prop · GP031d7 · 2001-09-20 00:00:00 — Förband som är anmälda till internationella styrkeregister skall därför prioriteras i utveck- lings-, utbildnings- och övningssammanhang. Utbildningen av värnpliktiga skall även beakta behovet av rekrytering till internationella insatser. Verksamheten skall bedrivas så att utvecklingen mot ett nätverksbaserat försvar sker samordnat inom Försvarsmakten. Skälen för regeringens förslag: Regeringen anser att förmågan till väpnad strid fortsatt skall utgöra grund för förbandsutbildningen. Förmågan till väpnad strid utgör en grundläggande förutsättning för att landet skall kunna försvaras mot ett väpnat angrepp. Förmågan till väpnad strid innebär även att förmågan att lösa uppgifterna territoriell integritet, stöd till samhället i fredstid och att grunden för förmågan att lösa uppgiften internationella insatser skapas. För att lösa uppgiften internationella insatser krävs dock att förmågan till väpnad strid kompletteras med en för internationella insatser särskild anpassad förmågeuppbyggnad. Därför skall förband anmälda till internationella styrkeregister prioriteras i utveck- lings-, utbildnings- och övningssammanhang så att en sådan förmågeuppbyggnad säkerställs för dessa förband. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Försvarsmakten har i årsredovisningen anmält att den begränsade värnpliktsvolymen tillsammans med värnpliktsavgångarna medfört att övningar med fullt bemannade insatsförband av kompanis och bataljons storlek blivit begränsad. Som en konsekvens av detta har officerskårens samlade förmåga att leda förband och få systemförståelse minskat. Ut- bildnings- och övningsverksamheten bör därför inriktas mot att öka förmågan att verka inom ramen för operativt samordnade insatser. Regeringen anser det därför angeläget att övningsverksamheten generellt inriktas mot att säkerställa nödvändig kompetens i officersutbildningen och att övning i högre förband genomförs regelbundet. Utvecklingen mot det nätverksbaserade försvaret bör enligt regeringens uppfattning återspeglas inom såväl materielförsörjning samt forskning och teknikutveckling som förbandsutbildning. I det följande redovisar regeringen mer i detalj inriktningen för förbandsverksamheten . Översiktligt anges även inriktningen . Som bakgrund redovisas förändringar . Operativa lednings- och underhållsförband kommer att präglas av den pågående omstruktureringen av Försvarsmaktens ledningsorganisation respektive Försvarsmaktens underhållstjänst och stödverksamhet. Enligt beslut skall Operativa insatsledningen med operationsledningen och de armé-, marinrespektive flygtaktiska kommandona lokaliseras till /. Verksamheten skall påbörjas där och inriktningen är att hela Operativa insatsledningen skall vara lokaliserad till /före utgången av 2004. Inriktningen av de operativa lednings- och underhållsförbanden i övrigt och översiktligt 2004 innebär i huvudsak följande. Formerna för det militära försvarets ledning skall fortsätta att utvecklas. Detta innebär bl.a. att studier och försök avseende att utveckla förmåga för ledningsöverläge fortsätter. Kommunikations- och informationsarkitektur för staber och betjäningsförband skall utvecklas och ny teknik skall anskaffas och in- föras efter hand. Sensorer för mark-, sjö- och luftövervakning skall provas och successivt integreras i sensornät. Utbildning och övning av ledningsorganisationen skall inriktas mot att öka förmågan till internationell samverkan och samverkan mellan olika stridskrafter. Teknisk, operativ och taktisk samverkansförmåga skall utvecklas i enlighet med internationell standard. Förmågan att delta i multinationella stridskraftsgemensamma staber, s.k. CJTF-koncept, skall vidareutvecklas. skall nya förbandstyper som operativ sambandsbataljon och operativt försörjningskompani utvecklas. skall den nya organisationen för Försvarsmaktens underhållstjänst och stödverksamhet inrättas varvid de tre underhållsregementena, Försvarsmakternas flygverkstäder, Försvarsmaktens