prop · GO031D23 · 2001-01-01 00:00:00 — Utöver den avgiftsfinansierade verksamheten vid och Cosmonova, som redovisas särskilt, uppgick de centrala museimyndigheter- nas avgiftsintäkter till . Detta är en minskning jämfört med . Minskningen hänför sig huvudsakligen till att besökarantalet varit lägre än . Tabell 4.71 Sammanställning över medelsfördelningen till Centrala museerna: Myndigheter Tusental kronor 2000 Regeringens beräkning 2001 63 010 68 222 med 66 799 112 983 118 307 Statens museer för världskultur 87 814 88 869 Livrustkammaren, och 29 857 82 767 83 580 27 563 29 355 Statens musiksamlingar 35 679 36 085 52 007 86 218 92 885 Summa 638 883 665 966 Tabell 4.72 Sammanställning över medelsfördelningen till Centrala museer: Stiftelser Tusental kronor 2000 Regeringens beräkning 2001 87 291 93 020 47 965 49 355 38 743 39 203 Arbetets museum 11 114 11 341 Summa 185 113 192 919 Budget för avgiftsbelagd verksamhet Cosmonova Tabell 4.73 Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tusental kronor Uppdragsverksamhet Intäkter Kostnader Resultat (Intäkt - kostnad) Utfall 1999 27 911 25 237 2 674 Prognos 2000 27 388 29 275 - 1 887 Budget 2001 1 28 727 30 315 - 1 588 1 Cosmonovas hyreskostnad har tidigare inte ingått i summan. ingår den delvis och skall Cosmonova nå full kostnadstäckning. 4.74 Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tusental kronor Uppdragsverksamhet Intäkter Kostnader Resultat (Intäkt - kostnad) Utfall 1999 44 402 46 150 - 1 748 Prognos 2000 46 055 46 055 0 Budget 2001 47 000 47 000 0 Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser har för fått en revisionsberättelse med invändning på grund av att myndigheten underlåtit att kost- nadsföra vissa utgifter och i stället tagit upp dessa som en immateriell tillgång i balansräkningen. har i en särskild skrivelse redo- gjort för vilka åtgärder som vidtagits med anled- ning av invändningen. Under förutsättning att RRV:s rekommenda- tioner följs bedömer regeringen att inga ytter- ligare åtgärder behöver vidtas. I skilda revisionsrapporter för och för med rekommenderas myn- digheterna att skyndsamt klarlägga mellan- havandena sinsemellan och att reglera eventuella skulder och fordringar. Myndigheterna har med anledning av revisionsrapporten redogjort för vilka åtgärder som vidtagits. Regeringen förut- sätter att myndigheterna följer RRV:s rekom- mendation. har också lämnat en sär- skild revisionsrapport för , där RRV bl.a. har synpunkter på myndighetens redovisning av skattepliktiga förmåner. Arki- tekturmuseet har i en särskild skrivelse redogjort för vilka åtgärder som kommer att vidtas. Rege- ringen bedömer att denna åtgärd är tillräcklig. Regeringens överväganden Enligt regeringens samlade bedömning har de centrala museerna i allt väsentligt på ett ända- målsenligt sätt arbetat för att bevara kulturarvet, utvecklat och förmedlat kunskap om och upp- levelser av kulturarvet och härigenom gett perspektiv på samhällsutvecklingen. har tvingats göra stora nedskärningar i sin verk- samhet och bl.a. genomfört omfattande perso- nalneddragningar. Trots detta bedriver museerna en i många avseenden framgångsrik verksamhet som bl.a. bidragit till att öka kunskapen om vår tidigaste historia och gett många värdefulla bidrag till medvetenheten om kulturarvets bety- delse för en demokratisk samhällsutveckling. För att ge förbättrade möjligheter att fortsätta sitt arbete inom detta område föreslår regeringen att anslaget till myn- digheten höjs med . Regeringen förslår dessutom att anslaget till höjs med inom ramen för den museipedagogiska satsning som redogörs för under anslaget 28:30 Bidrag till regionala museer. med med har en ansträngd ekonomisk situation och en hög andel av museernas verksamhet finansie- ras via externa medel. med lyckas trots sin ansträngda ekonomi uppnå goda resultat. För att ge myndigheten bättre förutsättningar att fortsätta hålla en hög kvalitet på verksamheten föreslår regeringen att myndighetens anslag höjs