prop · GO031D10 · 2001-01-01 00:00:00 — Enligt regeringens bedömning är resursförstärkningar som domstolarna också erhållit inte tillräckliga för att avhjälpa dessa problem, utan det är också nödvändigt med fortsatta förändringar av organisation, arbetsformer och regelverk. Det utvecklingsarbete som påbörjat tillsammans med domstolarna måste därför ges goda förutsättningar att bedrivas vidare med kraft. Resultatet visar att en fortsatt satsning på avarbetning av balanser, främst i förvaltningsdomstolarna, tillsammans med ett fortsatt reformarbete kommer att få genomslag när det gäller genomströmningstiderna och balansernas åldersstruktur i domstolarna, vilket i förlängningen leder till ett för medborgarna mer effektivt och rättssäkert domstolsväsende. De allmänna domstolarna Resultat tingsrätterna Diagram 4.2 Tingsrätternas målutveckling 1999 Analys och slutsatser Som framgår av diagrammet har antalet inkomna mål gradvis minskat 1999 (). Antalet inkomna mål har minskat . Det finns en skillnad mellan tvistemål och brottmål. Antalet inkomna brottmål ökade , efter att ha minskat . var antalet inkomna brottmål i princip oförändrat jämfört med . Antalet avgjorda brottmål har, efter att ha minskat , ökat . Såväl inkomna som avgjorda tvistemål har fortsatt att minska . Lagändringar har skett som påverkat antalet inkomna mål, bl.a. utvidgade möjligheter till strafföreläggande, ändringar i familjelagstiftningen och i rättshjälpslagen. avgjorde tingsrätterna fler mål än vad som kom in. Det innebär att antalet balanserade mål har minskat med ca 1 600 mål eller . Enligt bedömning har arbetsbelastningen vid tingsrätterna sammantaget lättat och arbetsläget får generellt sett anses vara tillfredsställande. Det förekommer dock fluktuationer vid och mellan enskilda tingsrätter. var medianåldern för avgjorda tvistemål (exklusive familjemål och FT-mål) och avgjorda brottmål i stort oförändrad jämfört med dvs. Regeringens målsättning att medianåldern bör vara högst för avgjorda tvistemål och för avgjorda brottmål uppnåddes således inte av tingsrätterna gemensamt. Av tingsrätterna hade dock 27 stycken en omloppstid som var högst för tvistemål. Mellan tingsrätterna varierade det mycket från för avgjorda tvistemål. Vid utgången av 1999 var det sammanlagda antalet tvistemål färdiga för avgörande drygt 2 800 mål, vilket motsvarar av antalet balanserade mål eller produktionen under en halv månad. Enligt bedömning är detta normalt i förhållande till vad som är nödvändigt för verksamheten. Andelen balanserade brottmål ökade marginellt jämfört med föregående år. Det var dock (50 st) av tingsrätterna som uppnådde regeringens verksamhetsmål att högst av andelen balanserade brottmål (exkl. notariemål) bör vara äldre än . Verksamhetsmålet att högst av andelen balanserade brottmål ( exkl. notariemål) bör vara äldre än uppnåddes av (59 st) av tingsrätterna. Diagram 4.3 Hovrätternas målutveckling 1999 Analys och slutsatser Antalet inkomna och avgjorda tvistemål och brottmål i hovrätterna har ändrats endast obetydligt jämfört med . Den totala förhandlingstiden i brottmål och tvistemål har för åren 1997 1999 varit 19 406, 19 947 och . Antalet mål med fler än var , 190 och 158. Den minskade förhandlingstiden totalt och minskningen i antalet mål med lång förhandlingstid tyder på att målen generellt sett har blivit något mindre arbetskrävande. De angivna indikatorerna ger emellertid en ofullständig bild av målstrukturen. Hovrätterna har, särskilt , framhållit att målen generellt upplevs som allt svårare och i genomsnitt mer arbetskrävande. Antalet balanserade tvistemål vid hovrätterna har minskat med . har hovrätterna uppnått regeringens verksamhetsmål om att högst av de balanserade tvistemålen bör vara äldre än . Däremot har hovrätterna inte uppnått det uppsatta målet om att högst av de balanserade tvistemålen bör vara äldre än . Samtliga hovrätter har avgjort fler tvistemål än som kom in. Medianåldern för avgjorda brottmål innebär en i stort sett