prop · GP0362 · 2001-11-28 00:00:00 — Om ett ärende som har avskrivits enligt 10 § första stycket första meningen rör tvist som avses i 9 kap. 10 §, 10 kap. 6 a § eller 12 kap. 49 eller 54 § jordabalken, 22 eller 24 § hyresförhandlingslagen (1978:304), 5 § lagen (1957:390) om fiskearrenden, 2 kap. 10 § och 4 kap. 6 § bostadsrättslagen (1991:614) eller 4 kap. 6 § lagen (2002:000) om kooperativ hyresrätt, skall nämnden återuppta ärendet på ansökan av sökanden. Ansökan görs skriftligen från den dag beslutet om avskrivning meddelades. Om sökanden uteblir , får ärendet inte tas upp på nytt. (Bestämmelsen saknar motsvarighet i utredningens förslag.) I paragrafen anges vissa fall då hyresnämnden skall återuppta ett Prop. 2001/02:62 ärende efter att det avskrivits på grund av att part uteblivit (se 10 §). har ärenden enligt 4 kap. 6 § lagen om kooperativ hyresrätt lagts till. skall klarlägga tvistefrågorna och, även om medling icke på- kallas, söka förlika parterna. Kan parterna ej förlikas efter förslag av någondera parten, skall nämn- den framlägga förslag till förlikning, om det ej är uppenbart att förut- sättningar för förlikning saknas. Förlikning skall avfattas skriftligen och undertecknas av parterna. Om det inte träffas någon förlikning, skall tvisten avgöras av nämn- den, om tvisten rör en fråga som avses i 1 § första stycket 2 eller 4 § första stycket 2, 2 a, 2 b eller 3. I annat fall skall ärendet avskrivas. (Paragrafen saknar motsvarighet i utredningens förslag.) I bestämmelsens fjärde stycke finns bl.a. regler om när hyresnämnden skall avgöra ärenden då förlikning inte kunnat träffas. Här har den nya punkten 2 b i 4 § första stycket lagts till. Övriga ändringar är redak- . Beslut av en nämnd har rättskraft när tiden för överklagande eller har gått ut, om beslutet innebär att en fråga som avses i 1 § första stycket 2 eller 5 eller 4 § första stycket 2, 2 a, 2 b, 3, 5 a, 6, 7 eller 8 har avgjorts. Detta gäller dock inte beslut som innebär att nämnden har avslagit en ansökan om 1. åtgärdsföreläggande enligt 12 kap. 11 § första stycket 5 eller 16 § andra stycket jordabalken, 2.upprustningsföreläggande enligt 12 kap. 18 ac §§ jordabalken, 3.tillstånd enligt 12 kap. 18 df §§, 23 § andra stycket, 3437 eller 40 § jordabalken, 4.tillstånd enligt 7 kap. 11 § bostadsrättslagen (1991:614), 5.uppskov enligt 12 kap. 59 § jordabalken, 6.förbud eller hävande av förbud enligt 12 kap. 18 h § jordabalken, 7.rätt till förhandlingsordning enligt 9 § hyresförhandlingslagen (1978:304). Bestämmelserna i 27 och 28 §§ förvaltningslagen (1986:223) om om- prövning av beslut skall inte tillämpas hos nämnderna. (Paragrafen saknar motsvarighet i utredningens förslag.) I paragrafens första stycke, som handlar om besluts rättskraft, har lagts till en hänvisning till 4 § första stycket punkten 2 b. Dessutom har stycket omarbetats redaktionellt. Det finns bestämmelser om överklagande av hyresnämndens beslut i 12 kap. 70 § jordabalken, 31 § hyresförhandlingslagen (1978:304), 6 kap. 4 § lagen om kooperativ hyresrätt (2002:000), 11 kap. 3 § bostadsrättslagen (1991:614), § bostadsförvaltningslagen (1977:792), § lagen (1975:1132) om förvärv av hyresfastighet m.m., och 15 § lagen (1982:352) om rätt till fastighetsförvärv för ombildning till bostadsrätt eller kooperativ hyresrätt. yttrande enligt 12 a § första stycket får inte över- klagas. beslut får överklagas hos , om nämnden 1. avvisat ansökan som avses i 8, 11, 1416, 16 a, 16 c eller 16 e §, eller avvisat ett överklagande, 2. avskrivit ärende enligt 810, 15 a, 16, 16 a, 16 c eller 16 e §, dock ej när ärendet kan återupptagas, 3. förordnat angående ersättning för någons medverkan i ärendet, 4. utdömt vite eller annan påföljd för underlåtenhet att iakttaga föreläggande eller ådömt straff för förseelse i förfarandet, 5. utlåtit sig i annat fall än som avses i 3 i fråga som gäller rättshjälp. Ett överklagande som avses i tredje stycket skall ges in till hyres- nämnden från den dag beslutet meddelades. I fråga om handläggningen hos hyresnämnden av ett överklagande som avses i första eller tredje stycket tillämpas bestämmelserna i 52 kap. 2 och 4 §§ . (Jfr 23 § i utredningens förslag.) Ändringen i första stycket har föranletts av att vissa beslut av hyres- nämnd enligt 6 kap. 4 § lagen om kooperativ hyresrätt skall kunna över- klagas till . Dessutom har stycket omarbetats redaktionellt. 