prop · GO0390 · 2001-03-14 00:00:00 — Samarbetet kommer att bygga på erfarenhetsutbyte och utvecklingssamarbete samt koncentreras till områden där det stärker nationella utvecklingsprocesser och är meningsfullt ur ett resursperspektiv. Insatserna skall främst avse följande områden: kompetensutveckling och livslångt lärande, evalueringsfrågor, informations- och kommunikationsteknologi, språksamarbete, mobilitet och ömsesidigt erkännande av studieresultat, arbetsdelning samt utbildning och forskning i ett internationellt perspektiv. Vikt kommer att läggas vid att skapa en öppen dialog med bl.a. näringslivet. har inlett en översyn av den web-baserade informationen om utbildning och forskning i syfte att göra den mer överskådlig och användarvänlig. Bl.a. skall en portal upprättas, den s.k. FUIT-portalen (forskning, utbildning och IT), via vilken det skall bli möjligt att söka information om nordiska avtal inom sektorn, mobilitetsordningar för elever, studenter och lärare, pågående projekt inom t.ex. skolområdet, kommande konferenser, m.m. Ett arbete har även inletts med att se över samtliga inom sektorn förekommande stödordningar i syfte att göra dem mer enhetliga och finna synergieffekter. Med utgångspunkt i strategiplanen har ministerrådet fastställt nya handlingsplaner för ledningsgrupperna för nordiskt skolsamarbete (NSS) och vuxenundervisning (FOVU). ledningsgrupper och ledningsgruppen för nordiskt samarbete inom högre utbildning (HÖGUT) har samtliga som sammanfallande prioriteringar haft insatser för livslångt lärande, kompetensutveckling, kvalitets- och värdegrundsfrågor samt synlighet. NSS har utvecklat nya projektförslag inom områdena för livslångt lärande och värdegrunden i FOVU har tagit initiativ till två kartläggningar; en om pågående arbete i länderna med avseende på värdering av realkompetens och en om vuxnas lärande, med inriktning på korttidsutbildade. med projekt som bidrar till kompetensutveckling, ökad mobilitet och Fortsatt uppmärksamhet har ägnats åt frågor som rör ömsesidigt erkännande av examina och andra studiemeriter. har uppdragit åt NSS att på grundval av erfarenheterna av anordnade ministerrådet en konferens i om "Värden och visioner, utbildningens roll under det nya årtusendet", d.v.s. om Skr. 2000/01:90 utbildningarnas uppgift att förmedla den värdegrund som samhällslivet i I konferensen, som blev en stor framgång, deltog även representanter för länder utanför och . Språksamarbetet har alltid varit ett högprioriterat område i det nordiska samarbetet. En ny handlingsplan (20002004) för språksamarbetet (NORDMÅL) började tillämpas . Tyngdpunkten i språksamarbetet kommer att ligga på de små språkområdena i , barn och ungas språkförståelse samt utvecklandet av ett nordiskt språknätverk. Programaktiviteterna har varit inriktade på fort- och vidareutbildning av tolkar, lärare och lärarutbildare. Årets var ägnad de samiska språken och kulturen. Ett informellt ministermöte om forskningssamarbete har ägt rum i i anslutning till en konferens för universitets- och högskolerektorerna i de nordiska länderna. Deltagarna diskuterade forskarutbildning, särskilt i form av forskarskolor och upprättandet av centres of excellence. har gett Nordiskt Forskningspolitiskt Råd (FPR) i uppdrag att utarbeta förslag till hur ett förverkligande av centres of excellence skulle kunna gå till. FPR skall under arbetet samråda med bl.a. de nationella forskningsråden, HÖGUT och Nordisk (NorFA). Två nya femåriga forskningsprogram har startat , ett om Kön och våld och ett om Språkteknologi. Det senare syftar till att profilera den nordiska språkgemenskapen och säkra användningen av de nordiska språken inom språkteknologin. IT-policygruppen är rådgivande till utbildnings- och forskningsministrarna. Enligt sitt nuvarande mandat (20002002) skall gruppen främst inrikta sig på att samla kunskap om kunskapssamhällets utveckling nationellt och internationellt och förmedla den till ledningsgrupper och andra policyorgan inom