prop · GP031 · 2001-09-20 00:00:00 — Samarbetet berör fem områden ekonomi, sysselsättning, rättvisa, jämställdhet samt miljö och innefattar både konkreta förslag och långsik- tiga åtaganden . Genom detta samarbete bekräftas att det finns en politisk ma- joritet för en ekonomisk politik som är inriktad på full sysselsättning, ett offentligt överskott om av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel och prisstabilitet. Politiken syftar vidare till jämlikhet, jämställdhet och ekologisk hållbarhet. och har den globala tillväxten försvagats betydligt. Som en följd av den svenska ekonomins exportberoende dämpas därmed den svenska tillväxten. be- räknas svensk BNP öka . bedöms tillväxten bli . Den globala konjunkturnedgången har fördju- pats . Den sker sam- tidigt i de större regionerna och länderna. Ned- gången beror framför allt på ett snabbt efter- frågebortfall och fallande investeringar inom bl.a. IKT-sektorn (informations- och kommunika- tionsteknik). Den ekonomiska tillväxten i värl- den väntas uppgå till och till 3,4 Det är den lägsta tillväxten . Osäkerheten om den internationella ut- vecklingen är dock stor. Avmattningen i har känne- tecknats av fallande investeringar och en snabb och kraftig lageranpassning. väntas ekono- min växa . Den privata konsum- tionen beräknas bli relativt god då hushållen fortfarande har en bra inkomstutveckling. Bety- dande penning- och finanspolitiska stimulansåt- gärder väntas leda till en återhämtning till en till- växt på . Utvecklingen i den japanska ekonomin är mycket oroande med negativ tillväxt, deflation, en historiskt hög arbetslöshet och stora struk- turproblem i ekonomin, inte minst inom bank- systemet. Den snabbt stigande statsskulden ut- gör ytterligare en orosfaktor. samlade produktion förutses falla och med . Pen- ningpolitikens utformning är av central betydel- se. Den bör kunna bära en större börda. I EU-området är avmattningen särskilt påtag- lig i samt i länder med stor IKT-sektor, bl.a. och . Efter att ha växt förutses BNP i öka med och med . Sammantaget bedöms tillväxten i EU-området till och till bl.a. till följd av genomförda och antagna räntesänk- ningar i euroområdet. Finanspolitiken väntas bi- dra till att dämpa konjunkturnedgången genom att de automatiska stabilisatorerna tillåts verka. Den snabba och kraftiga nedgången i många för viktiga handelsländer och inom sek- torer som IKT och motorfordon, medför att förutsättningarna för svensk export försämras påtagligt. Regeringen föreslår en höjd ambitionsnivå i export- och investeringsfrämjandet 2002 till 2004. kommer också att i högre grad prioritera svenska ekonomiska intres- sen. Svensk ekonomi mattas av betydligt till följd av den internationella konjunkturnedgången. beräknas tillväxten till . förutses till- växten bli . har tillväxten legat på i genomsnitt . Det är en betydligt högre tillväxt än den föregående då den genomsnittliga tillväxten var ca 1,5 pro- cent. Jämfört med de sex senaste årens ekono- miska utveckling är 2001 ett svagt år. Men ur ett historiskt perspektiv är tillväxten inte an- märkningsvärt låg. Exporten av framför allt teleprodukter och motorfordon har och i bör- jan av 2001 fallit kraftigt. Den internationella nedgången inom IKT-sektorn drabbar hårt. Trots en förväntad uppgång väntas varuexporten minska . Tjänsteexporten stiger dock bl.a. på grund av den ökade turismen i . Sammantaget be- räknas exporten minska och öka . Hushållen har en stark finansiell ställning som inkomsterna ökar till följd av en väl fungerande lönebildning, skattesänkningar och reformer som t.ex. maxtaxan. beräknas den reala disponibla inkomsten öka med 4,3 pro- cent och med . Detta är den största ökningen . En del av utrymmet antas användas för ett ökat sparande. Den offentliga konsumtionen beräknas öka med och . Det är framför allt den kommunala konsumtionen, vård, skola och omsorg, som står för ökningen till följd av ökade skatteinkomster och höjda statsbidrag. Den kommunala konsumtionen vän- tas öka och näs- ta år. 1Utvecklingen 2000 påverkas av att ingår i hus- hållssektorn. Siffrorna visar utvecklingen exklusive denna effekt. 