prop · GO03102 · 2001-04-12 00:00:00 — 1Statsbidragen redovisas netto efter avdrag för kommunernas och landstingens inbetalningar till det kommunala momssystemet samt exklusive det kommunala utjämningssystemet. 2Årlig procentuell förändring i fasta priser. Den kraftiga ökningen 1998 beror till största delen på att landstingen övertog betalningsansvaret för läkemedelssubventionerna detta år. ingår inte kyrkan i kommunsektorn. 4Förändring exklusive kyrkan. I ovan redovisade siffror ingår kyrkan . Kommunsektorns utgifter motsvarade av BNP, varav kommunala konsumtionsutgifter utgjorde . Kommunsektorns inkomster motsvarade av BNP, varav skatter och statsbidrag utgjorde . Som framgår av tabell 2.1 utgör skatter (inkomstskatt) den dominerande inkomstkällan. Skatteunderlaget för kommuner och landsting (beskattningsbar förvärvsinkomst) har ökat förhållandevis kraftigt. Det gäller även om effekter av regel- ändringar som påverkar skatteunderlaget beaktas. Framför allt är det den positiva sysselsättningsutvecklingen som bidragit till detta. De sanktioner mot kommunala skattehöjningar som tillämpats har upphört. Sanktionerna innebar att för de kommuner och landsting som höjde skatten, reducerades statsbidraget med ett belopp som motsvarar halva den inkomstökning som följde av skattehöjningen. Under de år sanktionerna tillämpades sjönk den genomsnittliga skatte- satsen något, för att 2000 åter öka, till . Den genomsnittliga skattesatsen (kommunalskatt och landstingsskatt) har 2001 ökat till . Statsbidragen omfattar både generella statsbidrag och special- destinerade (öronmärkta) statsbidrag. De generella bidragen utgör mer- parten av statsbidragen till kommuner och landsting. Det statliga utjämningsbidraget till kommuner och landsting motsvaras av en lika stor utjämningsavgift som kommuner och landsting betalar till staten. Utjämningsbidrag och utjämningsavgift redovisas netto i tabell 2.1, vilket för kommunsektorn som helhet därmed blir noll. Både i national- räkenskaperna och i den kommunala redovisningen redovisas stats- bidragen netto efter avdrag för de inbetalningar (momsavgiften) kommuner och landsting gör till det kommunala momsåterbetalnings- systemet. Dessa inbetalningar uppgick till 2000. Övriga inkomster omfattar aktieutdelningar, ränteinkomster, kapital- förslitning och driftöverskott från kommunala företag. Avgifter och försäljningsinkomster ingår däremot inte i posten övriga inkomster, utan ingår som en avdragspost vid beräkning av de kommunala konsumtions- utgifterna. Transfereringsutgifter omfattar utgifter för socialbidrag, pensions- utbetalningar (avtalspensioner) till tidigare kommunalanställda, vissa subventioner m.m. I tabell 2.1 har även ränteutgifter lagts till trans- fereringsutgifterna. Både konsumtionsutgifter och investeringar är nettobelopp som inkluderar både inkomster samt utgifter. Investeringar omfattar investeringsutgifter samt nettot av köp och försäljningar av mark och fastigheter. Hur olika delar av kommunala konsumtionsutgifternas utvecklats i fasta priser framgår av tabell 2.2. Även i dessa uppgifter ingår kyrkan . Konsumtionsutgifterna (se tabell 2.2) omfattar främst utgifter för personal (löner, arbetsgivaravgifter och produktionsskatter) och köp av materiel och tjänster (förbrukning). Läggs därtill produktionssubven- tioner och kapitalförslitning erhålls värdet av brutto- produktion. Från bruttoproduktionen dras därefter försäljningsinkomster av (försäljningsinkomster omfattar bl.a. avgifter som tas ut i verksamhet, t.ex. av kommunerna i barnomsorgen och av landstingen i den öppna vården), som utgifter för direktkonsumtion läggs till. Med direkt konsumtion avses varor och tjänster som konsumeras direkt av hushållen, men som finansieras av kommuner och landsting (t.ex. läkemedelsubventioner). Tabell 2.2 Kommunala konsumtionsutgifter Miljarder kronor (fasta priser referensår 1999) -84,4 -95,1 -91,4 -92,8 -94,0 -89,1 -89,5 -1,1 -0,1 ingår inte kyrkan i kommunsektorn 2Förändring exklusive