prop · GP031d6 · 2001-09-20 00:00:00 — 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 Förslag till riksdagsbeslut....................................................................................... Utrikes- och säkerhetspolitik .............................................................................. 5:1 Nordiskt samarbete......................................................................... 3.8.25:2 Ekonomiskt bistånd till svenska medborgare i utlandet m.m. samt diverse kostnader för rättsväsendet ................................... 5:3 Bidrag till vissa internationella organisationer .............................. 5:6 Fredsfrämjande verksamhet............................................................ 5:8 Övrig information om i utlandet....................................... 3.8.95:9 Utredningar och andra insatser på det utrikespolitiska 3.8.105:10 Information och studier om säkerhetspolitik och 3.8.115:11 Bidrag till internationella fredsforskningsinstitut () ........................................................... 3.8.125:12 Forskning till stöd för nedrustning och internationell 3.8.145:14 Forskningsverksamhet av särskild utrikes- och 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 5:16 Europainformation m.m............................................................... 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 5................................................................... Härledning av ramnivån 20022004........................................................................... Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 5................................................................. Anslagsutveckling för 5:1 ..................................................... Härledning av nivån 20022004 för 5:1................................................................... Anslagsutveckling för 5:2 Ekonomiskt bistånd till svenska medborgare i utlandet m.m. samt diverse kostnader för rättsväsendet.................................. Härledning av nivån 20022004 för 5:2................................................................... Anslagsutveckling för 5:3 Bidrag till vissa internationella organisationer............. Härledning av nivån 20022004 för 5:3................................................................... Anslagsutveckling för 5:4 ................................................. Härledning av nivån 20022004 för 5.4 ................................................................... Anslagsutveckling för 5:5 och utveckling () ............................................................................................. Härledning av nivån 20022004 för 5:5................................................................. Anslagsutveckling för 5:6 Fredsfrämjande verksamhet........................................ 3.13 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden............................................................ Härledning av nivån 20022004 för 5:6................................................................. Anslagsutveckling för 5:7 ........................................................ Härledning av nivån 20022004 för 5:7................................................................. Anslagsutveckling för 5:8 Övrig information om i utlandet................... Härledning av nivån 20022004 för 5:8................................................................. Anslagsutveckling för 5:9 Utredningar och andra insatser på det Härledning av nivån 20022004 för 5:9................................................................. Anslagsutveckling för 5:10 Information och studier om säkerhetspolitik och fredsfrämjande utveckling............................................................................. Härledning av nivån 20022004 för 5:10 ............................................................... Anslagsutveckling för 5:11 Bidrag till internationella fredsforskningsinstitut ()........................................................................... Härledning av nivån 20022004 för 5:11 ............................................................... Anslagsutveckling för 5:12 Forskning till stöd för nedrustning och Härledning av nivån 20022004 för 5:12 ............................................................... Anslagsutveckling för 5:13 ........................................ Härledning av nivån 20022004 för 5:13 ............................................................... Anslagsutveckling för 5:14 Forskningsverksamhet av särskild utrikes- och Härledning av nivån 20022004 för 5:14 ............................................................... Anslagsutveckling för 5:15 ................... 