prop · GO031D12 · 2001-01-01 00:00:00 — Vid utgången av 1999 bedömde ÖCB att funktionen hade en godtagbar förmåga vid påfrestningar i nuvarande omvärldsläge och vid angreppshot i ett förändrat omvärldsläge. Verksamheten inom Funktionen Tran- sporter (transportsamordning, järnvägs- transporter och banhållning, väghållning, landsvägstransporter, flygtransporter, sjötrans- porter) skall bedrivas så att under höjd beredskap Försvarsmaktens samt totalförsva- rets behov i övrigt kan tillgodoses. IT-säkerhetsanalyser med den s.k. ÖCB- metoden har genomförts vid vissa viktigare transportföretag. Studier har påbörjats av tänkta omfattande störningar i kritiska delar av transportsystemet. representerar i de tre civila transportkommittéerna inom Nato. Utbildningar och övningar har genomförts av personal på krigsviktiga befattningar när det gäller järnvägstransporter och banhållning. Funktions-, lednings-, fältövningar och en signalskyddsövning har bl.a. genomförts. Inom driftvärnet har 700 personer genomgått totalt ca och vid har 16 civilpliktiga utbildats till banreparatörer. har påbörjat övertagande av reservbromaterial från Försvarsmakten. Vidare har anskaffning av reservelverk till SJ:s verkstäder fortsatt. Inom landsvägstransporter har bl.a. övningar genomförts. Överstyrelsen har riktat insatser mot vägtrafikombuden, bl.a. i samband med skiftet till 2000. Planläggningen av transportföretag har anpassats till nya förutsättningar. Inom väghållningen har investeringar genomförts vad gäller broar och kringutrustning till reservbroar. Reservkraft har installerats vid flera regioner. Driftvärnet har vidmakthållit sin krigsduglighet, bl.a. genom en befälskurs och nio regionala driftvärnsutbildningar. Tio sårbarhetsanalyser av datasystem har genomförts. Anskaffning av test- och verktygsutrustning har skett och reservkraft har installerats vid flygplatser och vid . Vid civila flygplatser har skyddade ledningscentraler gjorts operativa. Det innebär att flygplatserna kan utnyttja ledningscentralerna för samordning och ledning vid beredskapshöjningar. Anskaffning av NBC- skyddsutrustning har skett och program- och hårdvara har anskaffats för att stärka IT-skydd. Förstudier avseende helikopterutrustning för mörkerseende har påbörjats. Utbyggnad har skett av verkstadsflygplatsen i . Samverkansövningar har genomförts i fråga om lednings-, flyg-, helikopter- och marksystem. Cirka 420 totalförsvarspliktiga har utbildats till flygplatsbrandmän. Utbildning och övning har skett av driftvärnet. Övningar med har genomförts . Den ena övningen genomfördes i samverkan med och flygtransport av den svenska KFOR bataljonen. Genom bemanning av en transportflygledarbefattning i () har värdefulla erfarenheter vunnits på det internationella området, vilka bl. a. kan utnyttjas i samarbete med Försvarsmakten vid uppbyggnad av internationella transportledningsstaber. Signalskyddsövningar har ägt rum med samtlig sambandspersonal på (SjöV) huvudkontor och regionala lotssamverkanskurser har genomförts med SjöV:s krigsorganisation. Vidare har SjöV deltagit i funktionsövningar och i möte med . Ett arbete har påbörjats som bl.a. syftar till att analysera utvecklingen inom den svenska handelsflottan. Vid utgången av 1999 bedömdes att respektive delfunktion och därmed funktionen sammantaget hade en godtagbar förmåga i både nuvarande och ett förändrat omvärldsläge. Vid utgången av 1998 bedömde att funktionen sammantaget hade en godtagbar förmåga i både nuvarande och ett förändrat omvärldsläge. Syftet med funktionen Energiförsörjning är att verksamheten inom funktionen skall bedrivas så att under höjd beredskap totalförsvarets och det övriga samhällets behov av elkraft och annan energi kan tillgodoses. Åtgärderna inom funktionen skall säkerställa åtaganden om försörjningsberedskap inom energiområdet som följer av avtalet om det Internationella energiprogrammet (IEP) och medlemskapet i EU. Förmågan inom funktionen är beroende av att anläggningar för elproduktion, överföring