kyrkan. Förbrukning och försäljningsinkomster omfattar även interna trans- aktioner inom kommunsektorn, men dessa tar dock ut varandra. Det innebär att utvecklingen av bruttoproduktionen kan påverkas av för- ändringar av dessa interna transaktioner, men inte konsumtionsut- gifternas utveckling. Den kraftiga ökningen av konsumtionsutgifterna beror till största delen på att landstingen övertog betalningsansvaret för läkemedelssub- ventionerna detta år. Läkemedelssubventionerna räknas, som nämnts ovan, som s.k. direktkonsumtion. erhåller landstingen ett sär- skilt statsbidrag, motsvarande utgifterna för läkemedelssubventionerna. Exkluderas läkemedelssubventionerna är konsumtionsutgifterna i fasta priser tillbaka på ungefär samma nivå som . 2.3Ekonomiskt resultat och ställning Detta avsnitt behandlar kommunernas, landstingens samt kommunal- förbundens ekonomiska resultat och ställning, vilka kan utläsas ur resultat- och balansräkningar. Ungefär två tredjedelar av sektorns verk- samhet uttryckt i kronor eller i personal bedrivs i kommunerna och en tredjedel i landstingen. Kommuner och landsting är enligt lag skyldiga att upprätta en budget i balans. Utifrån resultaträkningen kan balanskravet beskrivas så att årets resultat minus eventuella realisationsvinster ska vara positivt. I tabell 2.3 redovisas kommunernas resultaträkning . Tabell 2.3 Kommunernas resultaträkning åren 19952000 -280,9 -296,5 -303,8 -316,7 -330,6 -5,3 -5,6 -6,1 -4,8 -5,2 -4,9 -10,0 -10,2 -10,7 -11,4 -12,6 -12,8 -210,8 -231,0 -239,7 -251,4 -253,7 -263,3 -8,8 -8,9 -8,1 -9,1 -7,7 -7,6 -0,7 -6,5 -4,9 -2,8 -2,5 -3,2 -1,8 -1,5 -2,1 -7,6 -3,6 Årets resultat (förändring av -0,5 1 Redovisningen av pensionsskulden förändrades då den blandade modellen började användas, 1994-1996 redovisades pensionsskulden exkl. lärare 1997 inkl lärare 2.2000 års skatteintäkter har periodiserats enligt nya redovisningsprinciper. Prognostiserad slutavräkning ingår. Resultatet är preliminärt. Årets resultat har legat relativt stabilt . Under varje enskilt år har de extraordinära posterna sammantaget bidragit till att förbättra resultatet, som annars hade varit negativt. Extraordinära kostnader och intäkter utgör storleksmässigt betydande poster i ett mindre antal kommuner. Exempel på en extraordinär intäkt är en reavinst vid försäljning av ett kommunägt företag. Från och med upprättar kommuner och landsting sin redovisning enligt lagen (1997:614) om redovisning. Detta innebär bland annat att resultaträkningen skall ställas upp på ett delvis annat sätt än tidigare, vilket i viss mån försvårar jämförelser . I ovanstående tabell är åren uppställda enligt de principer som gäller . Uppgifterna bygger på resultat från 271 kommuner. Årets resultat 2000 beräknas till , en ökning med jämfört med . är resultatet positivt även exklusivt extraordinära poster. Totalt 106 av landets 289 kommuner redovisade ett positivt årets resultat 1999, vilket är färre än 1998 då motsvarande siffra var 123. är det preliminärt 177 kommuner, som redovisar ett positivt eller nollresultat, vilket är betydligt fler än föregående år. Det ekonomiska resultatet för enskilda kommuner varierar dock kraftigt. En analys av skillnaderna mellan kommungrupper (storstäder, förortskommuner, större städer, medelstora städer, industrikommuner, landsbygdskommuner, glesbygdskommuner, övriga större och mindre kommuner) visar att medelstora städer, förortskommuner och industri- kommuner redovisar sammantaget ett positivt årets resultat 1999 till skillnad från övriga kommungrupper. Det finns en tendens att kommuner med mindre befolkning har ett sämre resultat än större kommuner. Det finns också en tendens att kommuner med högre skattesats har sämre resultat än kommuner med lägre skattesats. I tabell 2.4 redovisas landstingens resultaträkning . Tabell 2.4 Landstingens resultaträkning åren 19952000 -119,0 -115,1 -116,1 -136,6 -150,2 -158,7 -3,2 -3,6 -3,0 -2,6 -2,4 -4,4 -4,4 -4,4 -4,7 -4,8 -5,0 -99,4 -96,3 -98,0 -103,2 -116,2 -122,6 -0,6 -0,4 -0,4 -0,8 -0,8 -1,0 -2,7 -3,5 -4,0 -5,1 -5,1 -3,8 -0,1 -0,3 -0,1 -1,0 -0,4 -0,1 Årets resultat (förändring av -3,7 -4,0 -6,2 -5,4 -3,9 1 Redovisningen av pensionsskulden förändrades då den blandade modellen började användas, 1994-1996 redovisades pensionsskulden exkl. lärare 1997 inkl lärare ingår landstingsdelarna för kommunerna i landstingssektorn. skatteintäkter har periodiserats enligt nya redovisningsprinciper. Prognostiserad slutavräkning ingår. Resultatet är preliminärt. Årets resultat för landstingen sammantaget har försämrats och förbättrades marginellt 1999. redovisar landstingen enligt ett förbättrat resultat jämfört med . Det finns en stor spridning vad gäller resultatet mellan landstingen. 6 landsting redovisar ett positivt resultat 2000. Ett landsting med negativt resultat ligger mycket nära ett nollresultat. Ett landsting med negativt resultat skulle få positivt resultat om man skulle exkludera en reaförlust. Det är dock flera landsting som fortfarande redovisar stora underskott. Extraordinära poster påverkar resultatet marginellt. gäller, som framgått ovan, en annan uppställning av resultat- räkningen och andra principer för redovisning av pensionsförpliktelser, vilket påverkar jämförelser . Soliditeten i kommuner och landsting Kommunernas och landstingens ekonomiska ställning kan utläsas i Ett mått hämtat därifrån är soliditeten, som visar hur stor del av tillgångarna som finansierats med egna medel. och redovisningen av pensionsskulderna har förändrats inför verksam- Det har bl.a. påverkat det egna kapitalet och soliditeten. Utfallet efter 1998 är därför endast delvis jämförbart . Skillnaden i soliditet mellan koncern- och kommunnivå för kommunerna går dock fortfarande att jämföra och den har ökat mellan 1995 och 1999.Koncernnivån inkluderar verksamhet i företagsform. uppgick koncernernas soliditet till vilket var lägre än kommunernas. Det är alltså betydligt vanligare att koncernernas tillgångar är lånefinansierade. Soliditeten ligger på en hög och relativt stabil nivå för kommuner och landsting, vilket framgår av nedanstående diagram. Landstingen avviker något från den stabila trenden. När hänsyn tas till pensionsskulderna blir den finansiella ställningen sämre, särskilt för landstingen, men även för kommunerna. Alla landsting utom ett får då negativ soliditet 1999. Av kommunerna är det 73 kommuner som får en negativ soliditet 1999 om pensionsåtaganden inkluderas. Det är stora skillnader mellan enskilda kommuner och landsting. Diagram 2.1 Soliditeten i kommuner och landsting 1995-1999 Till kommunsektorn hör också kommunalförbund. Antalet verksamma kommunalförbund uppgick till 50 stycken 1999. Kommunalförbundens ekonomiska omfattning är dock marginell i jämförelse med kommuner och landsting. Årets resultat för kommunalförbund uppgick sammantaget 1999 till (-1998). bildas för att sköta en eller flera angelägenheter för de kommuner eller landsting som ingår. har funnits , och i sin nuvarande form . Den tidigare lagen om kommunalförbund är införlivad med kommunallagen. Offentlighetsprincipen gäller i stort sett oinskränkt. Kommunallagens regler om kommunalbesvär gäller även beslut fattade av ett kommunal- förbund. De vanligaste verksamheterna i kommunalförbund är gymnasieskola, energi, vatten och avfall, vård och omsorg, räddningstjänst och kom- Genom ändring i kommunallagen 1997 förenklades kommunernas och landstingens möjligheter att samverka genom att man införde en rätt att bilda gemensamma nämnder och att samverka över huvudmannagränser, d.v.s. en kommun kan samverka med såväl annan kommun som ett landsting. Samverkan i annan form än kommunalförbund sker också inom de flesta av kommunernas verksamhetsområden. På landstingssidan sker samverkan ofta genom råd/utskott och sam- verkansavtal. Inom den specialiserade vården sker ofta samarbetet med närliggande landsting. Årsredovisningen i kommuner och landsting skall enligt lagen (1997:614) om redovisning också omfatta verksamhet som bedrivs i