prop · GO033 · 2001-01-01 00:00:00 — Det är angeläget att kunskap om dessa djurs naturliga beteenden särskilt beaktas. Det ankommer på att ge råd och föreskrifter. Det är önskvärt att svensk medicinsk forskning är föregångare även när det gäller omsorgen om de djur som används i försöken. Det är därför angeläget att det nya primatdjurhuset byggs med en standard som inte bara uppfyller gällande minimikrav utan också återspeglar ett insiktsfullt och generöst förhållningssätt vad gäller omsorgen om försöksdjuren. För att det i även fortsättningsvis skall kunna bedrivas kvalificerad forskning som kräver experiment med djur, framför allt om hiv/aids men även andra sjukdomar, kommer byggandet av ett nytt djurhus på område att ingå i den forskningspolitiska struktursatsningen. Det gamla djurhuset uppfyller inte längre de djurhållningskrav som måste ställas på verksamheten. Regeringen har under ärendets beredning övervägt alternativet att inte låta bygga ett nytt djurhus utan i stället låta berörd forskning flytta utomlands till någon av de få moderna anläggningar som finns. Detta har dock bedömts vara en oacceptabel lösning mot bakgrund av bl.a. möjlighet att fylla en viktig funktion för den internationellt inriktade forskningen på området och kunna upprätthålla en hög nationell beredskapsnivå. Med hänsyn till rådande brister i nuvarande djurhus är det viktigt att det nya djurhuset kan tas i bruk . Det nya djurhuset beräknas stå klart . Regeringen bedömer att de kraftigt ökade lokalkostnaderna inte endast kan finansieras genom höjt avgiftsuttag från de forskare som utnyttjar anläggningen utan att anslaget till , som formellt ansvarar för djurhuset, bör höjas med ca . Av de nya resurser som anvisat för forskning och forskarutbildning 2003 bör medel fördelas för att bygga ett modernt djurhus. Fördelningen bör öka successivt 2003 uppgå till . Av de nya resurserna föreslås i budgetpropositionen för att fördelas för ändamålet under budgetåret. Satsningen på det nya moderna djurhuset skall också ses tillsammans med det säkerhetslaboratorium (BSL4-nivå) vid som kommer att stå färdigt . Genom tillkomsten av detta säkerställs kapacitet att hantera alla farliga smittämnen och därmed finns en god grund för att även fortsättningsvis skall ha ett gott smittskydd och kunna ha en framträdande roll inom den forskning som internationellt bedrivs inom smittskyddsområdet. Laboratoriet har även en nyckelroll för den svenska beredskapen inom totalförsvaret. 10 Forskning till stöd för andra politikområden 10.1 Forskning om brott och åtgärder mot brott Brottslighet måste förebyggas och bekämpas genom en human och rationell kriminalpolitik grundad på kunskap om brottsligheten och med utnyttjande av moderna och effektiva metoder. Forsknings- och utvecklingsverksamheten (FoU) spelar en avgörande roll. Myndigheterna inom rättsväsendet behöver underlag såväl för att bestämma vilka åtgärder som skall vidtas, som för att kunna följa effekterna av sin verksamhet och utveckla sina arbetsmetoder. Nya former av kriminalitet har medfört ett allt större behov av ny kunskap om brott och åtgärder mot brott. En effektiv kriminalpolitik kräver emellertid en bred ansats. Brottsförebyggande åtgärder krävs inom alla samhällsområden. Inom rättsväsendet sker forsknings- och utvecklingsverksamhet framförallt vid och . Viss FoU-verksamhet förekommer även inom kriminalvården och . finansierar genom brottsofferfonden forskning som rör brottsoffer. Den kriminalvetenskapliga grundforskningen vid universitet och högskolor är viktig för de rättstillämpande myndigheterna bl.a. som rekryteringsbas för kvalificerade utredare och forskare. Rättsväsendets myndigheter har påtalat att det råder brist på forskningskompetenta lärare och handledare, som kan bidra till kompetensutvecklingen inom rättsväsendet och andra berörda myndigheter. Den kriminalvetenskapliga forskningen var föremål för en stor översyn (SOU 1992:80). I samband med denna framhölls att det fanns