sektorn. IT-policygruppen har även tagit initiativ till projekt inom IT-området, t.ex. det nu pågående IDUN (IT och data i undervisningen). Ansvariga för projektet är NSS, FOVU och HÖGUT. Ledningsgrupperna NSS, FOVU och HÖGUT har som stående punkt på sina resp. dagordningar erfarenhetsutbyte om EU:s nya utbildningsprogram, och . anordnade även ett seminarium om genomförandet av de nya utbildningsprogrammen, med betoning på programmens betydelse för det livslånga lärandet. deltog i seminariet. Ministrarna har informerat varandra om uppföljningen nationellt av den s.k. Bolognadeklarationen, till stöd för fortsatt utveckling av det europeiska samarbetet inom högre utbildning. En komparativ studie, "The Nordic Model of Adult Education" (NOMAD), om vuxnas lärande, baserat på vissa , har genomförts under ledning av FOVU. Studien som gör jämförelser mellan länderna i men också ställer i förhållande till andra länder, väntas bli presenterad vid ett Skr. 2000/01:90 internationellt symposium. NSS har ansvaret för ett nordiskt-baltiskt samarbetsprojekt om insatser för elever med särskilda behov. Projektet, "Development of a ", har kommit igång i samtliga baltiska länder. FOVU har inriktat sig på att stärka och vidareutveckla nätverksuppbyggnaden mellan de nordiska länderna, och nordvästra . HÖGUT har arbetat vidare med uppgiften att upprätta ett gemensamt nordiskt-baltiskt utbildningsrum. särskilda stipendieordning för och nordvästra , som omfattar den högre utbildningen och forskningen samt den ideella sektorn, har stor betydelse för uppbyggnaden av nätverk. Deltagare från och nordvästra har möjlighet att delta i NorFA:s forskarkurser och forskarnätverk. Programmet "Teacher Training in the Baltic States Nordic Plan of Action", som har pågått , avslutades med en slutkonferens i . En slutrapport har lämnats till ministerrådet. Det nordiska samarbetet inom miljöområdet utgår från målen i den nordiska miljöstrategin som omfattat åren 19962000. Strategin har syftat till att bevara den biologiska mångfalden, att nå en hållbar användning av naturresurserna och att minska föroreningar och utsläpp under kritiska belastningsgränser. Ett nytt miljöhandlingsprogram för perioden 20012004 och en strategi för hållbar utveckling i har tagits fram . Miljöfrågorna har och har haft ett stort utrymme i de nordiska ländernas politik och samarbetat i inom miljöområdet har pågått . Det nordiska samarbetets stora betydelse för vårt närområde, särskilt nordvästra och , måste också understrykas. Huvuddelen av miljöområdets projektverksamhet har bedrivits i fasta arbetsgrupper för havs- och luftfrågor, miljöövervakning och data, natur och friluftsliv, kemikalier samt produkter och avfall. Arbetet har till betydande del varit inriktat på att ta fram förhandlingsunderlag och förbereda nordiska initiativ i EU och i det övriga internationella miljösamarbetet. Samarbetet har också bedrivits i ett antal tvärsektoriella grupper för miljö och ekonomi, energi, jord- och skogsbruk, fiske, konsumentfrågor, kulturmiljö i landskapet och produktorienterad miljöstrategi samt ad- hocgrupper om trafikbuller och miljö och sysselsättning. En utvärdering av NEFCO () har utförts och beslut fattats om ökade medel () till . På miljöministrarnas möte diskuterades temat hållbar Skr. 2000/01:90 utveckling under närvaro av EU-kommissionären för miljöfrågor Miljöministrarna har också tagit aktiv del i arbetet att utforma en nordisk strategi för hållbar utveckling. Det miljöpolitiska nordiska externa engagemanget har främst avsett initiativ i EU t.ex. om offentlig upphandling och EU:s Nordliga dimension, kontakter med den nya ryska miljöadministrationen samt samnordiskt agerande i Arktiska Rådet och i de globala förhandlingarna om långlivade organiska föreningar (POP:s). natur- och miljöpris för utdelades på session i till den norska miljöorganisationen för dess insatser i nordvästra . Målsättningen för det nordiska energipolitiska samarbetet är att främja en effektiv, konkurrenskraftig, säker