prop · GO03135 · 2001-01-01 00:00:00 — I sitt av godkända betänkande 1998/99:LU10 framhöll lagutskottet att en mer ingående analys borde komma till stånd beträffande användningen vid marknadsföring av begrepp såsom legitimerad, auktoriserad och godkänd. Det borde enligt utskottet ankomma på regeringen att företa en sådan analys och att föreslå eventuella nödvändiga lagändringar. tillkännagivande överlämnades till regeringen . Med anledning av tillkännagivandet har det inom gjorts en ny undersökning och analys av de aktuella problemens art och omfattning. Studien har inneburit att den utvärdering som gjordes har följts upp med en närmare analys av härefter vunna erfarenheter. Undersökningen har gjorts i nära samarbete med berörda myndigheter och framför allt varit inriktad på frågan om vilka nackdelar det från konsumentskyddssynpunkt kan tänkas innebära att det inte finns någon helt entydig bestämning av begreppen legitimerad, auktoriserad och godkänd vid marknadsföringen av varor och tjänster. Den nu gjorda analysen, som till övervägande del baseras på undersökningsmaterial som och andra berörda myndigheter tillhandahållit , har lett fram till slutsatsen att de berörda problemen från konsumentskyddssynpunkt i huvudsak är möjliga att hantera utan ny lagstiftning. Undersökningen ger i varje fall inte stöd för bedömningen att avsaknaden av bestämda normer för användningen av de ifrågavarande begreppen orsakar konsumenterna så stora svårigheter att statsmakterna måste ingripa med lagstiftning. Regeringen är emellertid väl medveten om frågans betydelse och kommer självfallet att vidta nödvändiga åtgärder, inbegripet förslag till om särskild lagreglering, så snart förhållandena på området påkallar det. Regeringen avser att i det syftet upprätthålla en dialog med konsumentorganisationerna samt även fortsättningsvis ha en nära kontakt med berörda myndigheter på konsumentområdet. 15 Huvudpunkterna i propositionen Konsumentpolitikens mål och inriktning Följande mål föreslås gälla för konsumentpolitiken och skall vara styrande för såväl det nationella arbetet som för arbete i EU och andra internationella forum: * Konsumenternas ställning och inflytande på marknaden skall stärkas, inflytandemålet. * Hushållen skall ha goda möjligheter att utnyttja sina ekonomiska och andra resurser effektivt, hushållningsmålet. * Konsumenternas hälsa och säkerhet skall skyddas, säkerhetsmålet. * Sådana konsumtions- och produktionsmönster skall utvecklas som minskar påfrestningarna på miljön och bidrar till en långsiktigt hållbar utveckling, miljömålet. * Konsumenterna skall ha rätt till god vägledning, information och utbildning, kunskapsmålet. Konsumentaspekter bör beaktas när regeringens övriga politik och verksamhet utformas. För att kunna genomföra detta bör det inrättas ett råd för konsumentfrågor i , till vilket i första hand företrädare för de myndigheter och organisationer som har störst anknytning till konsumentfrågor kommer att inbjudas. För att ange verksamhetsinriktningen föreslås delmål gälla för konsumentpolitiken . Konsumentpolitikens verksamhetsinriktning för bör anges genom följande delmål: * Vägledning, information och utbildning till konsumenterna skall vidareutvecklas. * Ideella organisationer skall ges möjligheter till ökat inflytande i konsumentpolitiken. * Konsumenterna skall ges en starkare ställning på de finansiella marknaderna. * Arbetet med produktsäkerhet och marknadskontroll, särskilt när det gäller barns säkerhet, skall förstärkas. * Konsumentforskningen skall stödjas. * Konsumenterna skall ges förbättrad information om priser. * Konsumenterna skall ges bättre förutsättningar att agera på konkurrensutsatta marknader. * Miljömärkningen och den etiska märkningen skall få större spridning. Under respektive delmål redogör regeringen för vilka åtgärder som kan vara aktuella enligt följande: Vägledning, information och utbildning till konsumenterna skall vidareutvecklas * Den lokala konsumentvägledningen bör vara