prop · GO0359 · 2001-02-08 00:00:00 — Även etniska, religiösa och politiska förföljelser ingår i studierna. arbetar också med att utveckla material i syfte att stödja lärare som vill mäta elevernas färdigheter att diskutera, lyssna, argumen- tera och deras kunskaper om demokratins spelregler, medansvar etc. Regeringen tillkallade 1999 en parlamentarisk sammansatt kommitté, , för att göra en översyn av skollagsstiftningen. Kommittén skall enligt direktiven bl.a. göra en översyn, och vid behov föreslå förändringar för att stärka barns, ungdomars och vuxnas säkerhet, skydd och trygghet i barnomsorgs- och skolverksamheten. I direktiven pekas särskilt frågor om kränkande behandling ut. Kommittén skall be- akta FN:s konvention om barnets rättigheter samt ta till vara det arbete som gjorts i (SOU 1997:116). konstaterade bl.a. att det behövdes tydligare skrivningar om värdegrunden i läroplanerna. Undersökningar har visat att bristen på tydliga mål i läroplanerna försvårar för skolorna att vägleda och påverka barns och ungas värdeutveckling. tillsatte regeringen en arbetsgrupp för att se över läroplanerna som styrdokument. Den har som huvuduppgift att ge förslag till hur de övergripande målen i Skr. 2000/01:59 läroplanerna kan få större genomslag i relation till andra styrdokument som kursplaner och betygskriterier. Den parlamentariskt sammansatta tillsattes för att utreda och lämna förslag till en framtida utformning av gym- nasieskolans studievägsutbud. Gymnasieskolan skall kvalificera eleverna för ett demokratiskt samhällsliv. Utgångspunkten för kommitténs översyn är vilka krav på medborgar- och yrkeskompetens som morgondagens samhälle kommer att ställa. Kommittén har fått redovisning av skolans undervisning i nutidshistoria för kännedom. En interdepartemental arbetsgrupp tillkallades för att ut- reda förutsättningarna för en ändrad utformning av vissa kärnämnes- kurser i gymnasieskolan. Arbetsgruppen skall bl.a. belysa möjligheterna att inrätta ett ämne eller en kurs med en tydlig inriktning på värdegrund, etik och livskunskap samt ett kärnämnesblock omfattande religion, sam- hällskunskap och 1900-talets historia. Uppdraget redovisas i form av en promemoria, som skall överlämnas för vidare behandling till . 4.7 Högre utbildning och forskning I det system som råder för den högre utbildningen beslutar de olika lärosätena om vilka utbildningar man skall erbjuda och hur de skall ut- formas inom ramen för de mål och riktlinjer som beslutas av regering och Av högskoleförordningen framgår vilka examina som får av- läggas inom grundläggande högskoleutbildning samt vilka krav som skall uppfyllas för respektive examen. Styrningen sker genom allmänt ut- tryckta mål, vilka ger utrymme för att lyfta fram andra viktiga frågor som t.ex. mänskliga rättigheter, rasism och demokrati. I målbeskrivningen för vissa examina finns dock skrivningar som berör det aktuella området. Till exempel skall juris kandidatexamen innehålla momentet internationell rätt, där konventionerna om de mänskliga rättig- Den totala omfattningen av utbudet på högskolenivå av kurser i demo- krati, mänskliga rättigheter och andra ämnen som rör rasism och främ- lingsfientlighet kan vara svår att helt kartlägga. av utbildningsutbudet på området har dock gjorts. rättigheter mångas skyldigheter (Ds 1998:46) görs en inventering av utbildningsutbudet när det gäller mänskliga rättigheter vid universitet och Sida/SAREC har också genomfört en kartläggning av utbild- ning och forskning vid svenska universitet, högskolor och fristående in- stitut inom områdena demokrati, mänskliga rättigheter och konflikt- hantering med inriktning på utvecklingsländer. För lärarexamen anges målet att belysa allmänmänskliga och över- gripande frågor som t.ex. existentiella och etiska frågor, jämställdhets- frågor, miljöfrågor samt internationella och kulturella frågor. med en ny målbeskrivning pågår inom med Skr. 2000/01:59 anledning av propositionen En ny lärarutbildning (prop. 