prop · GO031D22 · 2001-01-01 00:00:00 — Mot bakgrund av ovanstående effektmål har i regleringsbrevet för som verksamhetsmål angivits att myndigheterna skall: - upprätthålla omfattning och kvalitet i genomförande av internationella utvärderingar av svensk forskning - prioritera förnyelse av forskningen - ägna hög uppmärksamhet åt forskningens samhällsrelevans - främja tvärvetenskaplig forskning - ägna hög uppmärksamhet åt jämställdhetsfrågor och främja ett genusperspektiv i forskningen - bidra till att sprida information om forskning och forskningsresultat - ägna hög uppmärksamhet åt det internationella forskningssamarbetet och se till att de medel ställer till förfogande utnyttjas maximalt. Nedan följer en resultatbedömning som strukturerats i förhållande till ovan angivna verksamhetsmål. Vetenskaplig kvalitet och utvärdering av forskning Rådens huvudsakliga uppgifter är att granska och prioritera forskningsansökningar samt att identifiera nya forskningsområden. Granskningen sker i prioriteringskommittéer sammansatta av väl meriterade forskare. Det är ofta i detta arbete som råden identifierar nya och växande forskningsinriktningar. Enstaka ansökningar granskas dessutom av externa bedömare som väljs inom det internationella forskarsamhället. Prioriteringskommittéernas arbete med granskning av forskningsansökningar utvärderas regelbundet av råden och arbetet anpassas till utvecklingen inom forskningen. Rådens bedömningar kvalitetssäkras dessutom genom regelbundna externa utvärderingar där internationellt sammansatta expertgrupper inbjuds för att granska olika forskningsområden. Utvärderingar genomförs regelbundet så att varje delområde granskas med intervall . Utvärderingarna är ett viktigt hjälpmedel såväl för de forskare vars projekt utvärderas som för råden i deras arbete med att prioritera framtida forskningsinsatser. Genom att utvärderingarna i regel utförs av utländska forskare är de också viktiga för att jämföra den svenska forskningens inriktning och kvalitet med den internationella forskningsfronten. Rådens forskartjänster tillsätts alltid efter samråd med externa bedömare. har efter NFR:s modell genomfört regelbundna utvärderingar av olika forskningsinriktningar inom rådets ansvarsområde. genomfördes utvärderingar av litteraturvetenskap och av nordiska språk. påbörjades en utvärdering av statsvetenskap som slutförs . För att stimulera internationaliseringen av humanistisk och samhällsvetenskaplig forskning publiceras dessa rapporter på engelska på samma sätt som sker med utvärderingar från MFR, NFR eller TFR. MFR slutförde en utvärdering av odontologisk forskning som varit bland de ledande i världen. Denna bedömning kvarstår men expertgruppen såg även vissa svårigheter i samband med neddragningar av forskningen som skett då grundutbildningen minskat. Expertpanelen rekommenderade bland annat att karriärmöjligheterna för yngre forskare förbättras och såg detta som det viktigaste instrumentet för förnyelse av odontologin. påbörjade MFR en utvärdering av psykiatrisk forskning som slutförs . NFR genomförde två utvärderingar, en inom neurobiologi och en inom strukturbiologi. Båda utvärderingarna fick vetenskapligt goda omdömen. Expertgruppen för neurobiologin pekade på att andelen forskare på mellannivå är jämförelsevis få i . Inom strukturbiologin pekade expertgruppen på behovet av ytterligare utrustning i samband med att mer avancerade tekniker möjliggör strukturstudier på allt högre detaljnivå. Denna utrustning kräver stora investeringar och det blir en uppgift för att väga behov mot kostnad avseende speciellt dyrbara anläggningar. Rymdstyrelsen genomförde 1997 i samarbete med NFR en utvärdering av svensk rymdfysik. Detta samarbete är en naturlig följd av att båda myndigheterna finansierar grundläggande rymdforskning och att Rymdstyrelsen tillsammans med NFR utför en utvärdering av astronomisk forskning. Rymdforskningen inom NFR och Rymdstyrelsen har många beröringspunkter och gemensamma utvärderingar är ett utmärkt