där synes ge vid handen och denutvidgning av YGL:s tillämpningsområde som föreslårfår anses omfattas av denna möjlighet till undantag.Särskilt om etableringsfriheten för trådsändningar enligt YGL contraskyldigheten att driva samtrafik enligt telelagen m.m.I YGL föreslås ändringar i fråga om etableringsfriheten (här nätägarens rätt att bestämma över sina nät) för att tillåta regler om skyldighet att upplåtautrymme i nät för annans teletjänster samt för att klargöra att det är tillåtetmed regler om skyldighet för nätinnehavare att släppa in andra program än demsom nu omfattas av den s.k. must carry-skyldigheten liksom med regler omskyldighet att vidta åtgärder för att tillförsäkra mottagarkollektivet (t.ex.hyresgäster i ett hyreshus) inflytande över programvalet.2 A Preskriptionstiderna för tryck- och yttrandefrihets-brottenUppdragetPreskriptionstiden enligt vanlig lag för t.ex. hets mot folkgrupp som inte ärringa är . Enligt TF och YGL gäller emellertid särskilt kortapreskriptionstider för tryck- och yttrandefrihetsbrotten. Preskriptionstiden för periodiska skrifter och radio- och TV-program. För andraskrifter och tekniska upptagningar är tiden enligt huvudregeln från detatt framställningen lämnades ut för spridning. Från denna huvudregel finns dettvå undantag. De kallas här pliktexemplarsregeln respektive brottsbalksregeln.Pliktexemplarsregeln gäller tekniska upptagningar med rörliga bilder och sägeratt det beträffande sådana upptagningar i lag får föreskrivas att de inte skallanses ha lämnats ut för spridning förrän de har lämnats för registrering hos enmyndighet; för videogram finns i tillämpningslagen en sådan regel som säger attett videogram som inte har getts in till för granskningenligt lagen om granskning och kontroll av filmer och videogram skall anses halämnats ut för spridning först när pliktexemplar enligt lagen om pliktexemplarav dokument har lämnats. Brottsbalksregeln avser olaga våldsskildring i tekniska upptagningar, för vilka preskriptionstid gäller i stället förYGL:s.Mediegrundlagsutredningens uppdrag när det gäller preskriptionstiderna förtryck- och yttrandefrihetsbrotten består av två delar. Den ena rör frågan om desärskilt korta preskriptionstider som enligt TF och YGL gäller för tryck- ochyttrandefrihetsbrotten skall förlängas och den andra rör frågan hurutgångspunkten för beräkning av preskriptionstiderna för yttrandefrihetsbrott itekniska upptagningar skall bestämmas. När det gäller frågan ompreskriptionstidernas längd anges i direktiven att utgångspunkten är att detypiska nyhetsmedierna periodiska skrifter samt ljudradio- och TV-programalltjämt skall ha en särskild ställning.Bakgrunden till uppdraget är bl.a. att JK stött på problem vid tillämpningen avYGL, främst i fall av misstanke om barnpornografibrott och olaga våldsskildringi videogram samt hets mot folkgrupp på CD-skivor. Frågan hur utgångspunkten förpreskriptionstiden för yttrandefrihetsbrott i tekniska upptagningar skallbestämmas har därvid uppkommit till följd av svårigheter att fastställa när enteknisk upptagning lämnats ut för spridning i de vanliga fall då föreskrivnaursprungsuppgifter saknas eller är bristfälliga.Kommitténs överväganden och förslagTekniska upptagningarKommittén konstaterar att problemet med preskriptionstiden när det gällertekniska upptagningar inte består i svårigheter att hinna utredayttrandefrihetsbrotten inom tiden utan i svårigheter att kunna motbevisapåståenden om att preskription inträtt i de vanliga fall då föreskrivnaursprungsuppgifter saknas eller är bristfälliga. Det är alltså intepreskriptionstidens längd som är problemet utan svårigheter att fastställapreskriptionstidens utgångspunkt, dvs. att fastställa när upptagningen lämnadesut för spridning. anser att det är viktigt att inta en försiktig hållning när det gäller grundlagsändringar och endast företaändringar i grundlagen för att åtgärda problem som uppkommit i praktiken ochvisat sig betydelsefulla eller för att avhjälpa annars uppenbara brister igrundlagen. Eftersom huvudproblemet med preskriptionstiderna