prop · GP0315d2 · 2001-09-12 00:00:00 — delgruppen tillförs nya sökande med goda meriter och därför gynnas av att prövas i urvalsgruppen för gamla betyg. antogs i denna urvalsgrupp av de behöriga sökande som hade utländsk förutbildning. sökande med svensk förutbildning var . urvalsgruppen gamla betyg minska så mycket i förhållande till den nya betygsgruppen att den, när det gäller utbildningar med få platser, inte tilldelas någon eller mycket få platser. Verket föreslår mot bakgrund av detta att frågan om sammanslagning av urvalsgrupperna för gamla och nya betyg utreds. Folkhögskolestuderande bör enligt verket - även i fortsättningen prövas i en egen urvalsgrupp. Detta då folkhögskolan har en särställning i det svenska utbildningsväsendet och då det är viktigt att slå vakt om Betygen som urval kan enligt - ha negativa effekter på undervisningen i gymnasieskolan, genom att eleverna fokuserar sig på att skaffa ett så konkurrenskraftigt betyg som möjligt. och inte svårighetsgraden påverkar jämförelsetalet mest är det många som läser lätta kurser. Problemen har ökat då allt fler elever blivit medvetna om möjligheterna att genom taktiska val av kurser skaffa sig Verket föreslår därför att det bör analyseras om det går att göra urvalet på grundval av betyg i ett begränsat antal kurser i stället för att räkna på i princip alla betyg. Kurserna som skulle kunna ingå är dels de betyg som ingår i kraven för en ny grundläggande behörighet, dels de kurser som ingår i de särskilda förkunskapskraven för den sökta utbildningen samt eventuellt ytterligare kurser som anses relevanta för högskolestudier trots att de inte ingår i förkunskapskraven. Ett annat alternativ som bör övervägas är att grunda urvalet på en viss andel poäng som ingår i anser att det även kan vara av intresse att undersöka möjligheterna att i meritvärderingsmodellen särskilt belöna studier på högre nivå i vissa ämnen. anser att konkurrenskomplettering kan vara en bra möjlighet för individen att komma in i högskolan om vederbörande misslyckats i gymnasieskolan. Behörighetsreglerna till komvux tolkas dock mycket olika beroende på i vilken kommun eleverna bor i. Den omfattande kompletteringen på komvux är ett problem dels eftersom studiestarten skjuts upp, dels eftersom nivån på antagningspoängen höjs vilket medför köbildning till attraktiva utbildningar i högskolan. Trots detta anser verket att möjligheten till konkurrenskomplettering bör finnas kvar. Som skäl anges att om möjligheten att konkurrenskomplettera slopas skulle det sannolikt öka den stress som redan förekommer i gymnasieskolan. Vidare hänger konkurrenskomplettering samman med det sätt på vilket gymnasiebetygen meritvärderas. Verket menar att den alternativa modell för meritvärdering som föreslagits sannolikt skulle minska omfattningen av sådan komplettering. Slutligen anser att det är viktigt att slå vakt om möjligheten för presumtiva studenter att efter gymnasiestudierna förbättra sina chanser att bli antagna till studier vid universitet och högskolor. redovisar i sin skrivelse ett antal förändringar avseende högskoleprovet som skulle kunna bidra till att öka provets prognoskraft och bidra till en jämnare social rekrytering. N En differentierad provpoäng genom exempelvis viktning skulle kunna bidra till ett högre prognosvärde för provet. N Olika delprov för olika områden som universitet och högskolor kan använda i olika kombinationer efter egna beslut skulle kunna minska avhoppen och öka genomströmningen. N Genom att ändra balansen mellan olika slags uppgifter eller att basera urvalet på ett medeltal av en individs olika provresultat skulle de negativa effekterna av upprepad provtagning kunna påverkas. N Att minska värdet av arbetslivserfarenhet för att öka prognosvärdet på provet. N Åtgärder för att främja olika gruppers chanser som att minska känsligheten för upprepat provtagande enligt ovan samt att undersöka om ambitionerna att minska prestationsskillnaderna mellan kvinnor och män kan ha