prop · GP034 · 2001-09-28 00:00:00 — Bidrag kan lämnas för del av kostnader för projektledning, utredningar eller för vidareutbildning av personal som berörs av en omstrukturering. I budgetpropositionen bedömer regeringen att högst från anslaget 91:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting, behöver användas för att initiera samverkansprojekt mellan kommuner och mellan landsting. Regeringen kommer att utforma principerna för bi- dragets fördelning och administration. I utformningen av principerna skall särskilt jämställdhetsperspektivet beaktas. Regeringen avser att tillsätta en parlamentarisk kommitté med uppgift att utreda vissa frågor rörande det kommunala statsbidrags- och utjäm- ningssystemet. Kommittén uppgift blir främst att se över kostandsutjäm- ningen för kommuner och landsting och särskilt beakta effekterna av be- folkningsminskningar. 9.2.8Utökad dialog mellan staten och kommuner med särskilda omstruktureringsproblem Regeringens bedömning: Erfarenheterna från Omställningsgruppens arbete med strategiska utvecklingsinsatser bör tillvaratas. Mot bakgrund av dessa bör arbetsmetoder för samverkan mellan staten och kommuner med omstruktureringsproblem främst, på grund av näringslivets omvandling, utvecklas. De bör syfta till att förbättra statens möjligheter att bistå kommuner som önskar hjälp med att mo- bilisera sina befintliga utvecklingsresurser och sin långsiktiga utveck- lingspotential. Skälen för regeringens bedömning : Omställningsgruppen inrättades inom som en följd av försvarspropositionen Det nya försvaret (1999/2000:30). Regeringens skrivelse 1999/2000:33 Ut- vecklingsprogram för kommuner med särskilda omställningsproblem främst på grund av strukturomvandlingar inom Försvarsmakten beskriver det uppdrag som arbetsgruppen, som senare kom att kallas Omställ- ningsgruppen, har. Omställningsgruppens åtagande och dess arbetsfor- mer har redovisats i avsnitt 4. En oberoende utvärdering av omställningsgruppens arbete kommer att påbörjas med syfte att följa upp och analysera meto- der och arbetsformer. Regeringen kan dock redan nu konstatera att omställningsprocessen i Prop. 2001/02:4 försvarsorterna har bidragit till att öka de berörda kommunernas förmåga att mobilisera egen utvecklingskraft. Regeringen bedömer därför att det är värdefullt att utveckla arbetsmetoder som främst syftar till att förbättra statens möjligheter att bistå kommuner för att de skall bättre själva kunna utnyttja sina långsiktiga utvecklingsmöjligheter. Med detta avses främst olika former av process- och dialogstöd. Utvärderingen av omställnings- gruppens arbete kommer att utgöra underlag för utformningen av sådana metoder. Regeringen avser att återkomma till med förslag . 9.2.9Särskilda delegationer för starkare regioner Regeringens bedömning: Det finns ett ytterligare behov av särskilda stimulansåtgärder i vissa delar av landet. Regeringen anser därför att särskilda delegationer med tidsbegrän- sade mandat att medverka till att i dialog med regionala och lokala aktörer långsiktigt stärka utvecklingen inom de mest utsatta lokala arbetsmarknadsregionerna i norra inland respektive delar av Bergslagen, och , bör inrättas. Skälen för regeringens bedömning: Regeringen analyserar löpande den regionala utvecklingen i landets olika regioner. Inför denna proposi- tion har också den regionalpolitiska utredningen prognostiserat och ana- lyserat den framtida utvecklingen. Även andra aktörer har uppmärksam- mat den allvarliga situationen i många regioner. Till exempel har TCO lagt fram en rapport över den framtida utvecklingen Det enkel- riktade . Samtliga aktörer pekar entydigt mot att det finns ett par samman- hängande områden, delvis av olika karaktär, som kommer att ha särskilda svårigheter att uppnå en positiv utveckling. Det ena området är norra inland, i detta sammanhang definie- rat som nationellt stödområde A. Området har stora geografiska läges- nackdelar; det befinner sig i periferi, det är mycket glest befol- kat