föryttrandefrihetsbrott i tekniska upptagningar är att upptagningarna i storutsträckning saknar ursprungsuppgifter leder denna försiktighetsprincip till att lösningen på problemen rörande grundlagarnas preskriptionstider föryttrandefrihetsbrott i tekniska upptagningar bör gälla sådana tekniskaupptagningar som saknar föreskrivna ursprungsuppgifter och allayttrandefrihetsbrott.Kommittén har bl.a. undersökt om det är möjligt att införa regler somfastställer utgångspunkten för preskriptionstiden för yttrandefrihetsbrott itekniska upptagningar som saknar föreskrivna ursprungsuppgifter på något annatsätt än från det att upptagningen faktiskt lämnades ut för spridning, t.ex.efter förebild av pliktexemplarsregeln eller genom en presumtionsregel som JKföreslagit och som innebär att tekniska upptagningar som saknar föreskrivnaursprungsuppgifter skall anses utlämnade för spridning först när de påträffas,om inte annat framgår av omständigheterna. Kommittén har funnit attbrottsbalkens regler om preskriptionstid gäller som yttersta gräns förpreskriptionstiden för yttrandefrihetsbrott och att denna yttersta tidsgränsskall räknas från det att upptagningen först faktiskt lämnades ut för spridning. Detta innebär att varianter av pliktexemplarsregeln, en sådan presumtionsregelsom berörts eller någon annan regel som fastställer utgångspunkten förpreskriptionstiden på något annat sätt än från det att upptagningen faktisktlämnades ut för spridning endast kan tillämpas inom de i angivnapreskriptionstiderna. De omfattar alltså inte fall där spridning påstås ha skett för så länge sedan att preskriptionstiden enligt gått ut.Grundproblemet för JK - att han möts av oriktiga påståenden, som inte kanvederläggas, om utgivning för så länge sedan att preskription inträtt - lösesalltså inte med de angivna reglerna. Kommittén anser att man inte kan accepteraen regel som säger att preskriptionstider inte skall gälla somyttersta gräns för yttrandefrihetsbrotten.Kommittén föreslår att problemet med preskriptionstiden för yttrandefrihetsbrott i tekniska upptagningar löses genom en ny regel om att regler ompreskriptionstid skall gälla för yttrandefrihetsbrott i sådana tekniskaupptagningar som saknar någon av de i 3 kap. 13 § YGL föreskrivnaursprungsuppgifterna (en utvidgad brottsbalks-regel). Detta sätt att angripaproblemet inriktas inte direkt på svårigheten att fastställa tidpunkten förutlämnande till spridning. Det bör ändå kunna bidra till att göra det i viss mån lättare för JK att motbevisa påståenden om att preskription har inträtteftersom nya tekniska upptagningar med olika egenskaper och prestanda blirtillgängliga i hög takt. Tanken är att JK med ledning av den tekniskaupptagningens egenskaper och prestanda kan utröna när en sådan upptagning gettsut. Ju längre preskriptionstiden är desto större möjligheter torde JK ha attmotbevisa invändningar om preskription. För att inte onödigtvis förlänga den tid JK har på sig att utreda yttrandefrihetsbrottet och väcka åtal föreskrivs också att åtal dock inte får väckas senare än från det att JK fick kännedom om upptagningen. Med denna lösning saknar pliktexemplarsregeln och den särskildaregeln om olaga våldsskildring självständig betydelse såvitt avser tid förväckande av allmänt åtal. Kommittén föreslår att de upphävs.För enskilt åtal för yttrandefrihetsbrott är det redan enligt gällande rättbrottsbalkens preskriptionstider som gäller. Kommitténs förslag föranlederdärför ingen ändring beträffande enskilt åtal för yttrandefrihetsbrott.Tryckta och därmed enligt TF jämställda skrifter samt radio- och TV-programProblemen på TF:s område kan inte anses så stora att de motiverar en ändring.Det har inte heller framkommit något som talar för en förlängning av denpreskriptionstid av som gäller för periodisk skrift för vilkenutgivningsbevis gäller. Kommittén stannar därför för att någon ändring inte börgöras i TF beträffande preskriptionstiderna för tryckfrihetsbrott. Det har inteheller framkommit något som talar för att preskriptionstiderna föryttrandefrihetsbrott i traditionella ljudradio- och