1999/2000:135). Vid olika lärarhögskolor erbjuds också särskilda kurser som rör demo- krati och mänskliga rättigheter i allmänhet eller rasism och antisemitism i synnerhet. Inom ramen för det av regeringen initierade informations- projektet , numera kommittén Forum för Levande Hi- storia, har det genomförts ett flertal aktiviteter i samarbete med landets lärarutbildningar. Forskare vid universitet och högskolor väljer själva områden för och in- riktning på sin forskning. Forskning kring rasism, främlingsfientlighet, diskriminering och mänskliga rättigheter kan förekomma inom flera vetenskaps- och ämnesområden. har ett särskilt uppdrag att bedriva utbildning och forskning om Förintelsen och andra folkmord vid etnisk forskning. Centrumet är ett tvärvetenskapligt forum för studiet av kulturella och sociala fenomen och förändringsprocesser relaterade till den etniska dimensionen i mänskligt liv. Vid finns CEIFO). Centrumets forskningsverksamhet omfattar praktiskt taget alla aspekter av internationell migration och det mångkulturella samhället. Särskild uppmärksamhet har emellertid ägnats frågor om rasism och dis- kriminering. Bland annat har en studie om rasism på Internet genomförts. De nio centra/fora för kvinno-, mans- och genusforskning som finns vid olika universitet och högskolor bedriver bl.a. utbildning och forsk- ning kring frågor om sexualitet. Totalförsvar är verksamhet som behövs för att förbereda för krig. För att stärka landets försvarsförmåga kan beredskapen höjas. högsta beredskap är totalförsvar all samhällsverksamhet som då skall be- Totalförsvar består av militär verksamhet och civil verksamhet. Den demokratiska folkförsvarstanken är hos det svenska folket djupt förbunden med den allmänna värnplikten, nu med totalförsvarsplikten, som i sin tur medverkar till att bibehålla en hög försvarsvilja. försvarets resurser skall även kunna användas för fredsfrämjande verk- samhet och humanitära insatser. Detta utgör en viktig del av vår säker- hetspolitik och vårt arbete för fred och solidaritet. totalförsvarsbeslut lade och regeringen fast vissa principer för totalförsvarsplikten. Dessa principer innebär följande. svenska försvaret skall vara så uppbyggt och organiserat att det är en an- gelägenhet för hela befolkningen. Det är av stor betydelse att med- borgarna känner ansvar för och efter förmåga medverkar till Detta tillgodoses bäst genom ett system med plikttjänstgöring. Genom att pliktpersonalen representerar vitt skilda samhällssektorer bi- drar systemet dessutom till en kunskapsbredd och stor allmän erfarenhet inom det svenska försvaret. Den svenska totalförsvarsplikten har också Skr. 2000/01:59 avsevärd betydelse för försvarets förankring i samhället. regleringsbrev för Försvarsmakten och andra myndigheter som bedriver totalförsvarsverksamhet anges att myndigheterna skall verka för att förhindra förekomsten av trakasserier. Särskild uppmärk- samhet skall riktas mot sådana trakasserier som har inslag av rasism, främlingsfientlighet eller homofobi. För att förhindra att olämpliga personer tas ut till värnplikt får Total- på begäran utdrag ur register be- träffande pliktiga som skrivs in eller är inskriven för värnplikt. Utdraget omfattar uppgifter om den pliktige dömts för bl.a. våldsbrott, tillgrepps- brott, narkotikabrott och brott mot vapenlag. Registerkontrollen omfattar numer även uppgifter om domar för brottet hets mot folkgrupp. Inom Marinen har det bedrivits särskild utbild- ning om Förintelsen, men även om dagens rasism och nazism. Ett ytter- ligare steg togs då ett utbildningspaket i etik, ledarskap och folkrätt arbetades fram. Syftet med paketet är att förmedla kunskap om brott begångna mot mänskligheten och att lyfta fram den demokratiska grund och den humanistiska människosyn som Försvars- makten vilar på. Avsikten är att utbildningspaketet skall distribueras till samtliga förband inom Försvarsmakten för att användas i utbildningen av såväl värnpliktiga som anställd personal. På