2Bidrag till BNP-tillväxten. Investeringarna beräknas växa i samma utsträck- ning som . väntas en viss ök- ning av investeringstakten. Förutsättningarna för ökade bostadsinvesteringar bedöms vara goda . Konjunkturavmattningen medför att närings- livet justerar ner sina lager. Detta bidrar till att tillväxten försvagas. Förändring från föregående år i procent, om annat ej anges Hushållens nettosparkvot, nivå3 Tysk ränta 10-års statsobligation1 Svensk ränta 10-års statsobligation1 2Andel av arbetskraften, årsgenomsnitt 3Utvecklingen 2000 påverkas av att ingår i hus- hållssektorn. Siffrorna visar utvecklingen exklusive denna effekt. I sparkvoten ingår sparande i avtalspensioner. Källor: , , och Fi- nansdepartementet Trots den ekonomiska avmattningen har antalet sysselsatta ökat kraftigt . ökade antalet sysselsatta med drygt 100 000 jämfört med . har varslen om uppsägning ökat , framför allt inom industrin. Antalet nyanmälda lediga platser vid landets arbetsför- medlingar har varit färre än . Den goda utvecklingen under det första halv- året har medfört att sysselsättningsprognosen har revideras upp något i för- hållande till ekonomiska vårproposition. Den reguljära sysselsättningsgraden för personer förutses stiga till 78,2 pro- cent , mätt som årsgenomsnitt. var den reguljära sysselsättnings- graden . Även om sysselsättningen varierar mycket visar detta att målet om ligger inom räckhåll. I samband med att sysselsättningen har stigit har även arbetskraftsutbudet ökat. som arbetslösheten legat det för- sta halvåret , vilket är lägre än , har bristen på arbetskraft minskat. är dock bristen relativt hög inom vissa sektorer och regioner. Även om arbetslösheten sjönk i 19 av 21 län kvarstår de regionala skill- naderna i arbetslöshetsnivåer. Lägst var arbets- lösheten i , och län medan den var fortsatt hög i bland annat och . Den prognostiserade utvecklingen av syssel- sättningen och arbetskraftsutbudet medför att arbetslösheten i riket som helhet sjunker till , mätt som årsgenomsnitt. Inga generella bristsituationer förväntas uppstå. Tabell 1.4 Sysselsättning, arbetslöshet och löneutveckling Andelen reguljärt sysselsatta mellan 20 och 64 år2 Anm. I fördes anställda i kyrkan över från kommunala myndigheter till näringslivets tjänstesektor först . Till följd av detta är antalet sysselsatta i offentlig sektor överskattat med ca 22 000 personer . 1 Tusental personer. 2 Reguljärt sysselsatta i åldern i procent av befolkningen i den åldersgruppen. 3 I procent av arbetskraften. 4 Årlig procentuell förändring. Källor: , och . Osäkerheten om den internationella konjunktu- ren är dock stor. Regeringen följer löpande ar- betsmarknadsläget och har beredskap för att vid- ta åtgärder om så skulle visa sig nödvändigt. görs inga prognoser. Istället görs en kalkyl där svensk ekonomi går mot ett normalt resursutnyttjande. Osäkerheten i bedömningen av den framtida konjunkturut- vecklingen är dock stor. Därför kompletteras baskalkylen med två sidokalkyler. I baskalkylen beräknas BNP 2003 och 2004 stiga med 2,6 pro- cent respektive . Tillväxten förklaras till största delen av ökad produktivitet. Sysselsättningen bedöms endast växa med . Den svaga ut- vecklingen av antalet sysselsatta förklaras av att den demografiska utvecklingen verkar återhål- lande på grund av att andelen personer i åldrarna respektive ökar. Dessa ålders- grupper har betydligt lägre sysselsättningsgrad än genomsnittet på grund av studier och pensio- neringar. Den öppna arbetslösheten beräknas ligga på 2004. Den reguljära sysselsättnings- graden för befolkningen uppgår då till , dvs. något under re- geringens mål. Regeringen avser att fortsätta be- driva en långsiktig politik inriktad på tillväxt och rättvisa så att sysselsättningsmålet uppnås. I högtillväxtkalkylen kan svensk ekonomi växa i en högre takt än i baskalkylen utan att det uppstår överhettningsproblem