bidragit till att istället öka känsligheten för social bakgrund. En annan åtgärd som föreslås med anledning av detta är införande av s.k. produktiva delprov. Breddat utrymme för lokala beslut Enligt verkets mening bör det utredas om det är möjligt att öka det lokala inflytandet på antagningen. Som exempel skulle lärosätena till en tredjedel av platserna på en viss utbildning kunna få möjlighet att använda andra och lokalt beslutade urvalsgrunder. urvalsgrund bör enligt verket prövas i en försöksverksamhet kopplad till regelbunden rapportering och uppföljning. Sammanfattning av tjänstemannagruppens förslag till åtgärder avseende rekrytering (dnr U2000/2706/ST) En tjänstemannagrupp inom har i en promemoria daterad presenterat förslag till åtgärder främst inom antagningssystemet. Förslagen syftar till att underlätta för högskolorna att nå upp till de utbildningspolitiskt fastställda målen om ökad andel direktövergångar till högskolan, minskad social snedrekrytering samt att hälften av en årskull skall ha påbörjat högskolestudier senast . Tjänstemannagruppen konstaterar att, även om åtskilliga lärosäten anordnar aktiviteter för att stimulera och intressera elever i främst gymnasieskolan men också i för högre studier, så bör högskolorna intensifiera arbetet med att rekrytera studenter. Gruppen redovisar olika åtgärder som direkt eller indirekt har betydelse för att stimulera personer från studieovana hem att söka sig till högskolan och därigenom bredda rekryteringen till högskolan. Nuvarande basårsutbildning i högskolan syftar främst till att ge personer som läst ett samhällsvetenskapligt eller yrkesförberedande program i gymnasieskolan behörighet till tekniska eller naturvetenskapliga högskoleutbildningar. Tjänstemannagruppen föreslår att högskolorna i rekryteringsfrämjande syfte bör kunna anordna basårsutbildningen i anslutning till i princip samtliga högskoleprogram där erfarenhetsmässigt antalet behöriga sökande är för lågt med hänsyn till antalet platser. I bilaga 3 till högskoleförordningen (1993:100) finns bestämmelser om hur betyg från bl.a. utbildning vid svensk gymnasieskola och svensk gymnasial vuxenutbildning skall meritvärderas. Vid beräkning av det s.k. jämförelsetalet för sökande med slutbetyg med bokstavsbetyg från programgymnasiet multipliceras siffervärdet för varje betyg med kursen eller specialarbetets gymnasiepoäng (betygsvärde). Det sammanlagda betygsvärdet för alla kurser och specialarbetet som ingår i slutbetyget divideras med det antal gymnasiepoäng för kurser och specialarbetet som ingår i slutbetyget. Betyget i ämnet Idrott och hälsa medräknas endast om det höjer jämförelsetalet eller om kursen utgör särskild behörighet för utbildningen. gällande bestämmelser om meritvärdering tillämpades första gången inför antagningen . Från samma tidpunkt blev det möjligt för sökande att dels ersätta ett betyg som ingår i slutbetyget med ett nytt högre betyg (s.k. konkurrenskomplettering), dels komplettera sitt slutbetyg med betyg på andra kurser som tenterats av i komvux (s.k. tilläggskomplettering). Rätten att i merithänseende Prop. 2001/02:15 tillgodoräkna sig nya betyg har lett till att allt fler ungdomar direkt efter Bilaga 3 avslutade gymnasiestudier kompletterar sina betyg i komvux för att öka sina chanser att antas till högskoleutbildning. Tjänstemannagruppen föreslår att bestämmelserna om meritberäkning ändras så att beräkningen av det s.k. jämförelsetalet inte beräknas på samtliga betyg utan på av de gymnasiepoäng som ingår i slutbetyget. Friare former för urval Tjänstemannagruppen föreslår att en teknik med friare former för antagning införs. Syftet är att underlätta för högskolorna att dels rekrytera studenter från grupper med konstaterad låg benägenhet att söka till högskolan, dels öka antalet studenter på utbildningar med otillräckligt antal sökande i förhållande till antalet platser samt dels främja livslångt lärande och fortbildning. Tjänstemannagruppen förslag innebär följande: N Högskolorna