prop · GP031 · 2001-09-20 00:00:00 — Med hänvisning till den tidigare uttalade målsättningen att reducera antalet skattskyldiga som betalar statlig skatt på förvärvsinkomst till föreslår regeringen att den nedre skiktgränsen justeras upp med ytterligare till . Kostnaden för denna åtgärd beräknas uppgå till ca och medföra att andelen som betalar statlig skatt minskar till . Förslagen föranleder ändringar i 1 kap 5 § och 65 kap. 5 och 10 §§ inkomstskattelagen (1999:1229) samt konsekvensändringar i ett fler- tal andra lagar. 8.2.2Höjda grundavdrag som del i grön det motsvarar det allmänna grundavdraget. Regeringens förslag: Som en del i förslaget till grön skatteväxling för höjs det allmänna grundavdraget med så att det för skattskyldiga med en taxerad förvärvsinkomst under 1,86 prisbasbelopp eller över 5,615 pris- basbelopp motsvarar av prisbasbe- loppet. Även det särskilda grundavdraget före- slås ändras så att det för pensionärer som betalar skatt blir högre än vad det skulle bli med nu gällande regler. Skälen för regeringens förslag: I finansplanen för presenterades en strategi för en grön skatteväxling som innebär att höjda skatter på energi och miljöutsläpp balanseras med sänkta skatter på arbete. Som en del i denna strategi för föreslår regeringen en höjning av såväl det allmänna som det särskilda grundavdraget. Enligt gällande regler är avdragets storlek be- roende av den taxerade förvärvsinkomstens stor- lek. Vid en taxerad förvärvsinkomst som inte överstiger 1,86 prisbasbelopp utgör avdraget av prisbasbeloppet. Denna grundnivå gäller även vid en inkomst över 5,615 prisbasbe- lopp. För inkomster däremellan är grundavdra- get förhöjt. Vid fastställandet av grundavdraget sker avrundning uppåt till närmaste helt hundra- tal kronor. uppgår prisbasbeloppet till . Det innebär att för uppgår grundavdragets normalnivå till , vid oförändrade regler. Regeringen föreslår nu att det allmänna grundavdraget höjs med ett belopp motsvarande av prisbasbeloppet för alla, oavsett nivån på den taxerade förvärvsinkomsten. Det innebär att det allmänna grundavdraget i det lägsta och det högsta inkomstskiktet kommer att uppgå till av prisbasbeloppet vil- ket efter avrundning motsvarar . Enligt gällande regler uppgår det särskilda grundavdraget till av prisbasbe- loppet för gift folkpensionär och till 155,9 pro- cent av prisbasbeloppet för ensamstående. Om summan av pensionärens pensionsinkomster och vissa andra inkomster överstiger dessa belopp reduceras det särskilda grundavdraget av den överskjutande delen tills dess att denna inkomstnivå ersätts alltså det särskilda grundavdraget av det allmänna grundavdraget. Regeringen föreslår nu att grundnivån i det särskilda grundavdraget höjs för såväl gifta som ensamstående med ett belopp motsvarande 0,0159 prisbasbelopp. Efter avrundning motsva- rar det . Det särskilda grundavdraget är emellertid så konstruerat att avdraget för en enskild pensionär med en taxerad förvärvsin- komst som överstiger det särskilda grundavdra- get blir högre än det skulle bli med nu gällande regler. Förslagen om ändring- arna i grundavdragen har tagits in i 63 kap. 3 och 4 §§ inkomstskattelagen och i övergångsbe- stämmelserna till 63 kap. 3 §. Ändringarna i det särskilda grundavdraget har tagits in i lagen (1999:265) om särskilt grundavdrag och deklara- tionsskyldighet för fysiska personer i vissa fall vid taxeringar. Förslagen föranle- der också konsekvensändringar i ett flertal andra lagar. 