med . Av denna summa föreslås anvisas till . Statens museer för världskultur I samband med att Statens museer för världskultur bildades anvisa- des till myndigheten utöver de medel som fördes från andra anslagsposter och som avsåg , , och i . Medlen är av- sedda att dels täcka kostnaderna för myndighe- tens ledning och för övertagandet av i , dels för att delvis täcka kostnaderna för det nya museet som byggas i . Regeringen har tidigare avise- rat att ett förslag till en kompletterande finansie- ring av de ökade kostnaderna för det nya museet kommer att föreläggas . Det är regeringens bedömning att en höjning av anslaget till Statens museer för världskultur med är nödvändig och har därför beräknat en ökning av anslaget med nämnda belopp. i är fortfarande i ett uppbyggnadsskede och regeringen har funnit att ytterligare resurser behövs för att utveckla en fungerande basverksamhet. tilldelades för en en- gångsvis förstärkning av anslaget med för detta ändamål. Regeringen menar att museet är i behov av en nivåhöj- ning av anslaget med motsvarande belopp. Mot bakgrund av tillkännagivande avser regeringen att vidta åtgärder så att den organisationsförändring inom som har föreslagit kommer att genomföras. genomför 2001 den kampanj för som regeringen tog initiativ till i propositionen Utveckling och rättvisa en politik för storsta- den (prop.1997/98:165, bet. 1998/99:AU2, rskr. 1998/99:34). För ändamålet har anvisat . Regeringen bedömer att av dessa medel bör permanentas för verksamhet . Regeringen föreslår nu att Arki- tekturmuseets anslag förstärks med . Medlen skall användas till att stärka museets organisation. Regeringen kommer vidare att inom anslaget omfördela medel till på 2 miljoner kro- nor . I budgetpropositionen (prop. 1999/2000:1, bet. 1999/2000:KrU1, rskr. 1999/2000:87) föreslog regeringen att anslaget till 2002 skall förstärkas med sammanlagt för inköp av samtida konst, varav . För att skall kunna behålla och vidareutveckla sin position som ledande institution inom samtidskonsten beräknar regeringen att anslaget utgår med . Detta innebär en permanentning av de särskilda inköpsmedlen. har haft stora svårigheter att klara sitt uppdrag inom de nuvarande anslagsramarna. har Moderna museets anslag ökats med . För att upprätthålla och förbättra all- mänhetens tillgång till samlingarna och säker- ställa en hög nivå på arbetet med bevarande och kunskapsuppbyggnad föreslår regeringen att Moderna museets anslag höjs med ytterligare . Regeringen föreslår att anslaget till höjs med inom ramen för den museipedagogiska satsning som redogörs för under anslaget 28:30 Bidrag till regionala museer. Arbetets museum Arbetets museum bedriver en omfattande och till stora delar unik verksamhet. I arbetet med att utveckla och förstärka industrisamhällets kultur- arv intar museet en aktiv roll i flera nätverk m.m. Det nationella uppdrag som museet innehaft 1999 har haft stor betydelse för museets utveckling av industrihistorisk kunskap. Arbetets museum har under en följd av år erhållit statliga medel inom ramen för anslaget Bidrag till vissa museer. Arbetets museum bedriver en bred verksamhet av nationellt intresse som inom sitt område kompletterar verksamheten vid central- museerna. Bl.a. mot bakgrund av detta föreslår regeringen att museet erhåller stöd inom ramen för anslaget Centrala museer: Stiftelser. Slutsatser Regeringen föreslår att anslagen Centrala museer: Myndigheter och Centrala museer: Stiftelser för anvisas respektive . Tabell 4.75 Beräkning av anslaget Centrala museer: Myndigheter för Tusental kronor Anslag 2000 638 883 Pris- och löneomräkning + 7 083 , reform + 4 500 med , reform + 4 300 , reform + 1 500 , reform + 6 500 , återlägg av tillfällig minskning + 4 000 Justering av anslaget till samtida konst - 800 Förslag 2001 665 966 Tabell 4.76 Beräkning av anslaget Centrala museer: Stiftelser för Tusental kronor Anslag 2000 173 999 Pris- och löneomräkning + 2 070 , reform + 2 500 Arbetets museum: Överföring