en frivillig uppgift för kommunerna. * Det statliga stödet till konsumentvägledningen övervägs vidare. * arbetar med en satsning på internetbaserad konsumentinformation, kompletterad med en telefonupplysning. * får i uppdrag att undersöka möjligheten att inrätta ett system för IT-baserad information om dagligvaror. * bör tillsammans med pröva om det är lämpligt att utveckla en särskild kursplan i konsumenträtt och privatekonomi eller om någon eller några befintliga kurser bör förtydligas så att de inrymmer sådana aspekter. Konsumentorganisationerna skall ges möjlighet till ökat inflytande i konsumentpolitiken * Ökade statliga medel utgår till Konsumentråd och Konsumenter i Samverkan. * ?n ekonomisk satsning på ungdomsprojekt genomförs . * En arbetsgrupp inrättas för att följa upp förslag från bl.a. den folkrörelsedag som konsumentministern inbjöd till . Konsumenterna skall ges en starkare ställning på de finansiella marknaderna * En ny rådgivningsbyrå för finansiella tjänster är under bildande i samarbete mellan branschorganisationer och myndigheter. * En samordning av information om avtalspensioner och statlig ålderspension skapas i samarbete mellan branschorganisationer och myndigheter. * ges i uppdrag att närmare analysera orsakerna till att konsumenterna hamnar i s.k. skuldfällor och att föreslå åtgärder mot överskuldsättning. * En utredning har tillsatts för att analysera frågor om konsumentskydd vid finansiell rådgivning. * får i uppdrag att verka för en förbättring av informationen om etiska fonder. Arbetet med produktsäkerhet, särskilt när det gäller barns säkerhet, skall förstärkas * Ett nytt EG-direktiv om produktsäkerhet kommer att antas och därefter kommer en översyn av produktsäkerhetsområdet att göras. * Regeringen kommer att verka för att konsumentintressena i större utsträckning beaktas i det europeiska standardiseringsarbetet. * En översyn av det svenska deltagandet i standardiseringsarbetet på produktsäkerhetsområdet bör göras. * Kommitténs förslag om skaderapportering kommer att behandlas i samband med regeringens kommande proposition om nationella mål för folkhälsan. Konsumentforskningen skall stödjas * Ekonomiskt stöd lämnas till i . * Ett vetenskapligt råd inrättas vid . Konsumenterna skall ges förbättrad information om priser * Prisinformationslagen ses över, bl.a. med avseende på lagens tillämpningsområde. * Arbetet med prisjämförelser utvecklas. Konsumenterna skall ges bättre förutsättningar att agera på konkurrensutsatta marknader * En ny rådgivningsbyrå på elområdet är under bildande i samarbete mellan branschorganisationer och berörda myndigheter. * får i uppdrag att i samarbete med och de olika sektorsmyndigheterna genomföra systematiska studier av konkurrensutsatta marknader från ett konsumentperspektiv. * Frågan om konsumentaspekter på konkurrensutsatta marknader bör diskuteras i det råd för konsumentfrågor som inrättas i . Miljömärkningen och den etiska märkningen skall få en större spridning * Frågor som gäller statens engagemang i den nordiska miljömärkningen Svanen bör behandlas i samband med att regeringen återkommer till angående konsument- och miljöfrågor. * Medel bör avsättas för att organisationer skall kunna söka bidrag för att utveckla kriterier för olika former av miljö- och etisk märkning, framför allt när det gäller livsmedel. De statliga konsumentmyndigheterna Målen för verksamheten vid anpassas efter de övergripande målen för konsumentpolitiken. Sammanfattning av Konsumentpolitiska kommitténs betänkande Starka konsumenter i en gränslös värld (SOU 2000:29) Uppdraget Uppdraget enligt direktiven till 2000 innebär att se över konsumentpolitiken till följd av de stora förändringar samhället genomgått . Vi har i uppgift att lämna förslag om hur den framtida konsumentpolitiken skall kunna ge människor förutsättningar att känna sig trygga som konsumenter och ha ett starkt inflytande över sin vardagssituation. Arbetet skall genomföras i ett tydligt EU-perspektiv, där det