sätt att koordinera forskningstödet från de två myndigheterna. TFR genomförde en utvärdering av den datavetenskapliga forskning som stöds via TFR. Expertgruppen pekade på det höga söktrycket och behovet av att ytterligare medel tillförs detta expanderande område. I bedömningarna inom MFR och NFR ingår citeringsanalyser och publiceringsstatistik som några av flera faktorer för att korrelera projekten i internationell jämförelse. TFR har varit mera återhållsamma med detta eftersom teknikvetenskaperna genom sitt tvärvetenskapliga arbetssätt och avsaknaden av publiceringstradition avseende speciella tidskrifter ger en större osäkerhet i analysen än inom medicin och naturvetenskaperna. Rymdstyrelsen har sett publiceringsanalys som svårtolkade underlag och föredrar granskningar via forskningskommittén tillsammans med utlåtanden av externa bedömare. Under granskningen 1999 har Rymdstyrelsen även använt utlåtanden från experter utsedda av forskningsråden vilket avspeglar beröringspunkterna med natur- och teknikvetenskaperna. Härmed underlättas samarbete mellan forskningsfinansiärerna som är till gagn även för Rymdstyrelsens mera tillämpade projekt. Citeringsanalyser gjorda av MFR och NFR har visat att i förhållande till folkmängden ligger väl framme inom medicin, biologi, kemi och fysik. Mätt på antalet citeringar per artikel ligger forskningen inom fysik och kemi över ett internationellt genomsnitt. MFR har dock visat att flera medicinska områden relativ sett gått tillbaka . Rådsforskningen har genomgående en hög kvalitet och ligger inom flera områden vid den internationella forskningsfronten. Flera utvärderingar har pekat på behoven av stöd för yngre forskare och regeringen vill understryka att detta är ett viktigt instrument för förnyelse inom forskningen. Även om forskningen inom speciellt medicin och naturvetenskap redan har en stark internationell anknytning bör råden arbeta för att denna ska stärkas ytterligare inom alla vetenskaperna. Detta inkluderar även användningen av utländska forskare som sakkunniga vid prioriteringen av rådens projektstöd. Regeringen vill också understryka att rådens arbete vad gäller tvärvetenskap och jämställdhet är angelägna delar av kvalitetsarbetet. Förnyelse inom forskningen Myndigheterna har drivit ett förändringsarbete med ambitionen att prioritera förnyelse av forskningen. Råden har här haft olika metoder men alla har kunnat visa på en ökande andel yngre forskare och nya forskningsprojekt. har sett projektgranskningen som sitt främsta instrument för förnyelse inom forskningen. Beviljningsgraden för nya sökande har stadigt ökat men faktiskt sjunkit . Men siffrorna är osäkra p.g.a. ett litet material. Fler insatser för förnyelsen av forskningen behöver sannolikt göras om tydliga resultat ska åstadkommas. Andelen kvinnliga forskare med stöd från forskningsråd har normalt varit hög speciellt inom humaniora men en viss minskning har märkts . MFR har särskilt prioriterat stödet till unga forskare och andelen forskare under med stöd från MFR har ökat. Andelen kvinnor bland forskarna under har ökat från 1997 till . NFR:s insatser för förnyelse har skett genom anslag till forskarrekrytering och stödet till tjänster för unga forskare motsvarar av ansökningsomgången. NFR har under 1998-1999 även inrättat tre professurer inom områden som i rådets analyser identifierats som viktiga för naturvetenskaplig förnyelse. Genom tillsättning av rådsprofessurer åstadkoms en snabb utbyggnad av ett forskningområde medan tjänster till unga forskare ger en långsiktig kompetensuppbyggnad. Rymdstyrelsen stöder få men stora projekt som ofta är långsiktiga. TFR:s stöd till förnyelse har främst givits genom rådets program för ramanslag till strategiska forskningsområden. TFR har också identifierat områden som i internationell jämförelse varit små i jämförelse med områdets betydelse för utbildningen. Rekryteringsstödet till unga forskare har i sådana fall varit ett viktigt instrument. Tvärvetenskaplig forskning Det