8.2.3Skattelättnader för pensionärer och omläggning av särskilda skattereduktionen 8.2.3.1 Åtgärdernas allmänna inriktning Regeringens bedömning: För att kompensera pensionärerna för de besparingar som genom- fördes bör en utvidgning ske av den särskilda skattereduktion som infördes som en tillfällig åtgärd för löntagare och andra med pensionsgrundande inkomster. En sådan utvidgad skattereduktion kommer, från och med då pensionärer och löntagare omfattas av samma skatteregler, att kunna ersättas av ett i vissa inkomstskikt förhöjt grundavdrag. Bakgrunden till regeringens bedömning: Sär- skilt var de offentliga finanserna hårt ansträngda. Som en del i det sa- neringsprogram som då genomfördes begränsa- des indexeringen av basbeloppet, vilket bl.a. in- nebar att pensionerna inte räknades upp i takt med inflationen. Vidare reducerades grundav- draget, skiktgränsen sänktes och allmänna egen- avgifter infördes vilket innebar avsteg från vissa av de grundläggande principerna bakom skattereform. möjliggjorde en förbätt- rad ekonomisk utveckling en återgång till vissa av de grundläggande principerna skat- tereform. I avvaktan på att en större inkomst- skattereform skulle kunna påbörjas infördes en särskild skattereduktion till personer med pensionsgrundande inkomster. Ett syfte var att stödja arbetslinjen genom att gynna arbetsut- bud, arbetsmarknadsdeltagande och utbildning. Därför utformades skattereduktionen så att den enbart omfattade personer med pensionsgrun- dande inkomster. Flertalet pensionärer kom så- ledes inte att omfattas. Reduktionen infördes urprungligen som en tidsbegränsad åtgärd avseende . För att ge ett tillfredsställande fördelningspoli- tiskt utfall av de samlade regeländringarna , bibehölls dock reduktionen med oför- ändrad utformning även för . Avsikten var att en förlängning skulle ske även för åren därefter men att alternativa metoder för att åstadkomma ett likvärdigt resultat skulle övervägas. I budgetpropositionen för meddelades att ytterligare arbete krävdes för att finna en sådan alternativ metod. Därför föreslogs att den särskilda skattereduktionen skulle kvar- stå i sin nuvarande form även för . Som redovisats i föregående avsnitt föreslår regeringen nu att ytterligare ett steg tas för att kompensera löntagare och andra med pensions- grundande inkomster för den allmänna pen- sionsavgiften. Av naturliga skäl omfattar denna åtgärd emellertid enbart personer som betalar avgiften, dvs. personer med pensionsgrundande inkomster som exempelvis löneinkomster, in- komst av aktiv näringsverksamhet och olika slag av inkomstberoende transfereringar. Således om- fattas pensionärer inte heller av denna åtgärd, så- vida de inte har pensionsgrundande inkomster vid sidan av sin pension. Av fördelningspolitiska skäl anser regeringen det vara mycket angeläget att alla grupper i sam- hället får del av det förbättrade ekonomiska lä- get. Det offentlig-finansiella utrymmet bedöms medge skattelättnader både för pensionärer och för löntagare. För pensionärer föreslår regering- en att skattelättnaden ges genom en utvidgning av den särskilda skattereduktionen. Utvidgning- en sker genom att reduktionen ges mot taxerad förvärvsinkomst i stället för enbart mot sådan inkomst som grundar pension. Genom denna utvidgning blir det möjligt att avskaffa den särskilda skat- tereduktionen och istället uppnå ett likvärdigt resultat genom en justering av det allmänna grundavdraget. Från och med avskaffas nämligen, enligt tidigare fattade beslut, det särskilda grundavdrag, som gäller för personer med folkpension, som garantipension införs. En konsekvens är att alla personer omfattas av samma inkomstskatte- regler och att pensionärer betalar skatt enligt samma regler som gäller för löntagare. Det sär- skilda grundavdraget ersätts med det allmänna grundavdraget, något som balanseras av en högre bruttopension. Därigenom blir det möjligt att integrera den särskilda skattereduktionen med det allmänna grundavdraget och uppnå en för- enkling av skattesystemet. 