prop · GO031D30 · 2001-01-01 00:00:00 — Även vissa främjande- och informationsinsatser i regionen kan komma ifråga. Särskild vikt skall fästas vid små och medelstora företags deltagande i Östersjöhandeln. Verksamheten skall samordnas med och komplettera utvecklingssamarbetet med . I enlighet med förslag från Östersjöberedningen har målet för insatserna preciserats till att vara att förstärka svenska företags position i och att förbättra förutsättningarna för svenska företags deltagande i utvecklingen av regionens näringsliv. Regeringens överväganden Anslaget för var . Regeringen föreslår att anslås för ändamålet för . Inom ramen för anslaget Näringslivsutveckling i avsattes ekonomiska vårproposition medel för att finansiera utgifter för integrationsfrämjande åtgärder i . De samlade utgifterna för perioden 2003 beräknas till . Eftersom Näringslivsutveckling i är ett tidsbegränsat program belastas anslaget med vissa förvaltningsutgifter. Utfallet 2000 beräknas till . avses högst avdelas för förvaltningsutgifter. Tabell 5.13 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 100 000 Anslagsökning 200 000 Förslag 2001 300 000 5.8.7 39:7 Avgifter till internationella handelsorganisationer Tabell 5.14 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 12 458 2001 Förslag 16 810 2002 Beräknat 16 810 2003 Beräknat 16 810 1 Redovisat belopp avser utgifter under anslaget G4 Avgifter till vissa internationella organisationer, anslagspost 2, för avgifter till internationella 2 Nytt anslag. Anslaget disponeras för avgifter och bidrag för deltagande i vissa internationella närings- och handelspolitiska organ. Utgiftsstyrande faktorer är medlemsavgifternas utveckling i aktuell valuta samt fluktuationer i valutakurser. Anslaget disponeras av regeringen och belastas främst för avgifter och bidrag till nedanstående organ. Deltagandet bedöms av regeringen som nödvändigt för att möjliggöra svensk påverkan på den internationella utvecklingen, för ett aktivt svenskt deltagande i internationellt samarbete samt för informationsinhämtning på för viktiga områden. Anslaget täcker avgifter till följande organisationer: - () - Internationella rådet för samarbete på tullområdet (WCO) - - Internationella () - Internationella () - Internationella () (Under avveckling) - Internationella Byrån för Utställningar i () - för Provning och Kontroll (EOTC). Regeringens överväganden Tabell 5.15 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 16 810 Förslag 2001 16 810 5.8.8 Exportkreditnämnden Exportkreditnämndens (EKN) uppgift är att främja svensk export genom utfärdande av garantier. Garantierna skyddar mot förlustrisk i samband med export till och investeringar i utlandet. Verksamheten skall bedrivas så att den är självbärande över tiden och ger ett stöd åt den svenska exporten som motsvarar vad konkurrerande företag i andra länder kan erhålla. EKN uppvisade ett positivt resultat, främst beroende på ökade premieintäkter och återvinningar. Överskottet uppgick till . redovisar EKN ett underskott på . Detta är en följd av att stora enstaka affärer med vissa länder har ökat riskkoncentrationen i portföljen på ett sätt som, enligt de principer EKN tillämpar, nödvändiggör särskilda avsättningar. Ramutnyttjandet uppgick till för ordinarie exportkreditgarantier och till för investeringsgarantier. Siffrorna avser nettoengagemanget efter schablonmässiga justeringar av utfästelsebeloppen. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 5.16 Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tusental kronor Uppdragsverk- samhet Intäkter Kostnader Reslultat (Intäkt-kostnad) Utfall 1999 1 860 000 519 600 1 340 400 Prognos 2000 2 292 000 484 950 1 807 050 Budget 2001 2 322 000 604 450 1 717 550 Budget 2002 2 332 750 710 700 1 622 050 Budget 2003 2 332 750 710 700 1 622 050 Budget och prognos är upprättade enligt kassamässiga principer till skillnad från EKN:s årsredovisning som upprättats enligt riskmässiga principer. De senare belastas även av reservationer för riskerna i engagemang och skadefordringar. Utöver intäkter i form av garantipremier redovisar EKN stora intäkter i form av återvinningar. Av kostnaderna utgör huvuddelen skadeutbetalningar. Skadeutbetalningar är svåra att prognostisera och beror till stor del på omvärldsfaktorer. Regeringens överväganden Regeringen föreslår att EKN även skall beviljas obegränsad upplåningsrätt i för att kunna infria gjorda åtaganden om likvida reserver ej är tillräckliga. Regeringen föreslår att EKN fortsatt har en låneram på för investeringar. Regeringen föreslår vidare att ramarna för garantigivningen höjs till för ordinarie exportkreditgarantier. Detta då man räknar med att dessa åtaganden kommer att öka kraftigt . Ramen för investeringsgarantier föreslås förbli . 6.1 Omfattning Till konsumentområdet hör , (och ), , samt tillsyn av . inrättas också ett informationscenter för gränsöverskridande konsumentfrågor inom myndighetsstruktur, en så kallad Euroguichet, i . Vidare ingår frågor som rör stöd till konsumentorganisationer och konsumentforskning samt bidrag till miljömärkning av produkter. Konsumentpolitiken består därutöver av en rad insatser inom andra politikområden som beskrivs nedan. Tabell 6.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet Miljoner kronor Utfall 1999 Anslag 20001 Utgiftsprognos 2000 Förslag anslag 2001 Beräknat anslag 2002 Beräknat anslag 2003 40:1 5,5 4,4 6,7 5,1 6,7 6,8 40:2 78,2 84,6 86,3 93,0 92,1 94,1 40:3 14,8 16,1 16,7 16,7 15,6 16,0 40:4 6,8 7,8 8,1 7,7 7,0 7,2 40:5 Stöd till konsumentorganisationer1 4,1 6,1 6,1 - - - 40:5 Åtgärder på konsumentområdet2 - - - 10,0 6,2 6,2 40:6 Bidrag till miljömärkning av produkter5 3,8 4,6 4,6 40:7 Bidrag till miljömärkning av produkter4 2,8 3,9 3,9 - - - F6 Stöd till konsumentforskning3 2,4 0,7 0,7 - - - Totalt för Politikområde Konsumentpolitik 114,6 123,6 128,5 136,3 132,2 135,0 1Anslaget upphör i sin nuvarande form fr.o.m 2001. Anslaget slås ihop med anslaget 40:6 och byter namn till Åtgärder inom konsumentområdet. Se vidare under Budgetförslag. 2Anslaget 40:5 slås ihop med anslaget 40:6 Stöd till konsumentforskning . Se vidare under Budgetförslag. 3Anslaget Stöd till konsumentforskning upphör och slås ihop med anslaget 40:5 och ersätts av nuvarande anslaget 40:7 Bidrag till miljömärkning av produkter. Se vidare under Budgetförslag. 4Anslaget bidrag till miljömärkning av produkter byter anslagsbeteckning till 40:6 Bidrag till miljömärkning av produkter till följd av borttagandet av anslaget 40:6 Stöd till konsumentforskning. Se vidare under Budgetförslag. 5Anslaget bidrag till miljömärkning av produkter byter anslagsbeteckning till 40:6, Bidrag till miljömärkning av produkter till följd av borttagandet av anslaget 40:6 Stöd till konsumentforskning. Se vidare under Budgetförslag . 6.3 Mål tillsatte regeringen en parla- mentarisk kommitté, Konsumentpolitiken inför ett nytt sekel (dir 1999:1). Utredningen har överlämnat betänkandet Starka konsumenter i en gränslös värld , SOU 2000:29. De nuvarande målen bibehålls i avvaktan på pågående beredning av kommitténs förslag och den planerade konsumentpolitiska propositionen . Målen 2000 gäller tills vidare, dvs: 1. att ge hushållen goda möjligheter att utnyttja sina ekonomiska och andra resurser effektivt, (Hushållningsmålet) 2. att ge konsumenterna en stark ställning på marknaden, (Marknadsmålet) 3. att skydda konsumenternas hälsa och säkerhet, (Säkerhetsmålet) och 4. att medverka till att sådana produktions- och konsumtionsmönster utvecklas som minskar påfrestningarna på miljön och bidrar till en långsiktigt hållbar utveckling (Miljömålet). 