och har ett kallt klimat. Företagen i området har stora avstånd till större, både nationella och internationella marknader. Det tillhör EG:s strukturfonders högst prioriterade målområde 1. Det andra området består av delar av Bergslagen, och . De bakomliggande problemen och sannolikt även de möj- liga lösningarna är där av delvis annorlunda karaktär. Den pågående strukturomvandlingen av traditionella svenska basnäringar har här medfört de största problemen. Liknande problem som i dessa områden har uppstått, t.ex. i vissa kommuner som drabbats av särskilda omställningsproblem på grund av strukturomvandlingar inom Försvarsmakten. För att stödja en positiv utveckling av arbetsmarknaden och en övergång till nya näringar i dessa kommuner har regeringen tillsatt en särskild arbetsgrupp, Om- ställningsgruppen. Omställningsgruppens arbete är ännu inte slutfört och någon slutlig ut- värdering av arbetet har därför ännu inte kunnat ske. dömning är dock att gruppens arbetssätt, att initiera och driva en föränd- Prop. 2001/02:4 ringsprocess tillsammans med utvecklingsansvariga i kommunerna, före- faller vara ändamålsenligt och effektivt. Regeringen avser mot denna bakgrund att inrätta särskilda delegationer med tidsbegränsade mandat att medverka till att i dialog med lokala och regionala aktörer långsiktigt stärka utvecklingen inom de mest utsatta lokala arbetsmarknadsregionerna i norra inland och i delar av Bergslagen, och . En ytterligare erfarenhet av Omställningsgruppens arbete är att arbetet bör inriktas mot utveckling av lokala arbetsmarknadsregioner, i vissa avseenden kanske större områden. Detta överensstämmer också med t.ex. den regionalpolitiska utredningens betoning av lokala arbetsmarknaders funktion. Att ta del av delegationernas resurser är ett erbjudande till in- tresserade samverkande kommuner; arbetsmetoden innebär i sig ingen ändrad ansvarsfördelning mellan stat och kommun. Det är dock ange- läget att delegationernas arbete inriktas mot, att inom den rådande arbets- fördelningen, lyfta fram den avgörande roll som spelas av att ansvars- tagande aktivt och dynamiskt partnerskap med lokal och regional förank- ring. Ett syfte med att inrätta dessa delegationer är också att öka kunska- perna på nationell nivå om utvecklingsförutsättningarna i dessa områden. Regeringen avser att närmare utforma delegationernas uppgifter efter samråd med berörda myndigheter och organisationer. Delegationen för norra inland skall som en prioriterad fråga bedöma särskilda behov av strukturer för och samordning av distansutbildning inom stöd- område A. finns statliga stödinsatser för att göra distansutbildningen mera tillgänglig och utveckla infrastrukturen för vuxnas lärande. Berörda kommuner skall särskilt uppmärksammas på dessa möjligheter. Delegationerna bör, inom befintliga budgetramar, för- foga över medel för begränsade utrednings- och konsultinsatser, medan genomförandet av eventuella åtgärdsförslag skall inrymmas inom befint- liga ramar inom de utgiftsområden som respektive departement svarar för. Regeringens bedömning: bör ett pro- gram för insatser med strategisk inriktning med syfte att långsiktigt stärka lokal näringslivsutveckling med fokus på en eller flera lokala arbetsmarknadsregioner inrättas. Programmet bör omfatta totalt högst . Skälen för regeringens bedömning : kommer strukturella förändringar, såväl demografiska som nya ekono- miska förutsättningar, att ställa stora krav på landets arbetsmarknads- regioner. kräver övergången till ett allt mer kunskapsintensivt samhälle att de lokala arbetsmarknadsregionerna förmår attrahera kom- petent arbetskraft och stärka näringslivsstrukturen med såväl nya som växande företag. initierade 1998 ett samverkansprojekt tillsammans med 52 Prop. 2001/02:4 kommuner och . rade och analyserade de berörda kommunerna åtta s.k. kommunfamiljer med liknande näringslivsstruktur uppdelat på likheter och möjligheter . Områden som diskuterades var bl.a. entreprenörskap, nätverksekonomi, samverkan