prop · GP0356 · 2001-11-20 00:00:00 — Strukturförändringar i elbranschen har inneburit nya arbetssätt och nya förutsättningar för störningsberedskapen. De senaste årens stora elavbrott har visat på brister i informationsha n- tering och storstörningsberedskap. Utredningen visar också att den del av det svenska elsystemet som uppvisar det största antalet fel beroende på ogynnsamt väder är distributionsnätens högspänningsnät () i form av oisolerad luftledning. Företagens nuvarande planer för ombyg g- nader tyder på att det kommer att ta upp till att genomföra en ombyggnad till ledningstyper som är mer motståndskraftiga mot avbrott. Arbetet för att minska antalet elavbrott och minska konsekvenserna av dessa måste göras med en helhetssyn på beredskapsfrågorna. Elnätsför e- tagen har huvudansvaret för en god leveranskvalitet till alla kunder, även under svåra väderförhållanden. Det finns ett behov av att öka fokuserin g- en kring det viktiga arbetet med störningsberedskap. För att underlätta situationen inför den kommande vintern föreslår jag följande åtgärder: - Bättre information till kunder, media, kommuner och länsst y- relser före och under avbrott. - Utvecklat storstörningssamarbete mellan nätföretagen. - Detta gör det möjligt att minska avbrottstiderna och ge kunde r- na bättre förutsättningar att klara konsekvenserna av eventuella avbrott. Elnätsföretagen är beredda att aktivt medverka för att genomfö ra detta. Det är ur samhällets synpunkt inte rimligt att vänta upp till med viktiga ledningsförstärkningar. För att skapa starkare drivkrafter för le d- ningsombyggnader och andra förebyggande åtgärder som ger kvalitet s- höjning i utsatta områden föreslås följande: -Krav på att standardhöjning av ledningsnätets oväderskänsliga delar skall genomföras . Kravet utövas genom nätmy n- dighetens tillsyn av nätverksamheten. -Bidrag till den merkostnad som uppstår för elnätsföretagen för att tidigarelägga ledningsombyggnad, med högst per km ledning. Bidraget finansieras med en leveranssäkerhetsavgift på . -Utökad rätt till avbrottsersättning vid avbrott som varar enligt en stigande skala införs i ellagen. Samspelet mellan bidrag till ombyggnader och ökade kundersättningar kommer att ge den bästa effekten för kunderna. Elnätsföretagen får for t- satt ansvar för att välja de ur allmän synpunkt bästa tekniska lösningarna, förutsatt att kraven på god leveranssäkerhet up pfylls. Leveranssäkerhetsavgiften innebär en ökad kostnad på ca för hushåll med elvärme, övriga kunders avgift står i proportion till den årliga förbrukningen. Denna förhållandevis låga kostnad ger möjli g- het att öka leveranssäkerhetsnivån i hela landet. För att enskilda och f ö - retag skall kunna leva vidare och utveckla verksamheter utanför större tätorter är trygg eltillförsel nödvändigt. Jag återkommer i slutrapporten med bland annat frågan om kvalitetskrav för elleveranser. Sammanställning av synpunkter vid hearing och av remissyttranden över delra p- port åtgärder för ökad leveranss äkerhet Inbjudan till hearing skickades ut till 51 instanser. Vid hearingen var ca 50 personer från 40 instanser närvarande. Under hearingen yttrade sig representanter från: (), , (), , , (), (), Lantbrukarnas (), (), (), Svensk El- brukarförening (Elbruk), Norrländska Skogsbyrån, Statskontoret, Jäm t- kraft AB och . Skriftliga yttranden har inkommit från 20 instanser: , (SvK), STEM, , Glesbygd s- verket, , , Norrländska Skogsbyrån, Svenska Rö j- ningsentreprenörsföreningen (SREF), , , Villaägarnas (Villaägarnas), Konsumentråd, (HSB) , (FOI), , , (), Riksrev i- sionsverket (RRV) och Statskontoret. har meddelat att de ej har något att erinra mot utred- Fastighetsägare har avstått från att komma in vill framhålla att utredningsarbetet skett i nära samarbete Målsättningen var att komma överens om åtgärder för såväl den kommande vintern som i ett längre tidsperspektiv. talet punkter av de förslag som redovisas i delrapporten kunde också f ö - reningen ställa sig bakom förslagen. På