prop · GO0396 · 2001-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 2000/01:96 Sjukersättning och aktivitetsersättning i stället för förtidspension Prop. Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionens huvudsakliga innehåll I propositionen läggs fram förslag om nya regler för beräkning av ersättning till personer som drabbats av långvarig eller varaktig medicinskt grundad nedsättning av arbetsförmågan. Förslagen, som avses träda i kraft , är till stor del en konsekvens av att ett nytt ålderspensionssystem har införts. Pensionsförmånerna folkpension och allmän tilläggspension (ATP) kommer därmed att upphöra. Det som är förtidspension och sjukbidrag skall inte längre vara en del av den allmänna pensioneringen utan kommer i stället att tillhöra sjukförsäkringssystemet. Av detta följer också att begreppet förtidspension utmönstras och att ersättningen vid långvarig eller varaktig medicinskt grundad arbetsoförmåga benämns sjukersättning. Ersättningen till den vars arbetsförmåga är nedsatt men inte varaktigt benämns tidsbegränsad sjukersättning. Beroende på arbetsförmågans nedsättning lämnas hel, tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels sjukersättning. Försäkrade som är föreslås få aktivitetsersättning som skall kunna utges tidigast från det år den försäkrade fyller och kunna beviljas för längst i taget. Hel, tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels aktivitetsersättning lämnas beroende på arbetsförmågans nedsättning. Vidare föreslås att försäkrade med funktionshinder i åldrarna skall ha rätt till hel aktivitetsersättning utan någon prövning av arbetsförmågan så länge studier bedrivs på grundskole- eller gymnasienivå. Den övre åldersgränsen för rätt till vårdbidrag och den nedre gränsen för rätt till handikappersättning höjs det år den försäkrade fyller . Sjukersättningssystemet omfattar både ett standardskydd enligt inkomstbortfallsprincipen i form av inkomstrelaterad sjukersättning eller aktivitetsersättning och ett grundskydd i form av garantiersättning för dem som inte har haft några förvärvsinkomster eller haft låga sådana innan arbetsförmågan blev nedsatt av medicinska skäl. Den inkomstrelaterade ersättningen skall beräknas på basis av en antagandeinkomst. Denna föreslås bli grundad på genomsnittet av de tre högsta bruttoårsinkomsterna som intjänats , s.k. ramtid, som är mellan fem och beroende på den försäkrades ålder. För de försäkrade som skall uppbära aktivitetsersättning, gäller att antagandeinkomsten - om detta är fördelaktigare - får grundas på genomsnittet av de två högsta bruttoårsinkomsterna under en ramtid . Den inkomstrelaterade ersättningen skall utgöra av antagandeinkomsten. Sjukersättning och aktivitetsersättning i form av garantiersättning föreslås vara åldersrelaterad fram till . Garantinivån skall vara densamma för gifta och ogifta och uppgå till 2,10 prisbasbelopp för en person som inte fyllt . Därefter höjs nivån med 0,05 prisbasbelopp för varje tvåårsintervall . För personer i åldrarna skall garantinivån vara 2,40 prisbasbelopp. Personer som när sjukersättningssystemet träder i kraft uppbär förtidspension föreslås få denna omvandlad till inkomstrelaterad sjukersättning respektive garantiersättning genom en engångsinsats. Efter omvandlingen skall den försäkrade i princip få oförändrad nettoersättning. Detta sker genom att ett justeringsbelopp beräknas och sedan används för att öka eller minska den bruttoersättning som har beräknats enligt de nya reglerna. Beräkningen av justeringsbeloppet utgår från förhållandena under med ersättning enligt nuvarande regler. Det innebär att då gällande kommunalskattesats och civilstånd läggs till grund för beräkningen som därefter fryses, dvs. senare ändringar i dessa avseenden tillåts inte påverka ersättningens storlek. Den utbetalda inkomstrelaterade ersättningen skall utgöra pensionsgrundande inkomst för ålderspension. Ålderspensionsrätt skall dock tillgodoräknas på hela antagandeinkomsten, efter avdrag