blir allt tydligare att många komplexa samhälls- och forskningsproblem bara kan lösas genom samverkan mellan kunskaper och metoder som utvecklats inom olika vetenskapliga discipliner. Det är ofta vetenskapligt arbete i gränslanden och skärningspunkterna mellan olika discipliner som öppnar nya perspektiv och möjliggör oanade tillämpningar. Tvär- och mångvetenskaplig forskning bidrar också till att förnya forskningen och ge den en nödvändig dynamik. Det finns många etablerade forskningsfält som utvecklats i kontakytorna mellan olika vetenskapsområden. Viktiga exempel är bioteknik, socialmedicin, språkteknologi och medicinsk etik; områden som får omfattande finansiering via forskningsråden och andra forskningsfinansiärer. FRN har haft ett särskilt ansvar för tvärvetenskaplig forskning genom sitt uppdrag att främja forskning inom samhällsrelevanta områden och därvid beakta behovet av tvär- och mångvetenskap. FRN:s forskningsfinansiering är koncentrerad till ett antal temaområden som ofta kretsar kring aktuella och framtida samhällsproblem och förutsätter ett tvär- eller mångvetenskapligt arbetssätt. Ofta kräver de frågeställningar som uppstår att vetenskaplig kompetens byggs upp inom forskningsområden som ännu inte hunnit konsolidera sig organisatoriskt och vetenskapligt. En viktig förutsättning för att främja tvärvetenskap via forskningsråden är att rådens beredningsorganisation är uppbyggd så att forskningsprojekt med en tvärvetenskaplig inriktning kan ges en rättvisande bedömning. Härvidlag är situationen tillfredsställande så till vida att alla forskningsråden på olika sätt har anpassat sina beredningsorganisationer för att hantera tvärvetenskapliga projekt. Detta har skett genom att anpassa sammansättning och ansvarsfördelning på beredningskommittéerna, genom att skapa särskilda kommittéer för beredning av tvärvetenskapliga projekt eller genom att låta tvärvetenskapliga projekt behandlas i särskild ordning inom den ordinarie beredningsorganisationen. Myndigheterna främjar också tvärvetenskap genom att initiera särskilda tvärvetenskapliga forskningsprogram eller insatsområden, ibland i samverkan med andra forskningsfinansiärer. Ett exempel på sådana insatser är det program för att öka samverkan mellan matematiken och natur-/teknikvetenskaperna som drivs i samverkan mellan NFR, TFR och . Den av regeringen tillsatta samverkansgrupp som skall främja samverkan mellan forskningsråden vad gäller bl.a. tvärvetenskap har fortsatt sitt arbete. En av samverkansgruppen särskilt utsedd arbetsgrupp har färdigställt den rapport om förutsättningar och problem kring tvärvetenskaplig forskning som påbörjades . Rapporten har behandlats vid ett nationellt seminarium och har också diskuterats vid möten med landets universitetsledningar. Jämställdhet och genusforskning Jämställdheten har beaktats vid bedömning av projektansökningar, och yngre kvinnliga sökandes projekt har särskilt uppmärksammats. Vid likvärdighet i vetenskaplig kvalitet eftersträvas företräde för kvinnliga sökanden. Utöver denna ordning tillämpar FRN riktade medelsanvisningar för att stimulera ansökningar från underrepresenterat kön inom vissa programområden. Detta till trots har andelen kvinnliga sökande och bidragsmottagare sjunkit , från till kvinnliga bidragsmottagare. I MFR:s nya styrelse är av ledamöterna och suppleanterna kvinnor, och i rådets prioriteringskommittéer ingår 34 kvinnor av de 84 ledamöterna. Antalet kvinnliga bedömare har ökat avsevärt , från 1994/1995. Även antalet kvinnliga bidragssökanden och mottagare har ökat , även om den faktiska andelen kvinnliga bidragsmottagare ökar långsamt på grund av den låga andelen nya bidrag (). Andelen kvinnliga bidragsmottagare var 1999. Andelen kvinnliga sökande till rådsfinansierade tjänster är lågt, med undantag av forskarassistenttjänsterna där av de nytillsatta tjänsterna gick till kvinnor. har medvetet sökt öka andelen kvinnor som får bidrag, och att ge sådant stöd som underlättar för kvinnor att inleda och fortsätta en forskarkarriär. Vid lika meriter ges företräde för kvinnliga forskare. 