högskolan näringsliv kommun samt dialogarenor. Arbetet har bland annat resulterat i slutrapporter från de åtta kommunfamiljerna och kompletterats med underlag från forskare och experter inom olika sakområden. Dessa rapporter har därefter sammanfattats i den gemen- samma rapporten för lokal tillväxt. Därefter har till- sammans med och ett antal kommuner gått vidare med fyra arbetsgrupper inom områdena behovet av lokal närings- politik, entreprenörskap som drivkraft, regionala kunskapsmiljöer i hela och ökad lokal anknytning i de regionala tillväxtavtalen. Arbetet bedrivs via processtöd och metodutveckling i ett antal pilotprojekt samt via nationell erfarenhetsspridning. Regeringen bedömer att det är av stor vikt att den lokala nivåns förut- sättningar får genomslag i den regionala utvecklingspolitiken. Detta är även en av slutsatserna som framkommit i utvärderingen av det första årets arbete med regionala tillväxtavtal (Ds 2001:15). Den lokala arbets- marknaden är den viktigaste basen för näringslivets rekrytering av ar- betskraft. Den lokala nivån har därför en viktig roll i samspelet med näringslivet och i arbetet med att skapa förutsättningar för en dynamisk utvecklingsmiljö. överlämnade sitt slutbetänkande Mera värde för pengarna (SOU 2001:31). Kommittén påpekar i betän- kandet att det, enligt rådande lagstiftning, är möjligt att arbeta med lång- siktiga konkurrensstrategier och att planera upphandlingar på sådant sätt att även mindre och medelstora leverantörer har möjligheter att delta i offentlig upphandling. Härigenom kan det lokala näringslivet stärkas. finns emellertid i vissa fall bristande kunskap om möjligheterna att åstadkomma detta i samband med upphandlingsförfarandet. Betänkandet bereds inom . Regeringen avser att inrätta ett särskilt program utifrån erfarenheterna av arbetet med lokal näringslivsutveckling, särskilt den del av arbetet som utmynnade i arbetsgruppen som arbetar för ökad lokal anknytning i de regionala tillväxtavtalen. Programmet bör innehålla åtgärder som långsiktigt stärker lokal näringslivsutveckling. Särskilt skall, i linje med denna propositions inriktning, förutsättningar och utvecklingsbehov av lokala arbetsmarknadsregioner främjas, främst genom metod- och pro- cesstöd samt genom den lokala arbetsmarknadsregionens koppling till regionala tillväxtavtal/tillväxtprogram. Programmet skall främja sam- verkan mellan kommuner, kommungrupperingar och den regionala ni- vån. Regeringen avser att ge i uppdrag att, i samråd med och , utforma och genomföra programmet . För genomförandet avsätts högst . Regeringens förslag: Ett pendlingsbidrag för veckopendling skall in- föras på försök. Bidraget skall gälla från . Skälen för regeringens förslag: har fastslagit att en geografisk och yrkesmässig rörlighet är nödvändig för att få en väl fungerande arbetsmarknad. Senast med anledning av propositionen En rättvisare och tydligare arbetslöshetsförsäkring (prop. 1999/2000:139). En av arbetslöshetsförsäkringens centrala utgångspunkter är att utform- ningen skall vara förenlig med arbetsmarknadspolitikens mål om en väl fungerande arbetsmarknad, vilket bl.a. kännetecknas av en hög omställ- ningsförmåga som främjar tillväxten. I ett skede med en växande arbetsmarknad bestäms antalet arbeten som skapas i stor omfattning av effektiviteten i sökprocessen på arbetsmark- naden. För det första genom att aktivt arbetssökande innebär att en brist på arbetskraften inte uppstår. Det verkar begränsande på löneökningar som därmed förhindrar en löne- och prisspiral och tvingar fram en re- striktiv penningpolitik som i sin tur begränsar efterfrågan på arbetskraf- ten. För det andra innebär en effektiv sökprocess att arbetsgivarna kan expandera produktionen. Det är således på en mer balanserad arbets- marknad som tillgängligheten till arbetssökande bestämmer takten i sys- selsättningsökningen. För det tredje ökar sannolikheten att individen skall få arbete om arbete söks inom alla yrkesområden och inom en vid