prop · GP0321 · 2001-10-25 00:00:00 — Detta får till följd att pensionsrätten i flera fall kan vara fastställd när ansökan om överföring är färdigbehandlad. För den händelsepensionsrätten inte är fastställd i torde särskildöverenskommelse kunna träffas med kommissionen om att avvakta ytterligare innan överföring sker. Det borde med hänsyn härtill vara mest ändamålsenligtatt avvakta med pensionsöverföringen till dess att all pensionsrätt ärfastställd. Administrativa skäl talar också för detta förfaringssätt; överföring sker med detta alternativ endast vid ett tillfälle.Regeringen bedömer mot bakgrund av ovanstående att överföring avålderspensionsrätt till EG bör ske först sedan ålderspensionsrätten t.o.m. detår då den enskilde tillträder tjänsten vid EU-institutionen, är fastställd avden allmänna försäkringskassan.Ändring av fastställd pensionsrättEn ändring av taxeringen kan innebära en förändring av den pensionsgrundandeinkomsten och därmed även av den ålderspensionsrätt som skall föras över tillEG:s pensionssystem. Om det pågår en skatteprocess i när den enskildepåbörjar sin anställning i EU bör kunna avvakta utgången av processeninnan överföring sker, på motsvarande sätt som beskrivits ovan när det gäller de eftersläpningseffekter som finns inbyggda i det reformeradeålderspensionssystemet. Regeringens bedömning för ett sådant fall är således att ålderspensionsrätten bör överföras först sedan processen avslutats och värdetav ålderspensionsrätten har blivit fastställd av den allmänna försäkringskassan.Det kan emellertid även finnas situationer där överföring redan ägt rum närbeslutet om ändrad taxering fattas. Om det ändrade beslutet innebär att denpensionsgrundande inkomsten blir högre, bör enligt regeringens bedömningutgångspunkten vara att värdet av den pensionsrätt som tillkommer förs över iefterhand.I de fall där den ändrade taxeringen innebär att värdet av pensionsrätten skulle ha varit lägre än den som tidigare fastställts kan emellertid inte någonmotsvarande återföring ske från EU-institutionen. När väl överföring har skett,och beloppet räknats om till tjänsteår i EG:s pensionssystem, är överföringendefinitiv såtillvida att någon återföring av för mycket överfört belopp ej kanutföras. För ett sådant fall föreslår regeringen i stället att det felandebeloppet skall återkrävas av den enskilde om han eller hon varit egenföretagare. Har han eller hon varit anställd skall återkrav bara bli aktuellt om han ellerhon lämnat oriktiga uppgifter. En motsvarande regel finns inompremiepensionssystemet. Skälet till att återkrav kan riktas direkt mot enegenföretagare men inte mot en anställd är den koppling som i det reformeradesystemet finns mellan betalda avgifter och pensionsrätt. Pensionsrätt skall iprincip endast tillgodoräknas för den andel av avgiften som betalats. En sådankoppling saknas när det gäller inkomst av anställning.5.2 Tjänstepension eller motsvarande5.2.1 Finansiering och tryggandeSom komplement till den allmänna pensionen finns tjänstepensioner som ärgrundade på utfästelser av arbetsgivaren. För det stora flertalet anställda ärdessa reglerade i kollektivavtal mellan avtalsparterna på arbetsmarknaden. Detförekommer även utfästelser om tjänstepension som inte är knutna tillkollektivavtal. Dessutom kan en enskild näringsidkare avsätta medel till enkompletterande pension genom att betala för en pensionsförsäkring ellergenom att göra inbetalningar på pensionssparkonto enligt lagen (1993:931) omindividuellt pensionssparande.Några tvingande civilrättsliga regler om finansiering och tryggande av enarbetsgivares pensionsutfästelse finns inte, men normalt innehåller dekollektivavtal om pensionsplaner som förekommer på arbetsmarknaden regler omdetta. I skattelagstiftningen finns incitament för att trygga pensionsutfästelse genom att rätt till avdrag förutsätter ett tryggande.Det finns tre sätt att trygga pensionsutfästelser, nämligen försäkringalternativt individuellt pensionssparande, särskild redovisning avpen-sionsskuld i förening med kreditförsäkring och avsättning tillpensionsstiftelse. De grundläggande reglerna om detta är dels skatterättsliga om att fastställa och begränsa arbetsgivarens avdragsrätt för pensionskostnaderoch finns i inkomstskattelagen (1999:1229), dels civilrättsliga och finns ihuvudsak i lagen (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelse m.m.