och bärkraftig energiförsörjning i och dess närområde. Utvecklingen inom energiområdet i de nordiska länderna och internationellt har dessutom medfört ett ökat behov av nordiskt samarbete när det gäller frågor om den nordiska elmarknaden och samspelet med den inre marknaden i EU/EES, förhållandet till klimatfrågan och möjligheterna att utveckla samarbetet om Östersjöfrågor inom energisektorn. Samarbetet baseras på den energipolitiska redogörelsen till 1996 samt på uppföljning och utveckling av frågorna i statsministrarnas deklaration i Bergen om en bärkraftig energiförsörjning omkring . En stor del av arbetet bedrivs numera i särskilda arbetsgrupper: Bergengruppen, närområdesgruppen, energiindikator-gruppen, gasgruppen, elgruppen samt samarbetsgruppen mellan energi och miljö. har rekommendationer från som berört energisektorn i hög grad gällt elmarknadsfrågor och klimatpolitiska frågor, med en särskild inriktning på ekonomiska styrmedel. För att fördjupa den viktiga dialogen mellan , dess närområdesutskott och ministerrådet arrangerades ett möte. Samarbetet inom Skr. Vad gäller samarbetet mellan de nordiska länderna har arbetet med utvecklingen av den nordiska elmarknaden liksom samarbetet i klimatfrågor haft fortsatt hög prioritet . De nordiska länderna har en lång historia av samarbete på elområdet. De nordiska energiministrarna kom vid sitt möte i överens om principerna för det nordiska elsamarbetet. Det finns ett behov av att fördjupa det politiska samarbete som inleddes genom Louisiana-överenskommelsen, vilket slogs fast vid energiministrarnas möte . Arbetet omfattar såväl åtgärder för effektivare resursutnyttjande och förbättringar av elmarknadens funktion på nordisk nivå som relationerna mellan den nordiska elmarknaden och elsystemen i angränsande regioner. Klimatfrågan har varit en viktig del av det nordiska energisamarbetet och har i första hand inriktats på studier av kostnader för åtgärder och förutsättningar för gemensamt genomförande, särskilt i de baltiska staterna. Ett samarbete om klimatfrågor har utvecklats med miljösektorn i en gemensam styrgrupp under ministerrådet. Arbetet har inriktats på analyser av framför allt de s.k. flexibla mekanismerna (exempelvis möjligheten att handla med utsläppsrättigheter) som syftar till att göra det möjligt att genomföra åtgärder för att minska koldioxidutsläpp där dessa är kostnadseffektiva. Inriktningen av arbetet styrs av de nordiska ländernas behov och intressen inför de fortsatta klimatförhandlingarna. Det nordiska energiforskningssamarbetet syftar till att komplettera och stärka de nationella energiforskningsprogrammen och institutionerna i med verksamhet som uppfyller kraven på nordisk nytta på energiområdet. Innevarande programperiod 19992002 koncentreras verksamheten i högre grad än tidigare till sådana områden som bedöms vara av central betydelse för utvecklingen av ekonomiskt och ekologiskt hållbar energiteknik. Programmet skall bidra till en kostnadseffektiv minskning av energiförbrukningen och utvecklingen av förnybara energikällor samt till miljövänligare energiteknik genom att stärka grundkompetensen vid universitet, högskolor och andra forskningsinstitutioner inom energiforskningsområden som är av centralt gemensamt nordiskt intresse. pågår arbete för att ta fram en strategi och en handlingsplan för den programperiod som börjar 2003. Aktuella energifrågor inom EU och EES utgör numera en stående punkt på dagordningen vid nordiska möten på minister- och ämbetsmannanivå. Det gäller förutom frågor om energimarknaderna och energipolitik även frågor om den inre marknaden och miljöfrågor som är betydelsefulla för energiområdet. En uppföljning av de europeiska programmen på nordisk nivå pågår. I första hand bedöms, ur en nordisk synvinkel, programmen SAVE, som syftar till att öka investeringarna i energieffektivitet, och ALTENER, som syftar till att öka användningen av förnybara energikällor inom EU. Bergengruppen har ansvar för att bygga upp det nordiska