pendlingsregion. i en ersättningsperiod inom ar- betslöshetsförsäkringen får den arbetssökande begränsa sitt sökområde till lämpliga arbeten inom sitt yrke och närområdet. Därefter skall den arbetssökande inom ramen för den individuella handlingsplanen, där hänsyn har tagits till vad som är lämpligt arbete för individen, vidga sitt sökområde såväl yrkesmässigt som geografiskt. Om arbete på annan ort betraktas som lämpligt för den arbetssökande, kan det medföra att han eller hon måste flytta. I somliga fall kan pendling framstå som ett bättre alternativ än att flytta, då rekryteringsproblem uppstått i vissa regioner och inom vissa yrkesgrupper. I andra fall kan individen öve r- väga att pendla innan beslut om att flytta fattas. I om Arbetskraftens rö rlighet ett smörjmedel för tillväxt (2000) nämns att ett sådant bidrag kan vara samhällsek onomiskt lönsamt, om det innebär att flaskhalsar i ekonomin kan undvikas och om bidragets storlek antar rimliga nivåer. De nuvarande reglerna för pen dlingsstöd ger inte rätt till bidrag för hemresa till arbetslösa som fått anställning på sådant avstånd från hem- orten att veckopendling är ett lämpligt alternativ. Starthjälpen i dess nu- varande utformning är inte heller tillräcklig för att stimulera rö rligheten eftersom den inte täcker kostnader vid pendlingsresor. För att skyndsamt stimulera rörligheten på arbetsmar knaden för ar- betslösa, som av t.ex. familjeskäl inte kan flytta på kort sikt, bör ett bi- drag till veckopendling införas på försök från . Bidra- get skall riktas till arbetslösa som får arbete i regioner med a rbetskrafts- brist och som har ett yrke där arbetslösheten är hög på hemorten. get bör avse en fri hemresa . Den som beviljas stöd skall Prop. 2001/02:4 kunna få detta under sammanlagt högst under en tvåår s- Bidraget skall få lämnas till en arbetslös som fått anstäl lning . Villkoren för att få pendlingsbidrag för veckopen dling bör i övrigt vara desamma som reglerna för nuvarande da gpendling. Utgifterna för stödet beräknas till högst och bidraget beräknas om- fatta ca 1 000 personer . Förslaget p åverkar inte ramen för utgifts- område 13. Regeringens bedömning: En utredning med uppdrag att göra en översyn av de rörlighetsstimulerande medlen inom arbetsmarknadspolitiken, med särskild tyngdpunkt på flyttningsbidragen, bör tillsättas. Även andra möjligheter att främja tillgången till nyckelpersoner i mindre lokala ar- betsmarknadsregioner bör övervägas. Utredningens förslag: Den regionalpolitiska utredningen påpekar att det är särskilt viktigt med stor rörlighet för mindre lokala arbetsmark- nadsregioner, bl.a. för att de skall kunna attrahera kvalificerad arbets- kraft. Utredningen övervägde införande av ett bidrag till avbetalning av studielån för högskoleutbildade. Förslag med denna inriktning framför- des till utredningen från ett flertal håll. Utredningen valde att uttala att ett alternativ kan vara att pröva ett sådant system i mer begränsad skala för att rekrytera nyckelpersoner till vissa mindre lokala arbetsmarknads- regioner. Remissinstanserna: Ett stort antal remissinstanser framför förslag om avskrivning av studielån som regionalpolitiskt medel. Skälen för regeringens bedömning : Enligt regeringens uppfattning bör frågan om ett eventuellt bidrag till betalning av studieskulder ses i ett vidare perspektiv. Tillgång till kvalificerad arbetskraft är en av de viktigaste förutsätt- ningarna för att uppnå en framtida tillväxt inom mindre lokala arbets- marknadsregioner. Ett flertal olika åtgärder behöver vidtas för att mindre arbetsmarknadsregioner, särskilt i områden med geografiska lägesnack- delar, skall bli tillräckligt attraktiva för att de skall få en tillfredsställande försörjning med kvalificerad arbetskraft. Detta gäller främst för att näringslivet skall kunna utvecklas och konkurrera på marknaden i fram- tiden, men i ökad utsträckning också för att en god service- och välfärds- nivå skall kunna upprätthållas i dessa regioner. Regeringen