två punkter ställde de sig dock helt avvisande, dels till förslaget om avbrottsersättning, dels till att införa anser att leveranssäkerheten i de svenska elnäten generellt är hög och frekvensen av elavbrott är låg. värr kan enstaka kunder i områden som är utsatta för svåra väderleksfö hållanden drabbas avsevärt mer. Den gångna vintern visade prov på a v- brott som varade . att åtgä rder måste vidtas för elkunder i särskilt utsatta områden. ÖC) är positiva till alla åtgärder som medför minskad sårbarhet ser positivt på utredningen och debatten kring leveranssäke r- framhöll att de önskar en fördjupad samhällsek o- nomisk analys av vad en högre grad av leveranssäkerhet kostar. menade att utredningens föreslagna investeringsstöd skulle innebära merinvesteringar om ca för bolaget jämfört med en beräknad samhällsnytta på 590 milj oner kronor. uppgav att de var besvikna över att möjligheterna att utnyttja väderprognoser i beslutsunderlaget behandlats så översiktligt i utrednin g- menade att det finns betydande möjligheter till att utveckla detta och att utredningen bör studera detta i sitt fortsatta arbete. framhöll att det är viktigt att skilja på elsäkerhet och Elbruk anser att utredningen är dålig och att utredningen inte innehå l- ler tillräckliga bakgrundsanalyser och analys av vad godtagbara avbrott i överföringen av el innebär. Elbruk framhåller att elnäten byggts utifrån vissa befintliga standarder, vilka inte analyserats. Det saknas även analys av om det varit svårare vintrar än normalt . framhåller att inget nämnts om de samhällsekonomiska konsekvenserna av förslagen samt menar att utredningen gör ett begränsat problem till ett Elbruk vill också påtala att samråd även bör ske med slu t- kundernas organisationer vid en sådan här utredning och hoppas på bättre jämvikt i kommande utredningar. Villaägarnas anser att utredningen inte behandlar ett allmänt eller ge- nerellt problem som bör lösas med lagstiftning. Förbundet anser även att utredningen inte tagit hänsyn till kravet att särskilt värdera elavbrott ur Slutligen anser föreningen att utredningen inte analyserat nuvarande regelverk i frågorna som rör nuvarande krav på ledningar samt ansvarsfrågan för brister i förhållande till regelverket när nätägaren inte förmått uppfylla regelverkets krav. FOI anser att det är synnerligen viktigt att innebörden av begreppet l e- veranskvalitet preciseras och även vad ett godtagbart elavbrott faktiskt Av delrapporten kan man tolka godtagbart avbrott som alla av- brott kortare än , vilket FOI anser är en alltför . precisering är också nödvändig för att tillsynen skall kunna ges fung e- LRF har i stora delar en samsyn med vad som framförs i rapporten. anser att ett resonemang om vad som ska anses vara godtagbara avbrott i överföringen saknas i utredningen. KO är generellt sett positivt till förslagen i delrapporten. anser att en ökad leveranssäkerhet av el är angelägen. framhåller särskilt att jordkabelläggning av elledningar är en i många fall effektiv metod att lösa eller minska miljö- och markanvändningsko n- flikter avseende elledningar. Verket menar vidare att tillgång till elfö r- sörjning via alternativa ledningar i hög grad bidrar till större elsäkerhet. Verket anser att en ytterligare förstärkning av möjligheterna till matning från flera håll bör kunna bidra till en ökad leveranssäkerhet. ket anser att det är angeläget att belysa dessa frågeställningar i det ko m- LRF har vid hearingen och i ingiven skrift redogjort för ett projekt man genomför i samarbete med för att informera skogsägare, skogsentreprenörer m.fl. om lämplig skötselmetod av skog intill le d- LRF framför att det är angeläget att elbranschen och nätmy n- digheten enas om ett tydligt regelverk för genomförande av förebygga n- de åtgärder och kontroll av desamma. uppger att en hundraprocentig leveranssäkerhet inte kan När störningar uppstår pga. oväder bör åtgärder vidtas för att minimera den tid som elavbrotten varar. Åtgärderna bör därför koncen reras till