prop · GO03140 · 2001-01-01 00:00:00 — Några remissinstanser poängterar att informationen om bostadstillägg i samband med att pension beviljas måste vara tydlig för att den enskilde pensionären inte skall gå miste om några månaders bostadstillägg. , som tillstyrker förslaget, vill dock även lyfta fram frågan om automatisk prövning av bostadstillägg i samband med att pension beviljas. anser att det finns skäl som talar för detta. Ett starkt vägande skäl härför är att bostadstillägget syftar till att komplettera den allmänna pensionens grundnivå. () anser att bostadstillägget även fortsättningsvis skall kunna beviljas retroaktivt. Skälen för regeringens förslag: Bostadstillägget skall betalas ut efter ansökan och beslutet om bostadstillägget skall vara slutligt. Det reformerade bostadstillägget utgör en kompletterande förmån till vissa allmänna pensions- och sjukförsäkringsförmåner. Med hänsyn härtill är det enligt regeringens uppfattning naturligt att förmånen bör kunna utges från och med den månad rätten till förmånen uppkom, d.v.s. den månad när den enskilde erhöll någon av de huvudförmåner som utgör förutsättning för att han eller hon skall kunna kvalificera sig för det reformerade bostadstillägget. Eftersom den enskilde kan få del av förmånen först efter en ansökan anser vi även lämpligt att begränsa beslutets räckvidd bakåt i tiden. Enligt de nya änkepensionsbestämmelserna och de nya bestämmelserna om aktivitets- och sjukersättning kan dessa förmåner betalas ut retroaktivt för från ansökningstillfället. Eftersom ansökan om det reformerade bostadstillägget i många fall kommer att ges in med ansökan om t.ex. änkepension, framstår det som lämpligt att även ansökan om bostadstillägg skall kunna beviljas för en retroaktiv tid . Regeringen anser dock att så stora krav bör ställas på sökanden att han eller hon i ansökan om det reformerade bostadstillägget skall ange från och med vilken månad ansökan om bostadstillägget avser. Tidsramen för beslut om bostadstillägg Med hänsyn till vårt förslag om bl.a. hur inkomstunderlaget för bostadstillägget skall beräknas framstår det som lämpligt att som huvudregel bevilja bostadstillägget för . Genom att begränsa den tidsram som bostadstillägget kan utges , kommer bostadstillägget att kunna betalas ut utifrån förhållandevis aktuella uppgifter. Sistnämnda gäller inte minst mot bakgrund av de inkomst- och förmögenhetsförhållanden som en stor majoritet av ålderspensionärerna har. Det föreslagna beräkningsunderlaget kan dock i vissa situationer medföra konsekvenser som kan framstå som orättvisa om bostadstillägget beviljas för en tolvmånadersperiod. Följande exempel kan nämnas. En ansökan om bostadstillägg beviljas fr.o.m. november månad. Bostadstillägget kommer därvid att beviljas med utgångspunkt i förhållandevis gamla uppgifter. En gammal realisationsvinst av aktieförsäljning kan komma att påverka det beviljade bostadstillägget i betydande utsträckning. I det beskrivna exemplet framstår det som önskvärt att bestämma tidsramen för bostadstillägget till som väsentligen understiger . Detta hänger samman med att löpande förändringar av förmögenhetsmassan och av kapitalinkomsterna inte beaktas under löpande utbetalningsperiod. Genom att bevilja bostadstillägget för väsentligen understigande fångas förändringen av förmögenhetsmassan och inkomsten av kapital upp vid beräkningen av bostadstillägget för den efterföljande perioden. En förutsättning härför är givetvis att förmånstagaren ansöker och beviljas bostadstillägg för en ny tidsperiod. Det beskrivna exemplet visar att det bör finnas utrymme för att meddela beslut om bostadstillägg som omfattar en kortare tidsrymd än . Det finns emellertid även situationer när den bidragsberättigades ekonomiska och personliga situation är sådan att det framstår som lämpligt att ha möjlighet att meddela beslut om bostadstillägg för än . Exempel på en sådan situation är om en