för ett belopp som motsvarar allmän pensionsavgift. Mellanskillnaden tillgodoräknas som pensionsgrundande belopp. Vid partiell försäkringsförmån beräknas ålderspensionsrätten på motsvarande andel av antagandeinkomsten. Innehållsförteckning 1 Förslag till riksdagsbeslut 7 2 Lagtext 8 2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring 8 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:1755) om särskilda insatser för personer med tre fjärdedels förtidspension eller sjukbidrag 40 2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:703) om handikappersättning och vårdbidrag 41 2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension 44 2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1744) om allmän pensionsavgift 52 2.6 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift 53 2.7 Förslag till lag om ändring i lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring 54 2.8 Förslag till lag om ändring i lagen (2000:465) om ändring i lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring 55 2.9 Förslag till lag om ändring i socialförsäkringslagen (1999:799) 57 2.10 Förslag till lag om upphävande av lagen (1969:205) om pensionstillskott 61 3 Ärendet och dess beredning 62 4 Nuvarande bestämmelser 63 4.1 Allmänt 63 4.2 Folkpension och pensionstillskott 64 4.3 Tilläggspension - ATP 65 4.4 Vårdbidrag och handikappersättning 66 4.5 Särskilt grundavdrag för folkpensionärer - SGA 67 4.6 Försäkringstillhörighet 67 5 Allmänna utgångspunkter 68 5.1 Riksdagsbeslut m.m. 68 5.2 Stimulans till arbete och ett aktivt liv. 70 5.3 Samhällsutvecklingen m.m. 70 5.4 Namnfrågan m.m. 72 5.5 Bostadsstödet 72 6 Grundläggande bestämmelser 73 6.1 Bibehållen tidsbegränsad ersättning 73 6.2 Den skyddade personkretsen 75 6.2.1 Inkomstrelaterad sjukersättning och aktivitets- ersättning 75 6.2.2 Garantiersättning 78 6.3 Tidsbegränsad aktivitetsersättning i åldrarna 80 6.4 Aktivitetsersättning vid viss utbildning på grund- skole- eller gymnasienivå 82 7 Aktiviteter 85 8 Inkomstrelaterad sjukersättning eller aktivitetsersättning 89 8.1 Inledning 89 8.2 Antagandeinkomsten 91 8.3 Ramtidens längd 96 8.4 Ersättningsnivån 100 8.5 Avräkning av utländska förmåner mot inkomstrelaterad ersättning 102 9 Garantiersättning 102 9.1 Allmänna utgångspunkter för valet av grundskydds- modell 102 9.2 Försäkringstid 106 9.2.1 Kvalifikationskrav 106 9.2.2 Beräkning av försäkringstid 108 9.3 Garantinivån 111 9.3.1 En åldersberoende garantinivå 111 9.3.2 En enhetlig garantinivå 112 9.3.3 Garantinivåns storlek 114 9.3.4 Beräkning av garantiersättning 116 10 Vilande sjukersättning eller aktivitetsersättning vid förvärvsarbete 119 11 Höjda åldersgränser för vårdbidrag och handikappersättning 122 12 Omvandling av förtidspension till förmån enligt sjukersättningssystemet 124 12.1 Inledning 124 12.2 Särskilda regler för försäkrade i åldern 125 12.3 Omvandling av förtidspensioner och sjukbidrag som en engångsinsats 126 12.4 Beräkning av antagandeinkomst och inkomstrelaterad sjukersättning 127 12.5 Beräkning av garantiersättning 128 12.6 Beräkning av justeringsbelopp 129 12.7 Särskilda omvandlingsregler för dem som inte är oinskränkt skattskyldiga i 137 12.8 Omvandling av avkortade och reducerade förtidspensioner 138 12.9 Samordning med arbetsskadelivränta 140 12.10 Förändringar efter omvandlingen 141 13 Ålderspensionsrätt 143 13.1 Inledning 143 13.2 Ålderspensionsrätt grundad på inkomstrelaterad sjukersättning eller aktivitetsersättning 144 13.3 Ålderspensionsrätt grundad på garantiersättning 147 13.4 Ålderspensionsrätt efter omvandling av förtidspension till inkomstrelaterad sjukersättning 148 13.5 Ålderspensionsrätt då ersättning inte betalas ut 148 13.6 Tidpunkt för uttag av ålderspension 149 13.7 Finansiering av ålderspensionsrätt grundad på sjukersättning eller aktivitetsersättning 150 14 Samordning av sjukersättning eller aktivitetsersättning med andra förmåner 151 14.1 Inledning 151 14.2 Samordning med arbetsskadelivräntor 151 14.3 