ledningar i icke trädsäkra ledningsgator i områden med svåra Vilka åtgärder som är mest effektiva måste överlåtas till det enskilda nätföretaget att bedöma. Svensk energi är också berett att verka för att ett funktionskrav införs i branschen med målet att ingen nätkund skall behöva vara utan tillgång på el . Inför kommande vinter genomför ett åtgärd paket som i korthet innehåller följande: · Branschen förstärker och utvecklar den modell som redan finns för samarbete mellan nätföretagen vid storstörnin gar. · Branschen skapar en gemensam standard för informationsver k- samheten i samband med större störningar. · Branschen tar fram ett samlat program avseende förebyggande · Branschen åtar sig att se över leveranssäkerheten i särskilt u t- satta områden och vidta åtgärder som kan få effekt redan i vi n- Exempelvis att förstärka röjningen av ledningsgator och u t- veckla en väl fungerande beredskapsorganisation åtar sig också att verka för att medlemsföretagen geno m- för ett genomgripande program för att ytterligare förbättra leveranssäke r- heten i eldistributionen. Särskilt fokus kommer att riktas mot de åte r- kommande väderrelaterade störningar som framför allt uppstår på land s- Programmet består av investeringar och andra åtgärder för att säkerställa en fullgod leveranssäkerhet i ledningsnät som med hänsyn till väder och naturförhållanden inte räknas som trädsäkra. Energi anser att utredaren fokuserar alltför ensidigt på investeringar i Även andra åtgärder kan öka det befintliga ledningsnätets mo En teknisk och ekonomisk avvägning måste göras utifrån de Alternativa lösningar kan därför vara breddning av ledningsgator, förhöjda röjningsintervall, effektivare röjningsmetoder som helikopterkvistning m.m. vill även betona vikten av en väl fungerande beredskapsorganisation. , , , och t- riska AB meddelade att de alla ställer sig bakom yttran- , och redogjorde också för de åtgä r- der som de vidtar i sina respektive företag. berättade bl.a. om den goodwillersättning som de infört för strömavbrott som varar i . uppgav bl.a. att de tagit åt sig av kritiken om kundernas fö r- väntade leveranssäkerhet och vidtagit åtgärder för att förbättra komm u- nikationen såväl internt inom bolaget som externt vid stö rningar. tog bl.a. upp att de genomfört en översyn av sin bere d- skapsorganisation vid elavbrott, såväl i tätort som i landsbygdsområden som en följd av vinterns elavbrott. De framhöll särskilt att de gjort en översyn av hur de styr sina personalresurser för att uppnå ett effektivare Bolaget framhöll också att de investerar i ett gemensamt driftssystem för bolaget och avser genomföra övningar för att bättre klara leveransavbrott. Bolaget framhöll även att de arbetar med metodutveckling för att för att bättre klara såväl korta som långa ela v- Elbruk välkomnar utredningens förslag om utökad information. har anfört att de kan bli mycket bättre på information till kunder och media och ställer sig positiva till utredningens förslag. Konsumentråd instämmer i utredningens förslag om att i n- formationen till konsumenterna vid ett elavbrott bör fungera bättre. Villaägarna tillstyrker förslaget om bättre information före och under elavbrott. KO anser att det är en självklarhet att informationen måste förbättras före och under avbrott. RRV instämmer i utredarens slutsats vad gäller utökad inform ation. Elbruk välkomnar utredningens förslag om ökat storstörningssamarb ete. Statskontoret påpekar upp att det planerade beredskapskommunika- tionssystemet TETRA, som kan fylla en viktig funktion vid elavbrott, ännu inte erhållit finansiering av regeringen. Vad gäller ledningsstöds y- stemet (avsnitt 5.3 i rapporten) så skall ÖCB upphöra med utpl a- ceringen av detta system samt även fortsatt utveckling och uppgradering. Kommunernas behov av snabb tillgång till störningsinformation måste därför tillgodoses på annat sätt. har anfört att de är positiva till förslaget om storstö r- ningssamarbete. I Mellanorrland har detta redan pågått och