ett starkt behov att förstärka grundforskningen vid universitet och högskolor. Utredningen pekade också på obalansen mellan universitet och sektorsmyndigheter vad gällde resurstilldelningen. Sektorsmyndigheterna förfogade av de samlade resurserna för den kriminalvetenskapliga forskningen. Regeringen uttalade i den proposition som följde (prop. 1992/93:170) att tyngdpunkten och därmed resurserna vad avser grundforskning inom det kriminalvetenskapliga fältet bör koncentreras till universitet och högskolor. Åren 1993/1994 anslogs för att starta upp ett kriminalvetenskapligt nätverk vid . Dessutom fördes fyra miljoner av BRÅ:s resurser över till Humanistisk- samhällsvetenskapliga forskningsrådet () för att användas till kriminalvetenskaplig forskning. För den kriminalvetenskapliga forskningens utveckling är också större grundforskningsprojekt av programforskningskaraktär av stor betydelse. För att en relevant och effektiv kriminalpolitik skall kunna utformas och utvecklas är kunskap om de olika faktorer, miljöer och processer som bidrar till att individer begår brott av grundläggande betydelse för hur kriminalpolitiken skall utformas. Denna kunskap behövs för att förstå vilka samhällsförhållanden och samhällsförändringar som kan påverka brottsligheten och därmed vilka förhållanden som det brottsförebyggande arbetet bör inriktas mot. Det är också angeläget att de åtgärder som vidtas följs upp och utvärderas. Sådana utvärderingsprojekt kan avse utformning, genomförande och effekter av åtgärder inom de tre centrala problemområdena för brottspreventionen; att förebygga tillfällesbrottsligheten, att minska nyrekryteringen till kriminella livsstilar och att minska brottsaktiviteten hos de ständigt återfallande brottslingarna. Vad gäller återfallsbrottslingarna är forskning om riskbedömningar avseende risken för återfallsbrottslighet av stort värde. Angelägna forskningsområden Frågor som rör ekonomisk brottslighet, brottsoffer och internationella jämförelser återfinns bland dem som ur ett kriminalpolitiskt perspektiv är prioriterade. Vad gäller ekonomisk brottslighet framhålls i en strategi för samlade åtgärder mot ekobrottsligheten (skr. 1994/95:117) att det för framtiden behövs ett betydligt bättre underlag än det som finns tillgängligt för att samhället fortlöpande skall kunna följa utvecklingen av den ekonomiska brottsligheten och efter hand sätta in lämpliga och effektiva motåtgärder. För att initiera och stimulera forskning om ekonomisk brottslighet tilldelades därför BRÅ 3, 6 respektive 8 miljoner för budgetåren 1998, 1999 respektive 2000. Huvuddelen av medlen har utlysts som projektmedel för forskning om ekonomisk brottslighet, som forskare från universitet och högskolor har kunnat ansöka om. Forskning om brottsoffer är av stor betydelse, bl.a. för att man skall kunna minska människors utsatthet och rädsla för brott samt utveckla insatserna för brottsoffer. Exempel på områden som det finns skäl att uppmärksamma är varför vissa grupper är särskilt utsatta för brott, upprepad viktimisering och brottsoffrens ställning inom rättsväsendet. Den kriminalvetenskapliga internationellt jämförande forskningen behöver utvecklas. Komparativ forskning om förhållanden i olika länder ger insikter om brottslighetens orsaker, som inte kan fås i en nationell kontext. Undersökningar kan göras angående i vilken mån orsaksförklaringar till brottslighet i ett land äger giltighet i ett annat land och studera i vilken mån eventuella skillnader i brottsutveckling, brottsnivå och brottslighetens art förklaras av centrala kriminalsociologiska variabler snarare än av direkt kontrollpolitiska. Vid sidan av dessa forskningsområden finns det ett fortsatt stort behov av forskning som kan ge underlag för ett bättre resursutnyttjande inom rättsväsendet och för ett effektivare reaktionssystem. Polisforskning är ett sådant område. De stora strukturella förändringarna av polisväsendet, införandet av nya arbetsmetoder, statsmaktens satsningar på polisväsendet samt de senare årens debatt om polisens effektivitet har bidragit till ett ökat kunskapsbehov. 