från anslaget 28:31 Bidrag till vissa museer + 11 341 Justering av + 3 009 Förslag 2001 192 919 Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts för att kompensera för ändring i sättet att be- räkna för de statliga avtalsförsäkring- arna. 4.9.29 28:30 Bidrag till regionala museer Tabell 4.77 Anslagsutveckling Tusental kronor 103 416 2001 Förslag 117 857 2002 Beräknat 121 636 1 2003 Beräknat 125 067 2 1 Motsvarar 117 857 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 117 857 tkr prisnivå. Bidrag till regionala museer lämnas enligt för- ordningen (1996:1598) om statsbidrag till regio- nal kulturverksamhet. Bidraget syftar till att stödja museerna i deras uppgift att samla in, bearbeta och förmedla kunskaper om regionens kulturarv, dess konstutveckling samt om sam- hället och miljön i övrigt. Statsbidraget skall ge museerna möjlighet att ta ansvar för sin del av det regionala kulturmiljöarbetet. är 28 museer berättigade till statsbidrag. Bidrag fördelas, utom när det gäller kulturmiljövård i , och , av efter samråd med Riksantikvarie- ämbetet. Bidrag för kulturmiljövård i , och fördelas av Riksantikva- rieämbetet efter samråd med och de regionala självstyrelseorganen. Enligt de riktlinjer för bidragen till regionala kulturinstitutioner som har godkänt 1996/97:3, bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129) skall en viss del av stödet avsättas till riktade tidsbegränsade bidrag. har försöksverk- samhet inletts med regional fördelning av kulturpolitiska medel i , och Got- lands län. Medel för ändamålet beräknas under anslaget 28:4 Försöksverksamhet med ändrad regional fördelning av kulturpolitiska medel. Under anslaget anvisas även medel för kost- nader för lönebidragsanställda vid de regionala museerna. Regeringens överväganden Enligt sammanställningar för från var antalet besökare vid de regionala museerna totalt ca 2 560 000 personer, vilket är en minskning med knappt 200 000 per- soner jämfört med . Museernas samman- lagda intäkter var ca vilket är en minskning med ca jämfört med föregående år. Andelen anställda med lönebidrag uppgick till . De regionala museerna bedriver en omfattan- de publik verksamhet och bidrar därigenom till att sprida kunskap om bl.a. regionens kulturarv och samhällsutveckling. I samband med infrastrukturplanering, sam- hällsplanering samt vård och underhåll av kultur- historiskt värdefull bebyggelse är museernas kunskap och kompetens viktig. användes av bidraget till de regionala museerna för riktade tidsbegrän- sade insatser gällande projekt med anknytning till industrisamhällets kulturarv. Det nationella uppdraget inom museiområdet har 2002 tilldelats och avser barn- och ungdomsverk- samhet (se anslaget 28:3 Nationella uppdrag). Kunskapsförmedlingen är en mycket viktig del av de regionala museernas arbete och samtliga museer erbjuder museipedagogiska pro- gram för förskola och skola. Vissa initiativ har tagits för att utveckla verksamheten och öka erfarenhetsutbytet inom detta område, men många av museerna har ett pressat ekonomiskt läge och har därför svårt att tillgodose de stora behov som finns. Regeringen föreslår därför att en treårig sats- ning genomförs för att stärka samarbetet mellan museerna och stödja projekt som syftar till att utveckla den pedagogiska verksamheten inom museisektorn. och har som ansvarsmuseer en viktig roll i detta sammanhang och anvisas därför särskilda medel för ändamålet. Det museipedagogiska utvecklingsarbetet skall, där så är möjligt, sam- ordnas med övriga insatser som görs på nationell nivå. Vidare bör de erfarenheter som gjorts inom ramen för de nationella uppdragen inom musei- sektorn tas till vara. Regeringen föreslår för detta ändamål att anslaget ökas med . För att skapa en bredare samverkan mellan organisationer och institutioner på regional och lokal nivå är det angeläget att det särskilda utvecklingsbidraget till de regionala museerna stärks. Regeringen föreslår därför att anslaget höjs med för detta