prop · GP031d30 · 2001-09-20 00:00:00 — Marknadens förväntningar om framtida vinsttillväxt har reviderats ned kraftigt, så att aktiepriserna i förhållande till framtida vinster (P/E-talen) fortfarande ter sig höga i ett historiskt perspektiv. Trots att börserna har fallit kraftigt finns det alltså tecken på att värderingen 2001/02:1 BILAGA 2 fortfarande är hög. Det finns således fortfarande en risk att den amerikanska börsen kommer att utvecklas negativt framöver. I har utvecklingen på aktiemarknaderna varit likartad, men de amerikanska börserna har fallit kraftigare än de europeiska. Detta hänger samman med att andelen företag inom IKT-sektorn står för en större del av det totala börsvärdet i än i . Kronans kraftiga försvagning månad föranledde att ändra sin syn på inflationsutsikterna. nådde kronan nya bottennivåer som KPI för april månad uppvisade en oväntat hög inflation på . gjorde då bedömningen att om kronan låg kvar på den dåvarande svaga nivån så skulle detta få effekt på inflationen på lång sikt, och valde därför att intervenera på valutamarknaden för att stärka kronan. signalerade i samband med interventionerna att en höjning av styrräntan skulle bli aktuell om stödköpen inte räckte till för att stärka kronan. Efter en tillfällig förstärkning föll kronan tillbaka till samma nivåer som före interventionerna. höjde då styrräntan till vid mötet . I och med avmattningen i konjunkturen har risken för en accelererande inflation minskat. bedöms därför lämna reporäntan oförändrad . Den 10-åriga svenska statsräntan har stigit mer än motsvarande räntor i och euroområdet, vilket hänger samman med den oväntade inflationsutvecklingen i och räntehöjning . Skillnaden mellan tysk och svensk 10-årsränta har legat på samma nivåer som , . Diagram 3.4 Differens mellan 10-årig statsobligationsränta i och -0,1 -0,2 -0,3 Den svenska kronan nådde historiskt svaga nivåer både jämfört med dollarn och jämfört med andra valutor . I TCW-termer har kronan fallit från ca 124 i början av till ca 140 , vilket är den svagaste nivån . Kronan stärktes temporärt i samband med att intervenerade på valutamarknaden . Diagram 3.5 Kronans växelkurs mot dollar och euro Det finns ett flertal faktorer som bidragit till kronförsvagningen. Avmattningen i den internationella konjunkturen har medfört att exporten har fallit kraftigt och därmed har efterfrågan på svenska kronor minskat. Denna utveckling förstärks av ett försämrat bytesförhållande, då priserna på svensk export ökat förhållandevis mindre än priserna på import från utlandet. Försämrade vinstutsikter för svenska företag, främst inom IKT-sektorn, har också inneburit att utländska placerare sålt aktier i svenska företag, vilket genererat kronförsäljningar. Diagram 3.6 Börsutvecklingen i och Affärsvärldens generalindex (AFGX) och , AFGX (höger skala) (vänster skala) Dessutom fortgår diversifieringarna av svenska placerares portföljer, då bl.a. AP-fonderna och försäkringsbolagen ökar sina innehav av utländska tillgångar, vilket också påverkar kronan negativt. Betalningsbalansstatistik från visar att nettot av svenska placerares köp och försäljningar av utländska aktier och utländska placerares motsvarande handel i svenska aktier skapat ett nettoutflöde motsvarande . Vad gäller placeringar i räntebärande papper är förhållandet det omvända. Nettot av svenska placerares affärer i utländska räntebärande tillgångar och utländska placerares handel med svenska tillgångar har medfört ett inflöde på ca . Sammantaget innebär det att posten portföljinvesteringar, dvs. transaktioner i aktier och räntebärande instrument sammantaget, står för ett utflöde på . Hur dessa flöden påverkat kronan beror bl.a. på i vilken utsträckning portföljpositionerna har valutasäkrats. 