prop · GP031d13 · 2001-09-20 00:00:00 — Föräldraförsäkringen, i kombination med de övriga ekonomiska familjestöden och barnomsorgen, bidrar till att såväl kvinnor som män kan vara aktiva på arbetsmarknaden eller studera även när deras barn är små. Regeringen bedömer att resultatutvecklingen varit positiv. En fortsatt utveckling med ett ökat nyttjande av männen i föräldraförsäkringen ses dock som önskvärd. Tillfällig föräldrapenning betalades ut för drygt 5 miljoner dagar . Antalet ersatta dagar 2001 beräknas till knappt 5,1 miljoner. Uttaget av tillfällig föräldrapenning har sjunkit 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 En viss ökning av antalet dagar beräknas dock ske . Uppgången bedöms dock till stor del vara tillfällig. Av antalet uttagna dagar med tillfällig föräldrapenning var männens andel , exklusive pappadagarna. Männens andel är på samma nivå som vid ingången . Inom den tillfälliga föräldrapenningen finns de tio s.k. pappadagarna i samband med barns födelse. nyttjade av papporna i förhållande då dagarna nyttjades av av de nyblivna papporna. Av de pappor som nyttjar pappadagarna är uttaget av dagar . Nyttjandet har minskat och kan förklaras av de låga födelsetalen. kan utgifterna förväntas öka något på grund av ökat antal födda barn. Tabell 4.6 Härledning av nivån 20022004 Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 19 anvisas under anslaget 21:2 Föräldraförsäkring för . beräknas anslaget till 22 respektive 23 . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Tabell 4.7 Anslagsutveckling 21:3 Underhållsstöd Anslaget disponeras för underhållsstöd till barn med särlevande föräldrar. Syftet med underhållsstödet är att barn som inte sammanlever med båda sina föräldrar ska garanteras en rimlig ekonomisk standard som systemet skall bidra till att båda föräldrarna skall ta sitt ekonomiska ansvar gentemot sina barn. Utgiftsutvecklingen för underhållsstödet är beroende dels av omvärldsfaktorer som samhället inte kan styra, dels av regelsystemet. Till den första kategorin hör antalet separationer, de återbetalningsskyldigas inkomstutveckling och totala antal barn samt födelsetalens utveckling. Om antalet bidragsberättigade barn förändras med 1 000 påverkar det utgifterna för underhållsstöd med ca . Faktorer som staten kan påverka är bl.a. underhållsstödets nivå, storleken på de procentsatser som bestämmer återbetalningsskyldigheten samt storleken på det grundavdrag på inkomsten som får göras innan återbetalningsskyldigheten beräknas. understeg utgifterna för underhållsstöd anvisade medel . För innevarande budgetår beräknas utgifterna till ca , vilket är ca 100 miljoner högre än anvisade medel. fanns det totalt 333 746 barn, 200 800 boföräldrar och 229 026 bidragsskyldiga föräldrar i underhållsstödssystemet. 305 516 barn fick fullt bidrag, , 13 083 fick underhållsstöd vid växelvis boende och 14 653 fick endast utfyllnadsbidrag. har inom ramen för sin tillsyn granskat försäkringskassornas beslut om underhållsstöd. RFV bedömer att handläggning av ansökan om underhållsstöd är bristfällig. redovisar i betänkandet Ur fattigdomsfällan (SOU 2001:24) en utvärdering av underhållstödet. Utredningens samlade bedömning är att underhållstödet uppfyller sina syften. Utredningen anser dock att det finns vissa brister, som bl.a. hänger samman med de dubbla syftena att reglera föräldrarnas inbördes relationer och att ge ett visst statligt ekonomiskt stöd. Enligt utredningens mening uppfyller underhållsstödet, i den form det nu har, i stort sett de krav som ställdes vid den senaste reformen. Nackdelarna med att det civilrättsliga systemet styrde det offentligrättsliga är borta. Myndiga barn riskerar inte, såsom i bidragsförskottssystemet, att behöva gå till domstol och stämma en av sina föräldrar för att få det statliga stödet. Syftet att i högre utsträckning ta till vara de bidragsskyldigas försörjningsförmåga och att staten skall kunna kontrollera sina utgifter har uppnåtts. Stödet uppfyller också flertalet av utredningens krav på ett väl fungerande