Samordning med yrkesskadelivräntor 153 15 Indexering 155 16 Förslagens konsekvenser 155 16.1 Ekonomiska konsekvenser 155 16.1.1 Inledning 155 16.1.2 Konsekvenser för den offentliga sektorns finanser 157 16.1.3 Ekonomiska konsekvenser för den enskilde 162 16.2 Konsekvenser för jämställdheten 165 16.3 Konsekvenser för kommuner och landsting 165 16.4 Administrativa konsekvenser 166 17 Internationella förhållanden 167 17.1 Allmänt 167 17.2 Inkomstrelaterad sjukersättning eller aktivitets- ersättning 170 17.3 Garantiersättning 173 18 Ikraftträdande och övergångsbestämmelser 175 18.1 Ikraftträdande 175 18.2 Övergångsbestämmelser 176 19 Författningskommentar 177 19.1 Förslaget till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring 178 19.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:1755) om särskilda insatser för personer med tre fjärdedels förtidspension eller sjukbidrag 195 19.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:703) om handikappersättning och vårdbidrag 196 19.4 Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension 197 19.5 Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1744) om allmän pensionsavgift 200 19.6 Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift 200 19.7 Förslaget till lag om ändring i lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring 201 19.8 Förslaget till lag om ändring i lagen (2000:465) om ändring i lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring 201 19.9 Förslaget till lag om ändring i socialförsäkringslagen (1999:799) 202 19.10 Förslaget till lag om upphävande av lagen (1969:205) om pensionstillskott 204 Bilaga 1 Sammanfattning av Ds 2000:39 205 Bilaga 2 Remissinstanser Ds 2000:39 210 Bilaga 3 Sammanfattning av Ds 2000:40 211 Bilaga 4 Remissinstanser Ds 2000:40 214 Bilaga 5 Härledning av förhöjd bruttoersättning med anledning av slopandet av det särskilda grundavdraget 215 Bilaga 6 Lagrådsremissens lagförslag 217 Bilaga 7 Lagrådets yttrande 271 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 276 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring, 2. lag om ändring i lagen (1998:1755) om särskilda insatser för personer med tre fjärdedels förtidspension eller sjukbidrag, 3. lag om ändring i lagen (1998:703) om handikappersättning och vårdbidrag, 4. lag om ändring i lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension, 5. lag om ändring i lagen (1994:1744) om allmän pensionsavgift, 6. lag om ändring i lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift, 7. lag om ändring i lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring, 8. lag om ändring i lagen (2000:465) om ändring i lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring, 9. lag om ändring i socialförsäkringslagen (1999:799), och 10. lag om upphävande av lagen (1969:205) om pensionstillskott. 2 Lagtext Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1962:381) om allmän försäkring1 dels att 5 kap., 7 kap. 3 a §, 10 kap., 11 kap., 13 kap. och 16 kap. 12 § skall upphöra att gälla, dels att rubrikerna närmast före 5 kap., 11 kap. och 16 kap. skall utgå, dels att rubrikerna till 7 och 16 kap., rubriken närmast före 17 kap. samt 1 kap 1 §, 3 kap. 3, 5, 5 c, 7 och 13 §§, 4 kap. 9 §, 7 kap. 1, 2, 3 b och 4 §§, 16 kap. 1, 2, 4-7, 7 b-9 och 14-18 §§, 17 kap. 1 och 2 §§, 18 kap. 17 §, 20 kap. 3 § och 21 kap. 1 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas tre nya paragrafer, 7 kap. 5-7 §§ med nya rubriker närmast före 5 och 7 §§, samt två nya kapitel, 8 och 9 kap., av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 kap. 1 §2 Den allmänna försäkringen består av sjukförsäkring, folkpensionering och försäkring för tilläggspension. Till sjukförsäkringen hör frågor om rehabilitering. Till den allmänna försäkringen är anslutna frivillig sjukpenningförsäkring och frivillig pensionsförsäkring. Den allmänna försäkringen består av sjukförsäkring. Till sjukförsäkringen hör frågor om rehabilitering. Till den allmänna försäkringen är anslutna frivillig sjukpenningförsäkring och frivillig pensionsförsäkring. 