prop · GO03136 · 2001-01-01 00:00:00 — Bostadstillägg (BTP) kan betalas ut till dem som uppbär ålderspension, förtidspension, omställningspension, särskild efterlevandepension, änkepension, hustrutillägg eller som får pension enligt lagstiftning i en stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. Bostadstillägget syftar till att ge pensionärer möjligheter att ha en bra bostad utan att boendekostnaden minskar möjligheten att i övrigt ha en tillfredställande standard. Bostadstillägget utgör av en boendekostnad upp till maximalt . En ensamstående pensionär boende i tvåbäddsrum i särskilt boende får dock bostadstillägg endast för bostadskostnader . För boende i flerbäddsrum utges inget BTP. Storleken på BTP påverkas av pensionärens årsinkomst. I årsinkomsten inräknas främst arbetsinkomster och pensioner förutom folkpension och pensionstillskott. Därutöver ingår av förmögenhet samt av förmögenhet för ogift resp. för gift. För makar är årsinkomsten hälften av deras gemensamma årsinkomst. BTP reduceras av årsinkomsten. Till den del denna årsinkomst överstiger ett och ett halvt prisbasbelopp minskas BTP av inkomsten. Om en pensionärs samlade inkomster efter avdrag för skälig bostadskostnad understiger en skälig levnadsnivå lämnas även särskilt bostadstillägg (SBTP) upp till den skäliga nivån enligt samma lag. Skälig levnadsnivå är därvid 1,294 gånger prisbasbeloppet för ogift och 1,084 gånger prisbasbeloppet för gift. Skälig bostadskostnad är den verkliga bostadskostnaden . ersätts det särskilda grundavdraget för folkpensionärer med ett allmänt grundavdrag och ersätts folkpension och pensionstillskott av garantipension. Effekten av detta är att skatten blir högre för pensionärerna. För att kompensera detta höjs bruttopensionerna i motsvarande mån men detta genererar alltså inte högre nettopensioner. Behovet av BTP för pensionärskollektivet blir därför oförändrat. Eftersom pensionerna höjs skulle detta vid oförändrade BTP-regler leda till lägre BTP. För att förhindra detta måste beräkningsreglerna för BTP anpassas. I samband med denna anpassning har även en översyn av reglerna gjorts. Regeringen har till överlämnat en proposition om reformerade regler för bostadstillägg till pensionärer m.fl. (prop. 2000/01:140). 5 Förslag om äldreförsörjningsstöd 5.1 Ett äldreförsörjningsstöd införs Regeringens förslag: Personer som är bosatta i skall, från och med den månad då de fyller , garanteras en viss lägsta levnadsnivå i form av ett äldreförsörjningsstöd. Storleken av det äldreförsörjningsstöd som lämnas beror på den stödberättigades inkomster. Om den stödberättigade är gift eller likställd med gift person påverkar även makens inkomster storleken på stödet. Stödet skall vara skattefritt, regleras i en särskild lag och finansieras av statsmedel. Utredningens förslag: Överensstämmer delvis med regeringens. Utredningen föreslår dock att den som tar ut pension helt eller delvis samt den som till följd av bristande eller underlåten avgiftsbetalning inte har tillgodoräknats pensionsrätt eller vars pension har reducerats av samma skäl, inte skall ha rätt till äldreförsörjningsstöd. Remissinstanserna: I stort sett samtliga remissinstanser är positiva till förslaget, bland annat . Ett fåtal remissinstanser har haft synpunkter på att rätten till äldreförsörjningsstöd skall vara förenat med krav på bosättning. Flera kommuner samt anser att gränsdragningen är för snäv, eftersom det återfinns personer med likartade svårigheter att nå upp till en betryggande försörjning även bland dem som beviljats förtidspension. Föreningen anser att åldersgränsen bör sänkas till . Statskontoret avstyrker utredningens förslag och anser att man i stället bör överväga möjligheterna att ge mottagarna rätt till någon redan existerande förmån. är tveksam till utredningens förslag att äldreförsörjningsstödet skall vara skattefritt. Skälen för regeringens förslag: För personer som är eller äldre har arbete i någon form oftast utgjort en stor del av livet. De som