8.2.3.2Utvidgning av den särskilda skattereduktionen Regeringens förslag: Underlaget för den särskilda skattereduktionen utvidgas från nuvarande pen- sionsgrundande inkomst till den taxerade för- värvsinkomsten. För personer med rätt till sär- skilt grundavdrag och en beskattningsbar inkomst tillämpas de nya reglerna redan från . För övriga skattskyldiga tillämpas de från . Skälen för regeringens förslag: Den tillfälliga särskilda skattereduktionen är konstruerad så att den tillfaller personer med pensionsgrundande inkomster. Reduktionsbe- loppet uppgår till för inkomster och trappas därefter av av överskjutande inkomster, vilket innebär att reduktionen upphör vid en in- komst på . Regeringen föreslår nu att beräkningsunderla- get för skattereduktionen ändras från pensions- grundande inkomst till taxerad förvärvsinkomst. Personer, som inte har någon pensionsgrundan- de inkomst men väl en taxerad inkomst under- stigande , kommer således att få en skattesänkning i form av en skattereduktion på . Överstiger den taxerade för- värvsinkomsten reduceras skat- tereduktionen av det överskju- tande beloppet. Någon skattereduktion utgår således inte då den taxerade förvärvsinkomsten uppgår till eller mer. Med nuvarande utformning av reglerna med- ges reduktion enbart mot den skattskyldiges skatt på förvärvsinkomst. För att även pensionä- rer som med nuvarande skatte- och pensionsreg- ler inte betalar någon skatt på förvärvsinkomst ska få en skattelättnad krävs ytterligare åtgärder. För det första modifieras reglerna så att personer som har rätt till särskilt grundavdrag ges reduk- tion också mot annan skatt än skatt på förvärvs- inkomsten, dvs. statlig skatt på kapitalinkomster och statlig fastighetsskatt. För pensionärer som inte betalar någon skatt alls införs, för det andra, en särskild regel som innebär att de tillgodoräk- nas ett belopp som motsvarar skattereduktionen. För personer som betalar preliminärskatt skall de nya reglerna tillämpas vid taxering och vid beräkning av preliminär skatt för in- komstår 2002. För att uppnå ett rättvist resultat också för pensionärer som inte betalar preliminär skatt bör förslaget tillämpas för dem redan vid taxering, dvs. skattelättnaden beräknas i dessa fall inkomster. Det innebär att personer med rätt till särskilt grundavdrag och med en beskattningsbar inkomst som inte över- stiger tillgodoräknas . För att orimliga marginaleffekter inte skall upp- komma bör skattelättnaden avtrappas av den del av den beskattningsbara för- värvsinkomsten som överstiger . Regeringen återkommer till med lagförslag i denna del . 8.2.3.3Högre allmänt grundavdrag istället för särskild skattereduktion Regeringens förslag: er- sätts den särskilda skattereduktionen med ett högre allmänt grundavdrag. reduceras höjningen med 4 pro- cent av överskjutande inkomster, vilket innebär att för inkomster kommer grundavdraget åter att ligga på den normalnivå som enligt annat förslag i denna proposition skall gälla från och med , näm- ligen 0,293 prisbasbelopp. Skälen för regeringens förslag: Utvidgningen av den särskilda skattereduktionen till att omfat- ta alla med taxerad förvärvsinkomst gör det möj- ligt att från och med uppnå ett likvärdigt resultat genom en justering av det all- männa grundavdraget. Regeringen föreslår där- för att den särskilda skattereduktionen då ersätts av ett högre allmänt grundavdrag i de inkomst- skikt där den särskilda skattereduktionen har be- tydelse. Den föreslagna höjningen av grundav- draget är utformad så att den vid en genomsnittlig kommunalskatt ger samma skatte- lättnad som den tidigare skattereduktionen vid en viss nivå på den taxerade förvärvsinkomsten. Detta innebär att grundavdraget endast höjs i de inkomstskikt där nuvarande skattereduktion ger en skattelättnad och på ett sådant sätt att margi- nal- och genomsnittsskatten i dessa skikt inte påverkas jämfört med vad som gäller inkomst- . För att åstadkomma en höjning av grundav- draget , som ger samma skattelättnad som skattereduktionen, behövs information om nivån på prisbasbeloppet för . Denna in- formation kommer att vara tillgänglig först . Dock kan en preliminär beräkning göras. uppgår prisbasbeloppet utan av- rundning till . Enligt Finansdepar- tementets prognoser förväntas prisbasbeloppet för uppgå till . Vid den ge- nomsnittliga kommunalskattesatsen på ger en höjning av grundavdraget med 0,11 prisbasbelopp en skattelättnad på . Således föreslås att det allmänna grund- avdraget för inkomster upp till och med höjs