Försvarshögskolan har en rad seminarier om främlingsfientlighet, rasism och nazism genomförts i samverkan med Militära underrättelse- och säkerhetstjänsten, samt Säkerhetspolisen. Avsikten är att ge blivande chefer inom Försvars- makten bättre förutsättningar att identifiera och bemöta rasistiska ytt- ringar från såväl värnpliktiga som anställd personal. Frågan om homosexuellas situation inom försvaret har också uppmärk- sammats. En enkätstudie inom ramen för ett akademiskt uppsatsarbete tyder på att många upplever att Försvarsmaktens attityd till homosexuella är negativ. Uppsatsförfattaren anser att frågan om homosexuella måste komma upp på dagordningen och diskuteras mer öppet inom försvaret för att man ska kunna komma till rätta med problemet. 4.9 Arbetsmarknad och arbetsliv Diskrimineringen i arbetslivet är särskilt viktig att komma till rätta med. Ett arbete är på många sätt nyckeln till en framgångsrik integration. arbete ger individen möjlighet att lära sig det svenska språket och hur det svenska samhället fungerar. Ett arbete innebär egen försörjning och Grunden för regeringens insatser för att förebygga och motverka dis- kriminering och trakasserier i arbetslivet är de arbetsrättsliga lagarna mot diskriminering och ombudsmännens tillsyn av tillämpningen av dessa. För detta har redogjorts i ett föregående avsnitt. Inom har det s.k. mångfaldsprojektet av- Skr. 2000/01:59 slutat sitt arbete. redovisades projektets arbete i rap- porten Alla lika olika mångfald i arbetslivet (Ds 2000:69). Mångfalds- projektet har haft i uppdrag att i ett sammanhang och ur ett tillväxt- perspektiv kartlägga och beskriva hur aspekterna kön, ålder, klass, etnisk tillhörighet, sexuell läggning samt funktionshinder påverkar en individs nuvarande och framtida möjligheter i arbetslivet. Uppdraget har också omfattat att lämna förslag till åtgärder för att öka mångfalden i arbets- livet. En viktig utgångspunkt för arbetet har varit att de mänskliga resurserna fullt ut måste tas tillvara mot bakgrund av den ökande efterfrågan på arbetskraft och fortgående demografiska förändringar. En annan har varit att olikheter och skilda synsätt i sig kan ha positiva effekter för en organi- sations produktivitet och effektivitet. slutrapport att en förutsättning för arbetet för ökad och bättre tillvara- tagen mångfald i arbetslivet är att uppfattningen om alla människors lika värde och principen om icke-diskriminering respekteras. har lämnat en rad förslag som har bäring på arbetet mot diskriminering i arbetslivet. Vissa av dem har regeringen tagit fasta på i den nationella handlingsplanen mot rasism, främlingsfientlighet homofobi och diskriminering. I sammanhanget kan också nämnas en intern utredning som genomförts inom , Kompetensparadox? för att bättre tillvarata kompetensen på arbetsmarknaden (Ds 2000:49). Utredningen pekar på existensen av outnyttjade tillgångar på arbets- marknaden och analyserar en rad hinder för en effektiv resursanvändning, bl.a. förekomsten av diskriminering. Utredningen konstaterar att det finns många indikationer på att alla individer i inte har samma chans att lyckas i arbetslivet på grund av icke produktionsrelaterade faktorer som t.ex. etnicitet och kön. har en särskild roll i arbetet mot kränkande sär- behandling i arbetslivet. Föreskriften Kränkande särbehandling i arbets- livet (AFS 1993:17) gäller all verksamhet där arbetstagare kan utsättas för kränkande särbehandling. I föreskriften stadgas att arbetsgivaren skall klargöra att kränkande särbehandling inte kan accepteras i verksamheten och därför planera och organisera arbetet så att kränkande särbehandling så långt som möjligt förebyggs. ställer regeringen särskilda krav på de stat- liga myndigheterna att de skall redovisa vilka åtgärder som har vidtagits eller planeras att vidtas för att öka den etniska och kulturella mångfalden Regeringen har också uppdragit åt samtliga statliga myndigheter som lyder under regeringen att upprätta handlingsplaner för att främja