oförändrad omloppstid för brottmål . Hovrätterna har emellertid inte fullt ut uppnått regeringens verksamhetsmål . Den uppnådda medianomloppstiden kan ändå anses vara ett tillfredsställande verksamhetsresultat. har överklagandefrekvensen för tvistemål och fastighetsdomstolsmål ökat från till . För brottmål är överklagandefrekvensen oförändrad . Ändringsfrekvensen för tvistemål i hovrätterna har ökat från till , medan motsvarande ändringsfrekvens i brottmål ökade från till . En viss variation i ändringsfrekvensen mellan åren är normalt. Det är svårt att utpeka någon viss faktor i förändringarna . Den ökade ändringsfrekvensen i brottmål kan möjligen ha påverkats av de förändringar i påföljdssystemet som har införts . Diagram 4.4 Högsta domstolens målutveckling 1999 Analys och slutsatser Antalet inkomna mål har ökat något (5,), vilket innebär en ökad arbetsbelastning. har dock ett fortsatt gott arbetsläge. har även upprätthållit korta omloppstider för av de dispensprövade mål som avgjorts utan att beviljas prövningstillstånd. Att det stora flertalet mål härigenom kommer till ett snabbt avgörande i högsta instans är naturligtvis särskilt angeläget då man i målens totala omloppstid måste inräkna även tiden i de båda tidigare instanserna. Av de tvistemål som avgjorts i hovrätterna utgjorde de som överklagats till och ökade till . Motsvarande andel för brottmål var och ökade till . De allmänna förvaltningsdomstolarna Resultat länsrätterna Diagram 4.5 Länsrätternas målutveckling 1999 Analys och slutsatser Som framgår av diagrammet har antalet inkomna mål minskat kraftigt 1999 (). har antalet inkomna mål minskat med närmare 8 000 mål (). Minskningen är särskilt markant när det gäller mål enligt socialtjänstlagen, där antalet har mer än halverats i förhållande till 1997. Minskningen kan i huvudsak förklaras av de ändringar i socialtjänstlagen som genomfördes . 1999 har antalet avgjorda mål minskat . Antalet avgjorda skattemål har emellertid ökat. En orsak till att antalet avgjorda mål totalt sett har minskat är att andelen enklare mål enligt socialtjänstlagen och fastighetstaxeringslagen har minskat kraftigt. Den satsning som länsrätterna har gjort på att avarbeta äldre skatte- och socialförsäkringsmål har tagit stora resurser i anspråk. Balanserna vid länsrätterna har minskat kraftigt och åldersstrukturen har förbättrats betydligt. En bidragande orsak till det förbättrade balansläget är den vikande måltillströmningen samt den ökade satsningen på att avarbeta äldre mål. Verksamhetsmålen avseende andelen äldre balanserade mål uppnås ännu inte av länsrätterna sammantaget. Balanssituationen ser dock olika ut på de enskilda länsrätterna och flera av länsrätterna uppnår verksamhetsmålen, medan det är några länsrätter som svarar för merparten av de äldre målen. Skillnaden i andelen äldre balanserade mål mellan länsrätterna är mycket stor. En förklaring till skillnaderna mellan länsrätterna kan vara att domarnas erfarenheter av olika typer av mål varierar. På vissa länsrätter arbetar en eller flera domare med särskild sakkunskap på socialförsäkringsområdet. På dessa domstolar är ofta balansen av socialförsäkringsmål förhållandevis liten. På andra domstolar finns en större erfarenhet av att handlägga skattemål, med åtföljande lägre balanser där av dessa mål. Skillnader i kompetens är möjliga att utjämna först på lång sikt. Vissa länsrätter har emellertid med gott resultat gjort organisatoriska förändringar som har möjliggjort dels specialisering, dels skapat utrymme för att handlägga förtursmål på ett mer rationellt sätt. Diagram 4.6 Kammarrätternas målutveckling 1999 Analys och slutsatser har det kommit in ca 26 500 mål till kammarrätterna, vilket är en minskning med ca 600 mål jämfört med . Det är i huvudsak mål enligt socialtjänstlagen och socialförsäkringsmål som har blivit färre. Antalet inkomna skattemål till kammarrätterna fortsätter dock att öka. Antalet avgjorda mål har ökat lite i förhållande till föregående år (). Jämfört