3 kap. 3 §3 En försäkrad, som uppbär hel förtidspension eller hel särskild efterlevandepension enligt denna lag eller uppburit sådan pension under månaden närmast före den då han börjat uppbära hel ålderspension, har inte rätt till sjukpenning. För tid efter ingången av den månad då den försäkrade fyllt eller börjat uppbära hel ålderspension enligt denna lag får sjukpenning utgå för . En försäkrad, som uppbär hel sjukersättning eller hel aktivitetsersättning enligt denna lag eller hel särskild efterlevandepension enligt lagen (2000:462) om införande av lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn eller uppburit sådan ersättning eller pension under månaden närmast före den då han eller hon har börjat uppbära hel ålderspension, har inte rätt till sjukpenning. För tid efter ingången av den månad då den försäkrade har fyllt eller har börjat uppbära hel ålderspension enligt denna lag får sjukpenning utges för . 5 §4 Den allmänna skall besluta om en försäkrads tillhörighet till sjukpenningförsäkringen och fastställa sjukpenninggrundande inkomst. För en försäkrad som inte är bosatt i gäller detta så snart anmälan om hans inkomstförhållanden gjorts hos kassan. Av beslutet skall framgå i vad mån den sjukpenninggrundande inkomsten är att hänföra till anställning eller till annat förvärvsarbete. Sjukpenningförsäkringen skall omprövas a) när kassan fått kännedom om att den försäkrades inkomstförhållanden eller andra omständigheter har undergått ändring av betydelse för rätten till sjukpenning eller för sjukpenningens storlek, b) när förtidspension eller särskild efterlevandepension enligt denna lag beviljas den försäkrade eller redan utgående sådan pension ändras med hänsyn till ändring i den försäkrades arbetsförmåga eller, vid särskild efterlevandepension, förmåga eller möjlighet att bereda sig inkomst genom arbete, b) när sjukersättning eller aktivitetsersättning enligt denna lag eller särskild efterlevandepension enligt lagen (2000:462) om införande av lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn beviljas den försäkrade eller sådan ersättning eller pension som redan utges ändras med hänsyn till ändring i den försäkrades arbetsförmåga eller, vid särskild efterlevandepension, förmåga eller möjlighet att bereda sig inkomst genom arbete, c) när delpension enligt särskild lag beviljas den försäkrade eller redan utgående sådan pension ändras med hänsyn till ändring i den försäkrades arbets- eller inkomstförhållanden, d) när tjänstepension beviljas den försäkrade, samt e) när ett beslut om vilandeförklaring av förtidspension enligt 16 kap. 16 eller 17 § upphör. e) när ett beslut om vilandeförklaring av sjukersättning eller aktivitetsersättning enligt 16 kap. 16 eller 17 § upphör. Ändring som avses i första stycket skall gälla från och med den dag då anledningen till ändringen uppkommit. Den sjukpenninggrundande inkomst som ändrats enligt första stycket a får dock läggas till grund för ersättning tidigast i den ersättningsperiod som inträffar i anslutning till att fått kännedom om inkomständringen. Under tid som anges under 1-6 får, om inte första stycket b, c eller d är tillämpligt, den fastställda sjukpenninggrundande inkomsten sänkas lägst till vad den skulle ha varit närmast om då känt till samtliga förhållanden. Detta gäller tid då den försäkrade 1. bedriver studier enligt de grunder som fastställs av regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer, 3. deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program och får aktivitetsstöd eller står till arbetsmarknadens förfogande enligt de grunder som fastställs av regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer, 4. är gravid och avbryter eller inskränker sitt förvärvsarbete tidigast före barnets födelse eller den beräknade tidpunkten härför, 5. är helt eller delvis ledig från förvärvsarbete för vård av barn, om den försäkrade är förälder till barnet eller