nordiska samarbetet är en viktig bas. Vi skall för detta ändamål göra en utvärdering och en översyn av de konsumentpolitiska målen och vid behov föreslå hur målen kan utvecklas och förbättras mot bakgrund av de nya förutsättningar som samhället ger. Vi skall också överväga vilka medel i form av lagstiftning och ekonomiska och andra resurser som bör utnyttjas för att bäst nå dessa mål. Genom tilläggsdirektiv har vi därtill fått i uppdrag att kartlägga rättsläget när det gäller konsumenternas möjlighet att få konsumentinformation om dagligvaror via Internet. Allmänna utgångspunkter Syftet med våra förslag är att de skall leda till en ökad satsning på konsumentpolitiken. Vår strävan har också varit att försöka finna en rimlig avvägning mellan vad det offentliga bör göra på konsumentområdet och vad som med fördel kan överlåtas till frivilliga organisationer eller anordnas av näringslivet genom frivilliga insatser. De förändringar i samhället som påverkar den framtida konsumentpolitiken är enligt vår mening främst den ökade internationaliseringen i allmänhet och EU-medlemskapet särskilt. Andra viktiga företeelser är den nya informationstekniken och de av- och omreglerade marknaderna. Den nya informationstekniken, IT, kan komma att innebära stora förändringar för konsumenterna på flera sätt. Frågan om IT-utvecklingens betydelse för konsumenterna har diskuterats i många olika sammanhang och mycket arbete pågår i , inom EU och globalt när det gäller konsumentskyddsaspekter i samband med IT. Det är enligt vår mening viktigt att konsumentintresset får en framträdande roll när det nya informationssamhället tar form. Konsumentpolitikens mål Konsumentfrågor återfinns inom de flesta områden. Det finns emellertid enligt vår mening en risk för att konsumentaspekterna inte i tillräcklig utsträckning beaktas när åtgärder vidtas utanför det traditionella konsumentpolitiska området, vilket kan leda till att de konsumentpolitiska insatserna försvagas eller till och med motverkas. Vi föreslår: * I instruktionerna för myndigheter som har till uppgift att verka för konsumentintresset bör finnas en hänvisning till de konsumentpolitiska målen. * Ett Konsumentdepartement inrättas. I ansvarsområdet bör ingå, förutom de frågor som hör till konsumentområdet, även sådana livsmedelsfrågor som har en direkt betydelse för den enskilde konsumenten. De nu gällande konsumentpolitiska målen är relevanta och fungerar i huvudsak väl. Vi föreslår: * Det bör uttryckligen anges att de konsumentpolitiska målen skall beaktas på alla områden och gälla för såväl det nationella som det svenska konsumentpolitiska arbetet i internationella sammanhang. * De nu gällande konsumentpolitiska målen utökas med ett nytt mål som tar sikte på att tillgodose konsumenternas behov av bra utbildning, information och vägledning. Enligt vår mening bör dagens metod med långsiktiga prioriteringar, som t.ex. baskonsumtion, frångås till förmån för ett mera flexibelt synsätt. Prioriteringen av konsumentpolitiska insatser, såväl , bör i större utsträckning ske på myndighetsnivå med utgångspunkt från de övergripande målen. Vi föreslår: * skall ta egna initiativ och ha en beredskap för att snabbt kunna agera på aktuella företeelser samt ha ett övergripande ansvar för konsumentfrågor och en samordnande och pådrivande roll inom hela det konsumentpolitiska området. * skall ge regeringen en redovisning av relevanta myndigheters konsumentpolitiska insatser. De rapporter som föreslås lämna till regeringen bör kunna tjäna som underlag för bedömning av konsumentpolitikens utveckling. Vi föreslår: * Regeringen bör lägga fram en konsumentpolitisk proposition eller skrivelse till , där de ovan nämnda redovisningarna bör kunna tjäna som underlag. Den svenska konsumentpolitiken i EU och internationellt De nationella svenska konsumentpolitiska målen har visat sig fungera väl som utgångspunkt för såväl arbetet inom gemenskapen som annat internationellt arbete. Den generella utgångspunkten för de svenska