6.4 Politikens inriktning Övergripande inriktning Konsumentpolitiken är en viktig del av välfärdspolitiken. Aktiva och välinfomerade konsumenter kan bättre ta tillvara sina rättigheter och välja rätt på den alltmer internationaliserade marknaden. Insatser för ökad produktsäkerhet, inom området finansiella tjänster, och stöd till konsumentorganisationer och lokal konsumentrådgivning är särskilt angelägna, samt att bibehålla och utveckla nivån på svensk konsumentpolitik Det behövs särskilda insatser för att stödja de mest resurssvaga konsumenterna. Konsumentfrågorna är prioriterade i EU-arbete. Konsumentfrågor är en fortsatt viktig fråga under EU-ordförandeskap den kommande våren. skall i EU-arbetet verka för att ge konsumenterna en stark ställning på marknaden samt att främja konsumenternas intressen och inflytande i ett integrerat . Genomförandet av ett informellt ministerråd för inremarknads- och konsument ministrar om konsumentfrågor i under ordförandeskap utgör en viktig uppgift konsumentpolitiska arbete. Prioriteringar Följande prioriteringar, per mål, gäller på konsumentområdet 2001. Under målet att ge konsumenterna en stark ställning på marknaden är arbetet vad gäller finansiella tjänster aktuellt samt omfattande och kräver därför mycket uppmärksamhet. Exempelvis kommer frågan om finansiell rådgivning att studeras närmare av regeringen. Att konsumenterna har tillgång till bra utbildning, information och vägledning är enligt regeringen en förutsättning för en fungerande konsumentpolitik. Detta följer under målet att ge hushållen goda möjligheter att utnyttja sina resurser effektivt. Arbetet med att stärka konsumenterna inom detta område fortskrider Därför kommer resultatet av uppdrag om att utreda en eventuell boenderådgivning att hanteras skyndsamt. Även nya Internetsatsning inbegrips inom detta mål. Att stärka de frivilliga organisationernas roll inom konsumentpolitiken är prioriterat, något som faller under alla de fyra konsumentpolitiska målen. Av denna anledning kommer det i samband med genomförandet av det Informella minsterrådet för Inre marknads- och Konsumentministrar om konsumentfrågor i att anordnas ett seminarium för de europeiska konsumentorganisationerna. Folkrörelsernas medverkan är avgörande i konsumentpolitiken, dels för att öka det lokala engagemanget i olika konsumentpolitiska frågor dels för att nå ut till nya grupper. En satsning på samhällets svaga grupper fortsätter. Även denna satsning stödjer alla de fyra målen för konsumentpolitiken. Under det tredje målet som avser att skydda konsumenternas hälsa och säkerhet kommer ökade insatser bl.a. på området marknadskontroller att genomföras. Det fjärde konsumentpolitiska målet inryms bl.a. i idrifttagandet av en miljödatabas 6.5 Insatser 6.5.1 Statliga insatser Hushållningsmålet har genomfört pris- och matkostnadsundersökningar, samt praktiskt stöd till lokala konsumentvägledare m.m. Marknadsmålet /() fullgör uppgifter enligt ett tjugotal lagar. KO kan i vissa fall utfärda förbudsförelägganden samt biträda enskilda konsumenter i principiellt viktiga tvister. /KO:s arbete för en hög efterlevnad av den konsumentskyddande lagstiftningen hos näringsidkare och branschöverenskommelser, bl.a. om förbättringar av avtalsvillkor, är betydelsefull för att stärka konsumenternas ställning på marknaden. () är en specialdomstol i enlighet med lagen (1970:417) om marknadsdomstol m. m. som handlägger ett sextontal lagar. Det övergripande målet för är att på ett rättssäkert sätt och inom rimlig tid avgöra de mål och ärenden som den har att handlägga samt att leda rättsutvecklingen och främja en enhetlig rättstillämpning inom det marknadsrättsliga området. är första och enda instans i mål enligt avtalsvillkorslagarna, produktsäkerhetslagen och lagen om ingripande mot otillbörligt beteende avseende offentlig upphandling och första och enda instans i vissa mål och ärenden enligt konkurrenslagen. Fr.o.m. är första och sista instans i marknadsföringsmål ifråga om förbud och åläggande enligt marknadsföringslagen (MFL). Om det med talan om förbud eller åläggande väcks en talan om marknadsföringsavgift eller skadestånd skall dock en talan om förbud eller åläggande väckas vid . () har till uppgift att pröva tvister mellan konsumenter och näringsidkare rörande varor, tjänster och andra