med 0,11 prisbasbelopp. nas motsvara en höjning av grundavdraget i detta skikt med efter avrundning. För inkomster som överstiger skall höjningen av grundavdraget reduceras så att den skattelättnad avdraget medför vid en viss nivå på inkomsten motsvaras av den särskilda skattereduktionen. Vid inkomster över 135 000 trappas den särskilda skattereduktionen ner av den överskjutande inkomsten. Så- ledes skall höjningen av grundavdraget reduceras så att skatteeffekten av det förhöjda grundavdra- get vid en genomsnittlig kommunalskatt mins- kar i samma takt som skattereduktionen. Vid en genomsnittlig kommunalskattesats på 30,78 pro- cent skall avdraget trappas av . Efter viss avrundning skall avdraget trappas ned . Det innebär att vid en taxerad förvärvsinkomst är grund- avdraget åter nere på normalnivån 0,293 prisbas- belopp enligt de föreslagna reglerna för inkomst- . Förslaget föranleder en ändring i 63 kap. 3 § inkomstskattelagen. Förändringen i grundavdra- get i denna del tillämpas första gången vid taxering. I tabell 8.1 och 8.2 redovisas grundavdragets storlek i olika inkomstskikt vid de här föreslagna förändringarna. De uppgifter som re- dovisas i tabell 8.2 bygger på den prognos för prisbasbeloppet som redovisas ovan. BB + 0,25*(TI-1,86BB) BB - 0,10*(TI- 3,04 BB) BB - 0,14*(TI-3,66 BB) BB - 0,04*(TI-5,615 BB) BB = Prisbasbelopp TI = taxerad förvärvsinkomst 15 500 - 25 400 25 400 - 23 000 23 000 - 12 500 12 500 - 11 300 Beloppen beräknade utifrån prognos avseende prisbasbeloppet för uppgående till 38 400. Diagram 8.1 illustrerar skillnaden mellan grundavdraget enligt de regler som här föreslås för och det grundavdrag som följer av de här förslagna regeländringarna. Diagram 8.1 Grundavdrag enligt gällande regler (streckad linje) samt enligt förslaget (heldragen linje) beräknat utifrån prisbasbelopp Anm. Båda grundavdragen har beräknats med utgångspunkt i Finansdepartemen- tets prognos 2003. En direkt följd av omläggningen av skattere- duktionen till ett högre grundavdrag är att skat- telättnaden för den enskilde individen kommer att variera något beroende på den kommunala skattesatsens nivå. Vid den för högsta kommunalskattesatsen (kommun inkl. begravningsavgift) reducerar ett högre grundavdrag skatten med . För personer i , där skat- tesatsen är (inkl. begrav- ningsavgift), blir motsvarande reducering . I förhållande till den tidigare skattere- duktionen uppgår den maximala sänkningen till medan den maximala höjning- en uppgår till . För de allra fles- ta personer handlar denna tekniska justering så- ledes om en förändring på omkring ±10 kronor . I tabell 8.3 redovisas en samlad bild av effekter på inkomstskatteskalan för av de före- slagna åtgärderna. Tabell 8.3 Skiktgränser och brytpunkter respektive enligt regeringens förslag utan regeländringar, enbart indexuppräkning med här föreslagna regeländringar * Avser det allmänna grundavdrag som medges vid en taxerad inkomst som understiger 1,86 eller överstiger 5,61 prisbasbelopp. Effekterna för löntagare i olika inkomstskikt av de ovan beskrivna förslagen framgår av tabell 8.4. Uppgifterna i tabellerna baseras på de nya skat- teskalor som följer av de redovisade förändring- arna. Såväl effekten av det tredje steget i kom- pensationen för den allmänna pensionsavgiften som höjningen av skiktgränserna och åtgärderna avseende den särskilda skattereduktionen har be- aktats. Beräkningarna avser personer med pen- sionsgrundande inkomst i 20 000-kronors- intervall upp till en taxerad inkomst på . För individer över denna gräns blir ef- fekterna i kronor ungefär desamma som för in- divider i det högsta redovisade inkomstläget de föreslagna åtgärderna innebär ju att skattesänk- ningen i kronor blir densamma över vissa in- komstgränser. Tabell 8.4 Skatteförändringar för löntagare i olika inkomstlägen enligt regeringens förslag. Källa: SCB och , storurval framskrivet . Anm. Uppgifterna avser effekterna av ytterligare kompensation för allmän pensionsavgift, höjda skiktgränser, utvidgningen