företagsform. Syftet är att få en bättre bild av kommunens eller totala ekonomiska åtaganden när verksamhet i företag där kommunen har ett betydande inflytande inkluderas. Ett sådant inflytande finns normalt om kommunen innehar eller mer av rösterna i ett företag. I resultaträkningen för den kommunala koncernen ingår de andelar av företagens intäkter och kostnader som motsvaras av kommunernas eller landstingens ägarandel med eliminering av koncerninterna mellanhavanden. Antalet kommuner som sammanställer koncernredovisningar har ökat från 18 stycken 1988 till 285 stycken 1999. Fyra kommuner upprättar ingen koncern- redovisning, då de inte äger några företag. Tabell 2.5 visar de kommunala koncernernas respektive kommunernas samlade resultaträkning. Tabell 2.5 Den kommunala koncernens resultaträkning -365,9 -318,8 -23,6 -12,6 -235,1 -253,7 -19,4 -7,7 -2,5 -6,2 -7,6 Skattekostnader (bolagsskatt) -1,3 -exkl. extraordinära poster -2,5 Årets resultat för den samlade kommunala verksamheten (kommun- koncernen) uppgick till . Detta är en för- sämring jämfört med då stora extraordinära intäkter redovisades. Jämförs däremot resultatet före extraordinära poster har en förbättring skett med . Årets resultat för de kommunala koncernerna har i regel varit positivt , med undantag för då ett underskott redovisades med . Av koncernredovisningen går att utläsa att företagen i jämförelse med kommunen redovisar verksamhetsintäkter som överstiger verksamhets- kostnaderna. Företagen har däremot inga skatteintäkter. Jämfört med kommunerna svarar företagen för den absolut övervägande delen av de finansiella kostnaderna i koncernen. Kommunkoncernernas resultat före extraordinära poster uppgick till 1999. Det är bättre än kommunerna. Jämförs däremot årets resultat är det sämre i kommunkoncernerna. Detta beror på stora extraordinära kostnader och att kommunerna har haft större extraordinära intäkter . redovisade av kommunkoncernerna ett negativt resultat före extraordinära intäkter. Motsvarande andel bland kommunerna var . Variationerna mellan olika koncerners och kommuners resultat är stora. Av intresse är också att studera huruvida företagen bidrar till ett förbättrat resultat på koncernnivå eller inte för enskilda kommuner. Tabellen som följer nedan visar hur mycket de kommunala företagen förbättrar eller försämrar det ekonomiska resultatet för kommunkoncernen, uppdelat på nio kommungrupper. Tabell 2.6 Företagens påverkan på kommunkoncernernas resultat före extra- ordinära poster för poster kr/inv kr/inv. Anm: De landstingsfria kommunerna ingår endast med sin kommunverksamhet, ej med sin förbättrades främst storstädernas, de större städernas och för- ortskommunernas ekonomiska resultat när företagen inkluderades i redo- På motsvarande sätt försämrades resultatet före extraordinära poster för industrikommuner, landsbygdskommuner, övriga större kommuner och övriga mindre kommuner. Stora kommuner har som regel mer omfattande koncernverksamhet än i mindre kommuner och den verksamhet som bolagiserats har högre avgiftsfinansieringsgrad. Omsättningen i landstingens företag utgör endast ett fåtal procent av landstingskoncernernas totala omsättning. endast marginellt till ett förbättrat resultat. De ekonomiska relationerna mellan en kommun eller ett landsting och dess företag påverkas inte enbart av intäkter och kostnader. Även det faktum att kommunerna har gått i borgen för lån som de kommunala företagen tagit för att bl.a. finansiera investeringar i sin verksamhet har en väsentlig betydelse. Kommunernas borgensförbindelser ökade kraftigt . , då borgensåtagandena uppgick till , har borgensåtagandena minskat. minskade de med jämfört med året innan till . Uttryckt i kronor per invånare motsvarar det . Den övervägande delen, , avsåg borgen för lån till kommunala företag. Det är stor skillnad mellan olika kommuners borgensåtaganden och 1999 varierade den mellan per invånare och per invånare. Den viktigaste orsaken är skillnader i ägande av kommunägda företag. I detta