10.2 Forskning om den offentliga sektorn och demokratiforskning Den offentliga sektorn har genomgått genomgripande strukturförändringar. Förvaltningen har renodlats och koncentrerats till kärnverksamheter. Utveckling av service och ärendehantering sker i allt högre utsträckning med hjälp av ny teknik. Kvalificerad forskning om den offentliga sektorns utveckling är ett väsentligt bidrag till att öka kvaliteten i den offentliga sektorns långsiktiga förändringsarbete. Ansvaret för att genomföra programmet Forskning om offentlig sektor (FOS) lades genom beslut med anledning av propositionen Forskning om den offentliga sektorn (prop. 1991/92:16, bet. 1991/92:FiU4, rskr. 1991/92:14) på Humanistisk- samhällsvetenskapliga forskningsrådet (). FOS-programmet består av två centrumbildningar; () och offentlig sektor (CEFOS) i , två disciplinprogram ("Demokrati i förändring" och "Institutionell omvandling i den offentliga sektorn"), ett mångvetenskapligt program ("Stat och människa") och ett gästforskarprogram. Programmet är finansierat . I regeringens proposition Forskning och samhälle (prop. 1996/97:5) aviserades att en utvärdering av hela programmet skall ske. kommer att genomföra denna. och har till regeringen inlämnat en gemensam forskningsstrategi. I denna anges ett antal forskningsfrågor som är aktuella för hela den offentliga sektorn, t.ex. demografi- och demokratifrågor samt internationaliseringen. Förbunden anger att forskningen om den offentliga sektorn i ökad utsträckning bör vara en gemensam angelägenhet för staten tillsammans med kommunerna och landstingen. Arbetsgruppen för forskningsfrågor i har i detta sammanhang en viktig roll. Till arbetsgruppens uppgifter hör att vara ett forum för ömsesidigt utbyte av information och erfarenheter mellan företrädare för staten, kommunerna och landstingen. Regeringen delar förbundens syn på behovet av att i större utsträckning beakta behovet av en ökad samverkan och dialog om den framtida forskningen om den offentliga sektorn. Dialogen bör leda till förslag på åtgärder som stärker forskningen, identifierar väsentliga gemensamma forskningspolitiska områden och hur ett ökat gemensamt ansvar bör utvecklas. De åtgärder som vidtas bör leda till ett bättre utbyte mellan praktiker och forskare och till att resultat från forskningen bidrar till ökad kunskap inom området och till praktisk användning. har det svenska samhället genomgått stora förändringar. Medlemsskapet i den Europeiska unionen, ökad etnisk och kulturell mångfald, informationsteknikens utveckling och en ökad utbildningsnivå har på olika sätt skapat nya förutsättningar för det svenska folkstyret. Det är svårt att mobilisera vissa grupper i det politiska arbetet och det folkliga engagemanget ändrar form. Flera av de stora folkrörelserna visar tydliga tecken på minskad förmåga att attrahera medborgarna. ökar medborgarnas totala engagemang i olika former av nya rörelser i mer eller mindre tillfälliga strukturer. I sitt slutbetänkande En uthållig demokrati (SOU 2000:1) föreslår fem mångvetenskapliga demokratiforskningsprogram som fortlöpande skall följa och mäta hur de politiska institutionerna svarar mot en folkstyrelses kvalitetskriterier. Utredningens förslag har remitterats fram till utgången av . , bl.a. genom arbete, har forskningen om demokrati präglats av nytänkande när det gäller samspelet mellan samhällsutvecklingen och samhällsdebatten. Demokratiarbetet kräver långsiktighet och här har forskningens samspel med det omgivande samhället en mycket viktig roll. Regeringen har initierat ett utvecklingsarbete under mottot Tid för demokrati. Utvecklingsarbetet kommer att hållas samman av en särskild Demokratidelegation. En viktig uppgift för delegationen kommer att vara att analysera, diskutera och stimulera demokratiutvecklingen. Regeringen anser att den svenska demokratiforskningen är väsentlig för att stärka och fördjupa det offentliga samtalet om folkstyrelsen samt för genomförandet av politiken. Det är emellertid angeläget att frågan om demokratiforskning bereds ytterligare och regeringen avser därför att återkomma i frågan om framtida demokratiforskning. 