TV-program bör förlängas.Någon sådan ändring föreslås därför inte.DatabaserYttrandefrihetsbrott i en databas skall betraktas som ett perdurerande(pågående) brott varför preskriptionstiden skall räknas från det att materialetinte längre tillhandahölls i databasen (detta gäller dock inte när bilageregelni 1 kap. 7 § TF är tillämplig, se nedan). För yttrandefrihetsbrott i databaserföreslås att preskriptionstiden förlängs från till och attdet föreskrivs att tiden löper från det att det brottsliga meddelandet intelängre tillhandahölls.När bilageregeln är tillämplig på en databas är preskriptionstiden förtryckfrihetsbrott i databasen i likhet med vad som gäller för denperiodiska skriften. Hänsyn till syftet med bilageregeln motiverar att tiden iett sådant fall räknas från det att tillhandahållandet inleddes. I bilageregelni TF föreslås ett tillägg som anger denna utgångspunkt för preskriptionstiden.Att preskriptionstiden räknas från det att tillhandahållandet inleddes innebäratt när väl gått efter att tillhandahållandet inleddes skullebrottsligt material kunna tillhandahållas straffritt . Detföreslås därför också en regel som gör det möjligt för en domstol som dömer förett tryckfrihetsbrott i en databas som omfattas av bilageregeln att förordna att det brottsliga yttrandet skall tas bort ur databasen. Att inte följa ett sådant förordnande beläggs med straff.2 B Vissa frågor om beslagUppdragetKommittén skall se över åtalstiden efter utredningsbeslag med anledning avyttrandefrihetsbrott i tekniska upptagningar. Kommittén skall också överväga ombestämmelser om rätt till domstolsprövning av konfiskerings- ochutredningsbeslag behöver tas in i TF och YGL, och om skyldigheten enligt YGL att ange vilka avsnitt i en upptagning som har föranlett ett beslag bör upphävas ifråga om utredningsbeslag. Även skyldigheten enligt YGL att sända ett bevis omatt beslag har beslutats till den som låtit framställa en upptagning skall sesöver.Kommitténs överväganden och förslagMediegrundlagsutredningen anser att regler om rätt tilldomstolsprövning av beslag gäller för både s.k. utrednings- ochkonfiskeringsbeslag enligt både TF och YGL. Kommittén föreslår att det i TFinförs en uttrycklig regel om rätt till domstolsprövning av beslag somverkställts utan rättens förordnande. Regeln gäller för både utredningsbeslagoch konfiskeringsbeslag. Genom hänvisning i YGL till bestämmelsen blir dengällande även för utrednings- och konfiskeringsbeslag enligt YGL.Av JK:s framställning framgår att det sällan är möjligt för JK att genomföra enförundersökning och väcka åtal inom den stipulerade tiden, , eftert.ex. ett omfattande beslag av videogram som saknar ursprungsuppgifter. JK harföreslagit att den särskilda tiden för väckande av åtal efter utredningsbeslagupphävs såvitt avser filmer och ljudupptagningar. Med hänsyn till att probleminte föreligger vid alla utredningsbeslag enligt YGL utan främst beträffandeomfattande beslag och att möjlighet till förlängning finns enligt YGL samt medbeaktande av det viktiga intresset av skyndsam behandling av yttrandefrihetsmålanser att det inte finns tillräckliga skäl för attavvika från TF:s mönster när det gäller tid för åtal efter utredningsbeslag.Kommittén har alltså stannat för att ingen ändring bör vidtas beträffande tidenför åtal efter utredningsbeslag av tekniska upptagningar.En bestämmelse i YGL om att varje beslut om beslag skall ange det eller deavsnitt av framställningen som föranlett beslaget innebär att en sådanprecisering skall ske som beslutet om beslag fattas. Detta kan i vissa fall vara praktiskt omöjligt, t.ex. vid omfattande beslag av videogram därvarje videogram har en speltid av omkring . JK har föreslagit attskyldigheten att ange avsnitt bör upphävas i fråga om utredningsbeslag enligtYGL. Kommittén föreslår att det införs en möjlighet för JK att i efterhandkomplettera ett beslut om utredningsbeslag med uppgift om vilka avsnitt somåberopas som brottsliga. Kompletteringen skall göras så snart tillgängligaresurser medger. Komplettering i efterhand får endast ske när det inte