underhållscentrum, örlogsvarv och Militära servicekontoret skall läggas ned. Förberedelserna för att utveckla IT-säkerhetsförband och ny telekrigbataljon skall fortsätta för att kunna organiseras . Bägge förbandstyperna kommer att utgöra viktiga bidrag i utvecklingen av nätverksförsvaret. Som regeringen tidigare framhållit är det av stor vikt att spel- och övningsverksamheten inom lednings- och underhållsorganisationen successivt ökas i syfte att upprätthålla och utveckla kompetensen att leda högre förbandsnivåer. Spel- och övningsverksamheten bör bl.a. omfatta ledning av insatsstyrkor sammansatta från de olika stridskrafterna och kompletta underhållssystem där Operativa insatsledningen samverkar med Försvarsmaktens underhållstjänst och stödverksamhet. Det arbete som bedrivits avseende kris- och krigsfallsplanering utgör en viktig grund för denna spel- och övningsverksamhet. Mot bakgrund av den pågående samgrupperingen och omstruktureringen inom lednings- och underhållsorganisationerna bedömer regeringen att större samövningar inom Försvarsmaktens lednings- och underhållsorganisation först kan ske 2003-2004. har avvecklingen av bl.a. två artilleriregementsstaber med artilleriledningskompanier samt en fallskärmsjägarbataljon inletts. Det är enligt regeringens uppfattning angeläget att avvecklingen av krigsförband forsätter enligt planerna för att vara genomförd till 2004. skall organiseringen av ett antal nya förbandstyper fortsätta, bl.a. en divisionsunderrättelsebataljon, tre säkerhetsbataljoner, två jägarbataljoner samt ett NBC- insatsförband. Dessa skall vara organiserade och operativa 2004. Vidare skall de förband som anmälts till internationella styrkeregister fortsatt utvecklas. Utvecklingen av hemvärnet bör enligt regeringens mening fortsätta för att bli en integrerad och väsentlig del av de nationella skyddsstyrkorna. Regeringen avser att i höstens försvarsbeslutsproposition lämna en redovisning av de nationella skyddsstyrkornas närmare uppgifter, ledning samt beredskap. När det gäller arméstridskrafternas förbandsutbildning anser regeringen att de operativt rörliga förbanden bör prioriteras före övriga förband. Särskild vikt bör läggas vid utbildningen av förband som kan nyttjas vid såväl nationella som internationella insatser. Regeringen anser att ambitionen bör vara att regelbundet genomföra övningar i högre förband. I fråga om den materiella förnyelsen vill regeringen informera om följande planerade verksamhet. kommer ytterligare , , pansarbandvagnar och artillerilokaliseringsradar att tillföras Försvarsmakten. Vidare kommer splitterskyddade persontransportfordon () och normfordon att tillföras organisationen. Normfordonen består av både personbilar och lastbilar varav ett antal är utrustade med min- och splitterskydd. Dessa avses bl.a. användas i den internationella verksamheten. Den splitterskyddade granatkastaren kommer att utvecklas vidare. Inriktningen av arméstridskrafterna i övrigt innebär i huvudsak följande. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 förutsättning att utbildningsnivån vid förbanden medger det, trots den begränsade verksamheten , bör slutövningar för arméns grundutbildningsomgång genomföras . Även 2003 och 2004 bör slutövningar för arméförbanden genomföras, i södra respektive i norra . Luftvärnet bör även ha slutövningar tillsammans med flygförband. Organiseringen av en luftburen bataljon skall påbörjas . Bataljonen beräknas dock vara operativ först . Tidpunkten är beroende bl.a. på anskaffningen av transporthelikoptrar. Regeringen anser att det är av vikt att den planerade övningsverksamheten i princip genomförs med bibehållen ambitionsnivå . Vidare anser regeringen att ambitionen, att i närtid kunna genomföra en större tillämpad övning på nationell nivå med sammansatta styrkor, bör kvarstå. Förbandsutbildningen av marinstridskrafterna bör inriktas mot att kunna hävda territoriell integritet och att kunna stödja svenska intressen i närområdet. bör således förbandsutbildningen i högre förband inriktas