prop · GP031d18 · 2001-09-20 00:00:00 — 8 § Den som i enlighet med 5 kap. 3 § lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områden har spelat in ett program, skall på begäran av och TV, Radio- och eller utan kostnad lämna en sådan inspelning till myndigheten. 9 § för radio och TV, Radio- och eller begär det, skall den som fått tillstånd att sända närradio lämna upplysning om sina sändningstider. kan också begära upplysning om i vilken omfattning tillståndshavaren har sänt program som avses i 6 kap. 6 § andra stycket. 10 § På begäran av och TV skall den som fått tillstånd att sända lokalradio lämna uppgifter som är nödvändiga för nämndens bedömning om sända program stämmer överens med denna lag och de villkor som har meddelats för sändningarna. 11 § Den som fått tillstånd att sända lokalradio skall till och TV redovisa hur de skyldigheter som avses i 5 kap. 11 § första stycket 2 och 3 har uppfyllts. 12 § Den som förvärvat den exklusiva sändningsrätten till ett sådant evenemang som anges i 6 kap. 10 § skall underrätta och TV om det. Denna lag träder i kraft . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 2.3Förslag till lag om ändring i lagen (1990:886) om granskning och kontroll av filmer och videogram Härigenom föreskrivs att 9 § lagen (1990:886) om granskning och kontroll av filmer och videogram skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Avgift för granskning enligt denna lag tas ut med minut vid normal visningshastighet, minut vid normal visningshastighet, avgift för varje tillståndskort avgift för varje tillståndskort utöver det första med . utöver det första med . Tidsavgift tas inte ut om en film eller ett videogram till väsentlig del är en Om en film eller ett videogram Om en film eller ett videogram vid normal visningshastighet utgår vid normal visningshastighet utgår avgiften för varje tillståndskort ut- avgiften för varje tillståndskort ut- över det första med , över det första med , eller, om speltiden understiger fem eller, om speltiden understiger fem minuter, med . minuter, med . Om en film eller ett videogram endast skall visas vid en filmfestival eller ett annat konstnärligt eller ideellt evenemang där sådana framställningar förekommer som godkänts för personer , får Biografbyrån medge befrielse från avgift för granskningen. Denna lag träder i kraft . 2 Senaste lydelse 1998:1712. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 3 Utgiftsområde 17, Kultur, medier, trossamfund och fritid Utgiftsområdet består av politikområdena Kulturpolitik, Mediepolitik, Ungdomspolitik och Dessutom ingår delar av politikområdena Finansiella system och tillsyn, Forskningspolitik och Utbildningspolitik. Utbildningspolitik (Folkbildning)4 Finansiella system och tillsyn 5 Totalt för utgiftsområde 17 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen . 2Delar av politikområdet Mediepolitik ingår i utgiftsområde 1. Dessa delar omfattar fem anslag, som föreslås summera till ca . Sammanlagt omfattar förslag till anslag inom kultur- och mediepolitiken . 3Politikområdet beskrivs under utgiftsområde 16. 4Politikområdet beskrivs under utgiftsområde 16. 5Politikområdet beskrivs under utgiftsområde 2. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 3.2 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Överföring till/från 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen . 2Besluten fördelar sig enligt följande: Forum för Levande historia Omprioriteringar från andra utg.omr. 25 Utbildningspolitik (Folkbildning) Omprioriteringar från andra utg.omr. Omprioriteringar från andra utg.omr. 2 Finansiella system och tillsyn Omprioriteringar från andra utg.omr. Ett antal olika särregler i skattelagstiftningen, s.k. skatteavvikelser, berör verksamheter inom utgiftsområde 17. En skatteavvikelse innebär att det existerande skattesystemet sätts i relation till en jämförelsenorm. har använts vid beräkningen av skatteavvikelserna baserar sig i huvudsak på principen om en enhetlig beskattning av olika ekonomiska