avsnitt behandlas företag där kommunen eller innehar av rösterna i ett företag, s.k. majoritetsägt företag. Ungefär en fjärdedel av den totala kommunala verksamheten, uttryckt som andel av omsättningen, bedrivs i kommunala företag. I landstingen är det endast en mindre del som bedrivs i företagsform. fanns det enligt SCB: s inventering totalt 1 533 verksamma företag som var majoritetsägda av kommuner och landsting. har antalet kommunägda företag minskat med 14 stycken till 1 436 stycken. Företag inom transport, magasinering och kommunikation står för den största minskningen. De landstingsägda företagen har dock ökat med 18 stycken till 97 stycken. Tabell 2.7 Antal majoritetsägda kommunala företag Den dominerade associationsformen för kommunala företag är aktiebolag. drevs av de kommunala företagen i aktie- bolagsform. Den näst vanligaste formen är stiftelse som utgör av det totala antalet kommunala företag. De vanligaste verksam- hetsområdena är tekniska verksamheter såsom el-, värme- och vatten- försörjning samt fastighets- och uthyrningsverksamhet. Detta gäller oavsett om man studerar antalet företag, antalet anställda eller om- sättningen. Av det totala antalet kommunägda företag är 709 inom fastighets- och uthyrningsverksamhet. Omsättningen för kommunägda och landstingsägda företag minskade till 133 miljarder. I diagram 2.2 visas omsättning och resultat i de kommunägda företagen . Diagram 2.2 Omsättning och årets resultat i kommunägda företag 1996- 1999 Omsättningen i de kommunägda företagen minskade från till eller med jämfört med . Årets resultat i de kommunägda företagen för- bättrades och uppgick till 9,6miljarder. Diagram 2.3 visar resultatet för företag verksamma inom olika branscher. Diagram 2.3 Resultat i kommunägda företag 1996-1999 Andra samhälls- och personliga tjänster Transport, magasinering och kommunikation El-, gas-, värme- och vattenförsörjning Fastighets- och uthyrningsverksam het Bidrag till kommunkoncernens resultat lämnas i stort sett bara av företag verksamma inom fastighets- och uthyrningsverksamhet samt el-, gas- och vattenförsörjningsverksamhet. Störst bidrag lämnas genomgående av företag verksamma inom fastighets- och uthyrnings- verksamhet. förbättrades resultatet jämfört med för företag verk- samma i samtliga sektorer, med undantag för företag verksamma inom andra samhälls- och personliga tjänster. Antalet anställda i företagen uppgick till 42 870. Det innebär en minskning i förhållande till åren 1996-1998 då de ökade något. 2.6Externa inkomster och utgifter I följande avsnitt baseras uppgifterna på kommunernas och landstingens redovisning. I tabell 2.8 visas fördelningen mellan kommunernas huvudsakliga inkomstkällor . Tabell 2.8 Kommunernas olika finansieringskällor, 1996-1999 Källa: , Den offentliga sektorns finanser Den kommunala inkomstskatten är kommunernas största inkomstkälla och dess andel av de totala inkomsterna har varit relativt oförändrad . uppgick andelen till . Ökningen av statsbidragen 1998 och framåt har bidragit till att deras procentuella andel av inkomsterna har stigit något. Generella statsbidrag och skatteintäkter står tillsammans för tre fjärdedelar av de totala inkomsterna. Andelen taxor och avgifter har efter 1995 minskat något, bl.a. till följd av att delar av den kommunala affärsmässiga verksamheten har förts över till kommunägda företag. Tabell 2.9 Landstingens olika finansieringskällor, 1998-1999 (inkl läkemedelsförmån) Anm.: Betalningsansvaret för läkemedelsförmånen överfördes 1998 till landstingen, vilket påverkar andelarna. Källa: , Den offentliga sektorns finanser Även för landstingen är skatteintäkter den största intäktskällan. uppgick deras andel till av de totala inkomsterna. Den näst största finansieringskällan för landstingen är specialdestinerade statsbidrag och övriga bidrag 1999, där läkemedels- förmånen ingår. Generella statsbidrag uppgår till och deras andel är oförändrad . Även för landstingen utgör dessa tillsammans närmare tre fjärdedelar av