eftersom arbets- marknaden antas fungera bättre än i baskalkylen. Därmed uppnås sysselsättningsmålet. I lågtillväxtkalkylen antas den nuvarande kon- junkturavmattningen bli mer utdragen vilket le- der till att sysselsättningen faller och den öppna arbetslösheten stiger. inleds en åter- hämtning som fortsätter men syssel- sättningsgraden är fortfarande lägre än i basal- ternativet och den öppna arbetslösheten är högre. Det offentliga sparandet försämras till följd av den svaga konjunkturen, men mätt över en konjunkturcykel uppnås de budgetpolitiska målen. Utgiftstaken efter smärre utgifts- begränsningar. Tabell 1.5 De tre kalkylerna BNP, procentuell förändring Offentligt finansiellt sparande, procent av BNP 1Antalet sysselsatta i åldern , exklusive sysselsatta i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program, i procent av befolkningen i den åldersgruppen Målet för den ekonomiska politiken är full sys- selsättning och ökat välstånd genom en god och uthållig ekonomisk tillväxt. offentliga fi- nanser, stabila priser och en väl fungerande löne- bildning är förutsättningar för att målet skall kunna nås. Två mål styr finans- och budgetpolitiken. De of- fentliga finanserna skall uppvisa ett överskott på av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel och de statliga utgifterna skall inte överstiga de uppsatta utgiftstaken. En god välfärd kräver starka offentliga finanser. Det finns en rad skäl för detta: -Budgetkrisen visar hur utsatt välfärden blir när den offentliga sektorn är beroende av stor upplåning på kapitalmarknaden för att finansiera löpande underskott. -Andelen äldre kommer att öka kraftigt . Därmed ökar utgifterna för pen- sioner, vård och omsorg, som in- komsterna ökar långsammare till följd av att andelen personer i arbetsför ålder mins- kar. Genom starka offentliga finanser und- viks smärtsamma besparingar. -För att kunna bedriva en aktiv stabilise- ringspolitik utan att underskotten blir för stora behövs en säkerhetsmarginal så att fi- nanspolitiken kan bidra till att dämpa kon- junktursvängningarna. Regering och riksdag har lagt fast ett överskotts- mål för de offentliga finanserna om av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. Ut- ifrån detta långsiktiga mål fastställs sedan preci- serade mål beroende på konjunktur- läge och resursutnyttjande i svensk ekonomi. Målen har sedan de infördes efter regeringsskif- tet 1994 klarats och överträffats samtliga år. Innevarande år är överskottsmålet av BNP. Även beräknas målet uppfyllas med stor marginal. Konjunkturavmattningen påver- kar inte de offentliga finanserna i någon nämnvärd omfattning. Detta beror på att av- mattningen framför allt drabbar exportindustrin medan hemmamarknaden och sysselsättningen utvecklas bättre. Överskottet i de offentliga finanserna beräk- nas till av BNP. Därmed minskas den offentliga sektorns nettoskuld med nära . är målet för de offentliga finanserna ett överskott på av BNP. Mot bak- grund av konjunkturläge och resursutnyttjande i svensk ekonomi bör detta mål ligga fast. Därmed finns ett betydande utrymme för offensiva åt- gärder för tillväxt och rättvisa. Regeringens politik innebär nya utgifter och sänkta skatter motsvarande . Överskottet beräknas efter dessa förslag hamna på av BNP, dvs. strax över målet. Om tillväxten av konjunkturmässiga skäl väsentligen skulle avvika från den nu prognosti- serade kommer motsvarande avvikelse från överskottsmålet att tolereras. beräknas skatteinkomsterna bli tillfälligt stora till följd av periodiseringseffekter. Det medför att skatteinkomsten även före de nu föreslagna åtgärderna om av BNP minskar kraftigt som andel av BNP. Den offentliga sektorns skuld Genom överskott i de offentliga finanserna stärks den offentliga sektorns finansiella netto- ställning. ersätts nettoskulden av en netto- förmögenhet. Förmögenhetsökningen ligger till största delen i pensionssystemet. Statsskulden påverkas förutom av statens fi- nansiella sparande även av andra förändringar