aktiviteter. För en närmare redogörelse av jämförelsenormer hänvisas till ekonomiska vårproposition. Inom utgiftsområde 17 kan följande redovisas. Mervärdesskatt utgår t.ex. inte på TV-avgifter, lotterier eller idrottsevenemang som anordnas av en allmännyttig ideell förening, staten eller kommuner. Kulturevenemang med entréavgift och bioföreställningar var tidigare befriade från mervärdesskatt, men fr.o.m. utgår mervärdesskatt . Inom utgiftsområdet finns förutom de avvikelser som redovisas i tabellen nedan ett antal skatteavvikelser som inte kan uppskattas i pengar, bl.a. underskott i litterär verksamhet m.m. och undantag från mervärdesskatt på periodiska medlemsblad. Regeringen har i bilaga 3 till ekonomiska vårproposition (prop. 2000/01:100) redovisat skatteavvikelserna inom varje utgiftsområde. Tabell 3.3 Skatteavvikelser inom utgiftsområde 17 Konserter, teatrar m.m. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 4 Politikområde 28 Kulturpolitik Kulturpolitik omfattar frågor om allmän kulturverksamhet, teater, dans och musik, bibliotek, litteratur och kulturtidskrifter, arkitektur, bild och form samt konsthantverk, ersättningar och bidrag till konstnärer, film, arkiv, kulturmiljö, museer och utställningar, forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet samt trossamfund. Genom kulturpolitiska beslut (prop. 1996/97:3, bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129) lades inriktningen för kulturpolitiken fast. Även insatser inom andra politikområden bidrar till att uppnå målen för den nationella kulturpolitiken, liksom insatser inom det kulturpolitiska området bidrar till att uppnå mål inom andra politikområden. Inom politikområdet finns följande myndigheter: , Talboks- och , , , , och landsarkiven, , Svenskt biografiskt lexikon, , , med , , Statens museer för världskultur, Livrustkammaren, och , , , Statens musiksamlingar, , , Riksutställningar samt till trossamfund. Vidare finns tre statliga bolag med verksamhet inom området: Operan, och nationalgåva till . Dessutom finns ett stort antal övriga institutioner med verksamhet inom området, varav följande kan nämnas: , Svenska rikskonserter, , nyhetsinformation och litteratur, , , , , , Arbetets museum, Dansmuseifonden för , , och , , Föremålsvård i samt . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 4.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet Anslag inom utgiftsområde 17: 28:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete 28:4 Försöksverksamhet med ändrad regional fördelning av kulturpolitiska medel 28:5 Bidrag till Operan, , , 28:6 Bidrag till regional musikverksamhet samt regio- nala och lokala teater-, dans- och musikinstitutioner 28:7 Bidrag till vissa teater-, dans- och 28:8 Bidrag till biblioteksverksamhet 28:10 Stöd till kulturtidskrifter 28:11 Stöd till bokhandeln 28:14 Bidrag till och 28:16 Konstnärlig gestaltning av den gemensamma 28:18 Främjande av hemslöjden 28:19 Bidrag till bild- och formområdet 28:21 Ersättningar och bidrag till konstnärer 28:23 Bidrag till regional arkivverksamhet 28:25 Svenskt biografiskt lexikon 28:27 Bidrag till kulturmiljövård 28:29 Centrala museer: Myndigheter 28:30 Centrala museer: Stiftelser 28:31 Bidrag till regionala museer 28:32 Bidrag till vissa museer 28:33 Stöd till icke-statliga kulturlokaler 28:35 Statliga utställningsgarantier och inköp av 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 28:37 Forsknings- och utvecklingsinsatser inom 28:39 Stöd till trossamfund 1998: 17A3 Kulturåret 98 Totalt för politikområde Kulturpolitik 1Inklusive ev. anslagssparande eller anslagskredit. 2Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budgetproposition . har beslutat om målen för en nationell kulturpolitik (prop. 1996/97:3, bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129). Målen är att värna yttrandefriheten och skapa reella förutsättningar för alla att använda den; att verka för att alla får möjlighet till delaktighet i kulturlivet och till kulturupplevelser samt till eget skapande; att främja kulturell mångfald, konstnärlig förnyelse och kvalitet och därigenom motverka kommersialismens negativa verkningar; att ge kulturen förutsättningar att vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft i samhället; att bevara och bruka kulturarvet; att främja bildningssträvandena samt att främja internationellt kulturutbyte och möten mellan olika kulturer inom landet. 