ges i uppdrag att inom en viss ram fri kvot, anta sökande utifrån en helhetsbedömning av meriterna. Gruppen föreslår att ramen för den fria kvoten fastställs till av högskolans platser för utbildningar som vänder sig till nybörjare vid högskolan. Den fria kvoten föreslås kunna disponeras för en del av platserna inom ett utbildningsprogram eller en kurs eller för alla platser inom en utbildning. För frikvotsantagning skall inga formella men väl reella krav på förkunskaper gälla. Varje högskola bör således bedöma om personen i fråga har tillräckliga kunskaper och erfarenheter samt förutsättningar i övrigt för att kunna tillgodogöra sig studierna. Det innebär att högskolan måste göra en individuell bedömning av den sökandes alla meriter. Den som antagits inom ramen för den fria kvoten bör anses ha uppnått kraven på grundläggande behörighet. N Andelen platser i betygsurvalet fastställs till minst 60 och högst av antalet nybörjarplatser vid högskolan. Av platserna i betygsurvalet skall en viss andel reserveras för sökande som påbörjar högskolestudier senast . Vid meritvärdering av sökande i sistnämnda grupp får betyg som erhållits i konkurrenskompletterande syfte inte tillgodoräknas. Övriga sökande i betygsgruppen får däremot i merithänseende tillgodoräkna konkurrenskompletterade betyg. N I urvalssystemet bör sökande med gamla respektive nya gymnasiebetyg, dvs. sökande i BL-gruppen och BP-gruppen läggas samman. N Andelen platser som fördelas på grundval av resultatet från högskoleprovet eller provet i kombination med arbetslivserfarenhet fastställs till minst 10 och högst av antalet platser till nybörjare vid högskolan. Om en sökande har resultat från mer än ett högskoleprov skall det genomsnittliga resultatet beaktas. Förteckning över remissinstanser som avgivit yttrande över betänkandet Mångfald i högskolan Reflektioner och förslag om social och etnisk mångfald i högskolan (SOU 2000:47) Remissyttranden har kommit in från Statskontoret, , , , , , , Verket för högskoleservice, , , Internationella programkontoret för utbildningsområdet, , , , , , Skogs- och jordbrukets forskningsråd, , , , , , , , , Kungl. Tekniska högskolan, , , , , , , , , , , , , Högskolan på , , , , , /, i , , Kungl. i , i , , i , , i , , i , Stiftelsen , , Ombudsmannen mot etnisk diskriminering, , , , , , kommun, , , kommun, , , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , , , , Akademikers , i , , . Yttranden har dessutom kommit in från , Studentkårerna vid , , statlig vuxenutbildning (Rvux), , (för , , , , och kommuner), studentkår, Studentråd, universitets Studentkår, . Sammanfattning av inriktning inom magisterexamen (1999:16 R) föreslår att regeringen skall inrätta en ny inriktning inom magisterexamen som komplement till dagens magisterexamen. Den nya inriktningen kan ge studenterna yrkesmässig eller ämnesbred specialkompetens på hög nivå, till skillnad mot nuvarande magisterexamen som ger ett ämnesdjup och förberedelse för forskarutbildning. Den nya inriktningen är likvärdig i fråga om kvalitet med den nuvarande magisterexamen, men har en annan struktur och profil. Den föreslås vara en påbyggnadsexamen med viss inriktning om minst 40 poäng som bygger på kandidatexamen om minst 120 poäng, eller motsvarande svensk eller utländsk examen. Kravet på självständigt arbete är, i likhet med dagens magisterexamen, minst 20 poäng eller två om vardera minst 10 poäng. Arbetsmarknaden förväntas bli allt mer föränderlig och studentpopulationen allt mer diversifierad. Det är därför av stor betydelse för arbetsgivare, arbetstagare och högskolesektorn att det finns goda möjligheter till utbildning på hög nivå. Den nya examen som föreslås, kan vara en betydelsefull drivkraft i strävandena efter ett livslångt lärande. Nya möjligheter öppnas för yrkesverksamma som tidigare avlagt en grundexamen och som vill vidareutveckla sin kompetens inom ett delvis nytt område. Möjligheter öppnas även för utländska studerande som har en tidigare grundexamen i