10.3 Utrikespolitiskt motiverad forskning 10.3.1 Bakgrund Målsättningen för forskningen inom det utrikes och säkerhetspolitiska området är att bidra till fred och utveckling samt att finna lösningar på internationella och globala problem i syfte att åstadkomma ökad trygghet, säkerhet och ökat välstånd. Den utrikes- och säkerhetspolitiskt motiverade forskningen fyller en viktig funktion för att ge underlag för ställningstaganden i internationella relationer. Forskningen behövs dessutom för att öka kunskapen om de nya frågor som globaliseringen och det ökade internationella samarbetet ger upphov till. förekommer utrikes- och säkerhetspolitisk forskning vid flera svenska universitet och institutioner. Denna verksamhet har stor betydelse för forskningen om globaliseringens villkor och effekter. Det är angeläget att anknyta denna mångvetenskapliga forskning till vissa andra discipliner inom universiteten liksom till den forskning som erhåller direktfinansiering av . Finansieringen av forskning om utrikes- och säkerhetspolitiska frågor inklusive globalisering bör således fortsättningsvis återfinnas inom flera källor än de anslag som sorterar under utgiftsområden i statsbudgeten. förfogar över ca för forskning. 10.3.2 Utrikes- och säkerhetspolitiskt motiverad forskning Det är angeläget att den säkerhetspolitiska forskningen tar sin utgångspunkt i ett brett säkerhetsbegrepp. Den internationella kriminaliteten bör ägnas särskild uppmärksamhet. Kärnvapen och andra massförstörelsevapen liksom spridning av andra, konventionella, vapen bl. a. lätta sådana, samt utvecklingen av nya förstörelsemedel mot människor och samhällsstrukturer kräver fortsatt stor uppmärksamhet i svensk forskning. Globaliseringen av ekonomin och informationsrevolutionen skapar nya hot men också nya möjligheter. Det är väsentligt att säkerhetspolitisk forskning beaktar såväl hot som möjligheter och analyserar interaktion med omvärlden i ett dynamiskt perspektiv. Forskningen bidrar till att tidigt förutse möjligheter och problem och blir därmed en förutsättning för att kunna ha god framförhållning och tidigt utarbeta effektiva och långsiktiga svenska säkerhetspolitiska strategier. medlemskap i och samarbete inom Europeiska unionen (EU) ger oss förbättrade möjligheter att på ett globalt plan verka för våra utrikespolitiska prioriteringar samt värna om den gemensamma värdegrund som EU samarbetet vilar på. Vår syn på EU:s aktörsroll bör utvecklas utifrån en identifiering av de gemensamma mål, intressen och värderingar som vi vill driva tillsammans med andra medlemsstater. Forskningen kring unionen säkerställer en fortsatt god svensk EU kompetens som skall bidra till att formulera en framgångsrik långsiktig svensk strategi. Forskningsfrågorna gäller bl.a. de säkerhetspolitiska konsekvenserna av utvidgningen, EU:s institutionella anpassning inför utvidgningen, säkerhetspolitiska konsekvenser av EMU, den gemensamma utrikes och säkerhetspolitikens (GUSP) utveckling, konfliktförebyggande i GUSP, EU:s konstitutionella utveckling, EU:s handelspolitik, demokratifrågorna, flexibel integration, EU:s nya samarbetsformer och synen på europeisk integration i medlemsländerna. Dagens svenska stöd till utrikes och säkerhetspolitiskt motiverad forskning sker till stor del i form av bidrag till internationella fredsforskningsinstitut (), (), och (). Förutom bidragen till , UI och FOA fördelar regeringen direkt stöd åt framför allt yngre forskare inom utrikes och säkerhetspolitik. Vidare stödjer regeringen studier, internationella seminarier och konferenser samt mindre nationella eller internationella projekt inom området fredsfrämjande verksamhet samt organisationer som bedriver sådan verksamhet. Stöd lämnas även till verksamhet som allmänt främjar svensk utrikespolitik framför allt vad gäller nedrustning och säkerhetspolitiska frågor. Regeringen finner det väsentligt att kunskap, intresse och engagemang för global och europeisk säkerhet stimuleras, varför stödet till organisationer och stiftelser för detta ändamål fyller en viktig funktion. Bidrag lämnas även till forskningsprojekt av relevans för stöd till de säkerhetsfrämjande insatserna i . 