samarbetets relationer inom energiområdet till , de baltiska staterna, De nordiska länderna har genom Bergengruppen spelat en aktiv roll för utvecklingen av energisamarbetet i . beslutade om innehåll och struktur för det fortsatta samarbetet (BASREC, Baltic Sea Region ). Sekretariatet för BASREC etablerades . Det är lokaliserat till och finansieras i huvudsak med nordiska medel. Bergengruppen fungerar som nordisk kärngrupp i styrgruppen för Bergengruppen har också bevakat och vid behov koordinerat sitt arbete med annat relevant mellanstatligt samarbete, exempelvis inom ramen för , och , . har en överenskommelse träffats mellan Nordiska ministerrådet och om samarbete rörande utveckling av energimarknader, erfarenhetsutbyte och finansiering av de Överläggningar har också genomförts med ryska energimyndigheter, bl.a. om samarbetsmöjligheter mellan Nordiska ministerrådet och nordvästra avseende energiforskning. Näringspolitiskt samarbete och IT-frågor Det övergripande målet för det nordiska samarbetet på det näringspolitiska området är att bidra till att främja näringslivets konkurrenskraft och på detta sätt skapa goda villkor för tillväxt och sysselsättning. Samarbetet koncentreras till aktuella näringspolitiska problemställningar i de nordiska länderna, främst på områden där ett samarbete kan ge nordisk nytta utöver vad enskilda nationella insatser kan ge. En stor del av det nordiska näringspolitiska samarbetet är inriktat på att utreda gemensamma problem och möjligheter samt att utbyta erfarenheter och synpunkter om frågor av gemensamt intresse. Liksom föregående år har stor vikt fästs vid de små och medelstora företagen. Aktiviteterna har fokuserats främst kring följande områden: fortsatta insatser för att förbättra den nordiska konkurrenskraften i syfte att skapa goda villkor för tillväxt, sysselsättning och välfärd, att säkra och vidareutveckla det nordiska samarbetet avseende elektronisk handel och andra näringspolitiskt relaterade IT-frågor, att säkra och vidareutveckla det nordiska samarbetet på turistområdet, att säkra och vidareutveckla det nordiska samarbetet avseende en hållbar strategi inom näringslivssektorn. för näringspolitik beslutade att inrätta en arbetsgrupp för elektronisk handel och näringsrelaterade IT-frågor. Arbetsgruppens uppgift är att vidareutveckla det nordiska samarbetet inom detta område för att uppnå gemensam nordisk nytta. Gruppen skall fokusera på några begränsade områden. Det första området som man valt att fokusera på är självreglering. Därutöver skall gruppen även utväxla övergripande information inom området för elektronisk handel och Skr. 2000/01:90 näringsrelaterade IT-frågor. Vid ett ministermöte i presenterades rapporten i utarbetad av den danska konsultfirman . Rapporten är tänkt att utgöra grunden för fattande av konkreta beslut som kan föra det nordiska näringssamarbetet vidare. pekade bl.a. vid mötet på de sektorer inom vilka har särskilda förutsättningar att göra sig gällande internationellt. Näringslivets och forsknings- och universitetsvärldens ökade kunskaper om reglerna i grannländerna framhölls ha stor betydelse för utvecklingen av de nordiska ländernas konkurrenskraft. Vid ministermötet konstaterades dock att tiden ännu ej var inne för konkreta beslut. Det beslutades att ämbetsmannakommittén i samarbete med Nordisk Industrifond och Nordtest skall arbeta vidare med rapporten och dess förslag. Näringssektorns arbetsgrupp för turism uppfordrades att arbeta vidare med en utveckling av en nordisk strategi för hållbar turism, vilket bör ske i samarbete med ländernas turistråd. En rapport skall avlämnas vid nästa ministermöte om vilka framsteg som gjorts. De nordiska näringsministrarna fastslog vid mötet att nordiska verksamheter skall ha möjlighet att systematiskt utveckla och rapportera sitt intellektuella kapital efter en modell som följer nordiska värderingar för företagsledning. Det gemensamma nordiska projektet som satts igång av Nordisk Industrifond för att förbättra