sitt hemland att skaffa en påbyggnadsutbildning i . En ny inriktning enligt den modell som verket föreslår skapar således en mångfald och flexibilitet som underlättar för ökad internationalisering av svensk högre utbildning. Vidare skapar förslaget en potential för utveckling av nya intressanta utbildningar, då goda förutsättningar för ämnes- och disciplinövergripande examina på magisternivå skapas. Det kan till exempel vara utbildning där flera olika ämnen samverkar och från olika perspektiv belyser ett problem. Den svenska magisterexamen översätts till engelska till of. Den engelska benämningen finns inte som originalbenämning i det svenska regelverket utan är endast en översättning, vilket bör framgå av examensbeviset. Utredningen visar att en del lärosäten inte följer detta samt att många ger vilseledande marknadsföring av de påbyggnadsutbildningar som ges på engelska. Från juridisk synvinkel uppstår därmed flera problem. Internationellt sett är inget utbildningssystem det andra helt likt, det finns en rad olika typer av magisterutbildningar. Det är viktigt att det egna landets utbildningssystem och examina beskrivs noga i samband med utfärdande av examina, framför allt till utländska studenter. riktar därför uppmärksamhet mot att arbetet med att introducera Diploma Supplement bör prioriteras. I rapporten pekas också på behovet att göra en generell översyn av den svenska examensordningen, avseende nivåindelningen på det svenska utbildningssystemet i relation till utvecklingen på det internationella Förteckning över remissinstanser som avgivit yttrande över inriktning inom magisterexamen (1999:16 R) Remissyttranden har kommit in från , Humanistisk samhällsvetenskapliga forskningsrådet, , , , Skogs- och jordbrukets forskningsråd, , , , , , , , Kungl. Tekniska Högskolan, , , , , , /, , , , , , Högskolan på , , , , , , /, i , , Kungl. i , i , , i , , i , , , i , Stiftelsen , Hälsohögskolan i , Sophiahemmet, , , Verket för högskoleservice, , Internationella programkontoret för utbildningsområdet, , , , (), , , , , akademikers centralorganisation, i , , , , , . Yttranden har dessutom kommit in från universitets studentkår, , studentkår. Sammanfattning av betänkandet Advantage Insatser för ökad rekrytering av utländska studenter till den svenska högskolan(SOU 2000:92) Utredningens uppdrag har varit att undersöka förutsättningarna för att öka antalet studenter från andra länder, särskilt utanför EES-området, vid och högskolor. I uppdraget ingick även att utreda frågan om att avgiftsbelägga utbildning för studenter utanför EES- området. Skäl för ökat antal utländska studenter Globaliseringen är en realitet och även den globala utbildningsmarknaden. Industriländer som , , , , och anser det strategiskt viktigt för näringsliv, utbildning/forskning, samhälle och kultur att öka rekryteringen av utländska studenter till den högre utbildningen. Dessa länder marknadsför aktivt högre utbildning till studenter från , och . har många fördelar och det finns många skäl också för oss att öka rekryteringen av utländska studenter och lärare. Det bör ske annars riskerar svenskt arbetsliv och svensk utbildning att hamna på efterkälken. Vår allt mer globaliserade värld präglas av gemensamma problem som kräver globala lösningar. Gemensamma insatser inom högre utbildning och forskning är angelägna. Vidare ses utbildning mer och mer som en strategisk investering för att kunna utveckla och förstärka framtida förbindelser med personer, institutioner och företag i andra länder. Svenska företag är beroende av att rekrytera välutbildade medarbetare med internationell kompetens som har kännedom om andra marknader och förhållanden. Utländska studenter vid svenska universitet och högskolor berikar genom sin närvaro studiemiljöerna vid de svenska lärosätena och bidrar till förståelsen av andra kulturer och är befrämjande för kvaliteten i utbildning och forskning. Utländska studenter är en potentiell rekryteringsbas för fortsatt forskning och arbete