insatserna skall därför vara de mål som gäller för den nationella svenska konsumentpolitiken. Vi föreslår bland annat: * bör arbeta för en fungerande gemensam europeisk marknad som har konsumenternas förtroende. * bör inom EU verka för att konsumenterna blir medvetna om sambandet mellan konsumtionsmönster och miljön och att de, bl.a. genom tydligare information, ges reell möjlighet att genom sin konsumtion främja en långsiktigt hållbar utveckling. * Ett europeiskt institut/centrum för konsumentforskning bör upprättas och stödjas av EU. bedriver ett omfattande internationellt arbete där EU-frågorna utgör tyngdpunkten. De frivilliga organisationernas arbete utgör ett viktigt och nödvändigt komplement till de statliga insatserna. Vi föreslår: * och de frivilliga organisationerna bör få ökade resurser för sitt arbete med konsumentfrågor inom ramen för det europeiska och övriga internationella arbetet. * bör regelmässigt, tillsammans med ansvarigt departement, delta då frågor med anknytning till ansvarsområde diskuteras i råds- och kommissionsarbetsgrupper inom EU. konsumentverksamhet Konsumentverksamhet bedrivs i 240 av landets kommuner och saknas därmed i 49 av kommunerna. Det innebär att närmare en miljon konsumenter saknar konsumentverksamhet. Verksamheten i de kommuner som har konsumentvägledning är dessutom mycket varierande och bedrivs i vissa kommuner på en nivå som inte är tillfredsställande. Vi föreslår: * konsumentverksamhet görs till en obligatorisk uppgift. Kommunerna får organisera verksamheten på det sätt de finner lämpligt. Det är dock viktigt att den utformas på ett sätt som ger konsumenterna god tillgång till verksamheten. * materialservice, kursutbud och övriga stöd till den kommunala konsumentverksamheten bör utökas och förstärkas. Kurser och material skall tillhandahållas utan kostnad för kommunerna. * Staten bidrar med finansieringen av kommunernas konsumentverksamhet av kostnaden för löner, andra personalkostnader och driftskostnader. Frivilliga organisationer Drygt 50 organisationer i uppger att de är engagerade i konsumentfrågor. Bland organisationer med konsumentfrågor som huvudprogram kan främst nämnas de två paraplyorganisationerna Konsumentråd och Konsumenter i Samverkan. Dessa två erhåller särskilda statliga bidrag för sin verksamhet. Den nationella och internationella konsumentrepresentationen måste förstärkas kraftigt om det skall vara möjligt att med trovärdighet och framgång hävda konsumentintresset på de nya och större marknader som växer fram. Vi föreslår: * Konsumentråd och Konsumenter i Samverkan bör få väsentligt ökade resurser för att fullgöra sina ökande åtaganden nationellt och internationellt. * För att nå ut till unga konsumenter bör en riktad satsning med projektstöd göras för att stärka ungdomar i deras roll som konsumenter. * För att stärka ställningen hos dem som har bristande kunskaper i svenska språket bör resurser avsättas för ett femårigt projekt med ekonomiskt stöd till lokala organisationer som vill öka konsumentkunskaperna och förbättra medlemmarnas och andra konsumenters möjligheter att hävda sin rätt som konsumenter. Finansiella tjänster Vi överlämnade till regeringen delrapporten tjänster från ett konsumentperspektiv, vilken har utgjort ett diskussionsunderlag för vårt fortsatta arbete. Konsumentskyddet behöver förstärkas på ett antal områden. Vi föreslår i huvudsak: * Utökad undervisning i privatekonomiska frågor i skolan. * ges i uppdrag att närmare analysera orsakerna till s.k. skuldfällor (t.ex. varför konsumenterna tar lån med mycket höga räntor) och att föreslå lämpliga åtgärder för att komma till rätta med problemet. * Bestämmelser bör införas i konsumentkreditlagen med bl.a. ett uttryckligt krav på kreditprövning, krav på att kostnaden för en kredit skall anges i kronor i bl.a. marknadsföringen och delvis nya förutsättningar för betalningsansvar vid förlust av kontokort och PIN-kod. * Konsumentskyddet beträffande de finansiella institutens ansvar