(tryggandelagen). Även om säkerställandet inte sker i någon av de tretryggandeformerna med avdragsrätt kan en pensionsutfästelse ändå varasäkerställd på annat godtagbart sätt.Pensionsförsäkring är den klassiska formen för tryggande och innebär attarbetsgivaren överlåter fullgörandet av utfästelsen på ett försäkringsbolageller en försäkringsförening (understödsförening) mot att arbetsgivaren betalarden premie som är utfäst, eller i de fall en förmån av en viss storlek ärutfäst, den som försäkringsgivaren betingar sig för att kunna fullgörautfästelsen. Motsvarande kan göras av en enskild näringsidkare. Visar det sigbli ett överskott fördelas det antingen på de försäkrade eller påpremiebetalarna, i det senare fallet genom en minskning av de framtidapremierna. Försäkringsbolagens och försäkringsföreningarnas försäkringstekniskariktlinjer med antaganden om bland annat ränta och dödlighet skall ges in tillFinansinspektionen.Traditionell pensionsförsäkring utmärks av att försäkringsbolaget garanterar enviss på förhand bestämd förräntning av pensionskapitalet. Försäkringstagaren har inget inflytande över kapitalets placering och avkastning. Fondförsäkringutmärks i stället av att försäkringstagaren själv bestämmer i vilka av devärdepappersfonder som erbjuds som pensionspremierna skall placeras.Individuellt pensionssparande, ett renodlat sparande utan försäkringsmoment,finns som alternativ till pensionsförsäkring. Det individuella pensionssparandet kan användas av enskilda näringsidkare men inte av arbetsgivare förtjänstepension. Sparandet administreras av ett s.k. pensionssparinstitut, vilket kan vara en bank eller ett värdepappersbolag. placerarinbetalda medel enligt de instruktioner som institutet fått av spararen iinlåning i bank, andelar i värdepappersfond eller i andra värdepapper som aktier eller obligationer.Skuldföring innebär att arbetsgivaren gör avsättning under rubriken för pensioner eller liknande förpliktelser. Det avsatta beloppet skall normaltöverensstämma med pensionsskulden, men arbetsgivaren svarar alltid förpensionsutfästelsen även om för lågt belopp har avsatts. Pensionsskulden skallvara tryggad genom kreditförsäkring eller genom statlig eller borgen.Det innebär att kreditförsäkraren vid en konkurs går in och tryggar den del avutfästelsen som arbetsgivaren inte har täckning för genom att teckna entjänstepensionsförsäkring. fastställer vilkaförsäkringstekniska grunder som skall tillämpas vid beräkning avpensionsskulden.Pensionsstiftelse är en stiftelse som inrättas av arbetsgivaren med enda syfteatt trygga pensionerna. Till stiftelsen gör arbetsgivaren avsättningar för deframtida pensionsutbetalningarna. Arbetsgivaren avhänder sig därmed emellertidinte ansvaret för pensionsutfästelsens fullgörande men kan begära gottgörelsefrån pensioner. Det förutsätts dock att stiftelsensförmögenhet även efter gottgörelsen är minst lika stor som den totalapensionsskulden. I vissa undantagsfall, exempelvis vid arbetsgivarens konkurs,kan stiftelsen emellertid betala ut förfallna pensionsbelopp direkt tillpensionärerna. Även för pensionsstiftelser beslutar om vilkagrunder som skall tilllämpas.Garanti för att en pensionsutfästelse fullgörs kan lämnas av en utomstående.Pensionsgarantin kan liknas vid ett borgensåtagande och för att garantin skallha någon reell innebörd krävs att garanten har tillräckliga ekonomiska resurserför att kunna fullgöra utfästelsen. Garantin kan också bestå i en panträtt,exempelvis i en av arbetsgivaren ägd kapitalförsäkring. Pensionsskulden skall iett sådant fall vara redovisad i arbetsgivarens