utvecklats . De vill understryka vikten av TETRA-systemet för att en effektiv samverkan och resursförstärkning mellan elnätsföretagen skall kunna ske vid störningar på elnätet. instämmer i utredarens slutsatser att åtgärder bör vidtas för att minimera elavbrotten samt minska effekterna av de avbrott som ändå uppkommer. Verket framhåller att i en storstörningssituation underlättas avhjälpningsarbetet av om nätföretagen har en god lokalkä n- nedom. Verket betonar även vikten av ett utökat samarbete med andra aktörer såsom Hemvärnet, entreprenörer och lantbrukare. Verket anser även att ett landstäckande kommunikationsnät enligt TETRA-standarden bör byggas ut. SvK är positivt till det samarbete som utvecklas mellan nätföretagen i syfte att hantera större störningar och är berett att medve r- ka i detta arbete för att härigenom skapa en ökad beredskap mot stö r- ningar och kriser i elförsörjningen. Villaägarna tillstyrker förslaget om utökat samarbete mellan nätföret a- gen. RRV instämmer i utredarens slutsats vad gäller samarbete vid störnin g- ar. ÖCB menade att ersättningen till de olika nätföretagen kan vara kompl i- cerad, då de verkliga kostnaderna varierar betydligt beroende på återst å- ende avskrivningstid och kundstruktur. ÖCB framhöll att det i nätomr å- den med minskande antal kunder finns små incitament till investeringar i ledningsnäten. anser att vegetationens påverkan nämns för lite i utre d- ningen. Det är träd och buskar som åstadkommer felen, inte vädret i sig. Tillsynsmyndigheterna borde kontrollera standarden på näten betydligt mera. Man måste börja med att utforma den s.k. ledningsgatan på sådant sätt att den uppfyller kraven på laglighet och funktion, då är de flesta störningarna redan avklarade. anför att elsäkerhet och leveranssäkerhet är två ski l- da begrepp. Tillfredsställande elsäkerhet är ingen garanti för tillfred s- ställande leveranssäkerhet. Verket genomförde en granskning av le d- ningsgator vid nyårshelgen där nio av tio var godkända ur elsäkerhet s- synpunkt ändå drabbades av avbrott. Betydligt större röjningsinsatser krävs för att åstadkomma ökad avbrottssäkerhet. Verket framhåller vid a- re att antalet elolyckor minskat betydligt sedan elmarknadsreformen 1996. Verket är emellertid tveksamt till förslagen om myndighetskrav på standardhöjning av ledningsnätet och förslaget om bidrag till merkostn a- der för tidigareläggning av ledningsombyggnad. Ett krav eller ett b i- dragssystem kan innebära att den mest optimala åtgärden inte genomförs och ändå innebära omfattande administrativa kostnader. Avgiften har inte samma debiteringsgrund som de avgifter administre- rar, dvs. elsäkerhetsavgiften, nätövervakningsavgiften och beredskapsa v- giften. samordningsfördelarna bedöms som mycket marginella. Om fö r- slaget genomförs bör uppbörden läggas på annan myndighet, som har förutsättningar att kontrollera riktigheten av inbetalningarna. kan inte acceptera utredarens förslag till finansiering av investeringar i nätet. Det finns 194 nätföretag i . En del av dem har arbetat aktivt med att förbättra sina nät. Andra företag har inte hunnit lika långt. En kund till ett företag som redan gjort omfattande investe r- ingar skall inte behöva betala två gånger för höjd nätstandard. Förutom den uppenbara orättvisan skapas en onödig och dyrbar byråkrati. Regi o- nalpolitiska åtgärder skall inte finansieras med avgifter för elkunderna utan med statliga medel. Nätnyttomodellen som är under utarbetande hos STEM rymmer en kvalitetsfaktor och kan bli ett instrument för att styra nätföretagen att beakta kravet på leveranssäkerhet. Modellen får inte äventyras av att ett orättvist bidragssystem införs. Elbruk anser att de leveransavbrott som gett upphov till utredningen är begränsade till vissa områden. Nätkunder hos företag som redan betalat för och byggt upp sin leveranssäkerhet skall inte behöva vara med och betala investeringar i nät hos sådana företag som inte har gjort det. Statskontoret menar att tillsynen över