2001/02:1 BILAGA 2 Flöden, miljarder kronor -6,6 -68,4 1 T.o.m. juni. Tabell 3.2 Ränte- och valutakursantaganden Värde vid respektive års slut 2001/02:1 BILAGA 2 Den goda utveckling som svensk export uppvisade har avbrutits. Framför allt har exporten av teleprodukter sjunkit kraftigt till följd av en betydande avmattning i sektorn för informations- och kommunikationsteknik, IKT-sektorn. Även om företagen, enligt (KI:s) barometer, är svagt positiva , kan det konstateras att också exportorderingången har minskat kraftigt . Till följd av en viss internationell återhämtning och ett gott konkurrensläge för svensk exportindustri väntas dock exporten stiga igen i slutet av innevarande år. Trots det förutses varuexporten minska mätt som årsgenomsnitt. väntas de negativa effekterna från avmattningen i IKT-sektorn avta. Teleproduktexporten beräknas då åter uppvisa positiva tillväxttal, om än betydligt lägre än . Sammantaget bedöms svensk exports goda konkurrensläge och en högre importtillväxt på exportmarknader medföra att svensk varuexport stiger . Utvecklingen inom i synnerhet IKT-sektorn är dock fortsatt mycket osäker. Efterfrågan på importerade varor har försvagats kraftigt . Den svaga industrikonjunkturen har gjort att företagens behov av importerade varor har minskat betydligt. I takt med att det internationella konjunkturläget stärks något och den inhemska efterfrågan tilltar bedöms dock efterfrågan på importerade varor öka . Till följd av den svaga utvecklingen beräknas varuimporten minska för att öka . väntas tjänstehandeln ge ett positivt bidrag till BNP- tillväxten. Det beror bl.a. på den svaga kronan, som bedöms påverka turistinkomsterna positivt och turistutgifterna negativt. förutses bidraget till BNP-tillväxten åter bli negativt. Sammantaget väntas utrikeshandelns överskott minska något jämfört med . Även kapitalavkastningens netto beräknas bli något svagare än . Försvagningarna av handelsbalansen och kapitalavkastningen innebär att bytesbalansen bedöms visa något lägre överskott än . Bytesbalansens överskott som andel av BNP väntas bli och . Tabell 4.1 Export och import av varor och tjänster 1 Varugruppering baserad på SNI var ett mycket starkt år för svensk varuexport. Till skillnad mot de närmast föregående åren, då exporttillväxten till stor del har förklarats av en hög tillväxt av teleproduktexporten, ökade även exporten av andra varor kraftigt. Te- leproduktexporten fortsatte dessutom att uppvisa tillväxttal i samma storleksordning som tidigare, vilket ledde till att varuexportökningen uppgick till . Varuexporten ökade kraftigt till , som därmed är näst största exportmarknad. Exporten till flera , till exempel , och ett antal av de mindre länderna i , uppvisade också mycket höga tillväxttal . började emellertid tillväxten mattas av i flera av viktiga exportländer, vilket, i kombination med den kraftiga avmattningen i IKT-sektorn, ledde till att svensk varuexport minskade med jämfört med . I flera länder i EU, bland andra viktigaste exportland , väntas importtillväxten dämpas kraftigt . Avmattningen i har stor betydelse för svensk export, eftersom drygt hälften av export av bearbetade varor går till länder inom EU. Även i förutses importtillväxten av bearbetade varor dämpas betydligt jämfört med . Exporten av bearbetade varor till mattades av redan i mitten av , men har utvecklats något starkare än exporten till . Avmattningen har varit mindre tydlig i ett antal länder utanför OECD-området, däribland ett flertal stora länder i . Till följd av den relativt starka utvecklingen i dessa länder har svensk export av bearbetade varor till länder utanför OECD-området ökat jämfört med . Sammantaget väntas importtillväxten av bearbetade varor på exportmarknader uppgå till historiskt låga , vilket kan jämföras med förra årets tillväxt på . beräknas marknadstillväxten bli . Bland de industrier som har uppvisat lägst exporttillväxt finns teleproduktindustrin och motorfordonsindustrin, som har påverkat exporten mycket positivt. Nedgången i teleproduktexporten beror på att IKT-sektorn är en av de sektorer som har mattats av tydligast. Avmattningen av exporten är också tydlig i statistik och indikatorer avseende exportorderingången. KI:s barometer visar att företagen