av den särskilda skattereduktionen samt höjda grundavdrag. Indelningen i inkomstklasser är baserad på den taxerade förvärvsinkomsten. Regeringens bedömning: Skattereduktion bör in- föras för fackföreningsavgift och avgift till ar- avgiften till arbetslöshetskassa. Skattereduktionerna börjar tillämpas på avgifter som betalas . Skälen för regeringens bedömning: I syfte att likställa villkoren för medlemskap i en arbetsgi- varorganisation respektive en arbetstagarorgani- sation bör en skattereduktion motsvarande av fackföreningsavgiften införas. Avgif- ten till arbetslöshetskassan bör av bl.a. rättvise- skäl också behandlas skattemässigt på ett annat sätt än . dras avgiften till ar- betslöshetskassa av endast till den del den till- sammans med övriga kostnader överstiger . Avdragsbegränsningen innebär att avgif- ten i åtskilliga fall inte beaktas vid inkomstbe- skattningen. Avgiften bör i stället för att få dras av vid inkomstbeskattningen beaktas direkt vid skatteberäkningen genom att en skattereduktion ges motsvarande av avgiften till ar- betslöshetskassan . Skattereduktio- nerna börjar tillämpas på avgifterna som betalas . Regeringen avser att återkomma till med ett sådant förslag. Regeringens bedömning: En regional stimulans av småföretagandet i stödområde A bör införas. Stimulansen bör utformas som en utvidgning av den nuvarande generella nedsättningen av social- avgifterna från av avgiftsunder- laget. Stimulansbeloppet bör beräknas på ett lö- neunderlag på högst och nedsättningen uppgå till högst . Stimulansen bör om möjligt införas från . Skälen för regeringens bedömning: Den regio- nalpolitiska utredningen överlämnade sitt slutbe- tänkande (SOU 2000:87) till regeringen i sep- Betänkandet har remissbehandlats och förslagen bereds i regerings- kansliet. Regeringen avser att lägga fram en proposition om en ny regional utveck- lingspolitik för hela landet för . En viktig utgångspunkt för den regionalpoli- tiska utredningen har varit att så långt möjligt ersätta selektiva företagsstöd med generella lös- ningar eller mer marknadsmässiga förbättringar av förutsättningarna. Ett sådant förslag av utred- ningen avser en generell nedsättning av socialav- gifterna i stödområde A. Större delen av detta område omfattades av en ned- sättning av socialavgifterna. Nedsättningen god- kändes inte av eftersom den inte var förenlig med statsstödsriktlinjerna. Det är, främst på grund av de geografiska lä- gesnackdelarna, angeläget att återinföra en sti- mulansåtgärd inom stödområde A. Åtgärden bör särskilt stimulera småföretagandet och den loka- la servicen samt ha sin utgångspunkt i den gene- rella nedsättning av socialavgiftsunderlaget som redan gäller enligt socialavgiftsla- gen (2000:980). Den nuvarande nedsättningen är maximerad till . Nedsätt- ningen beräknas alltså på ett löneunderlag på högst . Inom stödområde A bör nedsättningen i stället vara och max- imeras till . Utformningen tar särskilt sikte på att stimulera små företag och i likhet med nuvarande generella nedsättning bör enskilda näringsidkare också omfattas av stimu- lansåtgärden. Nedsättningen kommer att utfor- mas i enlighet med förord- ning 69/2001 om stöd av mindre betydelse, s.k. försumbart stöd. Ett förslag med denna innebörd behöver be- redas ytterligare. Regeringen avser att åter- komma till med ett sådant förslag. 8.2.7Förmånsbeskattning av miljövänliga bilar Regeringens bedömning: Justeringsregeln för den som innehar en miljöbil bör bli förmånligare. Från att motsvara förmånsvärdet för närmast jämförbara bil utan miljövänlig driftsteknik bör justering göras till av detta värde för bilar med miljömässigt klara fördelar. Skälen för regeringens bedömning: De särskil- da reglerna om justering av värdet av bilförmån för den som innehar miljöbil tillämpades första gången vid taxering. Reglerna innebär att om bilen helt eller delvis är utrustad med teknik för drift med miljövänligare drivmedel än bensin och dieselolja eller med elektricitet och