förvärvsarbetat i har full ATP och därmed sin försörjning tryggad. Även de som inte förvärvsarbetat i får normalt sin försörjning tryggad genom folkpension och pensionstillskott, förutsatt att de varit bosatta i under . De som inte uppfyller något av dessa krav kan genom utländsk pension, besparingar eller på annat sätt ha sin försörjning tryggad under ålderdomen. Ett inte obetydligt antal människor som är bosatta i saknar dock tillräcklig försörjning genom intjänad pension eller egna besparingar. rör det sig om personer som kommit till sent i livet och tidigare varit bosatta i länder från vilka de inte har rätt till någon pension. I andra fall kan personen visserligen ha rätt till pension men administrativa svårigheter göra det omöjligt att föra över förmånerna från hemlandet. I ovannämnda situationer riskerar de att bli beroende av försörjningsstöd under återstoden av sina liv. Vissa kostnader för dessa personers uppehälle ersätts visserligen genom statsbidrag, men eftersom kommunerna får ersättning av staten bara för en del av kostnaden och endast , får de ta ett ekonomiskt ansvar för en åldersgrupp som staten normalt sett borde ta ett ansvar för. Det är därför rimligt att staten står som garant för att dessa invandrare kan leva på en viss lägsta levnadsnivå. Invandringen till har till stora delar orsakats av kriget i f.d. . Det stora flertalet av dem som flytt från oroshärdar i detta område har beviljats uppehållstillstånd i på humanitära grunder. Totalt sett har över 100 000 personer beviljats uppehållstillstånd på humanitära grunder . Denna kategori invandrare får enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring inte tillgodoräkna sig kvalifikationstid i hemlandet. Detsamma gäller för anhöriga till flyktingar och anhöriga till dem som beviljats uppehållstillstånd av humanitära skäl. I den mån sådana personer kommer till i nära anslutning till pensionsåldern riskerar de således att bli helt utan pension. De som kommer i yngre ålder har dessutom begränsade möjligheter att kunna uppfylla bosättningskravet för att få en pension som är tillräcklig att leva på. De kan dock arbeta och lägga grunden till en inkomstpension. Det finns även personer med svensk bakgrund som till följd av bosättningsreglerna får en otillräcklig pension eller ingen pension alls. Det är de s.k. utlandssvenskarna som återvänder till i pensionsåldern efter en periods bosättning utomlands. Slutligen finns det även ett mindre antal personer som trots att de bott i och på så sätt uppfyller bosättningskraven, ändå inte har rätt till oreducerad folkpension. Det kan dels vara personer som till följd av förtida uttag får en lägre folkpension, dels de som inte betalat in tillräckliga avgifter och därför blivit omdebiterade och fått en reducerad pension. Långvarigt beroende av försörjningsstöd Personer som har kvalificerat sig för pension, om än en låg sådan, kan i vissa fall även få bostadstillägg enligt lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer (). Den sammanlagda inkomsten kan emellertid ändå vara så låg att de blir långvarigt beroende av försörjningsstöd. Så kan vara fallet även om personen i fråga beviljats särskilt bostadstillägg (SBTP). Vid prövning av rätt till SBTP förutsätts nämligen att den sökande har en oavkortad pension. Det innebär att personer som har en kvotdelsberäknad pension påförs en inkomst de egentligen inte har, vilket i sin tur innebär att de inte blir kompenserade genom SBTP-systemet i samma utsträckning som de som har en oavkortad pension. Denna fiktiva inkomstberäkning berör dels dem som till följd av kortare bosättning i landet får sin pension avkortad, dels dem som till följd av förtida uttag får en lägre folkpension och dels dem som underlåtit att betala in tillräckliga avgifter och därför blivit omdebiterade och fått en reducerad pension. Gemensamt för dessa grupper är att de på grund av sin ålder som regel saknar eller har små möjligheter att förbättra sin ekonomiska situation. Flertalet blir därför