inom tillverkningsindustrin, framför allt inom teleproduktindustrin, har erfarit en minskad exportorderingång (se diagram 4.1). Minskningen har fortsatt , även om färre företag än har erfarit en minskad orderingång . Företagens förväntningar har vänt uppåt, och framöver väntar sig företagen en liten ökning av exportorderingången. Vändningen kan indikera att exportnedgången närmar sig botten. Diagram 4.1 Varuexport och exportorderingång Varuexport, vänster skala Exportorderingång, utfall, höger skala Exportorderingång, förväntningar, höger skala Trots den senaste tidens försvagning av kronan och internationella exportprisökningar har exportpriserna på svenska industriprodukter utvecklats återhållsamt . Detta beror till viss del på att exportpriserna på teleprodukter har fallit kraftigt. KI:s barometer indikerar att företagen inom tillverkningsindustrin väntar sig 2001/02:1 BILAGA 2 en fortsatt återhållsam utveckling av priserna framöver. Trots att den svaga kronan möjliggör prisökningar utan förlust av konkurrenskraft, väntas därför exportpriserna endast öka måttligt . I stället bedöms den svaga kronan leda till en kraftig ökning av den svenska exportens konkurrenskraft. förutspås en successiv stärkning av kronan, vilket är den främsta anledningen till att exportpriserna då väntas sjunka något. Även om förstärkningen av kronan bedöms ge upphov till en viss försämring av konkurrensläget, väntas konkurrenskraften vara fortsatt god. Sammantaget bedöms det goda konkurrensläget för svensk exportindustri och den internationella återhämtningen innebära att exporten åter stiger i slutet av innevarande år. Trots det väntas exporten av bearbetade varor minska i årsgenomsnitt , vilket är en betydligt lägre tillväxttakt än den genomsnittliga importtillväxten i handelsländerna. En viktig förklaring till att svensk export av bearbetade varor växer långsammare än den genomsnittliga marknadstillväxten är den stora andelen teleprodukter i svensk export. Exkluderas teleprodukter, väntas exporten av övriga bearbetade varor öka något . Tillväxten bedöms dock bli något lägre än den genomsnittliga marknadstillväxten, framför allt p.g.a. motorfordonsexportens svaga utveckling. bedöms marknadstillväxten bli något högre än . Det förbättrade internationella konjunkturläget leder till ett ökat behov av insatsvaror, vilket gynnar svensk exportindustri. Svensk exportindustri är också mycket konkurrenskraftig till följd av den svaga kronan. Dessutom bedöms de negativa effekterna av den kraftiga avmattningen i IKT-sektorn ha klingat av och exporten av teleprodukter förväntas åter öka något. Teleproduktexportens tillväxttakt förutses dock bli betydligt lägre . Sammantaget väntas exporten av bearbetade varor öka , vilket innebär att den svenska exporttillväxten bedöms bli något högre än den genomsnittliga marknadstillväxten. Osäkerheten om tidpunkten för återhämtningen är mycket stor. I prognosen förutses export stiga igen i slutet av innevarande år, men risken att återhämtningen sker senare är inte obetydlig. I synnerhet är utvecklingen av teleproduktexporten mycket osäker. Under 1990- talet har teleproduktexportens kraftiga tillväxt bidragit till att svensk export har tagit marknads- 2001/02:1 BILAGA 2 är istället förhållandet det motsatta: exporten av teleprodukter väntas minska kraftigt. Planerna på den tredje generationens mobiltelefonnät är dock långt framskridna i flera länder, vilket bedöms påverka svensk teleproduktindustri positivt framöver. Det är dock osäkert i vilken utsträckning teleproduktexporten kommer att påverkas. ökade importen av varor starkt. Efterfrågan på importerade varor steg i takt med att exporttillväxten breddades till att omfatta de flesta branscher som investeringstakten och hushållens konsumtion av varaktiga varor var hög. Även om hänsyn tas till att den inhemska efterfrågan och därmed behovet av importerade varor var hög var importtillväxten förhållandevis stark. En del av de importerade varorna kan ha lagts i lager