betonade i propositionen Förnyad arbetsmarknadspolitik för delaktighet och tillväxt (prop. 1999/2000:98) att en av arbetsmark- nadspolitikens huvuduppgifter är att underlätta geografisk rörlighet. En geografisk och yrkesmässig rörlighet är nödvändig för att få en väl fun- gerande arbetsmarknad. Det är viktigt att uppnå en ökad rörlighet också till mindre lokala arbetsmarknader. har i en nyligen publicerad rapport, Arbetsför- medlingens arbete med geografisk rörlighet (RRV 2001:20), särskilt koncentrerat sig på hur flyttningsbidragen används för att stimulera rör- Med flyttningsbidrag avses i rapporten bohagstransport och start- Prop. 2001/02:4 hjälp. samlade bedömning är att starthjälpen har liten betydelse för flertalet individers beslut att flytta men bohagstrans- porten har en något större betydelse, särskilt för personer som flyttar långt från hemorten. Regeringen anser att det finns skäl att utreda hur ett system med rör- lighetsstimulanser för individer skulle kunna konstrueras, och vilka effekter som skulle kunna förväntas av ett sådant system. Möjligheter att genom olika insatser stödja medföljande bör särskilt uppmärksammas. I uppdraget bör ingå att kartlägga förekomst och effekter av olika individ- stöd i övriga . 9.2.13Lokala och regionala resurscentra för kvinnor Regeringens bedömning: Även i fortsättningen bör särskilda insatser för kvinnor genomföras för att stärka kvinnors situation på arbets- marknaden, som företagare och för att tillvarata deras initiativ och kompetens i det regionala utvecklingsarbetet. För perioden 20022004 bör avsättas för att täcka del av kostnaderna för basfinansieringen vid regionala och lokala resurscenter för kvinnor. Dessutom bör vissa särskilda medel till projekt som drivs vid dessa center avsättas. Underlagsrapporter: Expertgruppen för Jämtegrering av regional- politiken föreslår bl.a. att verksamheten med lokala och regionala resurs- centra får en fastare struktur och att de ges möjlighet att arbeta mer lång- siktigt. Den föreslår även att dessa centra skall delta i arbetet med de regionala tillväxtavtalen. nationellt resurscentra för kvinnor föreslår bl.a. att, förutom projektmedel, bör särskilda medel av- sättas för att täcka centrenas kostnader för personal, lokaler, administra- tion och dylikt. Skälen för regeringens bedömning : Regionala och lokala resurs- centra för kvinnor finns på cirka 120 platser i . De har till syfte att bl.a. stimulera kvinnors företagande och ta initiativ till lokala utveck- lingsprojekt. Varje centrum har utformats från lokala behov och ser där- för olika ut i olika delar av landet. Många centra har startat som ett pro- jekt inom EG:s strukturfondsprogram, eller som en utveckling av verk- samheten med kvinnliga affärsrådgivare. Ett samarbete mellan och landets resurscentra har startats för att tillsammans med unga kvinnor diskutera vad som kan göras för att förbättra deras villkor i arbets- och samhällslivet. Flera re- surscentra i landet har som följd av detta startat särskilda projekt för yngre kvinnor. Arbetet med resurscentra i hela landet, deras speciella organisation och arbetssätt samt partnerskapets uppbyggnad, har väckt intresse utomlands. sätt att arbeta med jämställdhetsfrågor på regional nivå genom att med statliga medel stödja tillväxtprojekt speciellt riktade till kvinnor är inte vanligt i andra länder. Enligt tilldelades regionala och lokala resurscentra uppskattningsvis som bidrag från olika finansiärer, varav från . Andra finansi- Prop. 2001/02:4 ärer var länsstyrelser, länsarbetsnämnder, arbetsförmedlingar, kommu- ner, landsting, samt olika bildningsförbund. Regeringen har avsatt för bidrag till pro- jekt vid regionala och lokala resurscentra. avser regeringen att avsätta medel till re- gionala och lokala resurscentra för kvinnor, som dels skall användas till att täcka del av kostnaderna för basfinansiering, år- ligen, dels till projektverksamhet. Dessa centra skall därmed få möjlighet att ansöka om finansiering för en del