mot förmåga att verka inom ramen för operativt samordnade insatser samt mot att förbanden skall utvecklas mot en hög operativ rörlighet samt förmåga att uppträda från tillfällig basering. Vidare anser regeringen att förbandsverksamheten bör inriktas mot att kunna fungera inom incidentberedskap och beredskap för sjöräddning. Marinstridskrafterna skall kunna medverka i det vidgade Östersjösamarbetet. Regeringen anser det därför angeläget att minröjningsoperationerna och utbildning av de baltiska marinstridskrafterna i baltiska farvatten fortsätter. anser regeringen att operationerna i allt större utsträckning bör inriktas mot överföring av kunskap. Mottagarländerna bör således få en alltmer central roll under planeringen och genomförandet av operationerna. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Som ett resultat av det genomförda omställningsarbetet och i takt med att resurser frigörs i samband med omställningen bör utvecklingen av marinstridskrafterna fortsatt inriktas mot att ge de typförband som anmälts till internationella styrkeregister en internationell förmåga. En förutsättning för att upprätthålla beredskapskraven för förband anmälda till internationella förbandsregister är enligt regeringens uppfattning en fortsatt hög ambitionsnivå inom förbandsverksamheten samt att dessa förband i största möjliga utsträckning uppvisar nödvändiga resultat vid en certifiering eller motsvarande systemverifiering. När det gäller marinstridskrafternas samlade förmåga i insatsorganisationen bedömer regeringen det vara av vikt att fortsätta utvärderingen av förbandsverksamheten, samt kopplingen till förmågeutvecklingen. Försvarsmaktens alltjämt redovisade begränsningar avseende förmåga till sjöminering samt förmågan att ingripa mot främmande undervattensverksamhet bör därför fortsatt uppmärksammas. I detta hänseende anser regeringen det rimligt att kunskap om sjöminering bör bevaras så att förmågan till kvalificerad minröjning inte nedgår. När det gäller tillförsel av materiel vill regeringen informera om följande planerade verksamhet. Den första korvetten av Visbyklass genomför provturer. Vidare kommer fortsatta leveranser av torped 62 och stridsbåt 90 att genomföras. Studier inför utvecklingen av nytt torped-, min- och sensorsystem (TMS) påbörjas. Därutöver planeras leverans av förserieexemplar av spanings- och eldledningsradarn ARTE 740 och svävare till amfibiekåren. Korvetterna av Stockholmsklass och minröjningsfartyg av Landsortsklass halvtidsmoderniseras och halvtidsmodernisering av minfartyget har påbörjats. Dessutom fortsätter utvecklingen av luftoberoende ubåtsmaskineri och utvecklingen inom det nordiska ubåtsprojektet . Försvarsmaktens planering innebär bl.a. en senareläggning av delar av materielanskaffningen till marinstridskrafterna. Först och främst innebär detta en förskjutning av anskaffningen av stridsbåtar till amfibieförbanden, andra båtar exempelvis till hemvärnet, och modifieringen av sjöminor. Vidare fortsätter samarbetet med de nordiska länderna samt med . Under 2003-2004 anser regeringen det av vikt att marinstridskrafterna utvecklas mot integrerade och behovssammansatta styrkor och mot en ökad förmåga till samverkan med andra nationers förband vid övningar och insatser i vårt närområde samt med civila myndigheter. Huvudinriktningen bör enligt regeringens uppfattning vara en förmåga att kunna utöva områdeskontroll på, över och under havsytan samt i kustzonen. anser därför regeringen det av vikt att övningsverksamheten och förbandsutbildningen i högre förband omfattar väpnad strid och inriktas mot förmåga att verka inom ramen för operativt samordnade insatser. inleds avvecklingen av bl.a. en vädercentral, tre stridslednings- och luftbevakningsbataljoner, 16 basbataljoner, sex JA 37 divisioner och en AJS 37 division. Regeringen anser att utbildningen av JAS 39- förband bör prioriteras inom flygstridskrafternas förbandsutbildning. Ombeväpningen till JAS 39 Gripensystemet bör fortsätta i enlighet med Försvarsmaktens