näringslivets villkor när det gäller att utveckla och rapportera om intellektuellt kapital, bygger på aktiviteter i vart och ett av de nordiska länderna omfattande ett brett samarbete mellan verksamheter, näringslivsorganisationer, forsknings-institutioner och den offentliga sektorn. Nordika kommer att avslutas i slutet och de resultat och erfarenheter som uppnås i projektet skall få en bred spridning bl.a. i form av riktlinjer, som kan vägleda verksamheter och organisationer som önskar arbeta med frivillig mätning och rapportering av intellektuellt kapital. Vid mötet antogs nya stadgar för Nordisk Industrifond och Nordtest. Mot bakgrund av en utvärdering av Nordtests strategi som genomförts fattades även beslut om ny strategi för Nordtests verksamhet. Det överordnade målet för det nordiska regionalpolitiska samarbetet är att understödja de nordiska ländernas nationella regionalpolitik genom kunskaps- och erfarenhetsutbyte. Årets arbete under ett gott danskt ordförandeskap har i stor utsträckning ägnats åt en fördjupad diskussion om målsättningarna och intentionerna i det nya samarbetsprogrammet för perioden 20012005. Programmet innebär en ökad fokusering på erfarenhetsutbyte och kunskapsutveckling samt på förbättrad målstyrning och uppföljning. Institutet () är ett viktigt instrument för det nordiska samarbetet inom regionalpolitiken. För Nordiska ministerrådets räkning har svenska och norska konsulter utfört parallella utvärderingar av Nordregio. De har koncentrerat sig på Skr. 2000/01:90 frågor om samhällsrelevans, organisation och kompetens samt på institutets vetenskapliga kvalitet. Utvärderingarna ger ett mycket gott betyg åt institutet. Samarbetet mellan regioner har fortsatt varit den budgetmässigt högst prioriterade verksamheten. Olika anpassningar av det geografiska området för det gränsregionala samarbetet har övervägts, men inte lett till några förändringsförslag. Diskussioner här även förts angående samarbetet med närregionerna. Kopplingarna mellan regional utveckling och insatser inom olika politikområden har analyserats och diskuterats, liksom förhållandet mellan tillväxt och fördelning samt mellan regionalpolitiska respektive kommunalekonomiska insatser. Arbetet inom jord- och skogsbrukssektorn har koncentrerats på ett nytt handlingsprogram för sektorn och nya strategier för verksamheten inom institutioner och inom samarbetsorgan. För att få ut den största effekten av samarbetet har en viktig premiss i arbetet varit samstämmighet mellan de mål och strategier som finns uppdragna nationellt, nordiskt, inom EU och internationellt. Handlingsprogrammet, vars överordnade målsättning är att nordisk nytta skall uppnås med samarbetet, har fått en stark koppling till den ännu inte antagna strategin för ett hållbart . Som en röd tråd genom programmet löper betoningen på hållbarhet, vilket verkar sammanbindande mellan de olika insatsområdena jordbruk, skogsbruk, genetiska resurser och biologisk mångfald, livsmedelssäkerhet och landsbygdsutveckling. Nya strategier har antagits för Nordiska genbanken (NGB), Nordiska genbanken för husdjur (NGH), Nordiskt kontaktorgan för jordbruksforskning (NKJ), samt Samnordisk skogsforskning (SNS). I det nordiska samarbetet spelar bevarandet av de genetiska resurserna en central roll och över hälften av jord- och skogsbrukssektorns budget satsas på detta område. Inom området genresurser har inrättats ett Nordiskt genresursråd, vars övergripande målsättning är att utgöra ett forum för strategisk diskussion av frågor rörande genetiska resurser. Rådet skall vara ett rådgivande organ till ministerråd och kan vid behov ställas till förfogande som rådgivare för styrelserna för NGB och NGH. I rådets arbetsuppgifter ingår dessutom bl.a. att bevaka tvärsektoriella kopplingar, speciellt till näringslivssektorn och forskningssektorn. En ny strategi för det tvärsektoriella samarbetet med miljösektorn för perioden 20012004 har antagits och kommer att fortsätta i oförändrad skala. Strategin