16.4Förslaget till lag om ändring i lagen (1975:1132) om förvärv av hyresfastighet m.m. 1.om egendomen förvärvas från staten, kommun, landsting eller kommunalförbund, 2.om staten, kommun, landsting, kommunalförbund, aktiebolag, som helt ägs av kommun eller landsting, allmännyttigt bostadsföretag, riks- organisation för bostadsrättsföreningar eller regional sådan organisation är förvärvare, 3.om egendomen förvärvas av en bostadsrättsförening och föreningen har fattat beslut om förvärvet i den ordning som föreskrivs i 9 kap. 19 § bostadsrättslagen (1991:614), om egendomen förvärvas av en kooperativ hyresrättsförening och föreningen har fattat beslut om förvärvet på det sätt som föreskrivs i 4 kap. 1 § lagen (2002:000) om kooperativ hyresrätt, 4.om egendomen förvärvas av kreditinrättning vilken enligt lag eller enligt reglemente eller bolagsordning som regeringen fastställt är skyldig att åter avyttra egendomen, 5.om förvärvaren är gift med överlåtaren och inte heller om förvär- varen eller, när makar förvärvar gemensamt, någon av dem är över- låtarens avkomling, allt under förutsättning att överlåtaren inte är skyldig att avyttra egendomen enligt 6 §, 6.om förvärvet sker genom inrop på exekutiv auktion. (Jfr 2 § i utredningens förslag.) I paragrafen har klargjorts att en kooperativ hyresrättsförenings förvärv av fastigheter för ombildning till kooperativ hyresrätt är undantagna från Förslaget till lag om ändring i bostadsförvaltnings- lagen (1977:792) Denna lag äger tillämpning på fastighet där det finns bostadslägenhet som är uthyrd eller kan hyras ut av fastighetens ägare för annat ändamål än fritidsändamål och som ej utgör del av hans egen bostad. Fastighet som tillhör staten eller kommun kan ej bli föremål för ingripande enligt 2 §. När byggnad tillhör innehavare av inskriven tomträtt äger bestämmel- serna i denna lag om fastighet motsvarande tillämpning på tomträtten. I fråga om byggnad som annars tillhör annan än ägaren av marken gäller lagen i tillämpliga delar. Såsom ägare av fastighet anses, när omständig- heterna föranleder det, annan som innehar fastigheten. Denna lag tillämpas inte på fastigheter som ägs av kooperativa hyres- rättsföreningar enligt lagen (2002:000) om kooperativ hyresrätt eller på fastigheter där samtliga bostadslägenheter hyrs av sådana föreningar. (Jfr 1 § i utredningens förslag.) I ett nytt tredje stycke har fastslagits att bostadsförvaltningslagen inte är tillämplig på fastigheter som ägs av kooperativa hyresrättsföreningar. Lagen är inte heller tillämplig när samtliga bostadslägenheter på fastig- heten är uthyrda till en kooperativa hyresrättsförening. Skälen för bestämmelsen har behandlats i avsnitt 6.3.3. 16.6Förslaget till lag om ändring i hyresförhandlings- lagen (1978:304) Förhandling om hyresförhållanden i fråga om bostadslägenheter får enligt denna lag föras mellan å ena sidan hyresvärd eller hyresvärd och organisation av fastighetsägare, i vilken hyresvärden är medlem, och å andra sidan organisation av hyresgäster. Förhandling förs på grundval av förhandlingsordning, som kommer till stånd genom avtal mellan de förhandlande parterna eller genom beslut av hyresnämnd. Som hyresvärd anses i lagen den som för annat ändamål än fritids- ändamål regelmässigt hyr ut mer än två bostadslägenheter, vilka ej utgör del av upplåtarens bostad. Vad som i lagen sägs om avtal om för- handlingsordning och om verkan av att sådant avtal har slutits gäller i tillämpliga delar även i fråga om förhandlingsordning som har beslutats av hyresnämnd. Lagen är inte tillämplig vid upplåtelse med kooperativ hyresrätt. (Jfr 1 § i utredningens förslag.) I ett nytt tredje stycke anges att hyresförhandlingslagen inte är tillämp- lig i förhållandet mellan en kooperativ hyresrättsförening och en koope- rativ hyresgäst. Skälen för detta har angetts i avsnitt 6.9. 