etnisk mångfald bland sina an- Enligt förordningen (1986:856) om de statliga myndigheternas ansvar för genomförande av integrationspolitiken skall myndigheterna vidare i sin verksamhet särskilt motverka alla former av etnisk dis- Denna bestämmelse tar sikte på såväl myndighetens arbets- Skr. 2000/01:59 givaransvar som dess utåtriktade verksamhet i förhållande till med- Det nya gemenskapsinitiativet Equal inom Europeiska socialfonden är en del av den europeiska sysselsättningsstrategin och skall även svara för arbetsmarknadsdelen i den övergripande europeiska strategin för att be- kämpa diskriminering och utslagning. Equal syftar till att genom sam- arbete mellan länderna främja nya metoder för att motverka all slags dis- kriminering och ojämlikhet i anknytning till arbetsmarknaden. Pro- grammet omfattar såväl arbetslösa som anställda. I programmet skall även hänsyn tas till asylsökandes integrering i samhället och yrkeslivet. Verksamheten inom programmet skall bedrivas i form av utvecklings- projekt som omfattar ett flertal aktörer, såsom myndigheter, arbets- marknadens organisationer, företag och frivilligorganisationer m.m. inom till exempel ett geografiskt område. Projekten skall arbeta inom teman som anknyter till den europeiska sysselsättningsstrategin. Vidare skall projekten ha transnationella partners i form av Equal-projekt i andra medlemsstater eller motsvarande projekt i kandidatländerna. Regeringen har lämnat ett förslag till programdokument för Equal i till . Enligt förslaget skall en övergripande målsättning för Equal i vara ett arbetsliv utan diskriminering och ojämlikhet och som är präglat av mångfald. Ett sådant arbetsliv tar enligt förslaget till vara alla människors kompetens och utvecklingsmöjligheter oavsett kön, ålder, etnisk tillhörighet, sexuell läggning eller eventuella funktionshinder. Programdokumentet är föremål för för- handlingar mellan och företrädare för regeringen. har för programperioden 20002006 tilldelats drygt 86 mil- joner euro från Europeiska socialfonden för Equal. Till det kommer na- tionell medfinansiering med motsvarande belopp. Equal administreras i av Rådet för Europeiska socialfonden i (Svenska ESF- rådet). En första ansökningsomgång inom programmet påbörjas . Diskrimineringslagarna ger arbetsmarknadens parter en central roll i arbetet mot diskriminering. Det är de fackliga organisationerna som i första hand har rätt att driva anmälningar om diskriminering. På arbets- givarna faller enligt lagen om åtgärder mot etnisk diskriminering i arbetslivet ansvaret att vidta aktiva åtgärder i olika avseenden. har ett antal olika initiativ tagits av arbetstagar- och arbetsgivarorganisationer, tillsammans eller enskilt, mot diskriminering, rasism och nazism och för mångfald. etablerade exempelvis de centrala parterna på arbetsmarknaden Rådet för mångfald i arbetslivet. Rådet har ägnat mycket tid åt egen kunskapsuppbyggnad och kartläggning av områden där parterna gemensamt kan göra insatser. ökade kunskapen har parterna använt som underlag för aktivitet inom Skr. 2000/01:59 sina respektive organisationer. Ett återkommande och viktigt inslag i rådets möten är att utbyta erfarenheter om vad som är aktuellt inom respektive organisation och bransch vad gäller initiativ och aktiviteter på mångfaldsområdet. Mordet på den fackligt aktive syndikalisten var en utlösande faktor för ytterligare aktivitet av olika slag inom de fackliga organisationerna. Program mot nazism har formulerats och material för spridning inom den egna organisationen har utarbetats. DO och HomO har emellertid framhållit att diskrimineringen i , trots allt, inte tas på tillräckligt allvar av arbetsmarknadens parter och att okunskapen på området är stor inom organisationerna. Det har också framhållits att utbildningsinsatserna måste öka och att de fackliga organi- sationerna måste bli bättre än på att både identifiera och åtgärda fall av diskriminering på grund av etnisk tillhörighet och sexuell läggning. Regeringen