balansräkning antingen blandskulderna eller tas upp under rubriken , som tillkommer staten, kommuner och landsting, anses utgörafullgod säkerhet för offentliganställdas tjänstepensioner. Traditionellt skerdärför ingen egentlig fondering av medel för framtida pensionsutbetalning inomstatlig och sektor. har emellertid striktare reglerskapats för hur staten, kommuner och landsting skall beräkna och redovisa sinapensionsåtaganden.5.2.2Tillämpningen av EG:s tjänsteföreskrifterRegeringens bedömning: Det bör vara en fråga för pensionsgivarna och huvudmännen för de avtalsreglerade tjänstepensionssystemen att tillämpatjänsteföreskrifterna. Någon författningsreglering av vad som får överförasbehövs inte. Detta synsätt bör även gälla kollektivavtaladetjänstepensionssystem inom den statliga sektorn. Om kollektivavtal saknas, börtillämpningen vara en fråga för den enskilde arbetsgivaren.Promemoriornas bedömning och förslag: Promemorians bedömning överensstämmer medregeringens bedömning beträffande tjänstepen-sionssystem inom ochprivat sektor. När det gäller den statliga sektorn föreslår promemorian att deti en författning skall regleras vilka förmåner som skall omfattas avtjänsteföreskrifternas regler om pen-sionsöverföring.Remissinstanserna: De remissinstanser som yttrat sig i denna fråga delarpromemorians uppfattning att det är en fråga för pensionsgivaren att tillämpatjänsteföreskrifterna. påpekar därvid att promemorianväxelvis skriver om pensionsgivare, kommunen, huvudmän för respektivepensionssystem, avtalsslutande parter etc. framhåller att detmåste vara den som står för utfästelsen som skall tillämpatjänsteföreskrifterna. Enligt mening bör , som representant för staten som försäkringsgivare, beslutaom vilka statliga förmåner som skall omfattas av rätten till överföring ochvilka grunder som skall tillämpas vid kapitalvärdesberäkning. Riksskatteverkethar påpekat att den oklarhet som råder beträffande omfattningen av begreppet"pensionsrätt i näring" kan komma att leda till tvister i allmän domstol mellanförsäkringsgivare/pensionssparinstitut och näringsidkare som vill överförapensionsrätt. akademikers centralorganisation framhåller för sin delatt det även inom den statliga sektorn bör ankomma på de avtalsslutande parterna att i enlighet med tjänsteföreskrifterna fastställa dels vilka förmåner som kan överföras, dels vilka för-säkringstekniska grunder som skall tillämpas. anser att samma synsätt bör gälla för tjänstepensioner inom denstatliga sektorn som för andra tjänstepensioner. Verket menar att någon katalogöver vilka avtalsförmåner som omfattas av rätten till överföring inte börupprättas i författningsform. Det bör vara en fråga för de statligaavtalsparterna.Skälen för regeringens bedömning: Reglerna om överföring av pensionsrätt iEuropeiska gemenskapernas tjänsteföreskrifter är som tidigare nämnts direkttillämpliga i . Av artikel 11.2 i bilaga 8 till tjänsteföreskrifternaframgår att utfästelser om tjänstepension och motsvarande för enskildanäringsidkare omfattas av överföringsreglerna. Samma sak bör därför inte sägas i den lag om överföring av värdet av pensionsrätt till Europeiska gemenskapernam.m. som regeringen nu lämnar förslag om.Den som i första hand har att tillämpa reglerna är pensionsgivaren, den somskall fullgöra pensionsutfästelsen. Beroende på om en tjänstepension är tryggadeller ej och vilket slags tryggande det är frågan om är det antingenarbetsgivaren eller en försäkringsgivare som är pensionsgivare. Beträffandenäringsidkares pensionsrätt i näringen är det antingen en försäkringsgivareeller ett pensionssparinstitut som är pensionsgivare. Som vägledning förpensionsgivaren vid tillämpningen i olika detaljfrågor kan det avtal enligtvilket pensionsrätten är utfäst behöva kompletteras. De avtalsslutande parternakan också känna behov av att påverka tillämpningen. Det kan gälla frågan omvilken pensionsrätt som skall ingå i det värde som skall kunna överföras. Enligt ordalydelsen i artikel 11.2 