de totala intäkterna. Försäljningsmedel i form av försäljning av verksamhet, tjänster, material och varor uppgår sammantaget till . Patientavgifternas andel av inkomsterna uppgår till 1999. Taxor och avgifter avser inkomster från de tjänster och den service som lämnas till kommuninvånarna t.ex. avgifter för barnomsorg, hemtjänst, el, värme och vatten. Avgifternas andel av kommunernas totala inkomster minskade från till . har delar av affärsverksamheten med hög andel avgiftsfinansiering förts över till kommunala företag eller sålts. Omsorgsverksamheterna, med relativt låg avgiftsfinansiering har också ökat i omfattning . De totala avgiftsintäkterna inom barnomsorgen samt äldre- och funktions- hindrade uppgick till . Den genomsnittliga avgiftsfinansieringsgraden har ökat inom förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg. uppgick den till av bruttokostnaden jämfört 1998. Tabell 2.10 Avgiftsfinansieringsgrad av bruttokostnader inom förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg 1999 Avgiftsfinansiering i % av bruttokostnad Avgiftsfinansieringsgraden i procent av bruttokostnaden är högst i förortskommuner vilket till viss del kan bero på att de har lägre kostnad per barn för att bedriva verksamheten. Lägst avgiftsfinansieringsgrad finns i glesbygdskommuner . De har också den högsta kostnaden för förskoleverksamhet per barn räknat. Äldreomsorg och stöd till funktionshindrade Av kommunernas kostnad för äldre- och funktionshindrade täcktes av avgifter 1999. Det är en marginell ökning med 0,1 procent- enheter jämfört med . Tabell 2.11 Avgiftsfinansieringsgrad av bruttokostnader inom äldreomsorg och funktionshindrade 1999 Avgiftsfinansiering i % av bruttokostnad Spridningen i avgiftsfinansieringen mellan olika kommungrupper är inte lika stor som inom förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg. Skillnaden mellan högsta och lägsta kommungrupp uppgår till . Högst avgiftsfinansiering finns inom landsbygdskommuner och lägst avgiftsfinansiering finns i förortskommuner . Patientavgifter och andra avgifter av landstingens inkomster utgörs av patientavgifter och andra avgifter. Tabell 2.12 Patientavgifter och andra avgifter inom landstingen 1999, Patientavgifter och andra avgifter: -för läkarbesök och sjukvårdande -för sluten vård Bland dessa avgifter kommer den största andelen från tandvård, som svarar för närmare hälften av avgiftsintäkterna. Näst största andelen kommer från patientavgifter och andra avgifter för läkarbesök och sjuk- vårdande behandling inom öppenvården. Kommunernas externa utgifter avser utbetalningar som är rensade från avskrivningar och interna transaktioner. De externa utgifterna har ökat med undantag av 1993. Ökningen fortsatte , dock marginellt med drygt en procent eller i löpande priser. Totalt uppgår kommunernas externa utgifter till , vilket är drygt 2/3 av den kommunala sektorns utgifter. Tabell 2.13 Kommunernas externa utgifter Tjänster inkl. köp av verksamhet Källa: Kommunernas finanser, SCB 1996-1998, Den offentliga sektorns finanser, SCB 2000 och 2001. Personalutgifter med är kommunernas största utgiftspost av samtliga utgifter och totalt . Personalutgifterna har varit oförändrade i förhållande till andelen summa utgifter . Tjänster inklusive köp av verksamhet är kommunernas näst största utgift och den uppgår till 1999. Enligt tabellen har dessa minskat men förklaringen är att hade och kommuner fortfarande ansvaret för sjukvården och de köpte verksamhet från och ett . Räknas denna del bort så har tjänster inklusive köp av verksamhet ökat. Utgifterna för material har minskat och dess andel av utgifterna uppgår till 1999. Bidrag och transfereringar har varit på ungefär samma nivå av de totala utgifterna. Av kommunernas externa utgifter utgjorde investeringarna (inköp av anläggningstillgångar och husbyggnadsentreprenader). Införandet av nya regler, nya redovisningsprinciper och ändrade ansvarsförhållanden förklarar delvis förändringarna av landstingens externa utgifter.