ändamål. Regeringen föreslår att anslaget för anvisas . Tabell 4.78 Beräkning av anslaget för Anslag 2000 103 416 Ökning av utvecklingsbidraget, reform + 3 000 Museipedagogisk satsning, reform + 10 000 Pris- och löneomräkning + 1 441 Förslag 2001 117 857 4.9.30 28:31 Bidrag till vissa museer Tabell 4.79 Anslagsutveckling Tusental kronor 40 689 2001 Förslag 30 500 2002 Beräknat 31 047 1 2003 Beräknat 31 462 2 1 Motsvarar 30 500 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 30 300 tkr prisnivå. Under anslaget anvisas medel för bidrag till ett antal museer och andra institutioner, de flesta med viss formell anknytning till staten. Rege- ringen har fastställt stadgar för stiftelserna Dansmuseifonden (), Drottning- holms teatermuseum, och (), och Föremålsvård i . Av de övriga står stiftelserna och delvis under kommunalt huvudmannaskap, medan stiftelserna , , och har bildats av organisationer och andra intressenter. Regeringens överväganden verksamhet har präglats av att museet flyttat till nya lokaler. Målet är att flytten skall leda till nya och större publikgrupper men det har också medfört väsentligt bättre förhål- landen avseende magasinen. har genomfört en omfattande magasinsflytt vilket inskränkt öppethållandet men medfört såväl bättre tillgänglighet till samlingarna som förbätt- rad magasinsförvaring. teater- museum har sagts upp från sina nuvarande loka- ler i fr.o.m. . nya utställningshall har medfört betydande förbättringar i en rad avseenden, men även ekonomiska och personella påfrestningar för museet. har också fortsatt sin satsning på barnverksamhet. Verksamheten vid Stiftelsen i påverkas i hög grad av projektet arvs-IT. Stiftelsen i skall sysselsätta 60 personer i etapp 1 i kommunerna , () och och den fullt utbyggda verksamheten skall sysselsätta 124 personer. Stiftelsen ser svårigheter med att sysselsätta ett så stort antal personer eftersom institutionerna av resursskäl visat sig ha problem med att leverera tillräckligt mycket material. Den anslagsförstärkning som föreslås för de centrala museerna, bl.a. , ger emellertid bättre förut- sättningar för denna typ av leveranser. skildrar judarnas liv i och sprider med unika föremål och miljöer kunskap om judendomen och judiska traditioner. Museet bedriver, trots mycket begränsade resurser en nationellt angelägen verk- samhet som rönt stor uppskattning. Regeringen föreslår därför att bidraget till höjs med . Regeringen har under anslaget Centrala museer: Stiftelser föreslagit att bidraget till museum fr.o.m. nästa budgetår skall beräknas under nämnda anslag. Anslaget minskar därför med . Vid anslagsberäkningen har en teknisk juste- ring gjorts av anslaget. Justeringen har genom- förts för att kompensera för ändring i sättet att beräkna för de statliga avtalsförsäkring- arna. Regeringen föreslår att anslaget för anvisas . Tabell 4.80 Sammanställning över medelstilldelningen Tusental kronor 2 430 Föremålsvård i Tabell 4.81 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 2000 40 689 Pris- och löneomräkning + 728 , reform + 100 Justering av + 324 Överföring av museum till Centrala museer: Stiftelser - 11 341 Förslag 2001 30 500 4.9.31 28:32 Stöd till icke-statliga kulturlokaler Tabell 4.82 Anslagsutveckling Tusental kronor 13 580 2001 Förslag 10 000 2002 Beräknat 10 000 2003 Beräknat 10 000 Bidraget används enligt förordningen (1990:573) om stöd till vissa icke-statliga kulturlokaler. Det innebär att stöd kan ges i form av bidrag till ny- eller ombyggnad av musei-, teater- och konsert- lokaler som tillhör någon annan än staten. Bidrag kan också ges till standardhöjande reparationer och handikappanpassning av sådana lokaler. Beslut om bidrag fattas av samlings- lokalsdelegation efter samråd med Statens kul- turråd. Det höga anslagssparandet är ett resultat av beslut om bidrag fattas innan aktuella bygg- nadsarbeten påbörjas och utbetalas när arbetena är avslutade, vilket kan ta . Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att i fråga om ramanslaget Stöd till icke-statliga kulturlokaler, besluta om bidrag som, inkl. tidigare åtaganden, medför utgifter på högst , dock längst t.o.m. . Tabell 4.83 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser Tusental kronor 1999 utfall prognos 2001 beräknat 2002 beräknat 2003 beräknat Utestående förpliktelser vid årets början 2 000 2 000 2 000 Nya förpliktelser 3 800 11 600 10 000 Infriade förpliktelser1 3 800 11 600 10 000 1 000 1 000 Utestående förpliktelser 2 000 2 000 2 000 Erhållen/föreslagen bemyndiganderam 2 000 2 000 2 000 1 Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. Regeringens överväganden resultatredovisning visar att medel fördelades till nio projekt : fyra läns- museer, två andra museer, två teatrar och en konsertlokal. Enligt bedömning har de byggnader som uppförts med stödet har blivit förebilder och symbolbyggnader på orten. Regeringen bedömer att resultatet av verk- samheten är tillfredsställande. Regeringen före- slår att anslaget för anvisas . 4.9.32 28:33 Riksutställningar Tabell 4.84 Anslagsutveckling Tusental kronor 39 050 2001 Förslag 38 046 2002 Beräknat 38 830 2 2003 Beräknat 39 675 3 1 Anslaget har i regleringsbrevet minskats till 37 535 tkr till följd av att för hög kompensation för pensionspremier beräknats. 2 Motsvarar 38 046 tkr prisnivå. 3 Motsvarar 38 046 tkr prisnivå. Riksutställningar har enligt förordning (1997:1170) med instruktion för Riksutställ- ningar till uppgift att främja utställnings- och konstbildningsverksamheten genom att för- medla och anordna utställningar, biträda med rådgivning och annan service samt i övrigt utveckla och förnya utställningen som medium för kunskapsförmedling, debatt och upplevelse. Riksutställningars avgiftsinkomster uppgick till . Anslagssparandet uppgick vid utgången av till . Regeringen har be- slutat om indragning med av anslagssparandet. Regeringens överväganden har Riksutställningar turnerat med 25 utställningar varav åtta nyproducerade. Utställ- ningarna har visats på 136 platser varav 18 utan- för , vilket är en ökning jämfört med . Antalet visningsdagar har ökat något sedan föregående år. De flesta av de nya produktio- nerna har skapats i samarbete, t.ex. med Bild- museet, Samdok och . Ofta förekommande arrangörer har varit museer och konsthallar samt även bibliotek, skolor och andra samlingslokaler. Bland nyproducerade utställningar kan nämnas Safe European Home, om unga männi- skors liv i arbetslöshetens och Kulor och , om industrisamhällets kulturarv och kulturell identitet. Projektet har 99 Namn med turnéstart ger en inblick i olika religioner som är en del av det svenska samhället. Inriktningen på barn och unga och på samtida konst har fortsatt och av de utställningar som turnerade var främst riktade mot barn och ungdomar. av utställningarna i turné har varit konstutställ- ningar och bland dessa kan nämnas och , en fotout- ställning som tar upp frågor om demokrati och tredje världen. Expoteket har etablerat sin roll i den kunskapsbyggande delen av Riksutställning- ars verksamhet. Verksamheten ger önskade resultat och inriktningen bör därför behållas. Regeringen föreslår att anvisas för . Tabell 4.85 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 2000 37 535 Pris- och löneomräkning + 511 Förslag 2001 38 046 4.9.33 28:34 Statliga utställningsgarantier och inköp av vissa kulturföremål Tabell 4.86 Anslagsutveckling Tusental kronor 91 2001 Förslag 80 Anslaget får användas för inköp av kulturföremål som har sådant konstnärligt, historiskt eller vetenskapligt värde att det är av synnerlig vikt att de införlivas med offentliga samlingar. Systemet med statliga utställningsgarantier har funnits . Enligt förordningen (1998:200) om statliga utställningsgarantier, som trädde i kraft , kan den som anordnar en tillfällig utställning som skall visas i under vissa förutsättningar få en statlig utställningsgaranti. Utställningsgaranti får också lämnas för svenska kulturmanifestationer utom- lands. prövar ansökningarna om utställningsgarantier. Regeringens överväganden utnyttjades anslaget för ett bidrag till (Kungl. Myntkabinet- tet ) för inköp av en guldmedalj som tillverkades till kung kröning . Möjligheten för utställningsarrangörer att få utställningsgarantier innebär att förutsättningar skapas för att musei- och utställningsverksam- heten får en god spridning och når publik runt om i landet. Regeringen föreslår att anvisas för . 