har i propositionen Kulturpolitik (prop. 1996/97:3) markerat betydelsen av att samtliga institutioner och myndigheter inom kulturarvs- området aktivt engageras i arbetet mot rasism och främlingsfientlighet. I regleringsbreven för gavs ett treårigt uppdrag till de centrala kulturarvsinstitutionerna ansvarsmuseerna, , samt Riksutställningar att utföra särskilda insatser mot främ- lingsfientlighet och rasism. Uppgiften att leda och samordna arbetet med uppdraget gavs till . Bakgrunden till uppdraget är departementspromemorian Kunskap som kraft (Ds 1996:74), som handlar om hur museerna genom sitt arbete kan motverka främlingsfientlighet och rasism, samt de förslag som de statliga ansvarsmuseerna utarbetade med utgångspunkt från denna rapport. Förslagen omfattade bl.a. förberedelser för nya utställningar, inven- tering av tidigare gjorda insatser på området samt kompetensutveckling. Arbetet kom att samlas i ett gemensamt projekt, Kulturarv för alla, med mål att motverka främlingsfientlighet och rasism. Projektet har pågått 19972000 och har finansierats genom ett årligt anslag från regeringen på . Kulturarvsmyndigheterna och -institutionerna är i varierande utsträck- ning involverade i olika verksamheter och projekt med syfte att motverka rasism och främlingsfientlighet. har visat utställningarna Dokument Holocaust, i anslutning till regeringskonferensen internationella forum om Förintelsen samt En studie i förakt som var en kraftfull replik mot vetenskap som objektifierar människokroppen och inte utgår från grundläggande huma- nistiska värderingar. inleddes på arbetet med ett samnordiskt projekt kallat oljud nordiskt mörker. Projektet syftar till att ge ungdomar ett historiskt perspektiv på rasism och främlings- fientlighet. Genom att ta utgångspunkt i s.k. vitmaktmusik vill man även synliggöra och medvetandegöra hur den rasistiska propagandan bedrivs Skr. Projektet har resulterat i en digital kunskapsbank. I sammanhanget kan också nämnas Statens museer för världskultur Denna nya myndighet driver musei- verksamhet i och . Museerna skall utgöra nya och aktiva knutpunkter som bidrar till att öka kunskapen om olika folks kul- Därigenom kan mångfalden värnas och främlingsfientlighet och Regeringen gav i uppdrag åt ansvarsmuseerna, Riks- antikvarieämbetet, och Riksutställningar att redovisa förut- sättningarna för att ordna en permanent utställning om Förintelsen på något av landets befintliga museer. I den rapport, som arbetsgruppen lämnade , föreslogs att ett permanent museum och kun- skapscenter om Förintelsen skulle inrättas. Mot denna bakgrund och som en fortsättning på informations- och 1999 att tillsätta en kommitté med uppgift att utreda etablerandet av ett Forum för Levande historia. Detta forum skall behandla frågor som rör demokrati, tolerans och mänskliga rättigheter med utgångspunkt i För- Utgångspunkten är att den nya verksamheten skall kunna inledas Den verksamhet som bedrivits inom ramen för projektet Levande historia skall enligt direktiven inordnas i kommittén. har till regeringen lämnat sitt betänkande. har kommittén till regeringen också redovisat för- slag till inriktning på den utåtriktade verksamhet som det är tänkt skall bedrivas fram tills dess att det nya forumet är eta- Också för myndigheter och institutioner med inriktning på konstnärlig verksamhet gäller ett generellt mål om att bidra till minskad diskriminering, främlingsfientlighet och rasism. även konstnärligt producerande verksamheter som Operan, , och indirekt via bidragsvillkor lokala och regionala teater-, dans- och musikinstitutioner samt fria grupper. fall måste naturligtvis målet tillämpas med bibehållen respekt för den konstnärliga friheten i fråga om repertoarval och uttrycksformer. Det är först i och med resultatredovisningarna som det blir möjligt att få en överblick över kulturinstitutionernas insatser på detta Det kan dock redan nu konstateras att i vart fall de fria teater- grupperna inte verkar uppleva någon större