av sina kostnader för basverksam- het från . Med basverksamhet avses personal, lokaler och admi- nistration. Syftet är att göra det möjligt för dessa centra att i större ut- sträckning ha den organisation som krävs för att utveckla, driva och redovisa projekt. Projektmedlen skall användas för att stödja tillväxtorienterade projekt med inriktning på näringslivsutveckling och sysselsättning samt projekt med syfte att utveckla och öka kunskaperna om kvinnors företagande. Projektmedlen får användas dels för att starta nya projekt, dels för att vidareutveckla tidigare projekt. En förutsättning för att skall bevilja projektmedel skall vara att länsstyrelserna och/eller andra organ är medfinansiärer. Ett syfte med detta upplägg är att skapa incitament för länsstyrelser och andra organ att stödja utvecklingsarbetet. Ett annat syfte är att stärka centrala och regionala statliga organs förmåga att kunna hantera projekt som rör kvinnor. Vidare stärks möjligheterna för kvinnor att i större ut- sträckning kunna ta del av de statliga resurser som står till förfogande för regionalt och lokalt utvecklingsarbete och därigenom, på lika villkor som för män, kunna agera i det regionala utvecklingsarbetet. 9.2.14Regional utveckling genom integration och mångfald Regeringens bedömning: försöksverksamhet med att stimulera kommuner utanför storstäderna att organiserat ta emot flyk- tingar som ursprungligen tagits emot i storstäderna kommer att fortsätta även 2002. Verksamheten är intressant för regional utveckling. Skälen för regeringens bedömning : I finns en mångfald av nationaliteter. Den erfarenhet och kompetens som finns hos flyktingar och invandrare tas inte alltid tillvara, som det råder brist på specifik kompetens i vissa regioner. Den kompetens som finns hos den invandrade arbetskraften måste tas bättre tillvara över hela landet. Etnisk och kulturell mångfald hos befolkningen kan också i sig spela en viktig roll för livskraften i en region. Kommunernas flyktingmottagande är mot denna bakgrund av betydelse för den regionala utvecklingen och för till- skottet av ny kompens. har storstäderna tagit emot en allt större andel av de nyanlända flyktingar som beviljas uppehållstillstånd. Detta har skett som tillgången på lämpliga bostäder har minskat i storstadsom- rådena. Följden har blivit att nyanlända flyktingar i framförallt storstads- kommunerna i många fall inte kunnat få en rimlig bostad och därmed goda förutsättningar för att kunna tillgodogöra sig och delta i introduk- Prop. 2001/02:4 tionen i det svenska samhället. finns det många kommuner i andra delar av landet som har tillgång till goda bostadslösningar och ar- betstillfällen och som kan erbjuda bra introduktionsprogram. har haft möjlighet att, som en försöks- verksamhet, stimulera kommuner utanför storstäderna, att organisera ett mottagande av flyktingar som ursprungligen tagits emot i storstäderna. Insatsen skall bl.a. avse information om alternativa bosättningsmöjlig- heter för dem söker sig till storstäderna och innebär vidare att motta- gande kommun kan få ekonomisk kompensation för vissa initiala mer- kostnader. skall redovisa effekterna av denna stimulansåtgärd till regeringen. Erfarenheterna visar att det går att motivera flyktingar att flytta. beräknar att cirka 250 nyanlända flyktingar skall välja att bosätta sig i någon annan kommun efter att de har tagits emot i . Det krävs dock att verksamheten får tid på sig och att positiva effekter av flytt- ningar sprids till andra nyanlända flyktingar och till kommunerna. Regeringen har i budgetpropositionen uttalat att verksamheten bör fortsätta inom ordinarie medelsram. 9.2.15De regionala kulturinstitutionerna bidrar till ökad regio- nal attraktionskraft Regeringens bedömning: Regionala kulturinstitutioner möjliggör en mångsidig kulturverksamhet av hög kvalitet i landets alla regioner. Här- igenom ökar regionernas attraktionskraft. Som stöd för etableringen av en filmvårdscentral i bör ytterligare avsättas engångsvis .