nybilspriset därför är högre än nybilspriset för närmast jämförbara bil utan sådan teknik, skall förmånsvärdet justeras nedåt till en nivå som motsvarar förmånsvärdet för den jämförbara bi- len. Reglerna infördes bl.a. för att underlätta in- troduktionen av miljöbilar på bilmarknaden och på så sätt skapa bättre förutsättningar för att be- ståndet av förmånsbilar blir miljövänligare. Många av miljöbilarna har dock en begränsad räckvidd och vad gäller gasbilarna tar gastanken upp en stor del av bilens lastutrymme. Vidare är tillgången på tankställen för alternativa drivme- del begränsad. Värdet av förmånen kan av dessa skäl anses vara mer begränsat jämfört med en förmånsbil som drivs med konventionella driv- medel, vilket bör komma till tydligare uttryck i värderingsreglerna. Det finns således enligt re- geringens uppfattning skäl att ändra justerings- reglerna i denna del för att bättre motsvara det faktiska värdet av förmånen. Genom en föränd- ring av justeringsregeln kan också förutsättning- arna förbättras för en ökning av beståndet av miljövänligare bilar. En nedsättning bör lämpligen kunna göras för bilar med miljömässigt klara fördelar. På marknaden finns emellertid ett ganska omfattande utbud av miljövänligare bilar. Det förekommer t.ex. att två olika drivmedel kan användas parallellt i en bil. Ett förslag i nu aktuell fråga kräver bl.a. av dessa anledningar noggranna överväganden. Regeringen har därför för avsikt att återkomma med ett förslag längre fram . Ändringen avses träda 2002. 8.2.8Det fasta beloppet vid beskattningen av förvärvsinkomster Regeringens förslag: Den statliga skatt om som utgår på förvärvsinkomster för fysiska personer skall även vid taxering utgöra en inkomstskatt. Skälen för regeringens förslag: Statlig inkomst- skatt på förvärvsinkomster utgår dels med ett fast belopp om , dels av den del av den beskattningsbara förvärvsin- komsten som överstiger en nedre skiktgräns samt av den del av den beskatt- ningsbara inkomsten som överstiger en övre skiktgräns. Den statliga skatten om har beslutats utgöra en inkomstskatt. Detta har motiverats av att kommunerna haft behov av medelsför- stärkning. Även för kan konstateras att kommunerna har ett visst behov av medelsför- stärkning. Regeringen föreslår därför att den fas- ta skatten om också vid tax- ering skall utgöra en inkomstskatt. Utbetalningarna till kommunerna kommer un- der 2002 att göras med en tolftedel av det preli- minära skattebeloppet istället för, så- , i klumpsumma. Denna förändring är föreslagen av praktiska skäl för att reglerna bättre skall överensstämma med regler- na om preliminära skatteutbetalningar till kom- muner och landsting i lagen (1965:269) med sär- skilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m.m. 8.2.9Beskattningen av sjömän i det nordiska skatteavtalet Regeringens förslag: Den skattefrihet som enligt den särskilda övergångsbestämmelsen i artikel 31.3 i det nordiska skatteavtalet gäller för i Sveri- ge obegränsat skattskyldiga sjömän som får er- sättning för arbete ombord på danskt, färöiskt, finskt, isländskt eller norskt skepp i internatio- nell trafik förlängs till att gälla också vid taxering. budgetproposition (avsnitt 9.2.5) fö- reslogs att den skattefrihet, som enligt den sär- skilda övergångsbestämmelsen i artikel 31.3 nordiska skatteavtal gäller års taxering för i obegränsat skattskyldi- ga sjömän som får ersättning för arbete ombord på danskt, färöiskt, finskt, isländskt eller norskt skepp i internationell trafik, skulle förlängas till att gälla också vid taxering (SFS 2000:1165). När det gäller inkomst som person med hem- vist i eller förvärvar genom ar- bete ombord på svenskt resp. danskt skepp i in- ternationell färjetrafik undertecknades ett bilateralt avtal mellan och . Beskattning sker i första hand i den av staterna där arbetsgivaren har hemvist. Om den anställde har hemvist i den andra staten får även denna stat beskatta inkomsten men skall i sådant fall undanröja eventuell dubbelbeskatt- ning.