i . behöver också fler högutbildade för att trygga tillväxten i generationsskiftet. Det är ett sätt att bistå utvecklingsländerna i deras arbete med att bygga upp den högre utbildningen. Export av utbildning är en väsentlig inkomst för många länder. Svensk högre utbildning håller en hög kvalitet och borde kunna vara intressant på den växande globala utbildningsmarknaden. har goda förutsättningar att ta emot fler utländska studenter. har många fördelar som vi borde kunna dra nytta av för att locka fler utländska studenter till vårt land. Vi har en väl utbyggd högskola och ett allmänt gott rykte som utbildnings- och forskningsnation. Vi har några internationellt sett mycket starka forskningsprofiler. Vi delar ut . Vi är internationellt inriktade och befolkningen behärskar engelska bra. Universitet och högskolor har stor erfarenhet av internationellt samarbete och ett relativt omfattande studentutbyte. Svenska lärosäten har ett spännande och internationellt utbildningsutbud och tar väl hand om sina gäststudenter. Flera lärosäten har redan genom invandringen många studenter med utländsk bakgrund. De är intresserade av att ta emot fler utländska studenter förutsatt att de tillförs resurser eller i första hand får ta ut avgifter. Vi har en rad institutioner som bedriver informationsverksamhet utomlands. Vi är bland världens främsta IT-nationer och har en god tillväxt och har flera välkända exportprodukter. Till detta kommer att vi är ett vackert land med en rik natur och ett stort kulturutbud. Olika åtgärder behöver dock vidtas för att öka antalet studenter i första hand från länder utanför EES-området. Självfallet skall även fortsättningsvis studenter från uppmuntras att studera i men enl. direktiven gäller uppdraget i första hand rekrytering av studenter från länder utanför EES-området. En nationell strategi bör upprättas Utbildningspolitiken bör bedrivas i ett större sammanhang och samverka med andra politikområden såsom t.ex. utrikes- handels-, bistånds- och miljöpolitik. Förverkligandet av den nationella strategin bör samordnas mellan ansvariga departement och myndigheter. Detta behövs för att få en starkare internationell genomslagskraft. I den nationella strategin bör vissa regioner och ämnesområden utpekas som särskilt intressanta. Det är naturligt att vissa regioner t.ex. länderna i vårt närområde ges prioritet. Vidare bör ämnesområden där vi har en stark utbildning och forskning särskilt framhållas. Fler attraktiva utbildningar på engelska För att göra attraktivt som studieland måste fler intressanta utbildningar kunna erbjudas på engelska. För att stimulera detta bör ett särskilt stöd utgå. En särskild examen internationell bör införas för studenter med treårig utländsk grundexamen. Utbildningen skall omfatta minst två terminer. Det är viktigt att alla lärosäten har en generös och pragmatisk inställning till tillgodoräknande och erkännande av utländska utbildningar. Det svenska språket måste värnas Vi är ett litet land med ett litet språk. Bara kan värna om det svenska språket högskolan har ett särskilt ansvar att bidra till det. Av rekryteringsskäl måste dock utbildningar erbjudas på engelska. är det angeläget att insatser görs för att utbildning på svenska och i svenska språket för utländska studenter vid svenska lärosäten. Utbildning i svenska språket bör även förstärkas i länder av strategisk betydelse. Studentbostadsbristen i storstadsområdena måste avhjälpas Bristen på bostäder, särskilt i storstadsområdena, måste få en lösning. Utan tillräckligt antal studentbostäder kommer det vara svårt att rekrytera fler utländska studenter. Reglerna för uppehållstillstånd för studenter och doktorander utanför EES-området bör ändras så att det är möjligt för dem att arbeta under terminstid. Vidare bör det vara möjligt att efter examen kunna stanna kvar för att arbeta i . Ökade möjligheter till uppdragsutbildning Bestämmelserna om uppdragsutbildning bör ändras. Universitet och högskolor bör kunna få möjlighet