3 Dessutom har antagit mål för vissa verksamheter inom politikområdet, så t.ex. mål för den statliga arkivverksamheten, som har införts i 3 § arkivlagen (1990:782) (prop. 1989/90:72, bet. 1989/90:KrU29, rskr. 1989/90:307), mål för statens arbete med arkitektur, formgivning och design (prop. 1997/98:117, bet. 1997/98:KrU14, rskr. 1997/98:225), mål för statens bidrag till trossamfund, vilka har införts i 2 § lagen (1999:932) om stöd till trossamfund (prop. 1998/99:124, bet. 1999/2000:KU5, rskr. 1999/2000:45) samt mål för arbetet för kulturmiljön (prop. 1998/99:114, bet. 1999/2000:KrU7, rskr. 1999/2000:196). Teater, dans och musik Regionala musik- och dansteatrar samt mindre länsteatrar har i internationell jämförelse ett unikt nätverk av regionala och lokala scenkonstinstitutioner, utvecklat genom ekonomisk samverkan mellan staten och regionala eller primärkommunala huvudmän. Uppbyggnaden av ett rikstäckande nätverk av stads- och länsteatrar är i princip fullbordad i och med att försök med statsunderstödd länsteaterverksamhet inletts i och . Härutöver ges statligt stöd till åtta regionala musikteater- och dansinstitutioner, nämligen GöteborgsOperan, , , i , Musikteatern i , NorrDans, samt Musik- och Dansteater. Enligt Statens kulturråds uppgifter blir det allt vanligare med administrativ och konstnärlig samverkan mellan institutionerna. Regeringen ser positivt på denna utveckling. Regeringen anser det angeläget att den regionala infrastrukturen på scenkonstområdet får en förstärkt ekonomisk bas och förordar därför att området tillförs i ökat verksamhetsstöd. institutionsöversyner visar att de regionala musik- och dansteatrarna samt de mindre länsteatrarna har särskilt angelägna behov. GöteborgsOperan behöver förnya tekniken och bygga om vissa scenutrymmen i . Regeringen bedömer behoven som angelägna 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 och förordar därför att GöteborgsOperan tilldelas ett särskilt investeringsstöd på för upprustningsåtgärder. De fria grupperna svarar för en betydande del av utbudet av teater, dans och musik. Genom sin turnerande verksamhet skapar de möjlighet för människor i alla delar av landet att ta del av professionellt framförd scenkonst och musik. Såväl konstnärligt som kulturpolitiskt är de fria grupperna en värdefull del av svenskt kulturliv. Översyner som låtit göra visar att situationen för många av de fria grupperna är ytterst ansträngd. Mot den bakgrunden förordar regeringen att stödet till fria teater-, dans- och musikgrupper ökar med . För att statens bidrag skall fylla sin uppgift krävs en noggrann avvägning mellan antalet grupper som får stöd och storleken på det stöd som tilldelas varje grupp. har på regeringens uppdrag granskat gällande praxis på detta område. Regeringen delar uppfattning att det behövs en tydligare relation mellan beviljat bidrag och planerad verksamhet. Regeringen vill i detta sammanhang också framhålla att tillgången på lämpliga föreställningslokaler och kompetenta arrangörsinsatser har en utomordentligt stor betydelse för de fria gruppernas möjlighet att nå ut med sina produktioner. Det statliga stödet till arrangerande musikföreningar och de regionala och lokala teaterföreningarnas insatser utgör därför ett viktigt komplement till det direkta stödet till de fria grupperna. Skådebanerörelsen gör stora insatser för att öka kulturens tillgänglighet och bredda deltagandet i kulturlivet. Arbetet bedrivs delvis i samverkan med andra folkrörelseorganisationer. Riks- Skådebanan och Konstfrämjandet planerar nu ett intensifierat samarbete kring uppsökande kulturverksamhet bl.a. i storstädernas