vid rådgivning förstärks genom lagstiftning. * ges i uppdrag att i samråd med verka för en kvalitetshöjning av informationen om finansiella tjänster. * Prisinformationslagen görs tillämplig på samtliga finansiella tjänster. * Informationsskyldigheten vid betaltjänster utökas genom lagstiftning. * och ges i uppdrag att genom en dialog med parterna på avtalspensionsområdet uppnå en samordning av information om den allmänna pensionen och avtalspensionen samt att undersöka möjligheterna och formerna för en gemensam central och lokal rådgivning till allmänheten om pensionsfrågor. Hushållsekonomiska analyser arbete inom det hushållsekonomiska området startade med beräkningar av skäliga levnadskostnader för några vanliga budgetposter. Analyserna har varit och är av stort värde, men det finns enligt vår mening utrymme för förbättringar och utveckling. Vi föreslår: * Materialet bakom analyserna bör kompletteras och bearbetningen av de insamlade uppgifterna justeras och fördjupas. Budgetrådgivning och skuldsanering Vid sidan av den ovan beskrivna konsumentvägledningen tillhandahåller kommunerna budget- och skuldrådgivning. Verksamheten, som är obligatorisk enligt lag, är mycket varierande i omfattning och kvalitet. Väntetiderna är på vissa håll oacceptabelt långa. Vi föreslår: * Det bör ske en renodling mellan kommunerna och kronofogdemyndigheterna vad gäller arbetsuppgifter. * bör i ökad utsträckning följa och utvärdera kommunernas verksamhet vad gäller budget- och skuldrådgivning. * Forskningsprojekt bör initieras av och bl.a. analysera orsakerna till överskuldsättning samt effekterna av skuldrådgivning och skuldsanering. Produktsäkerhet Att skydda konsumenternas hälsa och säkerhet är ett av de övergripande målen för den svenska konsumentpolitiken. Det är också ett prioriterat område inom EU. Många myndigheter arbetar med konsumentsäkerhet. Det ger utrymme för stora satsningar, men ställer också krav på samordning. Det är angeläget att resursfördelningen mellan olika myndigheter sker på ett sådant sätt att var och en av dessa har en faktisk möjlighet att bedriva verksamheten på det sätt som regeringen avsett. Vi föreslår: * bör ges utökade resurser för att kunna bedriva en marknadskontroll som tillgodoser konsumenternas rätt till säkra produkter och uppfyller de åtaganden som har när det gäller den inre marknadens funktion. * Vad gäller standardiseringsarbetet bör staten verka för att rutiner och procedurer, t.ex. röstningsregler, tillämpas som ger konsumentintresset ett väsentligt inflytande. * En långsiktig finansiering bör säkerställas för ett skaderegister över hem- och fritidsolyckor med grund i det nuvarande . Konsumentforskning Konsumentforskningen har en viktig funktion att fylla i fråga om kunskap om konsumenters behov, problem och beteenden. Den nuvarande forskningen överensstämmer enligt vår mening inte med samhällets behov vad gäller bredd och omfattning. Vi föreslår: * Konsumentvetenskap som samlingsbegrepp för konsumentforskning bör etableras som vetenskaplig disciplin vid universitet och högskola. Forskarutbildning och karriärmöjligheter på olika nivåer bör ordnas för att forskare skall uppmuntras att söka sig till den konsumentvetenskapliga forskningen. * Ett nationellt på universitet/högskolenivå bör inrättas för att höja statusen på området och ge det en egen identitet i forskarvärlden. * En uppbyggnad av varaktiga forskarnätverk bör stimuleras. * Forskningsfinansieringen bör ske via ett forskningsråd. En omfördelning av forskningsresurser från andra forskningsområden bör ske till förmån för konsumentforskningen. Konsumentfrågor i skolan För att kunna bli en kunnig, medveten och stark konsument krävs det att grundläggande kunskaper i konsumentfrågor förmedlas redan under skolåren. Det har framgått att konsumentfrågorna har en otydlig roll i skolan och att ämnets gränsöverskridande karaktär ofta medför att området inte prioriteras i undervisningen. Vi föreslår: * Kursplanen för ämnet hemkunskap i bör