som till exempel försäljningar av aktier. Stats- skulden minskas med mel- lan 1998 och 2002. Inom EU används den konsoliderade brutto- skulden, den s.k. Maastrichtskulden, för att jäm- föra olika länders skulder i den offentliga sek- torn. Bruttoskulden är summan av alla offentliga skulder. Därefter konsolideras den genom att bl.a. AP-fondens innehav av statliga obligationer dras ifrån. Den svenska Maastrichtskulden be- räknas hamna strax av BNP. har en betydligt lägre skuldsättningsgrad än EU-genomsnittet. Tabell 1.6 Offentliga finanserna 19942002 -10,8 -7,7 -3,1 -1,6 -3,0 -7,2 -9,4 1Inklusive skatter till EU 2För 2002 är nettoskuld och konsoliderad bruttoskuld beräknade utifrån antagandet om 2 procents överskott i de offentliga finanserna. Regeringen och har sedan budgetpro- cessen reformerades 1996 arbetat med utgiftstak för de statliga utgifterna. Systemet har på det hela taget fungerat väl och har bidragit till sane- ringen av de offentliga finanserna och därmed till den goda ekonomiska utvecklingen. Utgiftstaken förhindrar att tillfälligt högre in- komster används för att bekosta varaktigt högre utgifter. Därigenom undviks smärtsamma bespa- ringar när konjunkturen försämras. Genom en stram budgetpolitik kan utlovade reformer genomföras trots ekonomisk avmattning. Utgiftstaken bestäms i förväg. De statli- ga utgifterna får sedan inte överskrida dessa. Ut- giftstaken har klarats samtliga år. Regeringens bedömning är att även utgiftstaket kommer att med marginal. höjs utgiftstaket enligt tidigare beslut med . Ut- rymmet används för bl.a. maxtaxa inom barnom- sorgen, maxtaxa och förbehållsbelopp inom äld- reomsorgen, miljösatsningar, ökade resurser till skolan, vården och omsorgen, en studiemedels- reform, utbyggnad av högskolan och satsningar på rättsväsendet För att det statliga utgiftstaket inte skall överskridas kommer regeringen att genom- föra tidigareläggningar av utgifter till 2001. Vida- re avser regeringen att vidta andra utgiftsbegrän- sande åtgärder. höjs utgiftstaket enligt tidigare beslut med . Ut- rymmet används bl.a. för ökat bistånd, höjda pensioner, en utbyggd föräldraförsäkring, allmän förskola och ytterligare satsningar på skolan, vården och omsorgen. höjs utgiftstaket enligt tidigare beslut med ytterligare 33 miljarder kro- nor. Utrymmet används bl.a. för att ytterligare öka biståndet, insatser för vård och hälsa samt kraftiga satsningar på miljö och infrastruktur. En särskilt oroande utveckling bland de statli- ga utgifterna utgörs av kostnaderna för sjukför- säkringen. Antalet personer som uppbär sjuker- sättning har ökat kraftigt. Sjuktalen är nu till och med över den höga nivå som rådde . Regeringen ser mycket allvarligt på denna utveckling, inte minst ur ett mänskligt perspektiv. Regeringen föreslår därför ett antal åtgärder syftande till minskad ohälsa. Ett annat område där kostnadsutvecklingen varit oroande är läkemedel. Här kommer dock i enlighet med avtal mellan regeringen och att ske strukturella förändringar. Landstingen kommer att få instrument att hejda den oroande kostnadsutvecklingen. Diagram 1.1 Utgiftstaket 19972004 Det statliga utgiftstaket (rensat från tekniska ju- steringar) ökar med ca mel- lan 1997 och 2004. minskar det som andel av BNP från till ca 35 pro- cent. Inom ramen för utgiftstaken har stora re- former varit möjliga som den offentli- ga sektorns skuld minskas. Reformer som syftar till tillväxt och rättvisa har prioriterats. I utvärderingen av budgetprocessen har bl.a. föreslagits en regel för budgeteringsmarginalens minsta nivå. Regeringen bereder utredningens förslag. 