nyttigheter som tillhandahållits huvudsakligen för enskilt bruk, så kallade konsumenttvister samt ge rekommendationer om hur tvister bör lösas. Nämnden skall också yttra sig i konsumenttvister på begäran av domstolar, stödja den kommunala konsumentverksamhetens medling i konsumenttvister genom bland annat utbildning, rådgivning och information samt informera konsumenter och näringsidkare om nämndens praxis. () ansvarar för registrering av och tillsyn över fastighetsmäklare enligt fastighetsmäklarlagen (1995:400) och Fastighetsmäklarförordningen (1995:1028), dvs. prövning av att den som registreras som fastighetsmäklare har relevant utbildning, är lämplig och i övrigt uppfyller uppställda formella krav samt även i övrigt iakttar god fastighetsmäklarsed. FMN skall även föra talan i domstol samt sprida information om god fastighetsmäklarsed. Säkerhetsmålet genomför fortlöpande mark- nadskontroller inom de prioriterade produktgrupperna, t.ex. leksaker och personlig skyddsutrustning, för att kontrollera regelefterlevnaden. Resultatet redovisas i olika former. Verket medverkar även aktivt inom det internationella standardiseringsarbetet för ökad produktsäkerhet. MD prövar produktsäkerhetsfall på talan av KO. Miljömålet har gett ut föreskrifter om tillämpning av miljömärkning samt granskat miljöargument i marknadsföringen planenligt. 6.5.2 Insatser utanför politikområdet Konsumentfrågor återfinns inom i stort sett alla samhällsområden och det är därför viktigt att konsumentpolitiken får ett större genomslag på alla nivåer i samhället. Kopplingarna är starkast till utgiftsområdena 2, 5, 16 och 19-23. De rör bl.a. konsumentfrågor avseende finansiella tjänster, livsmedel, el och tele samt handels-, närings- och konkurrenspolitiken. De myndigheter som närmast berörs är Post- & , , och m.fl. Hushållningsmålet har av regeringen i uppdrag att utreda förutsättningarna för att inrätta en boenderådgivning efter samma mönster som stiftelserna stiftelserna och . Under en rad år har regeringen beviljat bidrag till paraplyorganisationerna Konsumentråd och Konsumenter i Samverkan och till projektstöd. Detta dels för att stimulera uppbyggnaden och tillkomsten av nya ideella konsumentorganisationer och dels för att de spelar en viktig roll i det nordiska och europeiska samarbetet. Denna insats faller under alla de konsumentpolitiska målen. En majoritet av kommuner (238 av 289) tillhandahåller lokal konsumentverksamhet av varierande omfattning. För hade av befolkning tillgång till konsumentrådgivning, vilket är en förbättring från föregående år. Verksamheten avser bl.a. rådgivning till enskilda konsumenter före köp, reklamationer och klagomål på varor och tjänster, konsumenträttigheter samt hushållsekonomisk rådgivning. är ansvarig för tillhandahållandet av det stöd och material som kommunerna är i behov av för att erbjuda konsumentrådgivningen. Även denna insats berör konsumenterna enligt samtliga konsumentpolitiska mål. Marknadsmålet Inom området finansiella tjänster är även stiftelserna och verksamma. Byråerna arbetar med fördjupad konsumentrådgivning och bekostas av näringslivet. Staten är genom och representerade i styrelserna och utgör en majoritet i respektive styrelse. Miljömålet Det nordiska systemet för miljömärkning av produkter bedrivs också i ett av staten och Standardiseringen i (SIS) gemensamt ägt icke vinstgivande bolag, . 6.6 Resultatbedömning 6.6.1 Resultat Hushållningsmålet skall bl.a. arbeta för att informationen förbättras om hur hushållen, genom sitt val av inköpsställe, kan påverka sina kostnader för dagligvaror. har undersökningar genomförts i 31 kommuner. Undersökningen visade att det förekommer stora regionala skillnader, där orterna i uppvisade lägre matkostnader än övriga. Undersökningen visade även att det förekommer stora skillnader mellan butikerna på en och samma ort. bedömer att upprepade matkostnadsundersökningar bidrar till ökad konkurrens och därmed lägre priser. Detta eftersom det råder en tendens