system. Återbetalningskraven är enligt utredningen betungande för föräldrar som betalar för många barn, vilket i sin tur kan försvåra för dessa föräldrar att hålla regelbunden kontakt med sina barn. Skuldsättningen för de bidragsskyldiga till underhållsstöd är omfattande. Nästan en tredjedel av de bidragsskyldiga hade underhållsskulder hos kronofogdemyndigheten. hade även andra skulder, varav hälften hade andra skulder hos kronofogden redan när den första underhållsskulden lämnades över. Ökningen av antalet bidragsskyldiga hos kronofogden var störst åren efter det att stödet trädde i kraft, men har därefter avtagit avsevärt. Utredningen ansåg också att de samarbetssamtal som kommunerna erbjuder föräldrarna även bör omfatta ekonomiska frågor. Regeringen har för avsikt att göra vidare analyser av underhållsstödet inom ramen för beredningen av . Tabell 4.8 Härledning av nivån 20022004 förutsättn./volymer Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 2 anvisas för anslaget 21:3 Underhållsstöd för . beräknas anslaget till 2 448 000 000 respektive år. 4.8.421:4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner Tabell 4.9 Anslagsutveckling 21:4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner Anslaget disponeras för bidrag till kostnader för internationella adoptioner enligt lagen (1988:1463) om bidrag vid adoption av utländska barn. Bidrag lämnas med per barn. Bidraget administreras av () och de allmänna försäkringskassorna. Antalet adoptivbarn som kommer till från utlandet beräknas till 1 000 barn . Bidraget har höjts från till per barn från . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 21:4 Bidrag till internationella adoptioner. beräknas anslaget till vardera . Tabell 4.10 Anslagsutveckling 21:5 Barnpensioner Barnpensioner skall garantera barn, under vars ena eller båda föräldrar avlidit en rimlig ekonomisk standard. För barn som går i grundskola, gymnasium eller liknande kan barnpensionen förlängas, längst t.o.m. juni månad det år barnet fyller . Från anslaget bekostas barnpension i form av folkpension och allmän tilläggspension. Från och med redovisas barnpension i form av allmän tilläggspension under anslag 21:5 Barnpensioner. Fram finansierades folkpensions del inom barnpensionen med statliga medel. finansieras den liksom barnpension från ATP med sociala avgifter. Utgiftsutvecklingen är stabil och styrs främst av utvecklingen av medelpoängen inom ATP, basbeloppsutvecklingen, andel retoraktiva utbetalningar och utvecklingen av antalet barn med barnpension. En avvikelse med från prisbasbeloppet påverkar anslagsbelastningen med ca . Om medelantalet barnpensioner avviker med 100 stycken från prognosen påverkar detta anslagsbelastningen med ca . Under uppgick utgifterna för barnpension i form av folkpension och allmän tilläggspension till . Detta innebär att utgifterna understeg anslaget med ca . För innevarande budgetår beräknas utgifterna till . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 beräknas ungefär 28 900 barnpensioner i form av folkpension och 28 100 barnpensioner i form av allmän tilläggspension betalas ut. Antalet barnpensioner har sjunkit under ett flertal år och denna trend kan antas fortsätta . Effekterna av de nya reglerna avseende inkomstgrundad barnpension och efterlevandestöd till barn (prop. 1999/2000:91) har beaktats vid beräkningen av anslaget. gäller nya regler för barnpension. Barnpension från folkpension och ATP ersätts med inkomstgrundad barnpension och efterlevandestöd till barn. De barnpensioner som beviljats till och med omfattas av övergångsregler som överensstämmer med de gamla reglerna. Tabell 4.11 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 21:5 Barnpensioner . beräknas anslaget till . 