1.3.2Stabila priser och låga räntor bedriver penningpolitiken självstän- digt. Den av fastlagda övergripande uppgiften för penningpolitiken är prisstabilitet. har definierat prisstabilitet som att ökningen av konsumentprisindex skall begränsas till med en tolerans på uppåt och nedåt. Regeringen stöder penningpolitikens inrikt- ning och står bakom inflationsmålet. Stabila priser är en grundläggande förutsätt- ning för en framgångsrik ekonomisk politik. En hög och oväntad inflation har negativa fördel- ningseffekter. Dessutom försämrar hög inflation förutsättningarna för en uthålligt hög tillväxt och därmed också för en stabilt hög sysselsätt- ning. Inflationen har stigit och ligger över målet på , men inom det intervall som omger målet. Knappt en pro- centenhet kan hänföras till stigande priser på bensin, olja, el och kött. Dessa prisökningar har en i huvudsak tillfällig karaktär. Därmed väntas inflationen falla till i mitten av och ligga kvar på den nivån . UND1X är ett inflationsmått där de direkta effekterna av förändrade räntor, skatter och sub- ventioner har exkluderats från KPI. har förtydligat att det i huvudsak är bedömning- en av UND1X som avgör utformningen av penningpolitiken. beräknas UND1X öka . väntas UND1X öka . En översyn har gjorts av konsument- prisindex för att klargöra principerna för index- beräkningen. Regeringen lämnar vissa riktlinjer för det fortsatta arbetet med konsumentprisin- dex i bilaga 4. De internationella räntorna har fallit till följd av den globala avmattningen. har för- väntningarna om en snar återhämtning alltmer skjutits . Nedgången har varit störst i där konjunkturnedgången in- leddes. har den cen- tralbank kraftigt sänkt sin styrränta från 6,5 pro- cent till i syfte att åter få fart på den ekonomiska aktiviteten. De svenska kort- räntorna har stigit något. Svenska långräntor har i stort följt den inter- nationella trenden. Ränteskillnaden mot Tysk- land är fortsatt liten. Detta innebär att månads- kostnaden för ett villalån på har fallit med ca sedan hös- ten 1994. Månadskostnaden för ett villalån på 500 000 kronor med 5 årig bindningstid 19942001 Kronans försvagning har fortsatt även . En förklaring till detta kan vara kapital- utflöden i samband med den svenska börsned- gången. Ändringar i svenska placerares portföljer kan också ha haft en viss inverkan, liksom den svaga exportkonjunkturen och fallande priser på viktiga svenska exportvaror som teleprodukter, motorfordon och papper. Regeringens uppfattning är att den svenska kronans nuvarande värde inte återspeglar styrkan i svensk ekonomi. Diagram 1.3 Svenska kronan mot euron sedan den introdu- cerades Införandet av EU:s gemensamma valuta euron utgör ett historiskt och betydelsefullt steg i den europeiska integrationen. kar i hög utsträckning både ekonomiskt och politiskt, även om vi inte är med i den. kommer sedlar och mynt i euro att införas i valutaunionen. Det är viktigt för tillväxten och stabiliteten i hela att blir en framgång. Ett fram- gångsrikt införande av valutan är avgörande för medborgarnas och företagens förtroende. har valt att inte delta i valutaunionen från starten. håller dock dörren öppen för ett senare inträde. Ett beslut om deltagande måste ha ett brett folkligt stöd och skall under- ställas svenska folket för prövning i en folkom- röstning. En utredning har tillsatts om finanspolitikens förutsättningar vid ett svenskt deltagande i valu- taunionen. Denna utredning analyserar bl.a. om finanspolitiken behöver ytterligare instrument (t.ex. s.k. buffertfonder) för att klara stabilise- ringen av ekonomin om den svenska konjunktu- ren skulle avvika från unionens. Det är inte aktuellt att delta i det europeiska växelkurssamarbetet ERM2. 1.3.3En väl fungerande lönebildning En väl fungerande lönebildning är av avgörande betydelse för en fortsatt god sysselsättningsut- veckling. Regeringens sysselsättningsmål är att syssel- sättningsgraden bland personer i åldrarna skall öka till 2004. Måttliga nomi- nella löneökningar är en förutsättning för att målet skall uppnås. har reallönerna i ge- nomsnitt ökat . Det kan jämföras med då de genomsnittliga årliga reallöneökningarna endast uppgick till . har den nomi- nella löneökningstakten endast varit ungefär hälften så stor som på 1980- talet. De senaste årens utveckling har visat att mått- liga nominella löneökningar och ett ökat an- svarstagande av arbetsmarknadens parter