1999 var av de beviljade forskningsanslagen utbetald till kvinnor, vilket är en ökning då andelen var . En viktig faktor i jämställdhetsarbetet är att det finns en jämn fördelning av kvinnor och män i rådens egen organisation, och alla råden har ökat andelen kvinnor i sina beredningsgrupper. Andelen kvinnor i har ökat kraftigt , till 1999, från 1994/95. Andelen kvinnor som söker projektanslag från TFR är mycket låg, men har ökat från 1999. Tendensen visar att beviljandegraden för kvinnor har stigit under den tiden för att nu ligga på samma nivå som männens. TFR har finansierat fem postdoktorala stipendier för kvinnor och två repatrieringsbidrag. Rymdstyrelsen är uppmärksam på att det kvinnliga antalet forskare är relativt litet och bör öka och har beaktat detta vid sin programplanering . FRN är ålagd att stödja kvinno- och jämställdhetsforskning inom ramen för och nämndens temaområde för genusforskning fördelade 1999. Särskild tonvikt har lagts vid att stödja yngre forskare som bedriver forskning utifrån ett genusperspektiv. På grund av det stora antalet sökanden har projektutlysningarna koncentrerats på två inriktningar varav det ena, genus, religion och moral har lockat till sig ett antal ansökningar från forskare med invandrarbakgrund. för genusforskning har genomfört en konferens kring könsperspektiv i medicinsk forskning i samarbete med MFR och Nationella sekretariatet för genusforskning i . FRN har också genomfört ett arbetssymposium för genusforskare kring frågan vad är genusforskningens kärna? . FRN, NFR och TFR stödjer tillsammans projektet , teknik och naturvetenskap - en forskningsöversikt. FRN har förstärkt genusaspekterna i de utlysta programtexterna inom flera av sina temaområden. Forskningsrådens samverkansgrupp bidrar till ett vidgat intresse för genusperspektiv inom olika vetenskapliga fält. MFR har skärpt kravet på sammansättning av studiepopulationer vad gäller köns- och åldersammansättning. Forskningsrådens samverkansgrupp för genusforskningens integrering har gett i uppdrag åt forskningsråden att identifiera genusforskningsaspekter i sitt forskningsstöd. För MFR:s del visar det sig att projekten lika ofta fokuserar sig på sjukdomar som drabbar kvinnor som på sjukdomar som drabbar män. NFR gör inom ramen för samverkanskommittén en genomgång av ansökningarna inom biologi, där genusperspektivet främst är aktuellt för att klarlägga genusaspekter på forskningsobjekt eller forskningens genomförande. Genusforskningen har stor relevans för många av de discipliner som ligger inom ansvarsområde. Inom samhällsvetenskapen bidrar till exempel genusforskningen till demokrati- och samhällsutvecklingen. En särskild satsning utgör de forskartjänster som har haft . hade rådet fyra tjänster tillsatta i jämställdhetsforskning, och ytterligare en tjänst är under tillsättande. Forskningens samhällsrelevans och nyttiggörande Flera av de forskningsfinansierande myndigheterna inom politikområdet finansierar huvudsakligen grundläggande forskning. Denna bidrar med nya kunskaper om människan och hennes omvärld, som den också utgör en nödvändig kunskapsbas för mer tillämpningsnära forskning och utvecklingsarbete. Nya - och ofta oanade - tekniker och metoder har sitt ursprung i genombrott som gjorts inom den grundläggande forskningen. Steget mellan forskning och tillämpningar är dock olika långt inom olika vetenskapsområden. Rymdforskningen, bioteknikområdet och forskningen inom materialteknik är exempel på områden där steget mellan forskning och tillämpningar kan vara förhållandevis kort. Den grundläggande forskningen utgör även en viktig bas för högre utbildning inom olika yrkeskategorier. Oavsett i vilken bemärkelse forskningen kan vara nyttig bör det inte råda någon motsättning mellan samhällsrelevans och vetenskaplig kvalitet; forskning kan bara bli nyttig om den också håller god vetenskaplig kvalitet. FRN skall enligt sin instruktion främst stödja