4.8.621:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn Tabell 4.12 Anslagsutveckling 21:6 Vårdbidrag till funktionshindrade 1 Anslagsbeloppet belastas med statlig ålderspensionsavgift med 179 miljoner 2002, 184 miljoner 2003 och 2004. Syftet med vårdbidrag för funktionshindrade barn är att ge föräldrar möjlighet att i hemmet ta hand om funktionshindrat barn med behov av särskild tillsyn och vård. Från anslaget bekostas vårdbidrag till förälder med hemmavarande barn som är i behov av särskild tillsyn eller vård. Vid bedömning av rätt till vårdbidrag beaktas även merkostnader på grund av barnets sjukdom eller funktionshinder. För barn som vistas på institution eller enskilt hem genom samhällets försorg kan ferievårdbidrag utbetalas under vissa förutsättningar för den tid barnet vistas hemma. Vårdbidrag utbetalas som hel, tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels förmån. Vårdbidraget relateras till prisbasbeloppet. Hel förmån utgör av prisbasbeloppet. Vårdbidraget är skattepliktigt och pensionsgrundande. Ersättning för merkostnader som motsvarar av prisbasbeloppet kan betalas ut utöver det annars gällande maximibeloppet för helt vårdbidrag om vård- och tillsynsbehovet för ett barn är så stort att det räcker för att grunda rätt till helt vårdbidrag. Den del av vårdbidraget som motsvarar merkostnader är skattefri och inte pensionsgrundande. Utgiftsutvecklingen styrs främst av basbeloppsutvecklingen, andel retoraktiva utbetalningar och utvecklingen av antalet barn med vårdbidrag. En avvikelse med från prisbasbeloppet påverkar utgifterna för vårdbidrag med . Om antalet nettobidrag avviker med 100 stycken från prognostiserat antal påverkas utgiften för anslaget med . Under uppgick utgifterna för vårdbidraget till ca , varav ca bestod av merkostnadsersättningar. Det innebär att utgifterna detta år understeg anslaget med . För innevarande budgetår beräknas utgifterna till ca , jämfört med anslaget på . Med hänsyn till att det finns ett ingående underskott på beräknas anslagskrediten vid utgången av 2001 belastas med ca . har beslutat enligt regeringens proposition om Sjukersättning och aktivitetsersättning i stället för förtidspension (prop. 2000/01:96, bet. 2000/01:SfU15, rskr. 2000/01:257). Det innebär att den övre åldersgränsen för rätt till vårdbidrag höjs från det år barnet fyller . Den höjda åldersgränsen träder ikraft . Samhällsutvecklingen har inneburit att åldersgränsen för rätt till vårdbidrag blivit föråldrad. En höjning av den övre åldersgränsen anknyter bättre till det särskilda vårdsansvar som föräldrarna har. Till följd av de ändrade åldersgränserna ökar utgifterna med ca 100 miljoner 2003 och med ca 2004. RFV har genomfört tillsynsinsatser på samtliga försäkringskassor avseende beslutsunderlag och beslut i vårdbidragsärenden. Enligt RFV:s bedömning är försäkringskassornas handläggning av vårdbidrag bristfällig. Det rör sig särskilt om bristfälliga underlag bland ärenden som rörde barn med svåra beteendestörningar och diagnoser inom det spektrum som DAMP/ADHD/Tourettes syndrom etc. representerar. Med anledning av dessa iakttagelser avser RFV arbeta för att försäkrings- och konsultläkare på försäkringskassorna ska komma fram till gemensamma kriterier och kvalitetskrav med avseende på det medicinska underlaget i vårdbidragsärenden. Antalet vårdbidrag ökar och ökningen förväntas bestå . Det beror på att tillströmningen av vårdbidrag bedöms bli större än de som upphört. Ökningen av antalet vårdbidrag kan troligen förklaras med att regelverket utvecklats, att föräldrarnas kännedom om förmånen har ökat samt att det finns fler barn som är berättigade till förmånen, bl.a. som ett resultat av den s.k. avinstitutionaliseringen. Anslagsbehovet för utgår från det fastställda prisbasbeloppet . Beräkningen har grundats på utbetalning av i genomsnitt ca 18 400 hela vårdbidrag 2002. Till detta skall läggas en uppräkning på grund av retroaktiva utbetalningar och ferievårdbidrag samt statlig ålderspensionsavgift. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Tabell 4.13 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen därmed att 2 anvisas anslaget 21:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn . beräknas anslaget till 2 288 000 000 respektive 2 . 