till följd av en överskattning av efterfrågan, vilket indikeras av den lageruppbyggnad som skedde . Un- der slutet av 2000 började importtillväxten mattas av. Industrikonjunkturen försvagades och hushållens konsumtion ökade inte lika starkt som tidigare, vilket drog ner importen. Efterfrågan på importerade varor har fortsatt att försvagas . var importen av varor lägre än , enligt de preliminära nationalräkenskaperna från SCB. Avmattningen av industrikonjunkturen gör att industrins efterfrågan på insatsvaror har minskat kraftigt. Den avsevärt försvagade varuexportutvecklingen bidrar i stor utsträckning till att minska efterfrågan på importerade varor. Den lageruppbyggnad som skedde och företagens allt större missnöje med lagersituationen tyder på att en lagerkorrigering nu sker i industrin och i handeln. Företagen förädlar och säljer därför varor från lager i större utsträckning i stället för att importera. Hushållens konsumtion av varaktiga varor ökar inte heller lika starkt som . Importen av investeringsvaror har också mattats av under inledningen av innevarande år. Detta tyder på att de företag som har möjlighet att skjuta upp investeringar i exempelvis maskiner kan ha valt att göra det till följd av det försämrade efterfrågeläget och den svaga kronan. Ytterligare en orsak till den svaga importutvecklingen står att finna i de stigande världsmarknadspriserna och den betydande deprecieringen av kronan. Det har därmed blivit avsevärt dyrare att importera varor. Framöver förutses den svenska kronan apprecieras. Priserna på världsmarknaden väntas visserligen fortsätta att stiga, men inte i lika snabb takt som tidigare till följd av det svagare internationella konjunkturläget. Sammantaget väntas importpriserna sjunka successivt under återstoden av innevarande år och under nästkommande år. Den försvagning av industrikonjunkturen som ägt rum och under inledningen av 2001 väntas nu ha nått botten. In- dustriproduktionen förutses ta fart i takt med att det sker en viss förstärkning av det internationella konjunkturläget. Industrins behov av att importera insatsvaror och investeringsvaror väntas därmed öka igen. Efterfrågan på svenska varor förutses stiga och den ökade exporttillväxten väntas då bidra till en högre varuimport. Dessutom väntas sjunkande importpriser leda till att efterfrågan på importerade varor ökar. Den nu pågående lagerkorrigeringen väntas fortsätta och , vilket kan ha en dämpande effekt på efterfrågan på importerade varor. Trots att importen av varor beräknas stiga innebär den kraftiga försvagningen att importen av varor minskar för att öka . Varuhandelns bidrag till BNP-tillväxten är svagt positivt , till följd av att den svaga exportutvecklingen motverkas av en ännu svagare importutveckling. väntas utrikeshandeln med varor bidra något mer till BNP- tillväxten än eftersom exporten av varor bedöms öka mer än importen av varor. Importpriserna på energirelaterade produkter varierar kraftigt. låg priset på brentolja under per fat för att ligga på . är det är svårt att förutse vilka produktionsbegränsningar de oljeexporterande länderna kommer att genomföra. Framöver förutses priset på olja ligga i stort sett stilla i förhållande till dagens nivå. Priset på brentolja beräknas ligga på per fat och på . Enligt nationalräkenskaperna ökade tjänsteexporten och tjänsteimporten . I tjänstehandeln är det export och import av företagstjänster, exempelvis marknadsföring, databehandling och finansiella tjänster, som har ökat kraftigast . Tjänstehandeln har bidragit negativt till BNP-tillväxten, men väntas tjänstehandelns bidrag bli positivt. Anledningen till detta är bl.a. den svaga kronan, som påverkar turistinkomsterna positivt och turistutgifterna negativt. Både export och import av tjänster väntas dock uppvisa lägre tillväxttakter än . Detta beror delvis på att en minskad varuhandel dämpar efterfrågan på både transporttjänster och vissa typer av företagstjänster. I takt med att varuhandeln åter tar fart väntas