att sluta avtal om uppdragsutbildning med utländska myndigheter (motsvarande) eller internationella organisationer. Fler gästlärare och doktorander Antalet utländska gästlärare inom grundläggande högskoleutbildning och forskarutbildning bör öka. Resurser för detta bör avsättas. Resurser för några internationella forskarskolor bör ställas till förfogande. Dessa bör omfatta ämnen som är intressanta ur forsknings- och rekryteringsperspektiv för och av stort gemensamt internationellt intresse. bör få i uppdrag att tillsammans med universitet och högskolor ta fram en informations- och marknadsföringsstrategi för svensk högre utbildning. Berörda myndigheter bör därefter samverka för att förverkliga denna strategi. Vid exportsatsningar i utlandet bör marknadsföring av svensk högre utbildning och forskning ingå. Extra resurser bör gå till universitet och högskolor samt för marknadsföring av den svenska högskolan. En ökning med 5 000 studenter på 5 år Det övergripande målet för rekrytering av utländska studenter och doktorander bör vara att antalet utländska studenter skall öka med 1 000 . Därefter bör en utvärdering ske för fortsatta ställningstaganden. Ökning av antalet stipendier Antalet stipendier bör öka så att fler studenter från och utvecklingsländerna kan studera i . Stipendierna kan antingen omfatta bidrag till studieavgifter (om sådana införs) och/eller till uppehälle. Utredningen presenterar tre handlingslinjer. Dessa innebär för staten olika kostnadskonsekvenser. 1.Avgiftsfriheten bibehålls och inga särskilda för staten tillkommande kostnadskrävande åtgärder vidtas. Enligt detta alternativ bör åtminstone den nationella strategin upprättas. Detta alternativ innebär att inga resurser tillförs och avgifter inte tillåts. Det skulle innebära att svenska studenter trängdes undan. Utredningen vill inte förorda detta alternativ. För att inte tränga ut svenska studenter tillförs medel för nya utbildningsplatser. 1 000 nya platser/år kostar sammanlagt 250 milj. kr. Kostnaderna för stipendier (32 milj. samt marknadsföring och de övriga åtgärder som föreslagits uppgår till sammanlagt 275 milj. kr . En utgångspunkt är att minst lika många utländska studenter som dagens även fortsättningsvis skall studera i . Kostnaderna för detta alternativ 525 milj. kr. 3.Avgifter får tas ut. I detta fall behövs inga nya statliga medel för nya platser. Resurser behövs dock för stipendier som även inkluderar bidrag till avgifter (77 milj. samt resurser för marknadsföringsåtgärder m.m., sammanlagt 320 milj. kr. bör det också innebära inkomster från ett antal utländska studenter motsvarande dagens. Många länder tar ut avgifter för utländska studenter. uppskattar att bruttoinkomsten av de utländska studenternas närvaro i uppgår Även för andra länder som och är inkomster från utländska har valt fortsatt avgiftsfrihet. Beträffande handlingslinjerna 2 och 3 avstår utredningen från att ta ställning men presenterar för- och nackdelar med de bägge alternativen. Vid valet mellan alternativen ställs en lång svensk utbildningspolitisk tradition principen om avgiftsfrihet för den enskilda studenten mot möjligheterna att tjäna pengar/hålla kostnader nere. kostnadskonsekvenser kan avgiftsalternativet ses som ett förslag till finansiering av nya platser. Förteckning över remissinstanser som avgivit yttrande över betänkandet Advantage Insatser för ökad rekrytering av utländska studenter till den svenska högskolan (SOU 2000:92) Remissyttranden har kommit in från , , , , , , , Kungl. Tekniska högskolan, , , , , , , , , , , , Högskolan på , , , , , , /, i , Kungl. i , i , , i , , i , , , Stiftelsen , , Verket för högskoleservice, , , , Internationella Programkontoret för Utbildningsområdet, , , , Skogs- och jordbrukets forskningsråd, av högre utbildning och forskning (STINT), , Statskontoret, Delegationen för utländska investeringar i (), , , , , , , Ombudsmannen mot etnisk diskriminering, , , , , , , , , , Akademikers , i , , , , , i , i län, i , i län, i .