planering så att ytterligare två Gripendivisioner kan organiseras 2002. Den internationella förmågan genom de inrättade snabbinsatsstyrkorna med AJS 37 och Tp 84 bör vidmakthållas. Den nya organisationen för flygbasbataljoner flygbasbataljon 04 är under uppbyggnad och inriktningen är att åtta bataljoner skall organiseras med början innevarande år. Fyra bataljoner bör vara fullt operativa 2004 och samtliga åtta . I fråga om den materiella förnyelsen anser regeringen att ytterligare flygplan JAS 39 inom beslutad ram, liksom det flygburna FSR 890-systemet och stridsledningscentraler, bör tillföras Försvarsmakten . Det taktiska radiosystemet bör utvecklas vidare och ett försvarsmaktsgemensamt igenkänningssystem, IK/ID-system, bör projekteras. Härutöver anser regeringen att vädercentralsförbandet, som har varit ett förband inom Flygvapnets lednings- och underhållsförband, fortsättningsvis organisatoriskt bör vara ett förband inom Operativa lednings- och underhållsförband. Den översiktliga inriktningen av flygstridskrafterna innebär i huvudsak följande. Ombeväpningen till Gripensystemet bör fortsätta, liksom den materiella utvecklingen med bl.a. ytterligare leveranser av flygplan JAS 39 . Vidare bör ledningssystemen vid Flygtaktiska kommandot och Operativa insatsledningen fortsätta att utvecklas. För flygstridskrafterna kommer utvecklingen på ledningssidan att beröra främst de flygburna radarspaningsförbanden och JAS 39-förbanden. I fråga om anläggningar bör redan beslutade anskaffningar fullföljas. Det gäller bl.a. anläggningar för stridsledningscentralerna och försvarets telenät. inleds avvecklingen av bl.a. en rörlig helikopterledning, en arméflygbataljon, två pansarvärnshelikopterkompanier, två helikopterdivisioner och sex flygräddningsgrupper. Nedläggningen av helikopterbataljon i och helikopterbataljon i slutförs . Den nya helikopterorganisationen med två krigsförband i insatsorganisationen, en helikopterbataljon med markoperativ inriktning och en bataljon med sjöoperativ inriktning, har börjat organiseras. Det är enligt regeringen angeläget att förbandsutbildningen koncentreras på övning och utbildning i den nya organisationsstrukturen och så långt möjligt med ny materiel. kommer huvuddelen av de nuvarande helikoptrarna/systemen att avvecklas och ersättas av två eller tre nya helikoptertyper. Omsättningen inleddes genom att regeringen medgav att Försvarsmakten fick anskaffa lätta 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Helikoptrarna kommer att levereras . Inriktningen är vidare att en medeltung helikopter, , skall anskaffas genom en gemensam nordisk anskaffning. Dessa helikoptrar skall levereras . Regeringen vill understryka att denna omsättning av Försvarsmaktens helikoptrar är en avgörande komponent i utvecklingen av de nya markresp. Regeringen konstaterar att helikopterverksamheten har präglats av omstrukturering. Såväl den krigs- och insatsorganisatoriska som den grundorganisatoriska verksamheten har förändrats i flera omgångar. Detta har inneburit vissa negativa konsekvenser för verksamheten. De två helikopterbataljonerna och helikopterskvadronen genomför ett omfattande stöd till samhället inom ramen för avtalet med om helikopter i beredskap för räddningstjänst och avtalet med om sjuktransporter med helikopter. Som regeringen har utvecklat i avsnitt 3.8.3 om stöd till samhället anser regeringen att detta stöd till samhället med helikopterresurser bör begränsas. När de nya helikopterbataljonerna organiseras och byggs upp och helikoptermaterielen omsätts är det enligt regeringen särskilt viktigt att Försvarsmakten kan satsa sina resurser på att utbilda och öva i den nya organisationen. Denna verksamhet måste därför enligt regeringen prioriteras före stöd till samhället med helikopterresurser. En viktig del är att prioritera frågan om tilldelning av flygtid för helikopterbesättningarna. Den översiktliga inriktningen av helikopterförbanden innebär i huvudsak följande. Den materiella utvecklingen bör fortsätta med