i bilaga 8 till tjänsteföreskrifterna finns endasten rätt att överföra värdet av rätt till ålderspension, men enligt praxis finnsäven möjlighet att överföra värdet av rätt till efterlevandepension.Under senare år har pensionsavtalen på svensk arbetsmarknad blivit alltmersammansatta. Arbetstagaren kan i viss utsträckning påverka de förmåner som haneller hon har rätt till. En valfrihet finns ofta beträffande vem som skallförvalta pensionskapitalet. Det betyder att pensionsrätt intjänad i samma system kan finnas placerad hos flera pensionsgivare. Därtill kommer att arbetstagarnapå dagens arbetsmarknad ofta haft ett flertal anställningar och därigenom imånga fall också omfattats av olika pensionslösningar. Även om det kan finnasskäl mot att tillåta en individ att överföra värdet av endast en del av sin iSverige intjänade pensionsrätt till EG:s pensionssystem anser regeringen attfrågan inte bör regleras genom lagstiftning. Frågan om det skall vara möjligtatt överföra endast en del av värdet av all tjänstepensionsrätt eller om alltmåste överföras bör avgöras av de parter som beslutar om systemens villkor.Inte heller när det gäller beräkningen av värdet av den pensionsrätt som skallöverföras finns det behov av särskild lagstiftning. Pensionsgivaren kan enligttjänsteföreskrifterna välja mellan att överföra antingen det försäkringstekniska värdet eller det schablonmässiga återköpsvärdet av de aktuellapensionsrättigheterna. Med det försäkringstekniska värdet avses detkapitaliserade nuvärdet av en framtida periodisk förmån. Det schablonmässigaåterköpsvärdet är summan av de avgifter som betalats till pensionssystemet plusränta eller annan avkastning. Normalt är pensionsgivarens utfästelse tryggadgenom försäkring, särskild redovisning av pensionsskuld i förening medkreditförsäkring eller avsättning till pensionsstiftelse. Därvid är denintjänade pensionsrättens värde beräknad enligt fastställda försäkringstekniskagrunder eller riktlinjer. Även de pensioner inom den offentliga sektorn som inte är tryggade i den mening som avses i lagen (1967:531) om tryggande avpensionsutfästelse m.m., värderas och redovisas enligt försäkringstekniskariktlinjer som beslutats av särskilt inrättade instanser.Det är upp till varje pensionsgivare att skapa de egna regler som behövs somkomplement till pensionsavtalen för att hantera överföringen av pensionsrätttill EG:s pensionssystem. Regeringen har för avsikt att meddela de närmareföreskrifter som behövs för hanteringen inom det statligatjänstepensionssystemet. Regeringen avser också att meddela de regler som behövs beträffande pensionsförmåner som inte är grundade i avtal utan i förordningarsom regeringen utfärdat.5.2.3 Gottgörelse ur pensionsstiftelseRegeringens förslag: En arbetsgivare som har tryggat en pensionsut-fästelsegenom avsättning av medel till en pensionsstiftelse och därefter enligttjänsteföreskrifterna överfört värdet av intjänad pensionsrätt till Europeiskagemenskaperna skall ha rätt till ersättning ur stiftelsens överskott för vadarbetsgivaren har utgett.Promemoriornas förslag: Överensstämmer med regeringens förslag.Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte haft några sakliga invändningarmot förslaget.Skälen för regeringens förslag: Lagen (1967:531) om tryggande avpensionsutfästelse m.m. (tryggandelagen) medger ingen allmän rätt för enarbetstagare att föra över intjänade pensionsrättigheter till en ny arbetsgivare i samband med byte av anställning. Ett byte av anställning innebär därför inteheller att medel som bundits i en pensionsstiftelse för att trygga pensionenfrigörs. Frågan är i vilken utsträckning pensionsstiftelsens medel ändå kananvändas när en arbetstagare begär att hans eller hennes pensionsrättigheterskall överföras till Europeiska gemenskapernas pensionssystem.Enligt 14 § tryggandelagen kan en arbetsgivare i vissa fall få gottgörelse ur en pensionsstiftelse för vad denne betalat som pensionspost, avgift förpensionsförsäkring eller annan