långsiktigt och troligen livsvarigt beroende av försörjningsstöd. Äldreförsörjningsstöd i stället för socialbidrag Det statliga ansvaret bör enligt regeringens mening omfatta samtliga personer som är eller äldre, oavsett om de uppbär pension eller ej och oavsett vilken pensionsnivå personen i fråga kvalificerat sig för. Huvudorsaken till att vissa personer inte klarar sin egen försörjning är som nämnts att det krävs 40 bosättningsår eller med ATP-poäng för rätt till oavkortad folkpension. Även i det reformerade ålderspensionssystemet fordras att den försäkrade varit bosatt i för rätt till oavkortad garantipension. Dessa regler är anpassade till EG-rätten och bygger på principen att varje land tar ansvar för pensionen i förhållande till det antal år en person varit bosatt i landet. Att knyta rätten till en grundpension till svenskt medborgarskap, som gällde före är således inte längre någon framkomlig väg. Försörjningen för den aktuella gruppen kan därför inte lösas genom ändrade regler för folkpension eller garantipension. Det är heller inte lämpligt, enligt regeringens mening, att lösa försörjningen inom ramen för ett pensionssystem som bygger på intjänande av pensionsrätt. Nuvarande pensionsregler bör ligga fast. Försörjningen för människor bör emellertid inte heller tryggas genom försörjningsstöd. Detta försörjningsstöd utgör samhällets yttersta skyddsnät och är avsett att stödja enskilda människor med tillfälliga sociala eller ekonomiska problem, och inte vara en långsiktig försörjningskälla. Ur den enskildes synvinkel är det inte heller rimligt att behöva ha en tät kontakt med för att garanteras en grundläggande försörjning. Med tanke på det långsiktiga behovet bör försörjningen för dessa personer i stället tryggas genom socialförsäkringssystemet. För att ge gruppen möjlighet till en trygg försörjning bör därför ett nytt ekonomiskt stöd införas - ett äldreförsörjningsstöd. Stödet föreslås regleras i en särskild lag och finansieras med statliga medel. Inkomstprövat och skattefritt Äldreförsörjningsstödet skall garantera att äldre personer som inte får sin försörjning tryggad genom pensionssystemet och inte heller på annat sätt, kan leva på en skälig levnadsnivå. Stödet föreslås vara inkomstprövat med en i lag fastställd skälig levnadsnivå relaterad till förhållandena i . Vad som är skälig levnadsnivå framgår vidare i avsnitt 5.6.1. Det är den enskildes inkomster som skall avgöra rätten till äldreförsörjningsstöd. En person som saknar eller har otillräckliga pensionsförmåner men som ändå kan försörja sig, bör således inte komma i fråga för äldreförsörjningsstöd. Vidare föreslås att även makens inkomster skall påverka storleken på stödet om den stödberättigade är gift eller likställd med gift person. Inkomstprövningen föreslås i övrigt ske enligt särskilda regler som i stort anknyter till den inkomstprövning som föreslagits i lagen om bostadstillägg till pensionärer m.fl. (prop. 2000/01:140), se vidare i avsnitt 5.7. Stödet skall även utformas så att behov av långvarigt försörjningsstöd enligt socialtjänstlagen, i dess lydelse enligt prop. 2000/01:80, inte kommer att uppstå. Äldreförsörjningsstödet kan på så sätt anses vara ett alternativ till försörjningsstöd. I enlighet med vad som gäller för såväl försörjningsstödet som för bostadstillägg till pensionärer föreslås även äldreförsörjningsstödet vara en skattefri ersättning. Bosatta i Syftet med äldreförsörjningsstödet är att garantera personer som är bosatta i en försörjning. Det statliga ansvaret att trygga den ekonomiska försörjningen för äldre bör således endast gälla för personer som är bosatta inom landet. Rätten till äldreförsörjningsstöd föreslås av den anledningen vara förenat med krav på bosättning i . Vem som skall anses vara bosatt i framgår av avsnitt 5.2. Åldersgränsen Åldersgränsen för rätt till äldreförsörjningsstöd föreslås vara , vilket motsvarar den åldersgräns som gäller för dagens folkpension och som kommer att gälla för rätten till garantipension