leveranser av de nya helikoptersystemen. Regeringen vill peka på att Försvarsmaktens långsiktiga planering innebär att förbanden med nya helikoptrar skall vara operativa i kompanis omfattning 2006 och därefter fullt operativa 2010. Härutöver bör ledningssystemen vid Operativa insatsledningen fortsätta att utvecklas. För helikopterförbanden kommer detta att beröra helikopterbatal- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 I fråga om ledning är inriktningen vidare att helikopterledningen inom Operativa insatsledningen på lång sikt skall kunna avdela resurser för att leda helikopterförband i internationella insatser. Utvecklingen i omvärlden bör följas och förslag lämnas om beredskapshöjningar och andra åtgärder för att möta hot mot landet som kan uppstå genom förändringar i det säkerhetspolitiska läget. Stöd bör också lämnas med underrättelser för planering och genomförande av internationella insatser. bör Försvarsmakten inrikta utbildningen av totalförsvarspliktiga som fullgör värnplikt mot ca 15 350 inryckande. Regeringen avser att återkomma till med frågor rörande mönstring, utbildning och förbättrade förmåner m.m. för totalförsvarspliktiga i samband med försvarsbeslutspropositionen. skall Försvarsmakten fortsätta att stödja och bistå de frivilliga försvarsorganisationerna så att deras verksamhet bidrar till att vidmakthålla en stark försvarsvilja. Utbildningen för frivillig personal skall inriktas mot att kvaliteten i utbildningen leder till förmåga i krigsuppgifter. Regeringen anser att försvarssektorns övergripande miljöarbete även fortsättningsvis bör grundas på den gemensamma Nordisk för försvarssektorn. En annan betydelsefull utgångspunkt för miljöarbetet är sektorsansvaret för ekologiskt hållbar utveckling inom försvarssektorn som regeringen fastställt för Försvarsmakten. Som regeringen framhållit tidigare i denna proposition skall Försvarsmakten före utgången av innevarande år ha infört ett miljöledningssystem enligt standarden ISO 14001 i hela organisationen. bör Försvarsmakten fortsätta avvecklingen av användningen av ämnen som bryter ned ozonskiktet. Vidare bör kretslopps- och försiktighetsprinciperna tillämpas i ökad omfattning vid utvecklingen och anskaffningen av materiel. Arbetet med att begränsa effekterna av skott- och flygbuller bör fortsätta, bl.a. med fortsatt bullerisolering vid flottiljflygplatserna. Vidare bör arbetet med att begränsa utsläpp till luft, mark och vatten av skadliga ämnen fortsätta. Miljösaneringen, som avser såväl miljöfrågor som risken med oexploderad ammunition, bör genomföras enligt den plan Försvarsmakten har utarbetat och i den takt resurserna medger. För att kunna fullfölja en för staten gynnsam avveckling av fastigheter anser regeringen att sanering av sådana fastigheter som kan antas ha ett betydande marknadsvärde bör prioriteras. Slutligen är det enligt regeringen angeläget att kompetensen inom miljöområdet breddas och fördjupas ytterligare. Det internationella försvarsmiljösamarbetet är enligt regeringens mening viktigt. Det pågående samarbetet med , de nordiska och de baltiska staterna samt med bör därför fortsätta att utvecklas. Regeringen noterar att avvecklingen av organisationsenheter och andra enheter inom grundorganisationen i allt väsentligt kommer att vara genomförd vid utgången av 2001 såsom var planerat. Ett undantag är dock omlokaliseringen av Försvarsmaktens centrum för internationell verksamhet () från /till /. bedöms kunna vara installerat i först . Försvarsmakten har anmält till regeringen att det har krävts en analys av det totala behovet av fastigheter vid garnisonen i . Detta arbete har lett till att projekteringen av lokaler m.m. för i har försenats. I motsats till myndighetens tidigare bedömning anser Försvarsmakten numera att flyttningen av inte bör genomföras successivt utan . Skälet för denna nya bedömning är den ökade internationella verksamheten. Genom att genomföra flyttningen undviks kompetenssvackor vid förbandet, framhåller Försvarsmakten. Myndigheten