ytterområden. Projektmedel söks från olika bidragsgivare, men en varaktig och verkningsfull satsning kräver även ökade resurser för basverksamheten. Regeringen beräknar i ökat stöd till RiksSkådebanan. ökning av stödet till Konstfrämjandet föreslås under verksamhetsområdet , arkitektur och form. I egenskap av nationalscener för opera och balett respektive talteater har Operan och ett mer omfattande konstnärligt och kulturpolitiskt uppdrag än andra scener i landet. Som uppdragsgivare har staten ansvar för att nationalscenerna ges goda förutsättningar att fullgöra sitt uppdrag som det finns ett allmänt intresse av att verksamheten bedrivs med största möjliga kostnadseffektivitet. Operans föreställningsverksamhet har ökat kraftigt . Repertoaren har också utökats med ett stort antal nyproduktioner. har publiktillströmingen blivit ojämnare. Sammantaget utgör detta en stor påfrestning på ekonomi. Operan har informerat regeringen om att resultatförbättrande åtgärder motsvarande ca kommer att genomföras med full effekt . För att kärnverksamheter, som t.ex. Operabaletten, inte skall påverkas negativt föreslår regeringen ett tillskott på till verksamheten. hade under föregående år stora konstnärliga framgångar i kombination med en synnerligen god besöksutveckling, trots den begränsning i utbudet som ombyggnad innebar. har också ålagt sig en strikt utgiftskontroll, vilket innebär att man har en ekonomi i balans. Nödvändiga investeringar i teknisk utrustning och renoveringar har dock fått stå tillbaka under den ekonomiska återhämtningsperioden. Regeringen föreslår därför att tillförs för sådana investeringar. Nationalscenerna skall vara en tillgång för hela landet, vilket ställer stora krav på repertoarplanering och samordning mellan verksamhetens olika delar. Det är dock viktigt att nationalscenerna utvecklar nya strategier för att öka sin tillgänglighet för en publik utanför . För att möjliggöra särskilda riktade insatser i detta syfte bör Operan och vardera tilldelas ett engångsbelopp på . En huvuduppgift för Svenska rikskonserter är att ge musikutbudet en god spridning genom samarbete med musikproducenter och arrangörer i landets alla delar. Svenska rikskonserter har även ansvar för att musiklivet i hela dess mångfald ges möjlighet att att utvecklas och nå en bred publik. För att driva på utvecklingen inom eftersatta områden kan det vara nödvändigt att göra vissa riktade insatser. Regeringen föreslår att Rikskonserter tilldelas ett tillfälligt stöd på . Medlen skall användas för att intensifiera samarbetet i och på andra håll i landet för att förbättra den regionala spridningen av insatserna samt för att utveckla den mångkulturella musiken, där samarbetet med exempelvis arrangörsföreningen gett positiva resultat. Friluftsscenen utanför har unika kvaliteter som väcker intresse långt utanför gränser. Med hjälp av investerings- och projektstöd från nationellt och regionalt håll har utvecklats till en betydande arena för gästspel av musik och musikteater. Regeringen har lämnat tillfälliga stöd för att verksamheten skall få en god start. belastas alltjämt av höga initialkostnader, vilket motiverar ett särskilt stöd från regeringen även . Stödet beräknas till . Vid ges föreställningar av tidstrogen opera och balett i originalmiljö . Att värna om detta kulturarv är ett nationellt intresse. Stiftelsen får därför ett årligt statsbidrag för föreställningsverksamheten. För att möjliggöra satsningar bl.a. på unga artister och samverkan med utländska musikinstitutioner har verksamheten tilldelats extra medel . Ett motsvarande stöd bör lämnas även . För ändamålet beräknas . En vital och omfattande amatörteaterverksamhet har stort kulturpolitiskt värde. Fortbildning och tillgång till nytt pjäsmaterial är en förutsättning för hög kvalitet och utveckling inom amatörteatern. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 insatser på detta område genom sin utbildnings- och förlagsverksamhet. Förbundet bör få möjlighet att utöka sin medlemsservice genom att statsbidraget ökar med . Även på musikområdet har ett väl utbyggt institutionsnät i form av länsmusik och orkestrar. saknar dock länsmusikverksamhet, vilket uppmärksammade vid budgetbehandlingen (bet. 1999/2000:KrU1, rskr. 1999/2000:87). Med anledning av uttalande har på regeringens uppdrag utrett förutsättningarna för att inrätta en länsmusikorganisation med som huvudman. föreslår att en treårig försöksverksamhet med länsmusik i inleds 2002. Förslaget förutsätter att staten och gemensamt finansierar verksamheten. beräknar den statliga insatsen till . Regeringen tillstyrker förslaget. finns planer på att återställa vid till en fungerande teater med kontinuerlig verksamhet. är en viktig intressent i projektet och inom kommunen utreds frågor om teaterns organisation, finansiering och verksamhet. Enligt regeringens mening ligger det ett starkt intresse i att egen teater åter blir en levande teatermiljö. Regeringen följer noga utvecklingen. kulturpolitiska beslut innebar att dansens ställning som egen konstform bekräftades. Betydande insatser har också gjorts för dansen bl.a. genom tillkomsten av vissa regionala dansinstitutioner, ett förstärkt stöd till fria dansgrupper och dansfrämjande verksamhet som programmet i hela landet. Trots dessa satsningar har dansen i flera hänseenden förhållandevis svårt att etablera sig som egen konstform i hela landet. Ett stort och varierat utbud av dansföreställningar förekommer främst i . På den regionala nivån är satsningen på dans ojämn, även om det på många håll finns en klar ambition att skapa nya strukturer för dansfrämjande och dansproducerande verksamhet. Antalet fritt verksamma dansgrupper ökar, sam- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 tidigt som många koreografer saknar en institutionell bas för sin konstnärliga utveckling. För en ändamålsenlig avvägning av statens insatser för danskonsten behövs en samlad bild av områdets problem och förutsättningar. Ett sådant underlag bör tas fram i dialog med dansens företrädare. avser att anordna en hearing med olika intressenter inom dansen. Översyn av vissa musikgenrer Kulturpolitiken skall verka för ett musikutbud präglat av mångfald och hög kvalitet. Det innebär att den statliga bidragsgivningen skall omfatta all slags musik och ta hänsyn till musiklivets skilda villkor. Regeringen har prioriterat insatser för folkmusiken och anser att det kan finnas anledning att även överväga vissa riktade insatser för bl.a. nutida konstmusik och jazz. Eftersom varje musikform har sina förutsättningar för skapande och utövande är dock valet av åtgärder viktigt. har inlett en undersökning av musikers arbetsvillkor, med huvudsaklig inriktning på jazz- och kammarmusiker. Utfallet av analys blir en utgångspunkt för regeringens fortsatta överväganden. Litteraturen, läsandet och språket Litteraturen, läsandet och språket har fortsatt hög prioritet för regeringen. Skolan och biblioteken är av största vikt för att främja läsandet och för att nå nya läsare, särskilt bland barn och unga. Läroplaner och kursplaner i svenska betonar starkt betydelsen av läsning av skönlitteratur och god tillgång till böcker i skola och skolbibliotek. har regeringens uppdrag att stödja och stimulera arbetet med språkutveckling med inriktning på att förbättra läs- och skrivmiljöerna i skolan samt att förstärka och utveckla skolbibliotekets pedagogiska roll. Av rapporter från framgår att skolorna i många fall har otillräcklig tillgång till skönlitteratur och att många saknar fungerande skolbibliotek. Staten lämnar ett riktat och frivilligt statsbidrag till skolsektorn för personalförstärkningar i syfte att nå en ökad måluppfyllelse. Denna satsning kommer under en femårs- period att uppgå till sammanlagt . Regeringen bedömer att personalförstärkningarna bör komma att ge förbättrade förutsättningar för skolbiblioteksverksamhet och läsfrämjande arbete, särskilt i . Kommunerna kan även ansöka om statligt stöd för inköp av litteratur till folk- och skolbibliotek. Sammanlagt lämnas som