med 1997 har dock kammarrätterna avsevärt höjt avverkningen av skattemål. Antalet avgjorda skattemål har jämfört med ökat . Kammarrätternas samlade målbalans har minskat något . finns dock många äldre mål kvar i balans. Arbetsbelastningen har ökat i kammarrätterna. Kammarrätterna har erhållit fler skattemål som ett resultat av att länsrätterna ökat sin avverkning av skattemål och därvid gjort särskilt stora ansträngningar för att minska sina balanser av äldre skattemål. Verksamhetsmålen avseende andelen äldre balanserade mål uppnåddes inte av kammarrätterna sammantaget och inte heller av någon enskild kammarrätt. Variationen är dock kraftig mellan kammarrätterna när det gäller åldersstrukturen. Antalet överklagade skattemål uppgick till , vilket är en ökning jämfört med . Av avgjorda skattemål har ändring skett i av målen. Motsvarande siffra för var . Diagram 4.7 Regeringsrättens målutveckling 1999 Analys och slutsatser Antalet inkomna mål till Regeringsrätten är så gott som oförändrat i förhållande till 1998. Andelen skattemål ökar, vilket är en återspegling av målutvecklingen i underinstanserna. avgjorde Regeringsrätten fler mål än . En markant ökning skedde av antalet avgjorda skattemål. Regeringsrättens målbalans ökade och överstiger domstolens målinflöde under . Det totala antalet balanserade mål äldre än i Regeringsrätten uppgick till drygt 2 600 mål. Det är en ökning med ca 400 mål jämfört med . Ökningen kan till viss del förklaras av att stora resurser gått åt för att avgöra ett mycket stort mål. Överklagandefrekvensen för skattemål har ökat i förhållande till 1998 och förstärker därmed bilden av att en allt större andel skattemål överklagas till Regeringsrätten, vilket till viss del kan förklaras av att kammarrätterna avgjort fler äldre och komplexa skattemål. Personalförsörjning, kompetensutveckling m.m. Det totala antalet anställda inom domstolsväsendet har minskat sedan föregående år, till stor del beroende på avvecklingen av de allmänna advokatbyråerna, men även på neddragning av övrig personal framför allt vid tingsrätterna. Relationen mellan olika personalkategorier har inte förändrats nämnvärt sedan föregående år. Inte heller åldersstrukturen har förändrats. Den största åldersgruppen inom domstolsväsendet är fortfarande den . Jämställdhet är de flesta domstolschefer män, i de allmänna domstolarna och i de allmänna förvaltningsdomstolarna. Även flertalet av de ordinarie domarna är män, respektive . Vad gäller de icke ordinarie domarna och notarierna utgörs respektive grupp av kvinnor. Rekryteringsunderlaget fortsätter att vara kvinnodominerat, vilket beräknar kommer att öka antalet kvinnor som är ordinarie domare. Gruppen övrig personal består till av kvinnor. har som ambition att öka andelen kvinnor bland de ordinarie domarna. pågår ett arbete med att finna åtgärder för att göra domarbanan mer attraktiv bl.a. kommer utbildningsplatserna att koncentreras till större domstolar närmare överrättsorterna. Eftersom kvinnor i större utsträckning än män av familjeskäl avstår från förflyttningar kan sådana åtgärder bidra till att fler kvinnor väljer att stanna på domarbanan. Tillsammans med företrädare för olika domstolsslag och personalkategorier kommer att inleda ett omfattande jämställdhetsprojekt. Syftet är att ta fram en strategi för förändring av värderingar och förhållningssätt. Inom ramen för projektet kommer bl.a. frågor som mentorskap, nätverk, coaching och former för rekrytering att behandlas. När det gäller lönesättningssystemet i domarkarriären finns inga skillnader mellan män och kvinnor. Lönen är inte individuell. Det finns en viss differentiering men den är baserad enbart beroende på var i karriären individen befinner sig eller efter ålder i den aktuella anställningen. Etnisk och kulturell mångfald kommer att stödja och vägleda de olika domstolarna i deras arbete med att upprätta handlingsplaner för att aktivt främja etnisk mångfald. Kravet på svenskt medborgarskap hindrar till stor del