4.9.34 28:35 Filmstöd Tabell 4.87 Anslagsutveckling Tusental kronor 205 496 2001 Förslag 205 161 2002 Beräknat 205 161 2003 Beräknat 205 161 Under anslaget anvisas medel för statens stöd till svensk filmproduktion m.m. samt för Konst- närsnämndens filmstöd. Stödet till svensk filmproduktion finansiera- des t.o.m. genom finansierings- avtal för Stiftelsen . Avta- let genererade , varav ca utgick som stöd till svensk filmproduktion. Utöver detta fördelade stöd till filmkulturell verksamhet samt till regionala resurscentrum för film och video, vilket finansierades helt med statliga medel. trädde filmavtal i kraft. Detta femåriga avtal mellan staten, organisationer inom filmbranschen samt och (publ) om- fattar alla filmpolitiska stöd som hanteras av . Anslagssparandet hänför sig till Konstnärs- nämndens anslag för stöd till produktion av kortfilm och beror på att beslutade bidrag inte rekvirerats eller betalats ut . Regeringens överväganden Regeringen har under inledningen till politikom- rådet redovisat och bedömt resultaten av statens stöd till film. Regeringen föreslår att anslaget för filmstöd för anvisas med oförändrat . 4.9.35 28:36 Forsknings- och utvecklings- insatser inom kulturområdet Tabell 4.88 Anslagsutveckling Tusental kronor 36 435 2001 Förslag 36 236 2002 Beräknat 36 959 1 2003 Beräknat 37 748 2 1 Motsvarar 36 236 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 36 236 tkr prisnivå. Medlen har används för projekt inom Statens kulturråds, ansvarsmuseernas, , och Språk- och folk- minnesinstitutets ansvarsområden. Vidare belas- tas anslaget med del av kostnaderna för grund- forskning inom naturvetenskap vid Natur- historiska . Regeringens överväganden driver flera projekt med utgångs- punkt i de förutsättningar som elektronisk arkivhantering och elektroniskt informationsut- byte innebär. Vidare drivs ett antal forsknings- och utvecklingsprojekt med syfte att förbättra tillgängligheten till arkivmaterialet. Språk- och folkminnesinstitutets forskning har till största delen inriktats på projekt som bedrivits i samverkan med . har en särställning bland museerna genom sin omfattande forsk- ningverksamhet. Grundforskning och tillämpad forskning bedrivs inom zoologi, botanik, pale- ontologi och geologi samt i stuidier av interak- tionen mellan människan och naturen/miljön. Verksamheten håller generellt en hög kvalitet och museet kan redovisa ett stort antal publice- rade vetenskapliga manuskript, universitetsföre- läsningar och medverkan i olika vetenskapliga samarbetsprojekt. bedriver ingen egen forsk- ningsverksamhet, men har lämnat bidrag till kulturpolitisk forskning. fördelar även medel för forskning och utveckling vid ansvarsmuseerna. Medlen avser forskning relaterad till museernas uppgifter att vårda samlingarna, göra dem tillgängliga för forskning, utföra dokumentationsarbete samt även bedriva utåtriktat arbete. för- delning av medel grundar sig på förslag från ansvarsmuseernas forskningsnämnd. Riksantik- varieämbetets forskningsverksamhet inriktas på kulturlandskapets innehåll och förändringar och antikvarisk-teknisk forskning och utveckling. har fortsatt att driva en stor mängd forskningsprojekt i sam- verkan med universitet och högskolor, länssty- relser, museer samt andra organisationer och myndigheter. Storstadssatsningen och satsningen på det industrihistoriska arvet har inneburit en ökad fokusering på behovet av bebyggelseforsk- ning. Flera av myndigheterna har ett etablerat nationellt och internationellt samarbete med universitet, högskolor och andra myndigheter.