sådant inköpsstöd, varav har gått till skolbiblioteken. Regeringen bedömer att ytterligare insatser behövs för att stimulera barns och ungdomars läsning. Under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning kommer särskilda insatser för litteraturen och läsandet att göras. Regeringen avser att anvisa för ändamålet . Sänkt mervärdesskatt på böcker och tidskrifter Regeringen förordar i förslaget till statsbudget, finansplan m.m. att mervärdesskatten på böcker och tidskrifter sänks från nuvarande till fr.o.m. . Åtgärden är ett komplement till andra litteraturpolitiska insatser och syftar till att öka läsandet i alla grupper. En sänkning av mervärdesskatten är dock ett relativt trubbigt instrument i jämförelse med de riktade insatser som görs genom statens nuvarande litteraturpolitiska stöd. har därför låtit analysera de kulturpolitiska konsekvenserna av en eventuellt sänkt mervärdesskatt på böcker. Analysen har redovisats i en rapport . I rapporten dras bl.a. slutsatsen att en mervärdesskattesänkning förutsätter, för att bli kulturpolitiskt effektiv, att förlag, bokhandel, bokklubbar, varuhus och andra aktörer på marknaden långsiktigt engagerar sig för att de troliga omedelbara prissänkande effekterna av en skattesänkning blir bestående. Regeringen fäster därför stor vikt vid att en sänkt mervärdesskatt verkligen får fullt och bestående genomslag i det pris som konsumenterna betalar för böcker. På motsvarande sätt måste även konsumentpriset på tidskrifter påverkas för att skattesänkningen i denna del skall anses motiverad. Företrädare för den svenska bokbranschen har i en skrivelse till uttalat sin vilja och avsikt att vid en sänkning av mervärdesskatten på böcker låta prissänkningen gå vidare till konsument. Regeringen avser dessutom att tillsätta en kommission med uppdrag att följa och granska prisutvecklingen efter . I kommissionen kommer företrädare för bl.a. förläggare, bokhandlare, författare och läsare att ingå. Den förordade sänkningen av mervärdesskatten på böcker och tidskrifter förutsätter en ändring i mervärdesskattelagen (1994:200). Regeringen avser att återkomma till med ett sådant förslag . Utbildningsväsendets expansion har inneburit ett ökat behov av biblioteksservice, inte minst för vuxenstuderande. Regeringen föreslår därför ett årligt stöd på för att främja tillgången till biblioteksservice vid folkbiblioteken för de vuxenstuderande. Stödet föreslås fördelas av . Bestämmelser om det allmänna biblioteksväsendet regleras i bibliotekslagen (1996:1596). Ut- vecklingen på folkbiblioteksområdet visar på stora skillnader mellan olika kommuner, bl.a. vad avser tillgänglighet och kvalitet i biblioteksverksamheten. Bibliotekslagen är därför föremål för en översyn. Förslag till ändringar av bibliotekslagen planeras att föreläggas . En parlamentarisk kommitté arbetar med ett uppdrag att lägga fram förslag till ett handlingsprogram för det svenska språket. Programmet skall dels syfta till att främja svenska språkets ställning, dels syfta till att ge alla i likvärdiga möjligheter att tillägna sig svenska. Uppdraget omfattar flera politikområden och skall enligt direktiven vara slutfört . Bild, arkitektur och form Form och design en ny mötesplats Regeringen avser att avsätta medel som möjliggör inrättandet av en Mötesplats för form och design i . En sådan mötesplats kommer att utgöra en helt ny plattform för form- och designområdet. Regeringen instämmer i betänkandet Statens insatser för form och design (SOU 2000:75) om behovet av 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 att etablera en institution alternativt ge en befintlig institution ansvar för att prioritera, initiera och samordna insatser i syfte att förverkliga de övergripande form- och designmålen. Regeringen anser att det är lämpligt att Föreningen ges i uppdrag att vara den institution som tar ansvar för verksamheten vid en Mötesplats för form och design. Regeringen föreslår att anvisas för att möjliggöra inrättandet av en Mötesplats för form och design.