4.8.721:7 Pensionsrätt för barnår Tabell 4.14 Anslagsutveckling 21:7 Pensionsrätt för barnår Syftet med pensionsrätt för barnår är att stödja den förälder i familjen som har lägst inkomst och/eller tagit störst del av vårdnaden av barnet. Anslaget har tillkommit med anledning av det reformerade ålderspensionssystemet (prop. 1997/98:151, bet. 1997/98:SfU 13 och 14, rskr. 1997/98:315 och 320). Utgiftsutvecklingen styrs främst av pris- och inkomstbasbeloppens utveckling, utveckling av födelsetalen, timlöneutvecklingen, inflation och arbetslöshet. Om inkomstbasbeloppet skulle vara högre än enligt förutsättningarna skulle anslagsbelastningen bli ca högre. Om löneökningen förändras med en procentenhet blir utgifterna för anslaget ca högre. uppgick utgifterna för pensionsrätt för barnår till . För innevarande budgetår beräknas utgifterna till . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Det nya pensionssystemet är ett livsinkomstbaserat ålderspensionssystem. I ett sådant system finns behov av särskild kompensation för frånvaro från arbetsmarknaden som inte rimligen bör slå igenom som minskad pensionsrätt. Ett sådant exempel är föräldrar med små barn som ofta avstår helt eller delvis från att förvärvsarbeta. Även om föräldrapenningförmånen är pensionsgrundande inkomst i det reformerade pensionssystemet, kommer i ett livsinkomstbaserat ålderspensionssystem varje inkomstbortfall att påverka pensionsutfallet. Pensionsgrundande belopp för barnår skall kunna tillgodoräknas fr.o.m. det år barnet föds och t.o.m. det år då barnet fyller eller, om barnet är fött under någon av månaderna juli december, fr.o.m. det år då barnet uppnår t.o.m. det år då barnet fyller . Föräldrar med små barn skall därför ges pensionsrätt för barnår genom att tillgodoräknas pensionsrätt i form av pensionsgrundande belopp för barnår. Pensionsgrundande belopp för barnår tillgodoräknas med automatik och kräver inte någon ansökan från föräldern. Föräldrarna kan dock själva välja vem som skall tillgodoräknas pensionsgrundande belopp för barnår. För de fall där föräldrarna inte gör ett aktivt val kommer den förälder med det lägsta pensionsunderlaget att tillgodoräknas det pensionsgrundande beloppet. Eftersom barnårsrätten, om föräldrarna inte gör ett aktivt val, tillfaller den förälder som har lägst inkomst och det i hög utsträckning är kvinnor som har de lägsta inkomsterna kommer denna förmån främst kvinnor till godo. En person med flera barn skall inte kunna tillgodoräkna sig pensionsrätt för barnår dubbelt eller flerfaldigt. För föräldrar med mer än ett gemensamt barn i rätt ålder kan endast en av föräldrarna tillgodoräknas pensionsgrundande belopp för ett och samma barnår. För den förälder som tillgodoräknas pensionsgrundande belopp för barnår skall en fiktiv inkomst beräknas . Sådan fiktiv inkomst kan beräknas på tre sätt. som ger det förmånligaste utfallet för ett givet år används. Utfyllnad till förälderns pensionsgrundande inkomst året före barnet födelse, utfyllnad till av den genomsnittliga pensionsgrundande inkomsten för alla försäkrade under , ett för alla försäkrade enhetligt belopp. Utfyllnad kan ske upp till en viss pensionsgrundande inkomst. Endast inkomster upp till intjänandetaket beaktas vid jämförelserna. Utifrån det pensionsgrundande beloppet skall pensionsrätt beräknas av underlaget. För dessa pensionsgrundande belopp skall en statlig ålderspensionsavgift om betalas. Ålderspensionsavgiften betalas inte av den enskilde utan av staten och kallas för statlig ålderspensionsavgift. Det är denna avgift som skall belasta anslaget. Regeringen avser att förelägga förslag om förbättrad barnårsrätt för adoptivföräldrar. Avgiftsunderlaget, på vilket en statlig ålderspensionsavgift ska betalas, beräknas till . beräknas avgiftsunderlaget till 18 923 respektive . Tabell 4.15 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1 Här ingår reglering av preliminär ålderspensionsavgift 2002 på . Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 3 anvisas under anslag 21:7 Pensionsrätt för barnår . beräknas medelsbehovet till 3 501 000 000 respektive 3 .