forskning som är angelägen från samhällets synpunkt. De forskningsområden som får stöd via FRN är vanligen problemdrivna och rör frågor av central betydelse för samhällsutvecklingen, som t.ex. genusforskning, forskning för en hållbar utveckling, folkhälsofrågor, forskning om globaliseringsproesser m.m. Samhällsrelevansen är en viktig aspekt som vid FRN vägs in vid alla beslut om nya forskningsområden och vid alla bedömningar av forskningsansökningar. Rymdstyrelsens ansvarsområde omfattar både grundläggande rymdforskning och utvecklingsarbete, vilket tydliggör den grundläggande forskningens betydelse för det tekniska utvecklingsarbetet och ger ett bättre underlag för bedömningar av olika forskningsprojekts relevans. Vid de övriga forskningsråden sker insatser för att främja forskningens samhällsrelevans och nyttiggörande främst genom att särskilda riktlinjer för relevansbedömning av forskningsprojekt tillämpas vid prioriteringen av forskningsansökningar. MFR ställer också krav på att forskningsansökningar på ett tydligt sätt skall redovisa forskningens nytta och stimulerar överföring av resultat från grundforskningen till klinisk verksamhet. TFR har en särskild beredningsgrupp för samhällsrelevans som skall ge vägledning till rådet vid prioritering av forskningsstöd och använder sig av särskilda anslagsformer - ett program för industridoktorander och stöd till adjungerade industriforskare - som syftar till att förbättra kontakterna mellan högskoleforskare och näringslivet. Dessutom gör samtliga myndigheter insatser för att på olika sätt sprida information om forskning och forskningsresultat, vilket ökar möjligheterna för forskningen att komma till nytta i samhället. Forskningsinformation Populärvetenskap har stor betydelse för att sprida vetenskapens frågeställningar, metoder och resultat utanför kretsen av forskare. Att popularisera forskning är ett viktigt uppdrag för forskningsråden och samtliga forskningsråd bedriver sådan verksamhet. Forskningsråden samarbetar i flera populärvetenskapliga arrangemang, såsom Vetenskapsfestivaler, Vetenskapens vecka samt Bok- och biblioteksmässan. FRN har som en särskild uppgift att på nationell nivå främja kontakter mellan forskare och allmänhet, bl.a. genom att stimulera forskares medverkan i samhällsdebatten. FRN:s informationsverksamhet är bred både när det gäller målgrupper och former för informationsöverföring. bildade FRN en särskild kommitté för utveckling av forskningskommunikation, med uppgift att utveckla området, bistå med expertkunskaper samt bedöma ansökningar och delta i uppföljning och resultatspridning. En särskild kommitté för utveckling av forskningskommunikation till barn och ungdom inrättades också. FRN delar ut projektmedel, satsades ca på projektet har en historia , riktad till högstadiet och gymnasiet. Uppbyggnaden av nyhetsbrevet avslutades och har FRN fortsatt arbetet med att utveckla nyhetsbrevet med dess kringtjänster. En läsvärdesundersökning av Vetskap, som genomfördes , visade bl.a. att nyhetsbrevet är uppskattat och fyller sin funktion som informationskälla, medan webbplatsen och dess tjänster behöver utvecklas och marknadsföras ytterligare. har successivt utvidgat informationsverksamheten. 1997 fastställdes en övergripande informationsstrategi. Som en del av denna har inrättat ett särskilt utskott för informationsfrågor. finns en projektanställd informatör. Informationsaktiviteterna är populärvetenskapliga, riktade till den breda allmänheten samt riktade till vetenskapssamhället. Tidskriften har marknadsförts i en kampanj, för att nå nya målgrupper och öka antalet prenumeranter. I rådets monografiserie Brytpunkt utgavs fyra skrifter . förbereddes utlysningen av ett journaliststipendium, med syfte att ge en journalist möjlighet att fördjupa sig inom ett valfritt ämne inom humaniora/samhällsvetenskap. har en hemsida, vars besökarantal ökar. Sedan en omläggning har hemsidan ca 600 besökare . MFR har en informationsplan med policy, strategi och verksamhetsplan, som uppdateras . MFR har även en rådgivande kommitté för informationsfrågor som består av forskare och aktiva inom sjukvården samt mediarepresentanter. Fortbildning av journalister anser rådet vara angeläget. arrangerades ett journalistseminarium om smärta. Journalistikstudenter ges möjlighet att söka stipendier för examensarbete inom MFR:s verksamhetsområde och beviljades fyra sådana stipendier. 