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 Härledning av nivån 20022004 för 5:15............................................................... Anslagsutveckling för 5:16 Europainformation m.m........................................... Härledning av nivån 20022004 för 5:16............................................................... Anslagsutveckling för 5:17 .................................................. Härledning av nivån 20022004 för 5:17............................................................... 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.bemyndigar regeringen att , i 2. för anvisar anslagen under fråga om ramanslaget 5:6 Fredsfrämjande utgiftsområde 5 Internationell samverkan verksamhet besluta om bidrag som inklusi- enligt följande uppställning: ve tidigare gjorda åtaganden innebär utgif- Ekonomiskt bistånd till svenska medborgare i utlandet m.m. samt diverse Bidrag till vissa internationella organisationer och utveckling () Övrig information om i utlandet Utredningar och andra insatser på det utrikespolitiska området Information och studier om säkerhetspolitik och fredsfrämjande utveckling Bidrag till internationella fredsforskningsinstitut () Forskning till stöd för nedrustning och internationell säkerhet Forskningsverksamhet av särskild utrikes- och säkerhetspolitisk betydelse 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 Utgiftsområdet Internationell samverkan omfattar politikområdet Utrikes- och säkerhetspolitik. Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 5 Totalt för utgiftsområde 5 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårpropositionen och budgetproposition . 2Utrikesförvaltningen finansieras på utgiftsområde 1 anslaget 90:5 m.m. 3Varav utfall för anslag uppgick till 1 891,5. 4Varav anslag uppgår till 1 859. 5Varav anslag prognostiseras till 1 889. Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 20022004 Förändring till följd av: Överföring till utg.omr. 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen . 2Inklusive slutjustering med anledning av de statliga avtalsförsäkringarna. En närmare beskrivning finns i tilläggsbudgeten i samband med Budgetpropositionen, avsnitt 9.2. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 3 Utrikes- och säkerhetspolitik Politikområdet Utrikes- och säkerhetspolitik består av 17 anslag fördelade på följande delområden: Internationella organisationer, fredsfrämjande verksamhet, information om i utlandet, nedrustnings- och säkerhetspolitiska frågor samt övriga utrikespolitiska frågor. Inom politikområdet verkar två myndigheter: och . Politikområdets verksamhet omfattar frågor som gäller förhållande till och överenskommelser med andra stater och internationella organisationer. Nedan följer en kort beskrivning av den verksamhet som bedrivs inom politikområdet. Internationella organisationer omfattar obligatoriska bidrag till vissa internationella organisationer, i första hand , , (), den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken inom EU (GUSP), och och utveckling (). Fredsfrämjande verksamhet omfattar deltagande i fredsfrämjande insatser, i första hand inom ramen för FN och . Information om i utlandet omfattar dels vars verksamhet syftar till att sprida kunskap om i utlandet och svara för utbyte med andra länder inom kultur, utbildning, forskning och samhällsliv i övrigt, dels anslaget Övrig information om i utlandet som fördelas på de svenska utlandsmyndigheternas informations- och kulturutbytesverksamhet, pressverksamhet och integrerade främjandeinsatser inklusive medel till i utlandet (NSU) för strategiska insatser. Nedrustnings och säkerhetspolitiska frågor omfattar anslag vilka finansierar information och forskning om nedrustnings och säkerhetspolitiska frågor. Syftet är att ta fram och föra ut studier och utredningar som dels kan utgöra den tekniska vetenskapliga sakkunskap som är nödvändig i internationella förhandlingar i det pågående nedrustningsarbetet, dels öka allmänhetens engagemang och förståelse för nedrustnings- och säkerhetspolitiska frågor. Övriga utrikespolitiska frågor omfattar anslagen: med syfte att ansvara för kontroll av krigsmaterial och strategiska produkter, Europainformation som finansierar EU-information vid UD:s press och informationsenhet, och det statliga bidraget till verksamhet. Under politikområdet återfinns även vissa kostnader för deltagande i det nordiska samarbetet och ekonomiskt bistånd till svenska medborgare i utlandet samt diverse kostnader för rättsväsendet. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 5 Ekonomiskt bistånd till svenska medborgare i utlandet m.m. samt diverse kostnader för Bidrag till vissa internationella organisationer Övrig information om i utlandet Utredningar och andra insatser på det utrikes Information och studier om säkerhetspolitik Bidrag till internationella freds Forskning till stöd för nedrustning och inter- Forskningsverksamhet av särskild utrikes- och Totalt för utgiftsområde 5 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen . 2I och med överföring av till UO 1 anslag 90:5 m.m. har anslagsnumreringen inom UO 5 justerats. 3Exklusive , utfall för var 1 891,5. 4Exklusive , anslag uppgår till 1 859. 5Exklusive , prognos för är 1 889. Målet för politikområdet är att säkerställa intressen i förbindelserna med andra länder. utveckling och säkerhet är nära förbunden med andra länders. iska unionen (EU) och den snabba globaliseringen av ekonomi och informationsteknologi ökar vårt beroende av omvärlden, men också våra möjligheter att påverka den internationella utvecklingen. präglades regeringens EU-arbete av ordförandeskapet i rådet. går stärkt ur ordförandeskapet och har fått en god grund att stå på inför det framtida EU-arbetet, inte minst genom det breda deltagandet från olika delar av det svenska samhället. Genom ordförandeskapet fick EU en central roll i svensk utrikespolitik och en mer framträdande roll i världspolitiken. bidrog aktivt till ett gemensamt europeiskt agerande för fred och stabilitet i regioner som västra , och på Koreahalvön. I förhandlingarna om uppnåddes ett politiskt genombrott för återföreningen av östra och . Relationerna mellan och har stärkts som kritiken mot agerandet i varit tydlig. Vid Europeiska rådets möte i antogs ett europeiskt program för konfliktförebyggande och samarbetet mellan EU och FN kring krishantering och konfliktförebyggande har stärkts. EU:s globala arbete för fred och utveckling, demokrati och mänskliga rättigheter har fortsatt att utvecklas. Viktiga beslut har tagits för större öppenhet, god miljö, sysselsättning och social utveckling och om fritt tillträde till EU- marknaden för "allt utom vapen" från de minst utvecklade länderna. Vårt land har visat vilja och förmåga att ta ett större medansvar för gemensamma angelägenheter. Vi har visat att har viktiga bidrag att ge i den europeiska och globala utvecklingen. De nya erfarenheterna och kunskaperna från ordförandeskapet kommer att vara till stor nytta i det framtida arbetet för ett fortsatt aktivt EU- medlemskap, såväl för att ytterligare öka samstämmigheten i den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (GUSP) som för att stärka den europeiska integrationen i stort. skall gå i täten för utvecklingen på den inre marknaden och för frihandel och öppnare gränser i arbetet inom EU:s gemensamma handelspolitik. Detta är en viktig del av vårt lands strävanden att uppnå hög tillväxt, låg inflation samt att öka sysselsättningsgraden. skall aktivt verka för en asyl- och migrationspolitik, som lever upp till högt ställda krav på humanitet, solidaritet och rättssäkerhet. De stora framstegen i förhandlingarna om innebär att arbetet gått in i en ny och mera dynamisk fas. Inom flera av de svåraste områdena lyckades man nå överenskommelser med ett antal kandidatländer. Det gällde bl.a. stora delar av inre marknadsområdet inklusive fri rörlighet för personer, samt miljöområdet. Vid toppmötet i slog stats- och regeringscheferna fast att processen nu är oåterkallelig. Man fastställde en tidsplan med målsättningen att slutföra förhandlingarna med de bäst förberedda kandidatländerna till slutet av 2002 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 förutsatt att dessa fortsätter att göra goda framsteg när det gäller att uppfylla kriterierna. Målet är att de första länderna skall kunna delta som medlemmar i valet till 2004. Arbetet med utvidgningsfrågorna kommer fortsatt att ha hög prioritet. Det är angeläget för att processen fortskrider i enlighet med besluten som fattades i . Det innebär att de återstående förhandlingskapitlen skall behandlas under de belgiska respektive spanska ordförandeskapen. Detta innefattar flera svåra förhandlingsfrågor, till exempel rättsliga, inrikes och budgetfrågor samt jordbrukspolitiken och kommer att kräva en hög aktivitet i förhandlingsarbetet för återstoden av 2001 och . Vid Europeiska rådets möte i avslutades regeringskonferensen om de institutionella reformerna. Dess viktigaste resultat är att den institutionella översyn av fördragen som krävts för utvidgningen därmed genomförts. Den framförhandlade fördragstexten, Ni- cefördraget, undertecknades av utrikesministrarna . Till denna fogades en förklaring där man enades om att vidta åtgärder för att uppmuntra till omfattande diskussioner med alla berörda parter om EU:s framtid, och angav vissa hållpunkter för förberedelserna inför den nya regeringskonferens som skall hållas . Vid mötet i enades om en strategi för hållbar utveckling som lägger en miljödimension till Lissabonstrategin om ekonomisk och social förnyelse. Strategin skall vidareutvecklas av rådet och ses över vid de kommande vårtoppmötena. EU är den främsta drivkraften i den europeiska integrationen och samarbetet till förmån för ekonomisk och social utveckling, befästande av demokratin och långsiktig