och distribution samt anläggningar för driftövervakning kan hållas intakta och att resurser finns för bevakning vid och reparationer av elförsörjningens objekt. Förmågan inom funktionen är vidare beroende av fjärrvärmesystemens förmåga att producera värme vid elbortfall, reservkraft hos abonnenterna och för drivmedelsdistribution. I fråga om funktionssamordning har bl.a. arbete med att skapa förutsättningar för att tidigt kunna föra in beredskapsåtgärder i främst kraftvärmeverk under ny- och ombyggnad konkretiserats för att bl.a. möjliggöra ö-drift, dvs. drift av elförsörjningssystemet i separata delsystem liksom dödnätsstart och produktion av el utan värmedistribution i fjärrvärmenäten. Arbetet med samordning av beredskapsarbetet inom funktionen Energiförsörjning har vidare innefattat konferenser bl.a. för den regionala nivån med personal från länsstyrelser, försvarsområden, civilbefälhavare m.fl. och den årliga försörjningskonferensen för den regionala nivån som anordnats tillsammans med ÖCB och och som främst behandlade aktuella försörjningsfrågor kopplade till utvecklingen inom totalförsvaret. har även medverkat i andra myndigheters utbildningar och övningar. Övergången till 2000 passerade utan några störningar på områdena olja, gas och bensin. Inte heller fjärrvärmeanläggningarna påverkades. För elsystemet är erfarenheten densamma. Produktionssystem, stamnät och regionala elnät klarade övergången utan störningar. Uppmärksamheten har vidare medfört att datorrelaterade system fått en grundlig genomgång vilket stärkt beredskapen. Verksamheten inom delfunktionen Bränsle- och drivmedel har bedrivits för att säkerställa att under höjd beredskap totalförsvarets och det övriga samhällets behov av drivmedel och bränsle skall kunna tillgodoses. Arbetet med att minska sårbarheten i värmeförsörjningen vid långvariga elavbrott har drivits vidare och förstudier för olika alternativa lösningar har genomförts bl.a. för att med mobil reservkraft strömförsörja cirkulationspumpar för fjärrvärme i bostadsfastigheter. Arbetet avses fortsätta och resultatet beräknas kunna redovisas och spridas till kommuner . Samarbetet inom ramen för EU och IEA fortgår vad beträffar åtaganden om försörjningsberedskap, bl.a. innefattande beredskapslagring av olja. Insatser har bedrivits vad gäller beredskapslagring av oljeprodukter för att tillgodose totalförsvarets behov och för att produkter skall finnas tillgängliga för prioriterade användare i händelse av krig. har bl.a. anskaffning och installation av reservkraftsomkopplare, som möjliggör omkoppling från elnätet till reservkraft, vid konsumentanläggningar slutförts och ett centralt register tagits fram. Verksamhet inom delfunktionen Elförsörjning har bedrivits för att säkerställa att under höjd beredskap totalförsvarets och övriga samhällets behov av elkraft skall kunna tillgodoses. Insatser har genomförts för att organisationen för att administrera beredskapsåtgärderna på central och regional nivå skall vara fullt etablerad. En organisationsöversyn av den regionala planeringsorganisationen har genomförts. Den nationella ledningens krigsorganisation har bemannats med nyckelpersonal och introduktionsutbildning har genomförts med norra elregionens krigsorganisation. Ledningsplatser för den nationella ledningen är förberedda och fyller de krav som ställs för ledning vid höjd beredskap och ledningsplatser för den regionala organisationen är utsedda.Vidtagna åtgärder har medfört att krigsorganisationen har behållit sin förmåga att planera, leda och samordna elförsörjningen vid höjd beredskap. Ett företagsregister har tagits fram och arbete med en vid elföretag har påbörjats. Insatserna kommer även att underlätta företagens planering av åtgärder vid svåra störningar i fredstid. En utredning har påbörjats om möjligheter till reparation på plats av tunga komponenter till produktionsanläggningar. Viss strategisk ledningsmateriel och reparationsutrustning har upphandlats, vilket förstärker möjligheterna