16.7Förslaget till lag om ändring i lagen (1982:352) om rätt till fastighetsförvärv för ombildning till bostadsrätt Rubriken har ändrats till lag om rätt till fastighetsförvärv för ombildning till bostadsrätt eller kooperativ hyresrätt eftersom lagens tillämpnings- område har utvidgats till att även omfatta förvärv för ombildning till kooperativ hyresrätt. Enligt denna lag har hyresgäster rätt att genom en förening förvärva fast egendom för ombildning av hyresrätt till bostadsrätt eller kooperativ hyresrätt. Rätten till förvärv gäller fast egendom som är taxerad som hyreshus- enhet eller, om egendomen hyrs ut för något annat ändamål än fritids- ändamål, som småhusenhet. Vad som i denna lag sägs om fast egendom skall gälla även tomträtt. Vad som sägs om lagfart skall, när det är fråga om tomträtt, i stället avse inskrivning av förvärv av tomträtt. (Jfr 1 § i utredningens förslag.) Ändringarna i paragrafens första stycke är föranledda av att lagens tillämpningsområde har utvidgats till att omfatta också förvärv för ombildning till kooperativ hyresrätt. Skälen för lösningen har angetts i avsnitt 12.1. Om hyresgäster har intresse av att förvärva fast egendom för ombildning av hyresrätt till bostadsrätt eller kooperativ hyresrätt, får detta anmälas till inskrivningsmyndigheten för anteckning i fastighetsregistrets inskriv- ningsdel. Intresseanmälan skall för hyresgästernas räkning göras av en bostadsrättsförening respektive en kooperativ hyresrättsförening. Föreningen skall till sin anmälan foga ett intyg av föreningens styrelse om 1.hur många lägenheter som finns i den fasta egendom som anmälan omfattar, 2.att hyresgästerna i minst två tredjedelar av de uthyrda lägenheterna skriftligen har förklarat sig intresserade av ombildningen, och att dessa hyresgäster är medlemmar i föreningen, och 3.att samtliga lägenheter i en småhusenhet som omfattas av anmälan hyrs för något annat ändamål än fritidsändamål. (Jfr 3 § i utredningens förslag.) Ändringarna är föranledda av att lagen har gjorts tillämplig även på förvärv för ombildning till kooperativ hyresrätt. Fastighetsägaren och den förening som har gjort intresseanmälan skall av inskrivningsmyndigheten underrättas om att en intresseanmälan har antecknats i fastighetsregistrets inskrivningsdel. (Jfr 4 § i utredningens förslag.) Se under 3 §. Sedan anteckning har skett gäller en intresseanmälan fram till den inskrivningsdag som inträffar närmast från den inskriv- ningsdag då anteckningen gjordes. Om hembud som avses i 6 § sker , gäller anmälningen dock alltid fram till den inskriv- ningsdag som inträffar närmast från den dag då hembudet skedde. Vad som har sagts gäller även i förhållande till ny ägare av fastigheten. En förening som har gjort en intresseanmälan kan ta tillbaka den. Anmälan upphör att gälla den inskrivningsdag som inskrivningsmyndig- heten tar bort anteckningen. En ny intresseanmälan får antecknas tidigast på den inskrivningsdag då den tidigares giltighet upphört. (Jfr 5 § i utredningens förslag.) Enligt andra stycket kan en förening som har gjort en intresseanmälan ta tillbaka denna. skall då ta bort anteckningen med följd att intresseanmälan upphör att gälla. Detta utgör ett undantag från huvudregeln i första stycket om att en intresseanmälan gäller . Skälen för den valda lösningen har angetts i avsnitt 12.1. Till en anmälan om att ta tillbaka en intresseanmälan skall föreningen foga ett intyg om att hyresgästerna i minst hälften av de uthyrda lägen- heterna vid föreningsstämma har röstat för att föreningen inte skall förvärva den fasta egendomen. (Jfr 5 a § i utredningens förslag.) Paragrafen, som är ny, behandlar återtagande av intresseanmälan enligt 5 § andra stycket. Till anmälan om att intresseanmälan tas tillbaka skall fogas ett intyg. Av intyget skall framgå att