fred och säkerhet. I det senare arbetet spelar också och FN en viktig roll. kommer att delta aktivt i diskussionen om EU:s framtid. Bred debatt, öppenhet och demokratisk förankring är nödvändiga för att motverka den känsla av främlingskap som många upplever inför det europeiska samarbetet. Utvecklingen av den ekonomiska och monetära unionen (EMU) var ett avgörande steg mot ökad integration mellan EU:s medlemsstater. Dess framgång är av största vikt för hela . Ett svenskt deltagande kommer att underställas svenska folket för avgörande. Det krig och tragedier på har ställt EU:s säkerhetspolitiska arbete 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 på prov och ökat medvetenheten om behovet av gemensamma insatser. Risken för ett förödande stormaktskrig har dock upphört för överskådlig tid och säkerhetspolitiska läge är tryggare än på mycket . Att medverka till krishantering och förebyggande av väpnade konflikter blir en alltmer central uppgift för svensk utrikespolitik i och globalt. Regeringen kommer att verka för att EU fortsätter att utveckla instrument för att förebygga konflikter, som en uppföljning till det program som antogs i . deltar aktivt i arbetet med att utveckla den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken (ESDP) inom EU, liksom () fredsfrämjande kapacitet. (), är genom sitt breda säkerhetsbegrepp och vida medlemskrets ett viktigt instrument för att skapa långsiktig säkerhet i . Genom samarbetet i () och Partnerskap för fred (PFF) stärker vi Natos kapacitet för fredsfrämjande verksamhet och vår egen möjlighet att delta i denna. stödjer också verksamhet med att främja mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. Samarbetet med våra grannar i , i Ös- tersjöområdet och i har en särställning i svensk utrikespolitik. Områdets integration i ett brett europeiskt samarbete är av stor ekonomisk och säkerhetspolitisk betydelse för . demokratisering, modernisering och inlemmande i världsekonomin är av särskild vikt. Stärkta relationer mellan och och rysk förankring i ett brett europeiskt säkerhetssamarbete är en förutsättning för framväxten av en långsiktig och stabil europeisk säkerhetsordning. De mänskliga rättigheterna och individens säkerhet ökar i politisk betydelse. Mänskliga rättigheter är en gemensam angelägenhet för världssamfundet och angår alla. Försvaret av människans värdighet, frihet och trygghet genom stärkt respekt för folkrätten och de mänskliga rättigheterna, främjande av demokrati och rättfärdig ekonomisk och social utveckling är ett viktigt motiv i arbetet för att förebygga kriser och väpnade konflikter. Folkrätten och främjandet av mänskliga rättigheter är en ledstjärna i svensk utrikespolitik och måste genomsyra hela vårt agerande. Globaliseringen av ekonomi, informationsteknologi och idéer skapar ökat välstånd och nya möjligheter både i industri- och utvecklingsländer. växer klyftorna både mellan och inom länderna. Styrkan hos de globalt verkande marknadskrafterna ställer allt tydligare krav på internationellt politiskt samarbete för att hävda gemensamma intressen till försvar av miljön, kulturell mångfald och ekonomisk och social utveckling. skall gå i främsta ledet i arbetet för en rättvis globalisering och verkar för en fri och öppen världshandel med överenskomna spelregler. EU-samarbetet och deltagandet i den gemensamma handelspolitiken ger särskilda möjligheter till påverkan. Här är det av grundläggande betydelse att utvecklingen drivs på i () mot ökad öppenhet och bättre spelregler. Att utrota fattigdomen är en global utmaning och fråga om en människosyn som betonar alla människors lika värde. Ansvaret för att skapa förutsättningar för en höjd levnadsstandard för de fattiga vilar främst på regeringarna i dessa länder. Utvecklingssamarbetets roll är att stödja länderna i detta arbete. Förutsättningarna för det internationella samfundet att omvandla politisk retorik till konkret handling har aldrig varit bättre . Aldrig har världens samlade rikedomar varit större. Tekniska och vetenskapliga framsteg har gett oss nya effektiva redskap. Vi ser ekonomisk tillväxt och demokratiska framgångar i stora delar av världen. Med ökade möjligheter följer ökat ansvar. Uppslutningen kring de internationella utvecklingsmålen, som bekräftades i , har gett styrka och färdriktning för det gemensamma åtagande väldens regeringar gjort att halvera fattigdomen . Den största utmaningen ligger i bättre samarbete och ökad samstämmighet med andra relevanta politikområden i arbetet med att bekämpa fattigdom. Hänsyn måste tas till fattigdomsmålet även vid utformningen av till exempel vår jordbruks- och handelspolitik. Kravet på ökad samstämmighet gäller även i och mellan multilaterala och bilaterala aktörer. Den parlamentariska utredningen om politik för global utveckling väntas lägga sitt betänkande . Den skall lämna ett