ärmöjligt att ange avsnitten i samband med beslutet om beslag.I TF:s och om skyldighet att sända bevis om beslag görs ett tillägg om att detta skall göras så snart det kan ske för att klargöra att JK får dröja med underrättelsen tills det är klart vem den skall sändas till.2 C Några tryckfrihetsrättsliga begrepp m.m.UppdragetI sin framställning till regeringen tar JK upp problem med vissa begrepp vidtolkningen av grundlagarna, t.ex. upplaga, och efterlyser förtydliganden avbegreppsapparaten i YGL. JK påtalar även vissa oklarheter ochtillämpningssvårigheter beträffande tekniska upptagningar som framställtsutomlands. I uppdrag ingår att behandla de av JKpåtalade problemen och att se över YGL:s begreppsapparat så som JK efterlyst. Ikommitténs direktiv nämns också uttrycket "skrift som framställts i tryckpress"som ett avgränsningsproblem.Kommitténs överväganden och förslagUttrycket "skrift som framställts i tryckpress" i 1 kap. 5 § TFSvårigheter med att avgöra om en skrift framställts i tryckpress i TF:s meningkan föreligga i två avseenden. Det kan dels vara tveksamt vad som avses medbegreppet tryckpress i TF, dels kan det vara svårt att avgöra vilken teknik somanvänts vid framställningen.Mediegrundlagsutredningen anser att uttrycket tryckpress i TF får anses avsealla metoder för mångfaldigande som innebär att färgen överförs fråntryckmediet, t.ex. en tryckplåt, till tryckbäraren, t.ex. papper, genom endirektkontakt och ett fysiskt tryck mellan dem. Detta innebär att många nyatekniker omfattas av begreppet tryckpress. Skrifter som framställs på annat sätt kan få grundlagsskydd enligt stencilregeln (1 kap. 5 § första stycket andrameningen TF) om de mångfaldigas och förses med sådana uppgifter som anges iregeln. Kommittén anser att det inte är möjligt att i lagtexten närmareprecisera vad som avses med tryckpress och att det även bör överlämnas till rättstillämpningen att avgöra denna fråga.Svårigheterna att fastställa vilken teknik som använts vid framställningen av en skrift är ett bevisproblem. Kommittén anser att problemet i vart fall förnärvarande är av begränsad betydelse men har ändå övervägt om det kan och börundanröjas eller minskas genom någon ändring i TF. Eftersom privat kommunikation måste hållas utanför TF:s tillämpningsområde är det inte möjligt med en regelsom ger alla skrifter automatiskt grundlagsskydd. Ett krav på en vissupplagestorlek är inte heller någon lösning på problemet eftersom det skulle gestora bevisproblem. En stencilregel som gäller för alla skrifter är inte hellertänkbar eftersom det skulle innebära en försvagning av det grundlagsskydd somsedan lång tid gällt för skrifter som framställts i tryckpress och skulle kunnaberöra många skrifter. Detsamma gäller om man skulle utforma en regel för allaskrifter efter förebild av en presumtionsregel i 1 kap. 10 § YGL (som avserförekomsten av s.k. ursprungsuppgifter i tekniska upptagningar). Eftersombevisproblemets omfattning och betydelse får anses tämligen begränsad och dediskuterade lösningarna innebär ingripande ändringar i TF, anserMediegrundlagsutredningen att grundlagsskyddet för skrift som framställts itryckpress inte bör ändras.Man bör inte heller i TF införa en presumtionsregel efter förebild av 1 kap. 10§ YGL för skrift som framställs genom stencilering, fotokopiering eller liknande tekniskt förfarande för att åstadkomma en större likhet i behandling avskrifter som framställts i tryckpress och andra skrifter. Anledningen är att enpresumtionsregel skulle innebära en viss ökad svårighet för t.ex. polis ochåklagare att avgöra om grundlagsskydd föreligger eller inte eftersom även andraomständigheter än förekomsten av ursprungsuppgifter då skulle behöva beaktas.UpplagaKommittén föreslår ingen reglering av begreppet upplaga men redovisar följandesynpunkter på detta.När det gäller skrift som framställts i tryckpress skall TF anses tilllämpligäven när endast något exemplar lämnats ut eller avses lämnas ut för spridning.Det krävs dock att skriften når eller avses nå andra än dem som befinner sig ien mindre, sluten krets.