konflikt mellan konstnärliga och värderingsgrundande mål. Det är närmast en trend hos grupperna särskilt de grupper som producerar barnteater att välja antirasism som tema för nyskrivna uppsättningar. Regeringen har för sin del sänt ut kraf- tiga signaler genom att lämna särskilda bidrag till exempelvis Teater Giljotins uppsättning bombnatt, skolteaterprojektet och kulturprojektet konst som motstånd. har den statliga kommittén Forum för världs- kultur bedrivit en programverksamhet med syfte att främja mångfalden inom det svenska kulturlivet. Även om verksamheten inte gällt direkta åtgärder mot rasism och främlingsfientlighet har den lämnat viktiga bi- drag till den djupgående attitydförändring som är en förutsättning för en framgångsrik kamp mot sådana företeelser. Kommittén har initierat eller Skr. 2000/01:59 lämnat stöd till ett femtiotal kulturprojekt inom teater, musik, dans, bild- konst m.m. samt medverkat i genomförandet av ett antal idégivande seminarier kring olika aspekter av det mångkulturella samhället. Kom- mittén lämnade sitt slutbetänkande Ja, jag vill leva, jag vill dö i (SOU 2000:118) . Regeringen avser att fatta beslut om verksamhetens fortsättning. Tryckfrihetsförordningen (TF) och yttrandefrihetsgrundlagen (YGL) innebär ett konstitutionellt skydd för yttrandefriheten i bl.a. mass- Det innebär bl.a. att principerna om censurförbud och etable- ringsfrihet gäller större delen av massmedieområdet. YGL framgår också vilka brott som kan anses som tryck- respektive yttrandefrihetsbrott, t.ex. hets mot folkgrupp. I radio- och TV-lagen (1996:844) finns vissa bestämmelser som rör innehållet i radio- och TV-program. Av lagen framgår att den som sänder TV-program eller ljudradioprogram efter tillstånd av regeringen skall se till att programverksamheten som helhet präglas av det demokratiska statsskickets grundidéer och principen om alla människors lika värde och den enskilda människans frihet och värdighet. Målet för mediapolitiken skall enligt regeringens uppfattning vara att stödja yttrandefrihet, mångfald, massmediernas oberoende och tillgäng- lighet samt motverka skadliga inslag i massmedierna. Regeringen arbetar aktivt för att en mångfald av medier skall finnas som offentligt kan granska samhället och därmed motverka korruption, orättvisor och maktmissbruk. Det är viktigt att det finns en fri press och självständiga radio- och TV-bolag som ges möjlighet att ta upp frågor som rör de odemokratiska krafterna i vårt samhälle och som kan tydlig- göra de orättvisor och skillnader som finns. På så sätt kan olika grupper i samhället få insikt i varandras livssituation och därigenom skapas för- ståelse för andra människors villkor. Massmediernas granskning av rasism, homofobi, diskriminering m.m. Massmedierna har i olika sammanhang tagit särskilda initia- tiv för att granska antidemokratiska rörelser. de fyra rikstäckande dagstidningarnas gemensamma publicering den 30 av namn och bild på ett stort antal enskilda aktiva i rasis- tiska eller nazistiska organisationer och nätverk blivit. medier har liknande initiativ tagits. Företrädare för massmedierna har i ökad omfattning blivit föremål för hot och andra övergrepp med rasistiska eller nazistiska förtecken. Massmediernas granskning har emellertid inte begränsat sig till anti- demokratiska rörelsers verksamhet. Också diskriminering i myndigheters, kommuners eller företags verksamhet liksom utslag av främlingsfientlig- Skr. 2000/01:59 het på det lokala planet har uppmärksammats. har som ett stöd för branschen ställt upp etiska spelregler för press, radio och TV. Etiken tar sig, enligt samarbets- nämnden, inte i första hand uttryck i en formell regeltillämpning utan i en ansvarig hållning inför den publicistiska uppgiften. De mest centrala pressetiska reglerna lyfter fram att massmediernas roll i samhället och allmänhetens förtroende för dessa medier kräver korrekt och allsidig nyhetsförmedling samt att massmedierna bör vara kritiska mot nyhets- källorna.