samlat förslag till hur den svenska internationella biståndspolitiken bör utformas på viktiga samhällsområden, utifrån det övergripande målet om fattigdomsbekämpning och de nya förutsättningar som globaliseringen skapar. Den internationella politiska utvecklingen har i många avseenden varit hoppingivande det . Antalet mellanstatliga krig har minskat och viktiga framgångar har nåtts i kampen för kärnvapennedrustning, där , tillsammans med andra likasinnade länder varit pådrivande. Möjligheterna för internationell samverkan har ökat och mänskliga rättigheter och individens säkerhet har kommit i fokus som gemensamma angelägenheter. finns oroande tecken. Hotet från kärnvapen och andra massförstörelsevapen är långt ifrån borta. Risken för spridning består och nya initiativ och system väcker fruktan för en ny rustningsspiral. Inomstatliga konflikter, övergrepp och etnisk rensning har skapat stort humanitärt lidande. FN behöver reformeras och moderniseras för att komma till rätta med de stora problem organisationen brottas med. I av global ekonomi, information och rörlighet ökar behovet av en gemensam värdegrund. FN står som garant för att rätt skall gå före makt i världspolitiken. är kärnan i den internationella säkerhetsordningen. FN:s medlemmar, och främst de ledande staterna, har ett gemensamt ansvar att tillförsäkra världsorganisationen den ställning och de resurser som krävs för att FN skall kunna upprätthålla det övergripande ansvaret för internationell fred och säkerhet i en ny tid. För är stödet till FN och reformeringen av FN-systemet en prioriterad utrikespolitisk uppgift. är en del i den internationella ekonomin och är för sitt välstånd och sin framtida utveckling beroende av ett omfattande ekonomiskt utbyte med omvärlden. är en betydande handelsnation, även i ett globalt perspektiv och har en ledande position inom många branscher, såväl nya som etablerade. Väl fungerande marknader och ett väl fungerande regelverk för världshandeln är av avgörande betydelse för vår ekonomi. Inte minst viktigt för är att EU:s inre marknad fungerar väl, att vårt land är attraktivt för utländska investeringar och att den ekonomiska utvecklingen i vårt närområde är gynnsam. Regeringens arbete med att åstadkomma tillväxt och sysselsättning måste, för att lyckas, omsättas även på det internationella planet. bidrar aktivt till att uppfylla regeringens mål, såväl genom arbetet med att utveckla EU:s inre marknad och det allmänna handelspolitiska arbetet, som genom direkta främjandeåtgärder. Inom ramen för ex- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 port- och investeringsfrämjandet genomförs särskilda satsningar på informationsteknologi, bioteknik och andra spjutspetsområden. Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande utgör ett politikområde, och behandlas närmare, inom utgiftsområde 24 Näringsliv. Regeringen lägger stor vikt vid informationen om i utlandet. Verksamheten är viktig för bilden av vårt land och förtroendet för vårt land som samarbetspartner. Ett gott anseende främjar svenska intressen och bidrar därmed till tillväxt och sysselsättning. profileras som en modern industrination med hög teknologisk kompetens, med en framgångsrik musikindustri och som en design- och modenation. Kulturen är ett viktigt inslag i presentationen av i utlandet. Ett omfattande utbyte inom kultur, forskning och utbildning berikar vårt land och ger oss möjligheter att ta till oss impulser och erfarenheter från andra länder. Samarbete och säkerhet i , när allt fler händelser påverkar människor långt utanför dess geografiska närhet, när krig och konflikter utspelas inför våra ögon och ingen kan undfly insikten om deras konsekvenser i mänskligt lidande, men där också människors längtan efter frihet och kunskap ständigt påminner oss om vårt ansvar att ta arbetet för demokrati, mänskliga rättigheter och utveckling vidare, ökar förväntningarna och kraven på att EU skall tala med en röst och agera gemensamt. En övergripande uppgift för är därför att med de positiva erfarenheterna från ordförandeskapet i ryggen, arbeta vidare för att öka samstämmigheten och effektiviteten i EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik (GUSP). En prioriterad uppgift är också arbetet för en snabb utvidgning av EU i enlighet med besluten i , där enades om att avsluta förhandlingarna med de bäst förberedda kandidatländerna före utgången av 2002, och att 1 Med anledning av sammanslagningen av anslag redovisas de delar som rör utrikesrepresentationens förvaltning under utgiftsområde 1. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 dessa länder skall kunna bli medlemmar för att kunna delta i valet till 2004. fortsätter att verka för att underlätta kandidatländernas inträde i unionen. Vårt samarbete med dem går in i en ny fas som präglas av det förestående medlemskapet i EU.