utgift i samband med pensionering. Gottgörelsefår enligt huvudregeln i 15 § tryggandelagen ske ur stiftelsens överskott. Detär tveksamt om en överföring av pensionsmedel till EG är att se som en utgift isamband med pensionering som berättigar till gottgörelse ur stiftelsensöverskott.Enligt 13 § tryggandelagen äger en pensionsstiftelse i vissa fall rätt att förarbetsgivarens räkning betala förfallna pensionsposter, avgift förpensionsförsäkring eller annan utgift i samband med pensionering. Utbetalningkan ske om det kan antas att den berättigade annars inte får betalning avarbetsgivaren utan avsevärt dröjsmål eller om tillsynsmyndigheten ger särskilttillstånd. Paragrafens nuvarande utformning medger inte att intjänadepensionsmedel överförs till EG annat än efter särskilt tillstånd fråntillsynsmyndigheten. En eventuell möjlighet att få pensionsmedlen överfördaefter särskilt tillstånd torde inte vara tillräckligt för att skallanses uppfylla sina åtaganden gentemot EG.I 23 och 24 §§ tryggandelagen finns bestämmelser som medger att enpensionsstiftelse i vissa fall överförs till den som övertagit ennäringsverksamhet från annan. Paragraferna kan dock inte tillämpas då en enskild arbetstagare begär överföring av sina pensionsrättigheter till EG.Tryggandelagen ger därför inte något allmänt utrymme för att i nu aktuella fallföra över medel från pensionsstiftelsen. Det är emellertid naturligt att ettsådant utrymme skapas, så att en arbetsgivare som överför pensionsmedel till EGdärvid kan tillgodogöra sig vad som tidigare avsatts till pensionsstiftelsen.Det skulle i och för sig vara lagtekniskt möjligt att göra ett tillägg i14 § av innebörd att arbetsgivaren skall kunna få gottgörelse ur stiftelsen även i nu aktuell situation. Övervägande skäl talar dock för att hålla de regler som gäller överföring till EG samlade.Regeringen föreslår därför att det i den nu föreslagna överföringslagen införsen särskild bestämmelse av innebörd att en arbetsgivare skall ha rätt att fåersättning ur stiftelsens överskott för det arbetsgivaren betalat ut till EG. Om arbetsgivaren gjort avsättningar som motsvarar gjorda pensionsutfästelser,innebär överförandet av pensionsmedlen till EG normalt att det uppkommer ettöverskott, eftersom stiftelsen inte längre behöver trygga utfästelsen i fråga.6 Skatterätt6.1 Gällande skattebestämmelserPensionssparandet har fått en skattemässigt gynnad ställning. Motiven förlättnaderna har varit det allmänna intresset av ett långsiktigt pensionssparande som kompletterar socialförsäkringsskyddet. Skattelättnaden uppkommer dels genom en lindrigare beskattning av den årliga avkastningen på pensionskapitalet, dels då pensionsmottagaren har en högre marginalskatt vid avsättningstillfället änvid beskattningstillfället.Kravet för att komma i åtnjutande av den skattemässigt gynnade behandlingen kansägas vara att arbetsgivaren gör dispositionerna för den anställde ipensioneringssyfte. Tekniken för att definiera pensioneringssyftet ärinkomstskattelagstiftningens s.k. kvantitativa och kvalitativabegränsningsregler beträffande arbetsgivarens avdragsrätt.De kvantitativa villkoren tar sikte på storleken och omfattningen av de förmåner som får tryggas eller de som får betalas respektive avsättningar somfår göras med avdragsrätt.De kvalitativa villkoren tar främst sikte på utformningen av de förmåner (ålderspension, sjukpension och efterlevandepension ( för vilka avdragsrättföreligger vid tryggandet och vilka får omfattas av pensionsförsäkring. Vissaformkrav ställs upp, som till exempel att ålderspension normalt inte får börjabetalas ut eller än och att pensionen inte får betalas ut med minskande belopp.De kvalitativa villkoren om uttag av pension avser att hindra att enpensionsutfästelse, som tryggats med avsättningar för vilka skatteavdrag gjorts, skall kunna lösas ut med ett engångsbelopp.Om en arbetsgivare som tryggat pensionen genom avsättning i balansräkningeneller till en pensionsstiftelse betalar ut pensionsmedel