domstolarna från att öka mångfalden. När det gäller den övriga personalen vid domstolarna finns inga rekryteringshinder i form av svenskt medborgarskap. Däremot är personalomsättningen låg inom denna personalkategori. Eftersom inskrivningsverksamheten kommer att flyttas över till enbart ett fåtal tingsrätter i landet och då det kan antas att all nuvarande personal inte kommer att följa med verksamheten, uppstår ett rekryteringsbehov. I de fallen kommer det alltså att vara möjligt att bedriva ett målinriktat arbete för att främja etnisk mångfald. avser att informera om arbetsgivarens skyldigheter samt peka på fördelarna och ge stöd och råd i detta arbete. Den pågående utbildningen av domstolschefer innefattar ett avsnitt om jämställdhet och mångfald. Utbildningsinsatserna inom området kommer att intensifieras både avseende chefer och övriga personalkategorier. Strategi för god kunskap om rasistiska, främlingsfientliga eller homofobiska yttringar Regeringen gav i regleringsbrevet för i uppdrag att upprätta en strategi för att se till att personalen vid domstolarna har god kunskap om såväl grunden för rasistiska, främlingsfientliga eller homofobiska yttringar som om situationen för de grupper som utsätts för sådana brott. har upprättat en strategi och gjort den bedömningen att utbildningsinsatser för personal inom domstolsväsendet är nödvändigt beträffande: 1. Rasistiska grupperingar; deras organisation, strategier och symboler m.m. 2. Domstolarnas möten med och attityder till etnisk och kulturell mångfald. Domstolarnas möten med dem som utsatts för brott som har rasistiska, främlingsfientliga eller homofobiska inslag. Straffrätten och påföljdspraxis vad avser sådan typ av brottslighet. Vad avser punkterna 2 och 4 genomför utbildningsinsatser. När det gäller punkterna 1 och 3 skall extern expertis anlitas för kommande utbildningsinsatser och avser här att samverka med övriga myndigheter inom rättsväsendet. Den utökade utbildningen kommer att påbörjas . Vidareutbildning Genomförandet av utbildningsåtgärder i enlighet med den av tillsammans med domstolarna utarbetade planen för domstolsanställda pågår. Genom den nya utbildningsplanen kommer antalet kurser att utökas för icke ordinarie domare. Dessutom har regeringen fattat beslut om att den praktiska tjänstgöringen i underrätt förlängs från ett till och att särskilda utbildningsplatser inrättas på ett antal domstolar. Utbildningsinsatser för icke ordinarie domare kommer sannolikt att utökas ytterligare till följd av det uppdrag som regeringen lämnade till i regleringsbrevet för avseende utformningen av domarutbildningen. Nyutnämnda ordinarie domare kommer att kallas till sammanlagt fem veckors obligatorisk utbildning. Samtliga domare kommer fortsättningsvis att kallas till en veckas återkommande utbildning . I övrigt erbjuds ett omfattande utbud av fördjupningskurser och specialkurser i olika ämnen. Samarbetet med universitet och högskolor kommer att utökas. Enligt utbildningsplanen kommer även övrig personal att kallas till baskurser, grundkurser, påbyggnadskurser och återkommande utbildningar. genomförs en pilotomgång av nya utbildning för domstolssekreterare. Pilotkursen erbjuds personalen vid några utvalda tingsrätter som provar nya arbetsformer med en ny beredningsorganisation. De nya arbetsformerna innebär bl.a. att domarrollen renodlas och att domstolssekreterarna får större ansvar för förberedelsen av målen. Arbetsuppgifterna blir både mer självständiga och ansvarsfulla. Tanken är att domstolssekreterarna efter genomgången utbildning skall kunna erbjudas sådana arbetsuppgifter. Efter utvärdering av den nya kursen är det meningen att utbildningen skall erbjudas personal vid övriga tingsrätter. Datakompetensen vid domstolarna skall höjas. Ett nytt verksamhetsstöd är under utveckling och hög kompetens hos domstolspersonalen och i synnerhet de driftansvariga skall tillgodoses med hjälp av särskild framtagen utbildning. I regeringens proposition till ny rättshjälpslag