likställs med förälder enligt 1 § föräldraledighetslagen (1995:584) och barnet inte har fyllt . Motsvarande gäller vid adoption av barn som ej fyllt eller vid mottagande av sådant barn i avsikt att adoptera det, om mindre än har förflutit sedan den försäkrade fick barnet i sin vård, 6. fullgör tjänstgöring enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt. För en försäkrad som avses i tredje stycket 1 eller deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program och får aktivitetsstöd skall , vid sjukdom , beräkna sjukpenningen på en sjukpenninggrundande inkomst som har fastställts på grundval av enbart den inkomst av eget arbete som den försäkrade kan antas få . Om därvid den sjukpenninggrundande inkomsten helt eller delvis är hänföra till anställning, skall årsarbetstiden beräknas på grundval av enbart det antal arbetstimmar som den försäkrade kan antas ha i ifrågavarande förvärvsarbete . För en försäkrad som får sådan behandling eller rehabilitering som avses i 7 b § eller 22 kap. 7 § och som får livränta enligt lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring eller motsvarande ersättning enligt en annan författning skall , vid sjukdom då livränta betalas ut, beräkna sjukpenningen på en sjukpenninggrundande inkomst som har fastställts på grundval av enbart den inkomst av eget arbete som den försäkrade kan antas få . För en försäkrad som avses i 10 c § första stycket 1 eller 2 skall dock under studieuppehåll mellan vår- och hösttermin, då den försäkrade inte uppbär studiesocial förmån för studier som avses i tredje stycket 1, sjukpenningen beräknas på den sjukpenninggrundande inkomst som följer av första-tredje styckena, om sjukpenningen blir högre än sjukpenning beräknad på den sjukpenninggrundande inkomsten enligt fjärde stycket. Fjärde stycket tillämpas även för försäkrad som avses i tredje stycket 6 när den försäkrade genomgår grundutbildning som är längre än . Omprövning av sjukpenningförsäkringen enligt första stycket a skall ej omfatta ändring av den försäkrades inkomstförhållanden på grund av sådant förvärvsarbete som avses i 16 kap. 15 §. 5 c §5 Vid utgången av en period då en försäkrad helt eller delvis har haft förtidspension enligt denna lag skall den sjukpenninggrundande inkomsten motsvara den sjukpenninggrundandeinkomst som den försäkrade skulle ha varit berättigad till före en eller flera sådana perioder eller vad som löneutvecklingen inom yrkesområdet därefter föranleder. Vid utgången av en period då en försäkrad helt eller delvis har uppburit sjukersättning eller aktivitetsersättning enligt denna lag skall den sjukpenninggrundande inkomsten motsvara den sjukpenninggrundandeinkomst som den försäkrade skulle ha varit berättigad till före en eller flera sådana perioder eller vad som löneutvecklingen inom yrkesområdet därefter föranleder. Bestämmelserna i första stycket gäller endast för tid och till den del den försäkrade är arbetslös och beredd att anta erbjudet arbete i en omfattning som svarar mot närmast föregående förvärvsarbete. 7 §6 Sjukpenning utges vid sjukdom som sätter ned den försäkrades arbetsförmåga med minst en fjärdedel. Vid bedömningen av om sjukdom föreligger skall bortses från arbetsmarknadsmässiga, ekonomiska, sociala och liknande förhållanden. Med sjukdom jämställs ett tillstånd av nedsatt arbetsförmåga, som orsakats av sjukdom för vilken sjukpenning utgetts och som fortfarande kvarstår efter det att sjukdomen upphört. Saknar den försäkrade arbetsförmåga utges hel sjukpenning. Om arbetsförmågan inte saknas helt men är nedsatt med minst tre fjärdedelar utges tre fjärdedels sjukpenning. Är arbetsförmågan nedsatt i mindre grad men med minst hälften utges halv sjukpenning. I annat fall utges en fjärdedels sjukpenning. Vid bedömningen av om arbetsförmågan är fullständigt nedsatt skall, om den försäkrade kan antas kunna återgå till sitt vanliga arbete, särskilt beaktas om den försäkrade på grund av sjukdomen är ur stånd att utföra sitt vanliga eller annat