minst hälften av de aktuella hyresgästerna vid en föreningsstämma har röstat mot förvärv av den fasta egendomen. Intyget utgör en förutsättning för att intresseanmälan skall tas bort. Skälen för lösningen har angetts i avsnitt 12.1. Fast egendom som utgör en hyreshus- eller småhusenhet och för vilken en intresseanmälan gäller, får inte överlåtas helt eller delvis genom köp eller byte utan att den förening som har gjort intresseanmälan har erbjudits att förvärva hela hyreshus- eller småhusenheten. Ett sådant erbjudande kallas hembud. Med överlåtelse genom köp eller byte likställs överlåtelse genom tillskott till bolag eller förening, utdelning eller skifte från bolag eller förening samt fusion enligt 14 kap. 1 § aktiebolagslagen (1975:1385). En överlåtelse får genomföras utan hembud till föreningen, 1.om föreningen godkänner överlåtelsen, 2.om staten förvärvar egendomen, 3. om förvärvaren är gift med överlåtaren eller om förvärvaren eller, när makar förvärvar gemensamt, någon av dem är överlåtarens 4.om förvärvet genomförs genom inrop på exekutiv auktion eller offentlig auktion enligt lagen (1904:48 s.1) om samäganderätt, 5.om överlåtelsen avser andel och förvärvaren redan äger en andel i egendomen och denna andel förvärvats på något annat sätt än genom gåva. Hembud behövs inte heller, om ett förvärv av föreningen skulle vara oskäligt med hänsyn till förhållandet mellan överlåtaren och en annan förvärvare än föreningen eller villkoren för eller omständigheterna vid en sådan överlåtelse. Frågan om hembud behövs prövas av hyresnämnden på begäran av fastighetsägaren. (Jfr 6 § i utredningens förslag.) I paragrafen har gjorts följdändringar med anledning av att lagen har gjorts tillämplig även på förvärv för ombildning till kooperativ hyresrätt. skall se till att förslaget till köpeavtal delges den förening som har gjort intresseanmälan. Efter delgivningen får inte hembudet eller samtycket till avtalsförslaget återkallas eller förslaget ändras. Efter hembudet är fastighetsägaren skyldig att ge föreningen tillfälle att besikta egendomen. skall för anteckning i fastighetsregistrets inskriv- ningsdel underrätta inskrivningsmyndigheten om hembudet och för det. (Jfr 8 § i utredningens förslag.) Se under 6 §. Bestämmelser om bostadsrättsföreningars beslut att förvärva hus för om- bildning av hyresrätt till bostadsrätt finns i 9 kap. 1921 §§ bostads- rättslagen (1991:614). Bestämmelser om kooperativa hyresrättsföreningars beslut att för- värva hus för ombildning av hyresrätt till kooperativ hyresrätt finns i 4 kap. 15 §§ lagen (2002:000) om kooperativ hyresrätt. (Jfr 9 § i utredningens förslag.) Se under 6 §. Hembudet antas genom att föreningen från den dag då hembudet skedde skriftligen anmäler till hyresnämnden att föreningen beslutat att förvärva den hembjudna egendomen på de villkor som anges i fastighetsägarens förslag till köpeavtal. När anmälan har kommit in prövar nämnden om hembudet rätteligen har antagits. Om föreningen inom den tid som anges i första stycket skriftligen anmäler till hyresnämnden att föreningen är intresserad av att förvärva den hembjudna egendomen, förlängs tiden för att anta hembudet från den dag då hembudet skedde. Fastighetsägaren skall av hyresnämnden underrättas härom. Hembudet upphör att gälla, om det inte antas inom föreskriven tid och på föreskrivet sätt eller när föreningen skriftligen underrättat hyres- nämnden om att den inte antar hembudet. (Jfr 10 § i utredningens förslag.) Se under 6 §. Om hembudet har antagits, skall det anses som om fastighetsägaren och föreningen har slutit ett avtal om köp av den hembjudna egendomen på de villkor som anges i förslaget till köpeavtal. I förslaget skall anses föreskrivet att köpebrev skall upprättas. (Jfr 11 § i utredningens förslag.) Se under 6 §. Även om hembudet har upphört att gälla får, så länge föreningens intresseanmälan gäller, en sådan överlåtelse eller övergång som avses i 6 § första stycket inte ske till någon annan än den förening som har gjort