i det reformerade ålderspensionssystemet. Äldreförsörjningsstöd kan därmed tidigast utges från och med den månad då en person fyller . I samband med förslagen till sjukersättning och aktivitetsersättning (prop. 2000/01:96) har regeringen även uppmärksammat den grupp invandrare som uppfyller de medicinska kraven för förtidspension men som inte uppfyller bosättningskravet. Dessa personer är och kan också bli långvarigt beroende av försörjningsstöd. Även om många personer inom denna grupp kan anses vara mycket långvarigt och kanske livsvarigt arbetsoförmögna så är de per definition i förvärvsaktiv ålder. De skiljer sig därför som grupp från dem , vilka i princip lämnat förvärvsaktiv ålder. Att generellt utvidga äldreförsörjningsstödet till denna grupp är därför ett principiellt större steg. Hur försörjningen för denna grupp skall lösas bör därför enligt regeringens uppfattning beredas vidare. 5.2 Äldreförsörjningsstödets administration Regeringens förslag: Äldreförsörjningsstödet skall administreras av och de allmänna försäkringskassorna och betraktas som en socialförsäkringsförmån. Äldreförsörjningsstödet skall hänföras till de bosättningsbaserade försäkringarna i socialförsäkringslagen (1999:799). Vem som skall anses bosatt i i socialförsäkringssammanhang framgår av socialförsäkringslagen. Utredningens förslag: Överensstämmer delvis med regeringens. Utredningen anser dock att stödet har karaktären av en social hjälpförmån snarare än en trygghetsförmån. Remissinstanserna: Nästan samtliga remissinstanser är positivt inställda till att äldreförsörjningsstödet skall administreras av och de allmänna försäkringskassorna, bl.a. . anser dock att en administration bör övervägas om bedömningen av behovet av stödet inte kan ske på ett mer schabloniserat sätt. läns allmänna försäkringskassa anser att finansieringen bör ligga på nationell nivå och att stödet bör ingå som en del i socialförsäkringen. påtalar vissa svårigheter med att lyfta in individuella behovsprövningar inom socialförsäkringsadministrationen. Skälen för regeringens förslag: Äldreförsörjningsstödet föreslås vara ett statligt stöd och finansieras med statliga medel. Det skall syfta till att trygga människors försörjning i de fall de inte får sin försörjning tryggad genom pensionssystemets grundskydd och inte heller på annat sätt. Det är inte ändamålsenligt att ett statligt stöd administreras av kommunala myndigheter. En sådan ordning skulle kräva en omfattande administration av statsbidrag. Däremot finns det flera fördelar med att stödet handläggs av de allmänna försäkringskassorna och betraktas som en socialförsäkringsförmån. Först och främst utbetalar kassorna pensioner till vissa av dem som bedöms bli aktuella för äldreförsörjningsstöd, dvs. de som uppbär en låg ålderspension. Det är även de allmänna försäkringskassorna som handlägger bostadstillägg till pensionärer som föreslås ha nära anknytning till reglerna om äldreförsörjningsstöd, se vidare under avsnitt 5.3. är vidare den myndighet som har kompetens att bedöma och handlägga utländska och EG-rättsliga pensionsbestämmelser, vilket kommer att bli aktuellt i vissa fall vid fastställandet av rätt till äldreförsörjningsstöd. Som tidigare nämnts föreslås att det statliga ansvaret att trygga försörjningen för äldre endast skall gälla för personer som är bosatta inom landet. Äldreförsörjningsstödet föreslås därför hänföras till de bosättningsbaserade förmånerna i socialförsäkringslagen (1999:799). Vem som skall anses bosatt i i socialförsäkringssammanhang framgår av socialförsäkringslagen. Enligt huvudregeln anses en person vara bosatt i om han eller hon har sitt egentliga hemvist i landet. Den som kommer till och kan antas komma att vistas här skall i regel anses vara bosatt här. Den som är bosatt i och som lämnar landet skall fortfarande anses bosatt här om utlandsvistelsen kan antas vara längst . 