att orter som ingår i undersökningen i genomsnitt har högre priser än de övriga orterna. skall även arbeta för en förbättrad information och utbildning i hushållsekonomiska frågor. har genomfört en enkätundersökning i skolorna om ungdomars kunskaper i hushållsekonomi. Medelvärdet för de hushållsekonomiska kunskapsfrågorna förbättrats i relation till föregående år. Under hushållningsmålet återfinns även delmålet att följa upp och analysera utvecklingen av utbudet av grundläggande servicefunktioner i glesbygds-, landsbygds- och skärgårdsområden. har under detta verksamhetsmål startat uppbyggnaden av en geografisk databas avseende hushållens tillgång till service. skall stödja den kommunala konsumentverksamhetens medling i konsumenttvister genom bland annat utbildning, rådgivning och information samt informera konsumenter och näringsidkare om nämndens praxis. I de ärenden som inkommit till nämnden har 54procent av anmälarna varit i kontakt med den kommunala konsumentverksamheten, vilket är oförändrat från föregående år. hade i uppdrag av regeringen att för 10-20 kommuner i ett representativt urval, redovisa antalet tvister som hanterats av den kommunala konsumentverksamheten och andelen som förts vidare till . uppdrogs åt att utvärdera undersökningarna och lämna en rekommendation för det fortsatta arbetet med det ursprungliga uppdraget. fann att det av undersökningarna inte gick att dra några slutsatser hur antalet tvister som förs till nämnden kan minskas. Totala antalet telefonsamtal till uppgick till 27 000, vilket innebär att en betydande insats ägnas åt denna hantering. har rönt stor framgång i sitt internationella arbete med att presentera och få gehör för den svenska modellen för tvistlösning på konsumentområdet. Det har resulterat i internationell uppmärksamhet, vilket i sin tur medfört ett ökande engagemang i internationella fora samt utländska besök. har ARN:s verksamhet berörts i drygt 500 tidningsartiklar och ett stort antal radio- och TV-sändningar. Marknadsmålet : har MD avgjort 30 mål enligt konkurrenslagen, vilket är en ökning med 8 mål . Enligt marknadsföringslagen (MFL) har det inkommit 43 mål 1999, vilket är en ökning med 28 mål från föregående år. Av dessa har enskild part överklagat 9. MD har avgjort 17 ärenden som faller under MFL, vilket är en ökning med 4 ärenden jämfört med föregående år. Styckkostnaden per domar och beslut har minskat med , vilket enligt MD beror på det senaste årets höga måltillströmning. skall genom att tillämpa konsumentskyddslagstiftningen stärka konsumenternas ställning på marknaden. KO har fört fem fall till MD, vilket är en ökning från föregående år med 3 fall. KO har även utfärdat 31 förbudsförelägganden och 9 informationsförelägganden, vilket också utgör en ökning på 2 respektive 3 fall från föregående år. 22 ansökningar om KO:s biträde har kommit in, varav KO i 14 fall beslutat att det inte finns tillräckliga skäl att biträda tvisten. Grupptalan i () har endast nyttjats en gång . biföll KO:s yrkande. Antalet ärenden som inkommit har totalt sett ökat med . har den kommunala konsumentvägledningen ökat med tre kommuner och därmed har 238 av landets 289 kommuner tillgång till denna tjänst. : Antalet ärenden som har inkommit till nämnden uppgick till 7 182, vilket innebär en ökning sedan föregående år med . Ärendebalansen har minskat med närmare 100 ärenden. Antalet ärenden som har avgjorts i sak har ökat från föregående år. Den genomsnittliga handläggningstiden var för ärenden avgjorda med intresseledamöter och för ärenden avgjorda utan intresseledamöter . Detta uppfyller väl regeringens uppsatta mål om 5 respektive 2 månaders handläggningstid. Följsamheten till nämndens beslut har ökat och var vid nämndens undersökningar för jämfört för . Bäst följsamhet uppvisas på bank- och försäkringsavdelningen (). En del företag ger rättelse sedan nämndens undersökningar avslutats. bedömer därför att följsamheten till besluten är högre än vad som redovisas i