intresseanmälan, om köpeskillingen är lägre eller villkoren för över- låtelsen sammantagna är avsevärt ogynnsammare för fastighetsägaren än vad som angavs vid hembudet. En sådan överlåtelse eller övergång får inte heller ske om ett villkor som angavs vid hembudet är uppenbart oskäligt mot föreningen. Har fastighetsägaren sedan ett hembud upphört att gälla gjort ett nytt hembud, enligt vilket köpeskillingen är lägre eller villkoren på annat sätt ogynnsammare för fastighetsägaren, och upphör även detta hembud att gälla, skall första och andra meningarna tillämpas på det nya hembudet. Första stycket gäller också om överlåtelsen avser en andel av hyreshus- I fråga om förbudet i första stycket skall 6 § andra och tredje stycket Om något undantag inte föreligger, är överlåtaren skyldig att skaffa hyresnämndens tillstånd till överlåtelsen. (Jfr 12 § i utredningens förslag.) Se under 6 §. Förslaget till lag om ändring i bostadsrättslagen 1 kap. 8 § En juridisk person får inte upplåta andelsrätt som ger rätt att för begrän- sad tid besitta eller nyttja en bostadslägenhet. Ett förbehåll om förvärv av andelsrätt i strid med första stycket gäller inte mot den till vilken lägenheten har upplåtits. (Jfr 1 kap. 8 § i utredningens förslag.) I första stycket har andelsrätt med vilken följer ersatts med andels- rätt som ger rätt för att klargöra att upplåtelseförbudet endast avser så- dana fall där det finns en fast koppling mellan andels- och nyttjanderätt. Detta har behandlats närmare i avsnitt 5.1.3. Paragrafens tredje stycke Prop. 2001/02:62 har utmönstrats. Med den utformning som första stycket nu ges kommer det undantag som tredje stycket har innehållit att sakna betydelse. 16.9Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:831) om rättegången i vissa hyresmål i Beslut av har rättskraft, om beslutet innebär att en fråga som avses i 4 § första stycket 2, 2 a, 2 b, 3, 5 a, 6, 7 eller 8 lagen (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder har avgjorts. Detta gäller dock inte beslut som innebär avslag på ansökan om 1.åtgärdsföreläggande enligt 12 kap. 11 § första stycket 5 eller 16 § andra stycket, 2.upprustningsföreläggande enligt 12 kap. 18 ac §§ jordabalken, 3. tillstånd enligt 12 kap. 18 df §§, 23 § andra stycket, 34, 36 eller 37 § jordabalken, 4.förbud eller hävande av förbud enligt 12 kap. 18 h § jordabalken, 5.rätt till förhandlingsordning enligt 9 § hyresförhandlingslagen (1978:304). (Paragrafen saknar motsvarighet i utredningens förslag.) I bestämmelsen, som behandlar rättskraften för hovrättens beslut, har lagts till en hänvisning till de beslut som avser kooperativ hyresrätt. Sammanfattning av betänkandet SOU 2000:95 Kooperativ hyresrätt en ny, kompletterande upplåtelseform finns två etablerade, lagreglerade upplåtelseformer hyresrätt och bostadsrätt. Vårt uppdrag har varit att utforma regler till en ny, perma- nent upplåtelseform benämnd kooperativ hyresrätt. Upplåtelseformen kan beskrivas som en mellanform mellan traditionell hyresrätt och bo- stadsrätt. Den skall regleras i en särskild lag om kooperativ hyresrätt. Det skall finnas två huvudtyper av kooperativa hyresrättsföreningar. Ägarmodellen innebär att föreningen äger det eller de hus där lägenhe- terna finns. Hyresmodellen innebär i stället att föreningen hyr lägenheter som den i sin tur upplåter med kooperativ hyresrätt. Tanken är inte att någon av de befintliga upplåtelseformerna skall tas bort. Kooperativ hyresrätt skall vara ett komplement. Vad är då poängen med kooperativ hyresrätt? Om man jämför med vanlig hyresrätt skall de kooperativa hyresgästerna tillhöra en förening. De skall själva bestämma över sitt boende. Det främjar gemenskap, boendedemokrati, ansvarstagande och aktsamhet. Möjligheterna blir goda att påverka boendekostnaderna. är upplåtelseformen fortfarande i grunden hyresrätt. Det innebär bl.a. att hyresrätten inte skall kunna säljas på samma sätt som en bostadsrätt. Några överpriser kommer inte att kunna tas ut. Därmed finns inte samma utsikt till