att genomföra reparationer på ett effektivt sätt. Den är också avsedd att kunna användas vid svåra driftstörningar i fredstid. Likaså pågår arbete med framtagning av hjälpmedel som skall försvåra sabotage vid elförsörjningens anläggningar och med insatser för att upprätthålla och återupprätta en fungerande elförsörjning till prioriterade användare i samband med svåra störningar i elförsörjningen. En översyn av elförsörjningens förmåga att möta ett NBC- hot har påbörjats. Insatser har genomförts för förutsättningar för övergång till och upprätthållande av ö-drift. Ett antal ö-driftsprojekt har startats och sambandsövningar har genomförts. De åtgär- der som vidtagits i de olika ö-driftprojekten minskar elförsörjningens sårbarhet. Beräk- ningshjälpmedel, simuleringsverktyg och prov- metoder har utvecklats som möjliggör identifikation och verifikation av anläggningars prestanda, vilket förbättrar möjligheterna till ö-drift. För att säkra tillgång till gasturbiner och kondensanläggningar för bl.a. ö-drift har särskilda avtal slutits med anläggningsägarna. Den avreglerade elmarknaden har medfört att den elproduktion vid elföretagen som anses olönsam prioriteras ner vilket försämrat möjligheterna till ö-drift. Samarbete med branschorganisationerna om samverkan vid svåra driftstörningar inom elförsörjningen i fred har inletts. har den nordiska beredskaps- och säkerhetsverksamheten fort- gått avseende möjligheter till harmonisering och samordning av verksamheter. Vid utgången av 1999 bedömde att funktionen sammantaget hade en godtagbar förmåga i både nuvarande och ett förändrat omvärldsläge. 3.10.4.3 Analys och slutsatser Regeringens bedömning av funktionernas förmågor Regeringen bedömer att den verksamhet som har bedrivits inom funktionen Civil ledning har genomförts på ett godtagbart sätt. Förmågan inom funktionen Civil ledning är beroende av att det hos centrala myndigheter, länsstyrelser och kommuner finns utbildad och övad personal samt tillgång till tekniskt ledningsstöd. Då det gäller tillgång till skyddade ledningsplatser och robusta system för kommunikation är förmågan ännu ej godtagbar, även om den har förbättrats inom dessa områden . Funktionen har emellertid en godtagbar förmåga då det gäller utbildad och övad personal. Det innebär dock att den sammantagna förmågan ännu ej är godtagbar inom funktionen. Regeringen bedömer mot bakgrund av ÖCB:s redovisningar att en förbättring av funktionens förmåga har uppnåtts, men vissa brister finns vad gäller ledningsplatser och tekniska ledningssystem samt samhällsviktiga datasystem. I avsnitt 3.6 har regeringen framhållit betydelsen av en effektiv projektplanering och styrning i samband med IT-utvecklingen inom politikområdet. När det gäller ledningssystemet är det således av stor vikt att den fortsatta planeringen, som bl.a. avser nya versioner av systemet, utformas så att det blir möjligt att följa upp att leverans sker i rätt tid och med ett innehåll som svarar mot uppställda mål samt att budgeterad kostnadsram inte överskrids eller riskerar att överskridas. Regeringen konstaterar att utvecklingen av blev försenad och dyrare än beräknat. Regeringen gör också bedömningen att det är viktigt att länsstyrelserna har förmåga att identifiera, förebygga och möta nya sårbarheter och hot. Det är därför fortsättningsvis viktigt att följa utvecklingen inom dessa områden. Regeringen bedömer att förberedelserna vad gäller IT-omställningen har medfört positiva effekter på ÖCB:s, länsstyrelsernas och kommunernas lednings- och beredskapsförmåga som är viktiga att tillvarata. Därtill har utbyggnaden av ledningsplatser samt länsstyrelsernas och kommunernas deltagande i medfört en ökad förmåga att möta olika situationer. Regeringen har i propositionen Förändrad omvärld omdanat försvar anfört att med utgångspunkt i en grundförmåga skall en anpassning och därmed uppbyggnad av förmågan inom det civila försvaret ske (prop. 1998/99:74). Mot bakgrund av den i propositionen angivna anpassningsperioden