standardhöjningen av elnäten kan behöva preciseras samt huruvida det rör sig om ett marginellt ökat resursbehov eller inte. Utredningen borde ha övervägt om nätmyndigh e- tens krav på rationalisering av elnätsföretagen också kunde ha inbegripit krav på nätförstärkningar. Detta kan vara en alternativ lösning till de f ö - reslagna bidragen för elnätsförstärkningar. framhöll vid hearing och i skrivelse att bolaget har få a v- brott i sina elleveranser och har ett gott lokalt samarbete vid elavbrott. Bolaget menade att de har litet behov av en forcerad utbyggnad av elnä- ten och att det främst är ett fåtal större bolag som har problem med ela v- Bolaget betonade även vikten av att genomföra förebyggande rö j- ning av potentiellt farliga träd i sidoområdena. Bolaget menade att det finns en mängd åtgärder att vidta utöver nätombyggnad och avvisar fö r- slaget om ombyggnad av friledningar. Elektriska framhöll att robusta elnätsföretag inte behöver allmosor för nätombyggnad. Bolaget framhöll att de ej vill ha byråkrati s- ka ingrepp och ansåg den föreslagna avgifts- och bidragsmodellen orät t- Bolaget betonade även att ser fram emot den s.k. nätnyttomode llen. tog upp frågan om hur småföretagen drabbas av en leveran s- Verket frågade utredningssekreteraren om de övervägt en differentierad avgift. Utredningssekreteraren bekräftade att frågan diskuterats, men att de istället föreslagit ett enhetligt system. sekreteraren menade att det förhoppningsvis finns försäkringar hos för e- tagen som täcker elavbrott. ställer sig positivt till att ombyggnaden av lednings- Verket tillstyrker förslaget om att bekosta en del av merkostnaden med en leveranssäkerhetsavgift om /kWh och ser en fördel med att kostnaden bärs solidariskt av alla elkonsumenter. ket framhåller även vikten av väl underhållna ledningsgator. HSB invänder mot principen att landets nätkunder solidariskt skall hjälpa nätföretag, som på grund av eftersatt underhåll av sina ledningsnät har många elavbrott. HSB ifrågasätter om en nätkund i ett väl underhållet system skall behöva bidra till att leveranssäkerheten i andra mindre väl underhållna nät förbättras. HSB anser vidare att STEMs granskning av nätägarnas tariffer bör skärpas. HSB menar att det sannolikt finns mö j- ligheter att effektivisera verksamheten för att få tillräckliga resurser för att underhålla sina ledningsnät. HSB efterlyser också ett tydligare rege l- verk angående vilka krav som skall ställas på nätägarnas anläggningar för att kunderna inte skall drabbas av oacceptabelt många elavbrott. föreslår att dessa krav kan kopplas till villkoren för innehav av nätko n- anser att utredningens övervägande om breddning av ledningsgator innehåller en låg uppskattning av kostnaden för en sådan menar att den totala kostnaden för röjningen lig g- er nära kostnaden för en övergång till de säkrare BLX-ledningarna. ser därför och med tanke på de negativa estetiska och eventuellt negativa ekologiska effekterna inte en breddning av lednings- gator som ett alternativ utom i exceptionella fall. Konsumentråd instämmer i utredningens förslag om att le d- ningsnätet bör förbättras. Rådet anser emellertid inte att det är principiellt riktigt att konsumentkollektivet ska belastas med kostnader för upprus t- ningen av ledningsnätet, utan att detta är nätföretagens ansvar. Norrländska Skogsbyrån framhåller att det i olika sammanhang har vi- sat sig att det skogliga underhållet av ledningsgator inte skötts tillfred s- Byrån menar att man genom kvalitetsinriktat förebyggande underhåll av ledningsgator skulle kunna erhålla en väsentligt högre lev e- ranskvalitet även på friledningsnät. Kostnaderna för förberedande sko g- ligt underhåll av lokala elnät torde uppgå till mindre än hälften av kos t- naderna för elavbrotten på de lokala näten. bl.a. innebär att riskträd (s.k. farliga träd) i skogsgatans kanter och sid o- områdena i förväg identifieras betyder en kvalitetshöjande åtgärd om arbetet utförs målinriktat, kostnadsmedvetet och av fackku