10.3.3 Forskning inom det folkrättsliga området Det finns folkrättsliga aspekter på de flesta frågor som berör global säkerhet, välstånd och trygghet och folkrätten har på vissa områden utvecklats radikalt . Även den alltmer ökande betoningen på individens roll och intressen har lett till en allt viktigare praktisk och politisk roll för de mänskliga rättigheterna (MR), och till en utveckling och utvidgning av MR-begreppet. I det internationella samspelet finns ett allt större aktivitetskrav på internationella organisationer och organ som FN, , , m.fl. vilket även detta har kommit att aktualisera en rad folkrättsliga problem, t.ex. vad gäller samspelet mellan dessa organisationer och staterna. Folkrättsliga bilaterala och multilaterala regleringar får en allt viktigare roll även i den nationella rättsordningen. Genom globaliseringen minskar staternas roll i det internationella samspelet och rollen för icke-territoriella aktörer som enskilda organisationer och transnationella företag ökar. Genom dessa processer blir sambandet mellan folkrätt och andra discipliner, som statsvetenskap och nationalekonomi, allt viktigare i det praktiska dagliga samspelet mellan internationella aktörer. Behovet av folkrättslig forskning har därför ökat. Områden som behöver belysas ytterligare genom forskning är bland annat folkrättsliga aspekter av civilt och militärt samarbete, av konfliktprevention och krishantering och folkrättsligt ansvar för icke statliga aktörer (t.ex. politiska och militära rörelser). Även folkrättsliga aspekter av humanitär hjälp i krigs och andra katastrofsituationer är i behov av forskningsinsatser. Likaså förhållandet mellan å ena sidan internationella handelsregleringar, som WTO, och å andra sidan mänskliga rättigheter, internationell arbetsrätt och internationell miljörätt, samt folkrättsliga och andra internationella regleringar som berör verksamheten hos transnationella företag behöver analyseras ur ett folkrättsligt perspektiv. I bedrivs folkrättslig forskning vid de juridiska och rättsvetenskapliga institutionerna vid landets universitet samt vid . Som en särskild resurs bör här nämnas , som är kopplat till . Regeringen fäster stor vikt vid folkrättens efterlevnad och utveckling. Det vetenskapliga underlag som utgör resultatet av forskning stärker möjligheter att agera internationellt för att främja efterlevnaden av folkrätten och för att driva utvecklingen av folkrätten. 10.3.4 Forskning inom det handelspolitiska området Tillämpad forskning rörande handelspolitik sker främst inom universitetens institutioner för nationalekonomi, internationell ekonomi och statsvetenskap samt inom vissa andra forskningsinstitut. Inom myndighetssfären finns ett forskningsnätverk knutet till . Inom investeringsområdet bedriver (Invest in ) och dess ekonomiska råd kvalificerad analys och forskning kring utländska direktinvesteringar och deras betydelse för olika delar av näringsliv och samhälle. Vidare sker tillämpad forskning inom flera internationella organisationer med handelspolitisk eller makroekonomisk anknytning. Exempel på sådana internationella organisationer är , EU kommissionen, och . Den svenska tillämpade forskningen rörande handel och handelspolitik är inte lika intensiv som i många andra EU-länder. Skillnaden mellan och är dock ännu större. I takt med globaliseringen har handelspolitiken kommit att omfatta ett allt bredare spann av samhällsområden. Annan lagstiftning, rörande t.ex. miljö och sociala frågor, eller vad som tidigare