bör ytterligare priorite- ringar göras av vilka åtgärder som är nödvändiga för att funktionen skall uppvisa en godtagbar förmåga vid försvarsbesluts- periodens slut. Detta gäller främst vilka investeringar som måste genomföras för att funktionen skall ha en godtagbar grund- förmåga. Regeringen anser att de investeringar som avser det fysiska skyddet kan anstå till en anpassningsperiod. När det gäller överföring av signalskyddad information bör en analys göras av vad som kan anstå till en anpass- ningsperiod. Det är emellertid av vikt att led- ningsplatserna vid länsstyrelserna färdigställs samt att bidrag till den kommunaltekniska försörjningen fortsätter att betalas ut. Mot bakgrund av ÖCB:s redovisningar bedömer regeringen att verksamheten inom funktionen bedrivits så att målen för året har uppnåtts. Vid påfrestningar i nuvarande omvärldsläge har funktionen en godtagbar förmåga. Förmågan består av industriell kapacitet, kompetens och materiel som t.ex. elektronikkomponenter för service och underhåll för vissa prioriterade system samt den handlingsberedskap som byggts upp bl.a. genom övningar med . Vid ett angreppshot i ett förändrat omvärldsläge med iståndsatta styrkor är förmågan ej godtagbar i förhållande till totalförsvarsbeslutets mål . Brister finns vad gäller IT-, elektronik-, kemi-, plast- och verkstadsområdena. Dessa områden är i stor utsträckning beroende av den inter- nationella marknaden. Funktionen har försökt minimera konsekvenser av detta genom att utveckla olika metoder för omvärldsbevakning och marknadsanalyser. Regeringen bedömer att det leder till att sannolikheten ökar för att funktionen skall kunna anpassa beredskapen till en förändrad hotbild. har det funnits en rådsorganisation knuten till först Överstyrelsen för ekonomiskt försvar, därefter till ÖCB. Råd med representanter för bl.a. näringslivet har funnits för olika industriområden för att bistå myndigheten vid beredskapsplaneringen. har bl.a. behandlats i prop. 1976/77:74 och i prop. 1984/85:166 och finns reglerad i ÖCB:s instruktion. Regeringen anser att myndigheten själv i fortsättningen bör fatta beslut om förändringar i rådsorganisationen och kommer att göra ändringar i instruktionen i enlighet med detta. Regeringen bedömer utifrån myndighetens redovisning att funktionens förmåga har ökat. I förhållande till önskvärd förmåga 2001 är förmågan dock fortfarande icke godtagbar. Funktionens förmåga per bedöms vid angreppshot i nuvarande omvärldsläge som icke godtagbar vad avser personal- och materieltillgång. Regeringen delar således bedömning. Vid angreppshot i ett förändrat omvärlds- läge med iståndsatta styrkor bedöms förmågan som icke godtagbar. Förmågan förbättras successivt och inriktningen har ändrats så att 2007 skall en grundförmåga ha uppnåtts och full förmåga uppnås efter en femårig an- passningsperiod. Brister redovisas inom rädd- ningstjänstens förmåga att hantera situationer med kemiska stridsmedel och oexploderad ammunition. Befolkningsskyddets förmåga är godtagbar med en mindre brist på skydds- rumsplatser i vissa storstadsområden. Funktionen Psykologiskt försvar hade enligt SPF vid utgången av 1999 en godtagbar förmåga såväl i nuvarande omvärldsläge som vid ett förändrat omvärldsläge. Regeringen gör ingen annan bedömning. Regeringen bedömer att de åtgärder som vidtagits för att förbättra funktionens förmåga har genomförts på ett godtagbart sätt och att den av SPF redovisade inriktningen av forsk- ning och studier, informationsberedskap och information om säkerhetspolitik och total- försvar kan anses vara tillfreds- ställande. Regeringen anser att en högre ambitionsnivå för funktionen bör anstå intill det att funktionsgenomgång m.m. är genomförd. Vid utgången av 1999 bedömde RPS att funktionen hade en godtagbar beredskapsförmåga i nuvarande omvärldsläge och vid angreppshot med iståndsatta styrkor i ett förändrat omvärldsläge med anpassning. Regeringen delar den bedömningen. Vid utgången av 1999 fanns 1 028 särskilda