i form av ettengångsbelopp och minskar avsättningen respektive gottgör sig urpensionsstiftelsen med motsvarande belopp återförs pensionskapitalet tillbeskattning hos arbetsgivaren. Om arbetsgivaren tryggat pensionen genomförsäkring förhindras en engångsutbetalning av att försäkringsgivaren är bundenav inkomstskattelagstiftningens regler om hur en pension får betalas ut. Denprincipiella möjlighet som i det fallet står till buds är ett så kallat återköp, vilket innebär att försäkringsgivaren frigörs från sina förpliktelser motförsäkringstagaren genom en utbetalning av det aktuella återköpsvärdet på den iförtid annullerade pensionsförsäkringen. Huvudregeln är att återköp inte fårske. Om synnerliga skäl föreligger får återköp av pensionsförsäkring medges avskattemyndigheten. Detta torde dock inte gälla tjänstepensionsförsäkring. Frågan om återköp skall även prövas hos försäkringsgivaren innan frågan tas upp hosskattemyndigheten.Arbetsgivaren medges avdrag för att trygga pensionsutfästelser med sådanlivförsäkring som uppfyller inkomstskattelagstiftningens kvalitativa villkor för att den skall anses som pensionsförsäkring. På samma sätt gäller, vidberäkningen av avdrag för tryggande av pensionsutfästelser i arbetsgivarens egen regi, att utfästelser endast beaktas om en försäkring för åtagandet skulle havarit en pensionsförsäkring enligt de kvalitativa villkoren.De beloppsmässiga avdragsbegränsningarna för företagens tjänstepensionskostnader finns i de kvantitativa reglerna. Dessa kan delas upp i huvudregeln ochkompletteringsregeln. I huvudregeln motsvarar avdragstaket en viss procentandelav lönen till den anställde.För direktutbetald pension finns i princip inte några beloppsbegränsningar föravdragsrätten såvitt gäller utbetalningar till f.d. arbetstagare som saknaregentligt ägarinflytande i företaget. För pension till en delägare i företagetsom varit anställd har i praxis gjorts bedömningar i fråga ommarknadsmässighet m.m.Vid tryggande genom försäkring får företaget göra avdrag för försäkringspremien.Vid tryggande i pensionsstiftelse får företaget göra avdrag för medel somavsätts till stiftelsen till den del stiftelseförmögenheten understiger nuvärdet av avdragsgilla pensionsutfästelser. Om sådana avdragsgilla kapitalavsättningar tas tillbaka till företaget med stöd av reglerna om s.k. gottgörelse förpensionsutbetalningar m.m. i lagen (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelse m.m. skall beloppen redovisas som intäkt i företaget. Det finns dock inte någon skyldighet för arbetsgivaren att ta gottgörelse för pensionsutbetalningar.I fall då pensionen tryggas genom avsättning i balansräkningen får avdrag görasvid inkomsttaxeringen för avsättning upp till nuvärdet av avdragsgillapensionsutfästelser.Om avsättningen i balansräkningen, ensam eller tillsammans med kapitalet i enkompletterande pensionsstiftelse hos arbetsgivaren, är större än det faktiskanuvärdet av de stiftelsetryggade pensionsutfästelserna skall mellanskillnaden,de disponibla pensionsmedlen, successivt intäktsföras i företaget.En ersättning som arbetsgivaren betalar ut till den som tar överpen-sionsutfästelse är avdragsgill vid inkomstbeskattningen. För den somerhåller ersättningen är den skattepliktig.Skattelagstiftningen beträffande pensioner syftar till att upprätthålla ensymmetri genom att avdragsrätt för pensionskostnader skall vara kombinerad medbeskattning av utfallande pensioner. Avdragsrätten är därför kombinerad medregler om beskattning i av utgående tjänstepension som är intjänad genom arbete oavsett var pensionären är bosatt.För att den del av lagstadgade arbetsgivaravgifter som är att betrakta som skatt skall kunna tas ut på sådan lön eller uppskjuten lön (pension) som inte ärbelagd med arbetsgivaravgift finns en särskild löneskatt som tas ut enligt lagen (1991:687) om särskild löneskatt på pensionskostnader. Skatten tas i princip ut av arbetsgivaren när pensionen tryggas och senast vid utbetalningstillfället.