årsredovisningen. har beslutat att samtliga registrerade mäklare skall kontrolleras vad gäller skulder och brottslighet. genomfördes 937 stycken sådana kontroller. I 20 av dessa gjordes mer ingående utredningar, vilket i sin tur ledde till att registreringen återkallades för 5 mäklare. genomförde nämnden tre stycken fördjupade kontroller vilket innebär att en mäklares samtliga akter och ekonomi genomgås. anmäldes tre personer till åklagare för att de verkat utan att ha erforderlig registrering som mäklare. initierades 229 ärenden som rör lämplighetsprövning, vilket är en minskning från föregående år. Av dessa var 45 ärenden egeninitierade. Nämnden avgjorde 245 ärenden. Från att tidigare i stort sett ha inriktat granskningen på vissa moment i enskilda förmedlingsuppdrag har FMN i de handlagda ärendena inriktat sin tillsyn på en bredare granskning av mäklarnas sätt att utföra sina uppdrag. handlades 775 ärenden avseende kontroll av om mäklarna uppfyllde de formella kraven. Det resulterade i återkallelse av registreringen för 193 mäklare. FMN beräknar i sitt budgetunderlag att 1,5 årsarbetskrafter och går åt till information. En stor del av denna riktar sig mot konsumenter. Något som får anses bidra till att dessa får bättre kunskaper och får en starkare ställning i samband med bostadsöverlåtelser och vid sina kontakter med fastighetsmäklare. Antalet fastighetsöverlåtelser ökade med jämfört med . Antalet anmälningar mot fastighetsmäklare sjönk dock med . Säkerhetsmålet skall arbeta för att minska förekomsten av farliga produkter på marknaden. har ingripit mot farliga glassprodukter vilket har lett till säkrare utformning. Verket har även bidragit till förbudet, som infördes , mot att importera mjukgörare (ftalater) i PVC-plast i produkter till barn . är det även förbjudet att sälja dessa produkter i butikerna. har publicerat sina provningar i bl.a. Råd & Rön. har genomfört marknadskontroller på bl.a. följande produktområden: skyddsglasögon, höga barnstolar, småbarnsleksaker, cigarettändare och inlinehjälmar. har även varnat för olika produkter vilket har fått stort genomslag. Miljömålet skall arbeta för en ökad miljöanpassning av varor och tjänster på marknaden. På uppdrag av miljövårdsberedningen har utvecklat möjligheterna att utifrån försäljningen av miljömärkta produkter fastställa ett s.k. grönt nyckeltal, vilket är avsett att ge ett mått på hur omställningen till ett hållbart samhälle fortlöper. såldes miljömärkta varor till ett värde av , vilket är en ökning med 230procent . har i uppdrag att utveckla, informera, marknadsföra miljömärkningskriterier som för svenska konsumenter utpekar produkter som är bättre ur miljösynpunkt och som bidrar till arbetet mot en hållbar utveckling samt gentemot dessa kriterier licensiera produkter hos företag som frivilligt ansluter sig till ordningen. Att välja ut de produktgrupper där miljömärkningen som miljöpolitiskt instrument kan göra största möjliga nytta. Att genom offensiv information och marknadsföring göra märket känt, attraktivt och efterfrågat av såväl konsumenter och producenter. Måluppfyllelse De kortsiktiga målen, dvs. kontinuerligt öka antalet kriterier (från 0 52 ) och licensierade produkter (173 stycken) har uppfyllts väl . Kännedomen och trovärdigheten till märkningen har också utvecklats bra och motsvarar väl de uppsatta målen. Den långsiktiga målsättningen, att bidra till en hållbar utveckling, är föremål för en utvärdering. Verksamheten har närmat sig målet att vara självfinansierande då endast av den totala verksamheten finansieras genom statsanslag. ansluter sig till arbetet för en hållbar utveckling. har ett kvalitets- och miljöledningssystem och arbetar på att få dessa system certifierade mot ISO 9001 respektive 14001. Prognos 2000 Efterfrågan av miljömärkning, från såväl konsument som producent, bedöms för vara fortsatt god. Speciellt ställs förhoppningar till miljömärkning av hotell. Bolagets omsättningen beräknas att öka till och med en vinst på .