1998 undersöktes hur olika målgrupper tar emot och använder information från MFR. Undersökningen visade bl.a. att arbetet med att marknadsföra MFR:s material bör öka, vilket har inletts . har antalet prenumeranter av rådets tidning, MFR informerar, ökat. MFR:s webbtjänst på Internet startades och har ständigt utvecklats. MFR:s hemsida har i snitt haft 7 000 besökare . Webbtjänsten för skolan har utvecklats och har i snitt haft 700 besökare . arbetar tre informatörer vid . NFR inledde 1997 i samarbete med ett treårigt projekt med s.k. forskningsattachéer, som arbetar med att skapa varaktiga kontakter mellan forskargrupper och olika avnämare. hade rådet fyra forskningsattachéer. NFR ger ut en tidskrift, , som 1999 utkom med fyra nummer. NFR meddelar kom ut med sju nummer . startade NFR:s budkavle, som uppmanar innehavaren att popularisera och uppmärksamma naturvetenskaplig forskning. 1999 fanns budkavlen vid , för att 2000 vandra vidare till . TFR kräver en populärvetenskaplig sammanfattning i samband med ansökningar om forskningsstöd. De bästa av dessa sammanfattningar används sedan i TFR:s informationsspridning. startade nyhetsbrevet , som kom ut med tre nummer . Målgrupper är främst journalister och skolor. Forskare har kunnat söka stöd för populärvetenskaplig information och beviljades tre ansökningar. finns en informationssekreterare anställd vid . Rådet har en hemsida som är under ständig utveckling. Rymdstyrelsen förnyade sina webbsidor då sidorna utökades bl.a. med länkar till forskares hemsidor, där projekt som Rymdstyrelsen stödjer presenteras. Webbplatsens målgrupper är allmänhet, ungdomar, media och forskare och informationen finns på svenska och engelska. Antalet besökare på hemsidan har fördubblats till slutet av året. Antalet besökare är ca 500 . Rymdstyrelsen medverkar med nyhetsartiklar på rymdområdet i tidskriften och Vetenskap samt ger ekonomiskt stöd till Forskning och Framsteg. Rymdstyrelsen deltog under Populärvetenskapens vecka 1999 med två föreläsningar. Myndigheten beslutade att rekrytera en person som skall ansvara för myndighetsinformationen. Internationellt forskningssamarbete De svenska resurserna för FoU motsvarar någon procent av världens totala FoUresurser och svenska forskares produktion av vetenskapliga artiklar motsvarar strax av världens totala artikelproduktion. Detta innebär att svensk forskning bara kan svara för en liten del av de stora genombrotten inom forskningen och att den svenska forskningen för att bevara sin internationella position måste vara i ständig kontakt med den internationella vetenskapliga utvecklingen. Inom framför allt rymdområdet, men även inom medicin, naturvetenskap och teknik, är den svenska forskningen redan i hög grad internationell. Forskarna har informella internationella nätverk och deltar i internationella konferenser, publicering sker vanligen i internationella tidskrifter och konkret forskningssamarbete vid internationella forskningsanläggningar eller inom ramen för gemensamma forskningsprojekt, t.ex. inom EU:s ramprogram, förekommer i stor utsträckning. Det blir också allt vanligare att svenska forskare tjänstgör utomlands under kortare eller . De forskningsfinansierande myndigheterna skall i sitt arbete ägna stor uppmärksamhet åt det internationella samarbetet och alla forskningsråden stödjer också på olika sätt internationellt samarbete. De vanligaste stöd- formerna är bidrag till anordnande av internationella konferenser och seminarier, bidrag till resor och ökade levnads- omkostnader vid utlandsvistelse samt stipendier för doktorandstudier utomlands.