förutskickades att i och med ikraftträdande av den nya lagen endast skulle ha underlag för sin verksamhet under ytterligare tre till (prop. 1996/97:9 s.196 ff, bet. 1996/97:JuU3). Regeringen gav i uppdrag att lämna förslag till hur de ärenden som har handlagts av skall handläggas och om överklagade ärenden även i fortsättningen skall prövas av . har inkommit med förslag om en framtida organisatorisk lösning när det gäller (dnr. Ju2000/3774). Förslaget bereds i . skall snabbt och korrekt hantera rättshjälpsfrågor. Rättshjälpsärenden som inleds vid skall i genomsnitt vara beslutade . Antalet ansökningar om rättshjälp har minskat och antalet överklagade ärenden har också minskat avsevärt. Analys och slutsatser Omloppstiderna beträffande beslut i rättshjälpsfrågan har halverats från föregående år och det uppsatta målet om snabb handläggning har således uppfyllts. 4.6.4 Kriminalvården För att uppnå målen för rättsväsendet och kriminalpolitiken skall kriminalvården vidta åtgärder som påverkar den dömde att inte återfalla i brott. Verksamheten skall präglas av en human människosyn, god omvårdnad och ett aktivt påverkansarbete med iakttagande av hög grad av säkerhet samt respekt för den enskildes integritet och rättssäkerhet. Kriminalvårdens resultat skall bedömas mot bakgrund av de uppställda målen och prioriteringarna: - Verkställigheten skall främja anpassningen i samhället efter frigivningen genom grundläggande utbildning, arbete och kvalitetssäkrade brotts- och missbruksprogram. - Anstalter och häkten skall hållas fria från narkotika, alkohol och andra droger. Drogmissbruket bland de dömda skall minska och de som har behov av det skall få vård för sitt missbruk. - Frigivningsförberedelserna skall vara utformade så att återfall i brott motverkas. Insatser som bidrar till att den intagne vid frigivningen skall få bostad, sysselsättning och försörjning skall öka. Behandling och andra insatser som inletts under verkställigheten skall kunna fullföljas efter frigivningen. - Frivårdspåföljderna skall kunna få bred tillämpning genom ett tydligt och konsekvent innehåll i påföljderna och genom informationsinsatser. - En hög grad av säkerhet skall vidmakthållas i verksamheten. Avvikelser direkt från anstalt eller häkte eller i samband med permissioner, transporter och andra utevistelser skall minimeras. Att förebygga våld och hot om våld mellan intagna och från intagna eller dömda mot personalen är en central uppgift. - Situationen för psykiskt störda intagna, långtidsdömda, sexualbrottsdömda och unga lagöverträdare skall ägnas särskild uppmärksamhet. - Arbetet med att förbättra förhållandena vid häktena skall fortsätta. De intagna skall erbjudas aktiviteter både i gemensamhet och i enrum. Särskilda åtgärder skall vidtas för att förebygga skadeverkningar av häktesvistelsen för intagna som är ålagda restriktioner. - Kriminalvården skall fortsätta att utveckla kompetensen hos all personal. Det är viktigt att framför allt arbetsledare och vårdare fortlöpande utbildas och att formerna för kontaktmannaskapet utvecklas. Verkställighetens innehåll Resultat Medelbeläggningen vid kriminalvårdsanstalterna var 3 596 personer. En marginell ökning jämfört med . Ökningen motsvarar en förändring från jämfört med föregående år. Dygnskostnaden totalt per producerat vårddygn är i stort sett oförändrad . Tabell 4.12 Dygnskostnad (totalt) per producerat vårddygn på anstalt åren 1997 1999 Kostnad i kronor per producerat vårddygn 1997 1998 1999 Anstalt, totalt 1 873 1 870 1 836 Klass I 2 435 2 954 2 965 Klass II 2 Klass III 1 932 1 922 1 809 Klass IV 1 598 1 288 1 368 § 34 1 136 1 291 1 291 Den totalt använda tiden i sysselsättning, dvs. arbete, utbildning och olika former av programverksamhet ökade från till och närmade sig därmed omfattning på . Ökningen hänförde sig till alla former av sysselsättning med undantag av brotts- och missbruksrelaterade program, som minskade. Minskningen beror enligt på att utvecklingen av nya, vetenskapligt