nnig personal. SREF menar att elnätsföretagens röjning av ledningsgator inte uppfyller myndigheternas krav. SREF anser att detta är en huvudor- sak till omfattningen på elavbrotten i . SREF menar att det framför allt är uttaget av s.k. farliga träd i sidoområdena till ledning s- gatorna som är för bristfällig. SREF anser även att myndighetskontrollen av att röjningen av ledningsgator genomförs enligt förskrivna krav är alldeles för eftersatt. SREF menar att det snabbaste, säkraste och bill i- gaste alternativet för att uppnå ökad leveranssäkerhet är att utöka rö j- ningen av farliga träd i ledningsgatans kanter och sidoområden. SvK konstaterar att elförsörjningen oavsett vilka investeringar som vidtas, aldrig kan utformas så att leveranssäkerheten blir absolut. emellertid positivt inställd till att en standardhöjning i oväderskänsliga delar av ledningsnätet genomförs. SvK menar att nätmyndigheten bör bevaka frågan i första hand vid prövningen av skäligheten i nättariffen i förhållande till nätföretagets prestation. Villaägarna avstyrker förslaget till finansiering av de föreslagna bidr a- gen för nätombyggnad. Förbundet framhåller att avgiften som sådan inte är stor för konsumenten, men tillsammans med stigande kraftpriser och eventuellt högre kostnader för utbetalning av avbrottsersättning, innebär förslaget påtagligt högre elkostnader. Förbundet påpekar även att säke r- ställandet av fullgod leveranskvalitet åvilar nätägaren. håller att de nätägare som inte har något problem med långa avbrott och som systematisk investerat och förbättrat sina ledningsnät också skall betala in avgifter. avstyrker förslaget till leveranssäkerhet s- Förbundet ifrågasätter att de nätbolag som underlåtit att unde r- hålla sina nät ska erhålla subventioner från nätägare med välskötta nät. Förbundet menar istället att det bör ingå i STEMs uppgifter att besiktiga misstänkt dåliga nät och ålägga nätägarna förbättringar för att förebygga Förbundet anser att det är angeläget att skapa regler i syfte att öka kraven på de nätägare vars kunder drabbas av många ela vbrott. anför att myndigheten bör ha möjlighet att även bevilja statsbidrag till kablifiering av lågspänningsnät om särskilda skäl föreli g- Särskilt skäl kan t.ex. vara att ett nätbolag prioriterat nedläggning av högspänningsledningarna och valt att ta vissa delar av lågspänningsnätet senare p.g.a. att den nedläggningen är dyrbarare till följd av berg och Det bör också framhållas att det är orät t- vist att kunderna i ett nätområde som redan kablifierat sitt högspänning s- nät skall behöva betala en avgift som bara går till andra, fastän man har ett behov själv på lågspänning. Ett bidragssystem är fel väg att gå när det gäller finansiering av erforderliga förbättringar. accepterad och tillfällig nätavgiftshöjning för de företag som behöver förbättra sin leveranssäkerhet är betydligt mer rättvis. FOI anser att det är principiellt felaktigt att kunden skall bekosta delar av de förstärkningsåtgärder som bedöms nödvändiga för att en acceptabel leveranssäkerhet skall uppnås. Detta skall rimligen betalas av nätföret a- ifrågasätter att de nätbolag som u n- derlåtit att underhålla sina nät ska erhålla subventioner från de nätägare som skött sina nät väl och avstyrker därför förslaget om extra utdebit e- ring för subventionering av vissa nätägare. KO har ingen erinran mot förslaget om finansiering med en leveran s- säkerhetsavgift eftersom detta endast torde innebära en marginell höjning av kostnaden för den enskilde konsumenten. RRV ifrågasätter inte att en standardhöjning av vissa delar av elnätet kan vara motiverad men däremot om detta bäst åstadkoms genom ett b i- dragssystem med en avgift som finansieras av samtliga elkonsumenter. Detta och även andra alternativ bör utredas närmare. STEM bedömer resursbehovet för att administrera den föreslagna lev e- ranssäkerhetsavgiften till åtminstone en till två årsarbetskrafter. anser att det inte är möjligt att, inom ramen för nätmyndighetens tillsyn