lämpligt arbete som arbetsgivaren tillfälligt erbjuder den anställde. Om den försäkrade på grund av sjukdomen behöver avstå från förvärvsarbete under minst en fjärdedel av sin normala arbetstid en viss dag, skall hans arbetsförmåga anses nedsatt i minst motsvarande mån . Om den försäkrade inte kan antas kunna återgå till sitt vanliga arbete eller till annat arbete hos arbetsgivaren, skall vid bedömningen av arbetsförmågans nedsättning särskilt beaktas om den försäkrade kan försörja sig genom sådant arbete efter åtgärd som avses i 7 b § eller 22 kap. Om det efter prövning enligt fjärde stycket bedöms att den försäkrade inte kan återgå till arbete hos arbetsgivaren eller försörja sig själv genom annat förvärvsarbete som är normalt förekommande på arbetsmarknaden, skall vid bedömningen av arbetsförmågans nedsättning särskilt beaktas om den försäkrade efter åtgärd som avses i 7 b § eller 22 kap. kan försörja sig själv genom sådant förvärvsarbete som är normalt förekommande på arbetsmarknaden, eller genom annat lämpligt arbete som är tillgängligt för den försäkrade. Om det finns särskilda skäl för det får vid bedömningen av arbetsförmågans nedsättning beaktas den försäkrades ålder samt den försäkrades bosättningsförhållanden, utbildning, tidigare verksamhet och andra liknande omständigheter. Bedömningen av arbetsförmågans nedsättning enligt fjärde och femte styckena skall göras i förhållande till högst ett heltidsarbete. Vid prövning av den försäkrades rätt till sjukpenning för tid under vilken han annars skulle ha uppburit föräldrapenning, skall arbetsförmågan anses nedsatt endast i den utsträckning som den försäkrades förmåga att vårda barnet är nedsatt på grund av sjukdomen. Om den försäkrade uppbär förtidspension eller särskild efterlevandepension enligt denna lag, skall vid prövning av den försäkrades rätt till sjukpenning bedömningen av hans arbetsförmåga ske med bortseende från den nedsättning av förmågan eller möjligheten att bereda sig inkomst genom arbete som ligger till grund för utgående pension. Om den försäkrade uppbär sjukersättning eller aktivitetsersättning enligt denna lag eller särskild efterlevandepension enligt lagen (2000:462) om införande av lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn, skall vid prövning av den försäkrades rätt till sjukpenning bedömningen av hans eller hennes arbetsförmåga ske med bortseende från den nedsättning av förmågan eller möjligheten att bereda sig inkomst genom arbete som ligger till grund för den sjukersättning, aktivitetsersättning eller pension som utges. 13 §7 Frågor om förmåner enligt detta kapitel prövas av den allmänna försäkringskassa som enligt 5 kap. socialförsäkringslagen (1999:799) skall avgöra ett ärende avseende den försäkrade. Denna försäkringskassa får dock uppdra åt en annan försäkringskassa att pröva sådana frågor med undantag av frågor som avses i 5 §. Bestämmelserna i 3, 5 och 8 §§ i fråga om förtidspension tillämpas även där den försäkrade skulle ha erhållit sådan pension, om han hade haft rätt till folkpension enligt bestämmelserna i 5 kap. Bestämmelserna i 3, 5 och 7 §§ i fråga om sjukersättning och aktivitetsersättning tillämpas även där den försäkrade skulle ha fått sådan ersättning i form av garantiersättning om han eller hon hade haft rätt till sådan ersättning enligt bestämmelserna om försäkringstid i 9 kap. Har en försäkrad, utan att bestämmelserna i 3 kap. 3 § är tillämpliga, efter ingången av den månad då han uppnådde ålder, erhållit sjukpenning , får den allmänna besluta att sjukpenning inte längre skall utgå. 4 kap. 9 §8 Villkoret om försäkring för viss sjukpenning enligt 6 § andra stycket anses uppfyllt om föräldern inte har varit försäkrad för viss sjukpenning, men skulle ha varit det om kassan känt till samtliga förhållanden. När det skall bestämmas om villkoret om försäkring för viss sjukpenning enligt 6 § andra stycket är uppfyllt för en försäkrad som avses i 3 kap. 5 b § skall bortses från tiden för utlandsvistelsen.