kompletteras med uppgifter och mål med inriktning på konsumentfrågor. Antalet garanterade undervisningstimmar bör utökas. Namnet bör ändras till hem- och konsumentkunskap. * I gymnasieskolan bör konsumentkunskap införas som ett nytt obligatoriskt skolämne. Ett viktigt inslag i ämnet bör vara undervisning i privatekonomi. * Både i och i gymnasieskolan bör de konsumentrelaterade frågor som har anknytning till andra ämnen behandlas inom ramen för dessa ämnen och utgöra ett komplement till det särskilda konsumentämnet. Förslagen medför att statens krav på konsumentundervisningen i skolan blir mer uttalade. bör statens stöd till konsumentundervisningen utvecklas och förstärkas. Vi föreslår: * och bör gemensamt svara för att stödet till konsumentundervisningen i skolan utökas. bör utveckla utbudet av läromedel och annat undervisningsmaterial för konsumentkunskapen. bör genomföra ett granskningsprojekt av konsumentundervisningen i grund- och gymnasieskolan. En grundläggande förutsättning för en god konsumentundervisning i skolan är att lärarna har en hög kompetens i sakfrågorna. Vi föreslår: * Konsumentkunskap bör vara ett kunskapsområde i lärarutbildningen. Konsumentinformation om dagligvaror Det finns konsumentgrupper som är i behov av riktad information, t.ex. synskadade samt allergiker och personer med överkänslighet. Detta behov bör i stor utsträckning kunna tillfredsställas genom utvecklingen av konsumentinformation i databaser och på Internet. Det krävs dock ytterligare insatser. Vi föreslår: * ges i uppdrag att ta fram rekommendationer dels om information om dagligvaror till grupper i behov av särskilt stöd, dels om hur tillgången till tydlig varuinformation kan förbättras i dagligvarubutikerna. Vad gäller frågan om märkning av dagligvaror generellt har en särskild utredare kartlagt det gällande regelverket. Vi ställer oss bakom flera av utredarens förslag som syftar till att stödja vissa grupper t.ex. synskadade. Genom de nya Internetbutikerna har skapats ett nytt sätt för konsumenten att köpa varor och tjänster. Det är emellertid viktigt att konsumenterna även på Internet får tillgång till information om produkterna. Vi föreslår: * ges rätt att meddela närmare föreskrifter om hur och var prisinformation skall lämnas vid handel på Internet. * ges i uppdrag att inleda en dialog med företrädare för näringslivet i syfte att undersöka intresset för och behovet av ett IT-baserat varudeklarationssystem i efter en dansk förebild. Rådgivning inför bostadsköp Vi anser att det finns behov av en saklig och objektiv konsumentrådgivning på bostadsköpsområdet. Anskaffandet av en bostad och boendet i sig innebär stora utgifter för konsumenterna. Det är viktigt att konsumenterna kan fatta beslut i sådana frågor på en objektiv och saklig grund. Vi föreslår: * Ett organ för konsumentrådgivning i samband med bostadsköp inrättas. Rådgivningen bör organiseras och finansieras med och som förebilder. Nya marknader har fler och fler tjänster som tidigare tillhandahållits i offentlig regi av- och omreglerats. Verksamheterna har alltmer kommit att utföras antingen av privata företag eller av statliga eller kommunala bolag på kommersiell basis. Förändringsprocessen har i många fall varit positiv, men den har också skapat problem för konsumenterna. Vi föreslår: * Konsumenttjänstlagen ses över i syfte att bredda lagens tillämpningsområde. * Genom införande av kvalitetsstandarder tydliggörs vilka krav konsumenterna kan ställa på den som tillhandahåller en tjänst. Sådana dokument kan vidare komma att underlätta och minska behovet av tvistlösning. * Utveckling av branschfinansierade organ för rådgivning och hantering av klagomål från konsumenter. * ges i uppdrag att tillsammans med genomföra systematiska studier av de av- och omreglerade marknaderna från ett konsumentperspektiv. roll är den centrala myndigheten på konsumentområdet. Verkets insatser är avgörande för möjligheten att uppnå de konsumentpolitiska mål som statsmakterna ställer upp.