förankrade program och omarbetningen av befintliga program var resurskrävande. Det medförde att de brotts- och missbruksrelaterade programmens andel av den tillgängliga sysselsättningstiden sjönk från till . Övriga program ökade sin andel med från till . Arbetsdriftens andel av den i anstalt totalt tillgängliga tiden uppgick till . Arbetsdriften är differentierad i träningsinriktat, produktionsinriktat och arbetsmarknadsinriktat arbete. ökade andelen relativt enkla monterings- och förpackningsarbeten. Detta var snarare en följd av behovet att bedriva verksamheten ur personalhänseende resurssnålt än en anpassning till verksamhetens behov. På motsvarande sätt minskade inslaget av yrkesinriktad utbildning kopplad till verkstadsarbete. Kriminalvårdens ekonomiska situation torde ha bidragit till denna utveckling som länsarbetsnämndernas bidrag till att finansiera denna verksamhet minskade. Klientutbildningens andel av den sammanlagda sysselsättningstiden ökade från till . Mer än 7 500 deltagare registrerades i någon form av utbildning. Tyngdpunkten utgjordes av grundläggande utbildning, eftersom de intagnas utbildningsnivå jämfört med befolkningen i övrigt är mycket låg. av dem saknade en fullbordad utbildning och knappt hälften hade en utbildning över lägsta obligatoriska nivå, vilket skall jämföras med befolkningens . Klientutbildningen i övrigt innebar att var gymnasieutbildning, yrkesinriktad eller arbetsmarknadsutbildning, universitet eller högskola och annan utbildning såsom datautbildning, starta eget- och söka jobbkurser. 196 intagna hade frigång för studier utanför anstalt. Tabell 4.13 Sysselsättningstimmar vid anstalt 1997 1999 Tusental timmar Sysselsättningar 1997 1998 1999 Arbetsdrift 2 118 2 071 35,2 045 Utbildning 877 853 14,845 Intern service 1 243 1 296 1 312 Programverk- samhet sysselsätt- ning med ersättning Frigång 168 152 146 2,Summa 5 864 5 840 5 719 utvärderades kontaktmannaskapet av en partsgemensam arbetsgrupp. detta år fanns ca 2 300 kontaktmän, kvinnor och män. Drygt var tionde kontaktman hade varit anställd mindre än och en högre andel av kontaktmännen än bland vårdare i allmänhet var . Varje kontaktman svarade i genomsnitt för 3,6 intagna, men variationerna mellan säkerhetsklasserna var stora. Flertalet hade dessutom något funktionsansvar, i regel någon del av säkerhetsarbetet eller någon del av programverksamheten. Sju av tio kontaktmän hade individuellt ansvar för sina klienter. Arbetsgruppen lämnade olika förslag för att utveckla kontaktmannaskapet. Analys och slutsatser Den kvalitetsbedömning av brotts- och missbruksrelaterade program som sker utifrån de kvalitetsområden som anges i Krav&Råd resulterade i en kvalitetshöjning av programmen. Nya, vetenskapligt förankrade program introducerades inom ramen för ett särskilt projekt, Nationella Brotts- och missbruksrelaterade program. Regeringen anser att den inriktning av programverksamheten där kvalitet snarare än kvantitet har prioriterats är värdefull och bör prägla även det fortsatta utvecklingsarbetet. För att främja anpassningen i samhället efter frigivningen är det lika viktigt att utveckla arbetsdriften och höja de intagnas utbildningsnivå som att utveckla och kvalitetssäkra de brotts- och missbruksrelaterade programmen. påbörjade också kriminalvården arbetet med en idéskrift för arbetsdriften. Där betonas att arbetsmarknadens prognostiserade utseende bör medföra att kriminalvården koncentrerar sina resurser på verkstäder och yrkesutbildningar inom de områden och branscher där behov av arbetskraft kommer att uppstå. Regeringen understryker vikten av att detta sker och att arbetet med att integrera den teoretiska och praktiska utbildningen fortsätter. Ambitionerna i dessa avseende uppnåddes inte fullt ut . Bekämpningen av narkotika och andra droger Resultat Antalet anstalter med daglig förekomst av narkotika ökade och fler av de nyintagna missbrukade droger. Ca 15 anstalter uppgav att missbruk i anstalt förekom så gott som eller ofta.