5.3 Lagreglering av äldreförsörjningsstödet Regeringens bedömning: Regler om beräkning och handläggning av äldreförsörjningsstödet bör i möjligaste mån anpassas till de regler som regeringen föreslagit i lagen om bostadstillägg till pensionärer m.fl. (prop. 2000/01:140), BTPL. Lagen om äldreförsörjningsstöd bör därför omfatta de särbestämmelser som gäller för äldreförsörjningsstödet och i övrigt hänvisa till vissa bestämmelser i som skall gälla på motsvarande sätt för äldreförsörjningsstödet. Utredningens bedömning: Utredningen föreslår att skälig levnadsnivå exklusive bostadskostnader fastställs enligt självständiga regler samt att behov av försörjningsstöd för bostadskostnader bestäms enligt reglerna i BTP-lagen, oavsett om personen i fråga har kvalificerat sig för pension eller ej. Remissinstanserna: anser att reglerna för äldreförsörjningsstödet bör utformas på likartat sätt som framtida regler för bostadsstöd och övergångsvisa garantipensionen. anser att äldreförsörjningsstödet bör samordnas med förslaget om övergångsvis garantipension och förslag. anser att inkomstprövningen fullt ut skall följa reglerna för BTP. Skälen för regeringens bedömning: Eftersom äldreförsörjningsstödet föreslås hänföras till de bosättningsbaserade försäkringarna i socialförsäkringslagen (1999:799) har en naturlig utgångspunkt varit att så långt som möjligt hämta grunddrag och principer från redan existerande förmånssystem. Det finns flera fördelar med att anpassa ett nytt system till ett redan befintligt regelverk. Dels underlättas hanteringen och administrationen av stödet, dels bidrar det till att människor behandlas på ett likvärdigt sätt. Äldreförsörjningsstödet kommer att utbetalas både till personer som har kvalificerat sig för pension, om än en låg sådan, och till personer som helt saknar pension. De som uppbär pension omfattas redan av reglerna i lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer () i den mån de uppbär bostadstillägg (BTP). Prövningen av rätten till särskilt bostadstillägg (SBTP) har vidare vissa inslag som kännetecknar ett försörjningsstöd, då syftet med SBTP är att tillförsäkra en pensionär en skälig levnadsnivå sedan en skälig bostadskostnad är betald. Äldreförsörjningsstödet har således stora likheter med SBTP varför det är logiskt att det får en likartad uppbyggnad. Genom att anknyta reglerna till de som föreslås gälla för BTP och SBTP minimeras också behovet av tillkommande regler. Mot bakgrund av vad som sagts ovan föreslås att reglerna så långt möjligt anpassas till de regler som regeringen föreslagit i propositionen Reformerade regler för bostadstillägg till pensionärer m.fl. (prop. 2000/01:140). BTPL är emellertid en del i pensionssystemet. Eftersom många av dem som kommer att erhålla äldreförsörjningsstöd inte kvalificerat sig för pension, har det inte bedömts vara en framkomlig väg att fullt ut trygga försörjningen för den aktuella målgruppen inom ramen för ett pensionssystem som bygger på intjänande av pensionsrätt. Som tidigare framkommit anser regeringen att nuvarande pensionsregler bör ligga fast. Lagen om äldreförsörjningsstöd bör därför dels omfatta de särbestämmelser som gäller för äldreförsörjningsstödet och dels hänvisa till vissa bestämmelser i som föreslås gälla på motsvarande sätt för äldreförsörjningsstödet. 5.4 Äldreförsörjningsstöd till den som har rätt till pensionsförmåner Regeringens förslag: Äldreförsörjningsstöd utges till den som har rätt till inkomstgrundad ålderspension enligt lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension, garantipension enligt lagen (1998:702) om garantipension eller bostadstillägg eller särskilt bostadstillägg enligt den föreslagna lagen om bostadstillägg till pensionärer m.fl. (se prop. 2000/01:140) endast om den stödberättigade tar ut samtliga sådana förmåner som han eller hon är berättigad till . Utredningens förslag: Överensstämmer i stort med regeringens. Utredningen anser att samtliga inkomster skall beaktas vid prövning av rätten till äldreförsörjningsstöd och att den äldre inte skall kunna avstå från en inkomst eller pension som han eller hon har