har vidare anmält att den överhettade byggarbetsmarknaden i kan få återverkningar på den uppgjorda tidplanen. Regeringen anser att det är viktigt att omlokaliseringen av SWE- DINT genomförs och på ett sådant sätt att verksamheten inte påverkas negativt. Regeringen vill understryka att det är angeläget att omlokaliseringen genomförs till så låga kostnader som möjligt. En betydelsefull del i omstruktureringen av arméstridskrafterna var att koncentrera specialtruppslagens verksamhet till endast en ort för respektive truppslag. Detta skulle kompletteras med utbildnings- och övningsmöjligheter i för att säkerställa förmågan för förbanden att strida i subarktiskt klimat. Specialtruppslagens förband i , dvs. artilleribataljon, luftvärnsbataljon, ingenjörbataljon och signalbataljon, är nu underställda chefen för regemente (I 19). Denne lyder i sin tur under chefen för respektive specialtruppslagsregemente avseende funktionsutbildning, personalförsörjning och uppföljning vad gäller bataljonerna enligt ovan. Motsvarande förhållande gäller i för trängbataljon, (I 5) och chefen för trängregemente (T 2). Regeringen anser att denna lokalisering och struktur, förutom norrlandsutbildning, också ger goda möjligheter till samövning i större förband och funktioner. fattade beslut med anledning av regeringens proposition om vissa ledningsfrågor inom det militära försvaret m.m. (prop. 2000/01:113, bet. 2000/01:FöU9, rskr. 2000/01:214). godkände därvid att Operativa insatsledningen lokaliseras till /och förslaget till inriktning av utformningen av den nya organisationsenheten för Försvarsmaktens underhållstjänst och stödverksamhet. Genom en ändring av förordningen (2000:555) med instruktion för Försvarsmakten beslutade regeringen om Operativa insatsledningens lokalisering. Genom samma instruktionsändring beslutade regeringen att Upplandsgruppen i Mellersta militärdistriktet skall vara lokaliserad i och inte i . Regeringen informerade om denna fråga i prop. 2000/01:113. Regeringen har vidare genom en regleringsbrevsändring uppdragit åt Försvarsmakten att med den inriktning har 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 godkänt fortsatta förberedelserna för att kunna inrätta Försvarsmaktens underhållstjänst och stödverksamhet . har i den i avsnitt 3.8.2. Utgiftsutvecklingen nämnda rapporten lämnat synpunkter i denna fråga. fattade också beslut med anledning av regeringens proposition om samverkan mellan civil och militär flygutbildning m.m. (prop. 2000/01:35, bet. 2000/01:FöU2, rskr. 2000/01:213). Beslutet innebär bl.a. att flygflottilj skall läggas ned , att den militära flygutbildningen skall förläggas till någon eller några av den kvarvarande flygflottiljerna och att samverkan och samordning av civil och militär flygutbildning bör genomföras med den inriktning regeringen gett i propositionen. Frågan om lokalisering av den militära flygutbildningen bereds av i samverkan med Försvarsmakten. Regeringens inriktning är att beslut om lokalisering av den militära flygutbildningen skall kunna fattas . När det gäller samverkan mellan civil och militär flygutbildning har regeringen uppdragit åt Försvarsmakten och att redovisa ett underlag i enlighet med vad som angetts i propositionen. Regeringen anser, när det gäller grundorganisationen samlat, att en grundläggande fråga för Försvarsmakten i grundorganisatoriskt hänseende är att genomföra den beslutade avvecklingen och utvecklingen. bör därför inriktas mot att uppnå balans mellan uppgifter och resurser i de olika verksamheterna, utveckla och fullfölja Försvarsmaktens underhållstjänst och stödverksamhet, utveckla det militära skolsystemet och att utveckla kompetens genom att fokusera på kärnverksamheten inom respektive område. Regeringen återkommer i till när det gäller frågor om grundorganisationens utveckling. Övriga frågor inom verksamhetsgrenen förbandsverksamhet överlämnade sitt betänkande (SOU 2001:23) Personal för ett nytt försvar . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 6