beredskapspoliser. Polisväsendet har därigenom fått en bra resursförstärkning vid höjd beredskap. Regeringen bedömer att RPS kommer att klara det i prop. 1998/99:74 angivna målet att utbilda 1 500 civilpliktiga till den särskilda beredskapspolisorganisationen vid utgången av 2001. Regeringen har i prop. 1998/99:74 Förändrad omvärld - omdanat försvar bedömt att en ominriktning av den särskilda bered- skapspolisorganisationen är motiverad. Orga- nisationen bör inriktas mot uppgifter då samhället utsatts eller riskerar att utsättas för särskilt svåra och påfrestande situationer från ordnings- och säkerhetssynpunkt. Ett sådant arbete har påbörjats. En ändring i för- ordningen (1986:616) om beredskapspolisen har inneburit att polisen också har möjlighet att tillföra enskilda beredskapspolismän som ingått avtal med RPS om sådan tjänstgöring till polismyndigheterna även i fred. Inom RPS utvecklas ett system för sådana avtal. Vid RPS studeras vidare frågan om förutsättningarna att använda beredskapspolis i fredsbevarande insatser. har bedömt att personal- och utbildningsläget, ledningsförmåga från skyddat utrymme och förmågan vid längre el- och telebortfall inte är godtagbar. Regeringen avser att särskilt följa effekterna av de åtgärder som vidtas för att förbättra läget inom dessa områden. har verksamheten bedrivits så att fastställd ambitionsnivå i huvudsak har uppnåtts. Vidtagna beredskapsåtgärder har medfört en viss förbättring av funktionens förmåga i förhållande till 1998. Vid påfrestningar i nuvarande omvärldsläge har funktionen en godtagbar förmåga. Förmågan består av de fredstida resurserna och uthålligheten är därvid den fredstida. Vid angreppshot i ett förändrat omvärldsläge med iståndsatta styrkor är förmågan godtagbar i förhållande till totalförsvarsbeslutets mål och de gränssättande faktorerna. Regeringen gör ingen annan bedöming. Det förändrade säkerhetspolitiska läget och omstruktureringen inom totalförsvaret kom- mer att påverka landstingens arbete med planläggningen för väpnat angrepp. Denna planläggning ligger till grund även vid katastrofer och svåra påfrestningar på samhället och kan därför få konsekvenser även i fred. Strukturförändringar inom hälso- och sjukvården fortsätter med ytterligare minskade vårdmarginaler som följd. Till detta kommer att nya verksamhetsformer, som bolagisering och privatisering, införs inom vården, varvid det blir av stor vikt att säkerställa tillgången till såväl personal som lokaler och utrustning i händelse av en katastrof eller vid höjd beredskap. Den ekonomiska utvecklingen inom landstingen riskerar också att påverka katastrofberedskapen och den nödvändiga beredskapsplanläggningen. har påpekat att vissa av redovisade brister inte faller inom funktionsansvarig myndighets mandat att åtgärda, t.ex. de minskade marginalerna för extraordinära situationer inom fredssjukvården. har redovisat vilka åtgärder som bedöms vara nödvändiga att genomföra för att funktionen skall ha en god förmåga vid utgången av försvarsbeslutsperioden. Åtgärderna omfattar bl.a. lednings- och informationssystem, omstrukturering av beredskapslager, kompetensförsörjning, uppbyggnad av kunskapscentra, teknisk funktionssäkerhet samt omvärldsanalyser vad avser krig och svåra påfrestningar på samhället i fred. Regeringen delar myndighetens bedömning att de föreslagna åtgärderna är lämpliga att genomföra. har bedömt att funktionens förmåga att motstå väpnat angrepp i nuvarande omvärldsläge ej var godtagbar. Funktionens förmåga i ett förändrat omvärldsläge anses inte heller vara godtagbar. Denna uppfattning delas av regeringen som regeringen gör bedömningen att med nuvarande ekonomiska förutsättningar kommer telekommunikationernas säkerhet att vara i huvudsak godtagbar . Det bör dock beaktas att utvecklingen inom området går mycket fort och skyddet kan behöva anpassas därefter. Utvecklingen av Internet medför ökad risk för obehöriga att ta sig in i dåligt skyddade datasystem. Det finns inte tillräckligt skydd mot kvalificerade