rätt till utan att äldreförsörjningsstödet då minskas i motsvarande utsträckning. Remissinstanserna: delar utredningens förslag att sökandens samtliga inkomster skall beaktas vid prövning av rätt till äldreförsörjningsstöd, men anser att begreppet samtliga inkomster bör förtydligas i lagtexten. Övriga remissinstanser har inte särskilt berört frågan. Skälen för regeringens förslag: Äldreförsörjningsstödet skall vara ett inkomstprövat stöd. Endast i de fall den stödberättigade inte har rätt till pension eller då pensionen är låg och försörjningen inte heller kan tillgodoses på annat sätt, skall äldreförsörjningsstöd kunna utges. Det skall således inte vara möjligt att skjuta upp uttaget av den inkomstgrundade ålderspensionen, som därigenom blir högre, och istället erhålla äldreförsörjningsstöd. Detsamma bör gälla för den som är berättigad till garantipension, dvs. även denna förmån skall tas ut innan rätt till äldreförsörjningsstöd kan komma i fråga. För de grupper som omfattas av den föreslagna lagen om bostadstillägg till pensionärer m.fl. skall även bostadstillägg och särskilt bostadstillägg tas i anspråk innan rätten till äldreförsörjningsstöd prövas. 5.5 Äldreförsörjningsstöd vid utlandsvistelse Regeringens förslag: I de fall den stödberättigade vistas utanför Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) skall äldreförsörjningsstödet betalas ut om utlandsvistelsen kan antas vara längst . Bestämmelserna i socialförsäkringslagen (1999:799) om förmåner vid utlandsvistelse skall kompletteras med en bestämmelse med denna innebörd. Utredningens förslag: Överensstämmer delvis med regeringens. Utredningen föreslår att en sammanhängande vistelse utanför skall tillåtas utan att rätten till stödet upphör. Remissinstanserna: Sociala missionen och tillstyrker utredningens förslag. och i anser att äldreförsörjningsstödet inte skall dras in vid tillfällig utlandsvistelse som överstiger , med hänvisning till att bestämmelsen i praktiken är omöjlig att kontrollera då den inte påverkar folkbokföringen eller rätt till andra socialförsäkringsförmåner. i avstyrker utredningens förslag om att äldreförsörjningsstödet inte skall kunna utbetalas vid en sammanlagd utlandsvistelse som överstiger eftersom det är svårt att administrera. anser att äldre invandrare skall kunna få möjligheter att vistas utomlands än , utan att rätten till äldreförsörjningsstödet upphör. Skälen för regeringens förslag: Som tidigare nämnts bör äldreförsörjningsstödet betraktas som en sådan förmån som skall ingå i socialförsäkringen som en bosättningsbaserad förmån enligt socialförsäkringslagen (1999:799). Enligt denna lag anses en i bosatt person som lämnar landet fortfarande vara bosatt här om utlandsvistelsen kan antas vara längst . För tid då en försäkrad vistas i ett land som inte ingår i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) får enligt huvudregeln i socialförsäkringslagen förmåner som grundas på bosättning utges endast om utlandsvistelsen kan antas vara längst . Bedömningen av utlandsvistelsens längd görs i samband med utresan. Äldreförsörjningsstödet kan även betraktas som ett alternativ till det försörjningsstöd som utbetalas av . Detta försörjningsstöd utbetalas efter en individuell behovsprövning utifrån en bedömning av vad som är en skälig levnadsnivå enligt svenska förhållanden. Av den anledningen utbetalas det enbart i de fall den berättigade de facto vistas i landet. I de fall personen i fråga väljer att vistas utomlands upphör det svenska försörjningsansvaret. Att ha en lika strikt tillämpning för äldreförsörjningsstödet som för det ekonomiska bistånd som utbetalas av är dock inte lämpligt med tanke på den speciella målgrupp som kommer att komma i fråga för stödet. Personer som invandrat till vid relativ hög ålder har i regel en starkare anknytning till sitt gamla hemland jämfört med personer som invandrat . Det vore orimligt om kriterierna för att få äldreförsörjningsstöd skulle göra det omöjligt att besöka anhöriga i hemlandet.