betraktats som rena inrikesfrågor (t.ex. telekommunikationer, kultur, bank och försäkringstjänster) berörs , eller kan komma att beröras, av handelsförhandlingar bland annat inom WTO. har konsumenternas intressen kommit att öka kraven på livsmedelssäkerhet, hälsoaspekter av olika varor och miljömärkning. Innebörden av nya och existerande handelsavtal behöver belysas bättre. Det finns behov av tvärvetenskaplig analys av eventuella oförutsedda effekter av handelsavtal för exempelvis miljön och annan lagstiftning. Sambandet mellan ökad och friare handel och andra, t.ex. sociala, hänsyn såsom respekten för mänskliga rättigheter eller förbättrade arbetsvillkor, förtjänar att studeras. Ekonomiska konsekvenser av handelsrestriktioner, vare sig det är rena tullar och kvoter, etableringshinder eller andra former av hinder, behöver kvantifieras. Forskning på området behövs för att ge underlag för beslut om ställningstaganden i handelsförhandlingar. Likaså behövs den för att ge konkreta argument inom ramen för förhandlingarna. 10.3.5 Forskning inom det utvecklingspolitiska området U ländernas ökade deltagande i det globala utbytet innebär att en rad frågor av lokal och nationell karaktär i allt högre grad måste ses i ett globalt sammanhang. Detta ställer länderna, liksom olika enskilda aktörer, inför frågor som behöver besvaras gemensamt. Det svenska utvecklingssamarbetet har till främsta uppgift att stödja fattigdomsbekämpning genom att bl.a. bidra till lösningar av gemensam- ma och globala problem. Forskning och förbättrad kunskap om vilka möjligheter och risker globaliseringen medför för u länder och fattiga människor behövs för att kunna fullfölja detta uppdrag. Svensk forskning kring dessa frågor sker främst vid universitet och högskolor genom finansiering av Sida samt inom ramen för Nordiska Afrikainstitutets verksamhet. Internationellt bedriver organisationer som utvecklingscentrum, och omfattande forskning om globalisering inom det utvecklingspolitiska området. Sida och dess avdelning för forskningssamarbete (SAREC) finansierar och förmedlar resurser för u-landsforskning. Denna verksamhet har ökat kraftigt i omfattning , från anvisade 1999 till beräknade . Målen för forskningssamarbetet genom Sida är att stärka utvecklingsländernas forskningskapacitet och främja utvecklingsrelaterad forskning. Cirka en tredjedel av Sidas anslag för forskningssamarbete går till bilateralt samarbete med u länder, i först hand för att utveckla nationell kapacitet. Regionalt stöd inklusive särskilda program utgör en annan tredjedel. Internationella forskningsprogram erhåller ungefär en fjärdedel. Stödet till u landsforskning i utgör av anslaget. Svenska forskare medverkar bl.a. som inbjudna samarbetspartners inom program som stärker u ländernas forskningskapacitet genom stöd till utveckling av universitet, forskningsinstitut och forskningsråd. Sidas u landsforskningsråd är ett särskilt program som vänder sig direkt till det svenska forskarsamhället. Det skall främja forskning av värde för utvecklingssamarbetet och öka möjligheterna att etablera forskningskontakter med utvecklingsländer. Sida har sammanlagt kommit att bli en betydande aktör inom det svenska forskarsamhället. utbetalades ca till 150 svenska universitetsinstitutioner. Sida svarade för tre fjärdedelar av all extern finansiering av u landsrelaterad forskning vid svenska universitet och högskolor. Sida kan bidra till ökade kontakter mellan svenska forskare och forskningsråd och internationellt u landsinriktad forskning. I takt med det ökade intresset för internationalisering ökar också förutsättningarna för samarbete och samfinansiering mellan Sida och andra forskningsfinansiärer i . Sida bidrar även till u-landsstudier på akademisk grundnivå genom bl.a. tillkomsten av - stipendieprogram. Nordiska Afrikainstitutets primära uppgift är att inom främja och driva vetenskaplig forskning om och att främja samarbete och kontakter mellan nordiska och afrikanska forskare.