vinst som vid försäljning av en bostadsrätt. I gengäld finns förutsättningar för en lägre boendekostnad. Kooperativ hyresrätt är vidare tänkt som ett framtida alternativ för att i de allmännyttiga bostadsföretagen kunna utveckla ett långtgående bo- inflytande för hyresgästerna. Slutligen är avsikten att föreningar som redan finns och bedriver verksamhet med kooperativ hyresrätt skall få en permanent reglering. I det följande beskrivs huvudpunkterna i våra förslag. Grundläggande frågor om föreningen Närmare om själva föreningen En kooperativ hyresrättsförening skall vara en särskild form av ekono- misk förening. Föreningens ändamål skall vara att till sina medlemmar upplåta lägenheter med hyresrätt. Lagstiftningen skall omfatta endast sådana föreningar där en fast koppling saknas mellan andelsrätten och hyresrätten. Det innebär att andelen i föreningen och hyresrätten upplåts var för sig. Antalet medlemmar och lägenheter skall uppgå till minst tre. När det gäller inträde i och utträde ur kooperativa hyresrättsföreningar skall föreningslagens regler i stor utsträckning gälla. Vissa undantag skall dock finnas. De viktigaste är följande. Liksom andra ekonomiska föreningar skall kooperativa hyresrätts- föreningar kunna ta ut sedvanliga medlemsinsatser. hyresrättsförening skall också kunna ta ut en upplåtelseinsats. Denna Prop.2001/02:62 skall kunna tas ut i samband med upplåtelse av hyresrätten. Detta har Bilaga 1 fördelar bl.a. om föreningen tillämpar ett kösystem. Man kan då ta ut en mindre insats av dem som blir medlemmar och ställer sig i kö för en lägenhet. En större insats kan sedan tas ut när en lägenhet upplåts med kooperativ hyresrätt. För återbetalning av upplåtelseinsatser skall det inte som för vanliga medlemsinsatser vara en förutsättning att hyresgästen utträder ur föreningen. Det skall räcka att denne säger upp hyresavtalet. Föreningar som vill kan då medge att den forne hyresgästen behåller sitt medlem- skap och sin köplats men får tillbaka de till beloppet större insatserna. Särskilda bestämmelser som medger uppräkning av den avgående medlemmens insatser skall inte finnas. Vi menar att det är lämpligare att sådan avkastning ges genom utdelning av vinst eller lägre hyror. Däremot skall den förening som så önskar kunna räkna upp insatserna för en inträdande medlem. Hyreslagens regler om överlåtelse av hyresrätt och andra övergångar t.ex. genom bodelning skall gälla även för kooperativa hyresrätter. Också förbudet enligt 65 § hyreslagen för överlåtaren att ta ut ersättning för bostadslägenheter skall gälla. Man skall alltså inte kunna sälja hyres- rätten på samma sätt som en bostadsrätt. Däremot skall överlåtaren ha möjlighet att från föreningen få tillbaka erlagda insatser i direkt samband med överlåtelsen. Normalt skall detta annars, på grund av förenings- lagens regler, ske med en viss fördröjning. Villkoret för tidigare ut- betalning skall vara att förvärvaren har erlagt sina insatser till föreningen. En kooperativ hyresrättsförening skall inte kunna vägra den med- lemskap som enligt hyreslagens regler har gjort ett giltigt förvärv av en hyresrätt. I annat fall skulle reglerna om t.ex. byte ha kunnat sättas ur spel. Å andra sidan skall hyresrätten kunna förverkas, om förvärvaren inte ansöker om medlemskap. Några ytterligare, särskilda regler om utträde skall finnas. Bl.a. skall, när hyresrätten är förverkad, hyresgästen enligt huvudregeln anses ha utträtt ur föreningen. I sådana fall skall föreningen i sina stadgar inte kunna inskränka återbetalningsrätten beträffande insatserna mer än vad som gäller vid frivilligt utträde. Föreningens rätt att upplåta Ett författningsreglerat system med ekonomiska planer m.m. gäller för bostadsrättsföreningar. Det skall vara tillämpligt även vid ombildning från traditionell hyresrätt till kooperativ hyresrätt enligt ägarmodellen. Annars skall något sådant system inte finnas. En kooperativ hyresrättsförening skall få ta ut förskott för insatser endast om den har ställt säkerhet hos .