intrång. Brandväggar och lösenord ger bara ett tidsbegränsat skydd. Sabotage och IT-angrepp i form av intrång och manipulationer mot vitala telefunktioner kan vara effektiva åtgärder för att skapa kaos och försvåra ledning. Det är nödvändigt att följa upp hur IT-relaterade hot utvecklas. High Microwave (HPM) anses vara ett tänkbart terroristvapen som dolt kan göra stor skada på viktiga elektroniska system utan att skada personal. Dessa elektromagnetiska vapen är under utveckling. Gränssättande för funktionens förmåga är långvariga avbrott i elförsörjningen vilka kan medföra att telekommunikationerna slutar att fungera inom mindre eller större områden. Ett annat allvarligt hot mot telekommunikationer är väpnat angrepp från luften med precisionsstyrda robotar och bomber (fjärrstridsmedel) mot mål med många funktioner som transmissionsnoder, tjänstenoder, televäxlar och driftledningar med stödsystem. Intrång (IT-attacker) i vitala informationssystem och manipulationer av vitala telefunktioner är ett potentiellt mycket allvarligt hot mot teleinfrastrukturen. Det finns inte tillräckligt bra medel för att skydda datasystemen mot kvalificerade intrång. Skador i nät, centralisering av nätfunktioner och elektromagnetiska vapen utgör också dessa hot mot telekommunikationerna. Vid utgången av 1999 bedömde PTS att funktionens förmåga i nuvarande och i ett förändrat omvärldsläge var godtagbar. Denna uppfattning delas av regeringen. Överstyrelsen anger som funktionsansvarig myndighet att funktionen Transporter, i förhållande till önskvärd förmåga vid utgång av 2001, har en godtagbar förmåga vid utgången av 1999. Regeringen finner ingen anledning att göra någon annan bedömning. Avregleringen som sker inom järnvägstrafiken har medfört att andra trafikoperatörer än SJ redan är verksamma på flera linjer i landet som SJ går mot bolagisering i större utsträckning. Även andra ägandelösningar finns, exempelvis trafik som drivs av ett konsortium med lång tids trafikeringsrätt. I en del fall förekommer även inslag av utländskt ägande. De tekniska systemen inom järnvägen blir allt mer avancerade, vilket ökar effektivitet men också sårbarheten. Beroendet av el, tele och data, framförallt inom varudistributionen ökar. Godsterminalerna har inte reservkraft för att verksamhet skall kunna fortgå vid elavbrott. Flera åkeriföretag har fått utländskt ägande. Ökad konkurrens för utländska åkare som utför transporter på kan medföra att svenskregistrerade företag blir färre. Detta medför viss osäkerhet om vilka resurser som finns att tillgå i landet vid höjd beredskap. Trenden inom flyg- och helikopterbranschen är en fortsatt internationalisering och konsolidering av resurser. Detta har ställt ökade krav på omvärldsbevakning och vidmakthållande av nära kontakter med marknaden för att möjliggöra en dialog med aktörerna om erforderliga beredskapsåtgärder för att säkerställa förmågan i nuvarande omvärldsläge och bibehålla handlingsfriheten för ett hot i ett förändrat omvärldsläge Den tilltagande utflaggningen av svenska fartyg har tydligt avtagit. Tillgången på lämpligt svenskflaggat tonnage är emellertid fortfarande begränsad. Även specialiseringen av den svenska handelsflottan begränsar i praktiken nyttjandet av tillgängligt tonnage vid kriser. Så kallade , vilka möjliggör att tillfälligt anställa utländsk personal, kan medföra svårigheter att bemanna svenska fartyg vid höjd beredskap, kriser och krig. För funktionen Transporter innebär Försvarsmaktens omdaning från invasionsförsvar till insatsförsvar att behovet av stöd från civila transportresurser vid mobilisering och kraftsamling kan komma att förändras. Regeringen avser att till ÖCB ge i uppdrag att i planeringsunderlaget redovisa behovet av stöd avseende transportresurser. Regeringen bedömer att en rad förändringar i omvärlden påverkar beredskapsförmågan för funktionen. Enligt myndigheterna har de åtgärder som vidtagits i syfte att förbättra funktionens förmåga genomförts på ett godtagbart sätt.