tjänstehandeln öka och åter ge ett negativt bidrag till BNP-tillväxten. Sammantaget väntas tjänstehandeln ge ett bidrag på och . Bytesbalansen utgör tillsammans med kapitaltransfereringarna det finansiella sparandet för svensk ekonomi. uppgick det finansiella sparandet till av BNP och väntas det uppgå till av BNP. Orsaken till försvagningen är att handelsbalansens överskott väntas minska något som underskottet i kapitalavkastningen bedöms öka. Trots att exporten väntas ha en högre volymtillväxt än importen, beräknas handelsbalansen försvagas. Det beror på att importpriserna förutses öka betydligt mer än exportpriserna, bl.a. som en konsekvens av importprisökningarna på energirelaterade produkter. Kapitalavkastningens försvagning beror till stor del på att den svaga svenska kronan ökar utgifterna för räntebetalningarna på den svenska statsskulden i utländsk valuta. väntas bytesbalansen åter stärkas och det finansiella sparandet uppgå till av BNP. Förstärkningen beror delvis på ett ökat överskott i handelsbalansen . Dessutom förutses kronan förstärkas framöver, vilket bedöms innebära att underskottet i räntenettot minskar . 2001/02:1 BILAGA 2 Miljarder kronor, där ej annat anges Anm: Bytesbalansen visas enligt definition. 1 Finansiellt sparande utgörs av bytesbalansen och kapitaltransfereringar. Bruttonationalinkomsten, BNI, erhålls genom att till BNP lägga de inkomster som genererats av svenska medborgare i utlandet och dra ifrån de inkomster som genererats av utländska medborgare i . BNI understiger BNP i huvudsak på grund av räntebetalningar till utlandet. Skillnaden mellan BNP och BNI väntas dock reduceras på grund av sjunkande räntebetalningar till utlandet. Bruttonationalinkomsten ligger till grund för biståndsanslag och EU-avgift. Miljarder kronor, löpande priser 1 Kapitalavkastning, löner, subventioner och skatter netto gentemot utlandet. 2001/02:1 BILAGA 2 Näringslivets produktion ökade , vilket är något högre än genomsnittet för 19942000. Uppgången omfattade stora delar av näringslivets sektorer. har produktionstillväxten inom näringslivet dämpats. Produktionen var högre än , enligt de preliminära nationalräkenskaperna från SCB. Produktionsavmattningen i näringslivet förklaras till stor del av en kraftigt försvagad produktion i industrin. Den internationella konjunkturnedgången har slagit hårt mot svensk industri, särskilt på grund av att den globala efterfrågan på teleprodukter har fallit avsevärt. Dessutom har den inhemska konjunkturen varit svagare inledningsvis . Hushållens konsumtion, som tidigare till viss del drivit produktionsökningen inom tjänstesektorerna, har inte utvecklats lika starkt som . Aktiviteten för industrinära tjänstesektorer såsom datakonsult- och uppdragsverksamhet har också mattats av . Tabell 5.1 Näringslivets produktion El-, gas-, värme- Botten väntas nu vara nådd för försvagningen av industrikonjunkturen och en återhämtning förutses under slutet av och i takt med en viss förstärkning av den internationella konjunkturen och att efterfrågan på teleprodukter stiger. Produktionen inom tjänstesektorerna beräknas, i likhet med industriproduktionen, inte öka lika starkt som , delvis till följd av sämre förutsättningar för industrinära tjänstesektorer. Byggindustrin förväntas däremot fortsätta växa i god takt både och bl.a. på grund av ökade bostads- och infrastrukturinvesteringar. Trots återhämtningen bedöms produktionsökningen i näringslivet som helhet bli lägre än den genomsnittliga tillväxttakten för 19942000. Sammantaget förutses näringslivets produktion öka och . Eftersom det antas finnas lediga resurser 2002 fortsätter återhämtningen . Näringslivets produktion bedöms växa något snabbare perioden 20032004 än . Produktiviteten i näringslivet ökade , vilket till stor del förklaras av en hög produktivitetstillväxt i industrin. förutses produktiviteten i näringslivet stiga med . Den svaga ökningen beror på att företagen har anpassat produktionen i större omfattning än personalstyrkan till det