skapar goda förutsättningar för att förena kraftigt sti- gande sysselsättning och fallande arbetslöshet med en god reallöneutveckling. Viktiga faktorer bakom den förbättrade lönebildningen är till- komsten av samarbetsavtal och Medlingsinstitu- tet samt förbättrad lagstiftning. Medvetenheten om de samband som finns mellan sysselsättning, produktivitetstillväxt och reallöneutveckling har ökat. Ingen löntagare be- höver längre riskera att de löneökningar som förhandlas fram gröps ur av en okontrollerad in- flationsutveckling. Denna utveckling ligger väl i linje med grund- idéerna i den traditionella svenska modell som visat sig framgångsrik. Dessutom har konkurrensen på många marknader skärpts och arbetsgivarna har blivit allt mer medvetna om de begränsade möjligheterna att övervältra kostna- derna på konsumenterna. ligger dock priserna på många marknader över nivåerna i övriga . Regeringen bedriver därför en aktiv konkurrenspolitik. Arbetsmarknadspolitiken har i ökad utsträckning inriktats på att minska risken för flaskhalsar som speciella insatser görs för att de personer som varit utan arbete skall komma tillbaka till den reguljä- ra arbetsmarknaden. Betydande satsningar har dessutom genomförts inom utbildningsområdet i syfte att öka tillgången på kvalificerad arbets- kraft. Avmattningen av konjunkturen har inneburit att risken för flaskhalsar har minskat. För vissa yrkeskategorier är emellertid fortfarande bristen på arbetskraft relativt hög. När konjunkturen åter blir starkare finns det risk för att trycket uppåt på lönerna blir stort, särskilt för de mest eftertraktade grupperna på arbetsmarknaden och i de snabbast växande regionerna. De problem som det kan medföra måste på lämpligt sätt kunna hanteras av arbetsmarknadens parter. Det är av stor vikt att samtliga parter på ar- betsmarknaden fullt ut tar tillvara de förbättrade förutsättningarna för en väl fungerande löne- bildning. Det samlade utfallet av avtals- rörelse kommer att få en avgörande betydelse för den framtida utvecklingen på arbetsmarknaden. Det kommer också att ha stor betydelse för möj- ligheten att åter skapa en svensk modell i dess bästa mening med uthålligt hög tillväxt, god real- lönetillväxt, rättvis fördelning och stabilt låg ar- betslöshet. Lönebildningen har en stor påverkan på många områden. Parterna har ett speciellt ansvar för att motverka löneskillnader på grund av kön. Det är en av jämställdhetspolitikens viktigaste frågor och är den nya jämställd- hetslagen ett stöd för parterna i detta arbete. 1.4Den ekonomiska politiken i EU deltar aktivt i det ekonomisk-politiska samarbetet i EU. var ordförande i och drev på arbetet för full sysselsättning i unionen. Viktiga steg togs bland annat i arbetet för en integrerad europeisk finansmarknad och för att hantera utmaningen med åldrande befolkningar i unionen. Full sysselsättning är EU:s viktigaste ekono- miska och sociala målsättning. Vid sitt möte i lade fast ett nytt strategiskt mål för unionen: att skapa världens mest dynamiska och konkurrenskrafti- ga kunskapsdrivna ekonomi med hållbar eko- nomisk tillväxt, fler och bättre jobb samt ökad social sammanhållning till 2010. Detta mål följs upp . Detta skedde i . Samtliga EU-länder bedömdes utifrån 12 kriterier. Inom 5 av dessa områden var bästa land. Det är viktigt att denna process fortsätter vid nästa toppmöte i . Sysselsättningsgraden i EU skall vara 67 pro- cent 2010. Bland kvinnor skall sysselsättningsgraden vara 2010. Särskilda mål finns nu ock- så för de äldre i arbetskraften. En strategi för hållbar utveckling i EU antogs vid toppmötet i . Denna strategi innebär att EU strävar efter en utveck- ling som är hållbar ur såväl ekonomisk som soci- al och ekologisk synvinkel. Ett utvidgat EU ökar förutsättningarna för tillväxt och välfärd för hela befolkning. Den inre marknaden kommer att omfatta mer än 400 miljoner personer, vilket ger utrymme för ett bättre utnyttjande av produktionsresurser och ökad effektivitet och därmed ett högre väl- stånd.