har anknutits till strategin för ett hållbart . Som ett led i uppföljningen av om livsmedelssäkerhet 1996 har en tvärsektoriell ministerkonferens om säker mat arrangerats. De nordiska ministrarna enades därvid om att verka för en så ändamålsenlig organisation som möjligt för samarbete mellan sektorerna Skr. 2000/01:90 i syfte att stärka det nordiska samarbetet inom livsmedelssäkerhetsområdet. Ett första gemensamt möte mellan ministerråden för fiske och jord- och skogsbruk hölls . Man beslöt då att hålla ett möte gemensamt mellan ministerråd och ämbetsmannakommittéer för de tre sektorerna jord- och skogsbruk, fiske och livsmedel. Inom ramen för FoU-samarbetet med regionalsektorn har ett arbete vad gäller landsbygdens levnadsvillkor och utvecklingsmöjligheter startats genom dels en studie om varför folk flyttar från glesbygd/landsbygd dels en forskarskola om förändringsprocesser i perifera områden. Möten i ministerrådet och ämbetsmannakommittén inom jord- och skogsbrukssektorn har EU-frågor som en stående punkt på dagordningen. Högt prioriterad informationspunkt har varit frågor rörande livsmedelssäkerhet. är en fråga där har sammanfallande intressen och samarbetar för en ambitiös tidtabell. Reformeringen av jordbrukspolitiken är en nyckelfråga i sammanhanget. De nordiska och baltiska jord- och skogsbruksministrarna träffades vid ett möte , varvid en deklaration antogs för samarbetet mellan och de baltiska länderna kring Sustainable Rural Development. Samarbetet om växtgenetiska resurser har bl.a. bidragit till att nationella program byggts upp i de baltiska länderna. Ett samarbete om de husdjursgenetiska resurserna motsvarande det som förevarit på växtsidan har just inletts och förväntas ge samma positiva resultat. Verksamheten inom fiskeområdet har tagit sin utgångspunkt i såväl det danska ordförandeprogrammet som fiskets samarbetsprogram. har antagits en ny strategi för fiskerisamarbetet . Strategin tar sin utgångspunkt i deklarationen om ett hållbart samt lyfter konsumentens roll och rätt till sund och säker mat. Denna inriktning har även präglat arbetet i arbetsgrupperna för fiskeriforskningen samt den gemensamma arbetsgruppen för miljö- och fiskesamarbetet. har det nordiska samarbete på fiskets område inriktats mot födoämnessäkerhet och födoämneskvalitet, samt miljö och bärkraftig utveckling. Bland annat har uppdragit åt () att utarbeta en rapport om Skr. 2000/01:90 fisket och miljön i de nordliga haven. Denna rapport har fått gott mottagande och bred spridning. Vidare har utarbetats mer populärt inriktat informationsmaterial om ICES; bakgrund, organisation och uppgift, tillämpningen av försiktighetsprincipen i fiskeri- förvaltningen samt en faktabroschyr om fiskerinäringen i de nordiska länderna. hölls en samordnad och till vissa delar gemensam ministerkonferens för fiske, jord- och skogsbruk. Vid detta sommarmöte gavs också representanter för fiskerinäringen möjlighet att möta fiskeriministrarna. har miljömärkning av fisk varit en prioriterad fråga. Ett arbete med att utarbeta ett nordiskt alternativ för märkning av vildfångad fisk initierades av de nordiska fiskeriministrarna . Detta arbete har blivit mycket uppmärksammat och har därefter behandlats ett flertal gånger av de nordiska fiskeministrarna. En arbetsgrupp har utarbetat kriterier för ett hållbart fiske. EU deltog i detta arbete som observatör. Kriterierna, som presenterades , kommer att vara en utgångspunkt för det vidare arbetet med denna fråga. hölls en konferens i med temat Utveckling av fiskehamnar och efterfrågan av framtida funktioner vid fiskehamnar i . Mötet arrangerades av BAFICO () som är en sammanslutning inom ramen för det nordiska arbetet, vilken syftar till att förbättra samarbetet mellan länderna runt . Nya riktlinjer för detta arbetet har antagits för perioden 2004. Inriktningen för den innevarande handlingsplanen (19982001) är det bostadssociala området, en bärkraftig utveckling av bygg- och bostadssektorn och insatser för närområdet.