dämpade efterfrågeläget. Under senare delen av innevarande år och beräknas produktionen öka snabbare än sysselsättningen. Därmed stiger produktiviteten. förutses produktivitetstillväxten i näringslivet uppgå till . Försvagningen av industrikonjunkturen under slutet av och under början av innevarande år har varit omfattande. var industriproduktionen endast högre än . Produktionen har dragits ner kraftigt inom bl.a. teleproduktindustrin, massa- och pappersindustrin samt inom motorfordonsindustrin. Försvagningen av industrikonjunkturen i är till stor del en följd av att det internationella konjunkturläget har mattats av. Efterfrågan på varor från informations- och kommunikationstekniksektorn, IKT-sektorn, har varit särskilt svag. Det drabbar hårt eftersom utvecklingen i denna sektor är mycket betydelsefull för svensk export. En annan förklaring är det svagare inhemska konjunkturläget som har bidragit till att dämpa efterfrågan på varor. Produktionen kan emellertid till viss del ha hållits uppe av att företagen underskattat efterfrågebortfallet och inte anpassat produktionen till efterfrågan, vilket har lett till en ofrivillig lageruppbyggnad. I (KI:s) barometer syns att missnöjet med lagerstorleken ökat inom både handel och industri. En viss återhämtning av den internationella konjunkturen väntas och , vilket bedöms öka efterfrågan på svenska exportvaror. Även den negativa effekten av teleproduktexporten beräknas klinga av till följd av förstärkningen av den internationella konjunkturen i kombination med utbyggnaden av tredje generationens mobiltelefonnät. Utvecklingen inom IKT-sektorn är emellertid mycket svårbedömd. Under slutet av innevarande år och väntas även den inhemska efterfrågan förstärkas, vilket bidrar till ökningen av industriproduktionen. Produktionsökningen bedöms emellertid hållas tillbaka både i slutet av och av att företagen behöver korrigera lagren efter den ofrivilliga lageruppbyggnad som skett . Industrikonjunkturen förefaller redan nu ha stabiliserats. Konfidensindikatorn i senaste barometern från KI har vänt uppåt, om än från låg nivå. Produktionsvolymen minskar inte lika kraftigt som tidigare och andelen företag som uppger minskad orderingång är färre än i föregående barometer. Företagens förväntningar tyder också på en svag uppgång av produktionsvolymen. Även förväntningarna om orderingången indikerar en viss ökning , både från hemmamarknaden och från exportmarknaden. Sammantaget bedöms industriproduktionen öka och . Tabell 5.2 Nyckeltal för industrin Enhetsarbetskostnad (ULC) ULC i 11 OECD-länder1 ULC i 11 OECD-länder1, SEK Relativ ULC, SEK 111 avser , , , , , , , , , och . 2Avser bruttoöverskottet som andel av förädlingsvärdet till faktorpris. Källor: , och Produktivitetstillväxten i industrin var . Särskilt stark var utvecklingen inom teleproduktindustrin, som bidragit kraftigt till produktivitetstillväxten inom industrin som helhet. har industriföretagen dragit ner produktionen till följd av det sva- 2001/02:1 BILAGA 2 gare efterfrågeläget, men de förefaller inte ha anpassat personalstyrkan i samma utsträckning. Detta har medfört en låg produktivitetstillväxt. Under slutet av året förväntas produktionen ta fart som personalstyrkan anses vara tillräckligt stor för att klara av produktionsökningen. Produktivitetstillväxten förutses därmed stiga. Däremot bedöms inte teleproduktindustrin bidra lika starkt till den totala produktivitetstillväxten för industrin som den tidigare gjort. Sammantaget beräknas produktiviteten i industrin öka och . Arbetskraftskostnaden för svenska företag steg med . Enhetsarbetskostnaden var emellertid oförändrad till följd av en stark produktivitetstillväxt i industrin. Trots att kostnaderna för arbetskraft väntas öka något långsammare än beräknas enhetsarbetskostnaden stiga. Det beror på den svagare produktivitetstillväxt som väntas inom den svenska industrin . förväntas produktivitetstillväxten stiga och till stor del kompensera ökningen av arbetskraftskostnaderna.