ensamstående ålderspensionär utan förmögenhet, som endast är berättigad till garantipension till ålderspension och som bor i en hyreslägenhet ansöker om bostadstillägg. I fall som det beskrivna, framstår det enligt regeringens uppfattning som lämpligt att bostadstillägg skall kunna beviljas för överstigande . För att ett beslut skall omfatta än bör det dock krävas särskilda skäl. Med särskilda skäl menar vi att den enskilde förmånstagarens ekonomiska och personliga förhållanden skall vara av enkel och okomplicerad beskaffenhet. Sannolikheten för att den enskilde förmånstagarens förhållanden över tiden drastiskt ändras skall således vara liten. För att bostadstilläggssystemet i viss mån skall vara självkontrollerande bör även i sådana fall som berörts, bostadstillägget inte beviljas för alltför . Regeringen anser med hänsyn härtill det vara lämpligt att införa en absolut tidsgräns för beslutets räckvidd . 11.2.1 Utbetalning av reformerat bostadstillägg Regeringens förslag: Det reformerade bostadstillägget skall betalas ut . Årsbeloppet skall avrundas till närmaste krontal som är delbart med tolv. Om det reformerade bostadstillägget understiger skall det inte betalas ut. För det fall särskilt bostadstillägg ingår skall dock bostadstillägg alltid betalas ut. Utredningens förslag: Principerna för utbetalning stämmer överens med regeringens förslag. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har särskilt yttrat sig över förslaget. Skälen för regeringens förslag: Enligt nuvarande bestämmelser om bostadstillägg till pensionärer betalas bostadstillägget ut och årsbeloppet avrundas till närmaste krontal som är jämt delbart med tolv. För det fall bostadstillägget understiger , betalas bostadstillägget inte ut. Om särskilt bostadstillägg ingår betalas dock alltid bostadstillägg ut. Det sistnämnda beror på att det särskilda bostadstillägget är konstruerat på sådant sätt att förmånstagaren aldrig skall hamna på en inkomstnivå understigande en skälig levnadsnivå. Till följd härav skall bostadstillägget alltid betalas ut oavsett belopp när rätt till särskilt bostadstillägg föreligger. Regeringen anser inte att det finns skäl att ändra de nuvarande utbetalningsbestämmelserna. Dessa bestämmelser bör därför tas in i den nya lagen om bostadstillägg. 11.3 Anmälningsskyldighet vid ändrade förhållanden Regeringens förslag: Den som uppbär bostadstillägg skall vara skyldig att utan oskäligt dröjsmål anmäla till om hans eller hennes eller om makes inkomster väsentligt har ökat. Anmälningsskyldigheten skall inte gälla ökad inkomst av kapital eller ökning av förmögenhet. Den som uppbär bostadstillägg skall vidare utan oskäligt dröjsmål vara skyldig att till allmän försäkringskassa anmäla om han eller hon byter bostad eller om boendeförhållandena ändras eller om han eller hon ingår äktenskap eller om äktenskapet upplöses. Utredningens förslag: Stämmer i huvudsak överens med regeringens förslag. Utredningen föreslog även att gränsen för inkomstförändring skulle uttryckas i ett fast krontal. Remissinstanserna: Ett par remissinstanser, som tillstyrker förslaget, har yttrat sig särskilt. Skälen för regeringens förslag: Enligt nuvarande bestämmelser om bostadstillägg skall den som uppbär bostadstillägg lämna in en ny ansökan när han eller hon vill ha en höjning av förmånen. Den som uppbär det nuvarande bostadstillägget är vidare skyldig att hos utan oskäligt dröjsmål anmäla om hans eller hennes eller makes ekonomiska förhållanden väsentligt förbättras, om hans eller hennes boendeförhållanden ändras eller om han eller hon gifter sig eller upplöser äktenskapet. Enligt regeringens uppfattning föreligger det inte något skäl att ändra vad som i huvudsak gäller för det nuvarande bostadstillägget. Dock måste en inskränkning göras när det gäller de ekonomiska förhållandena. Regeringen föreslår därför att den som uppbär bostadstillägg, utan oskäligt dröjsmål skall vara skyldig att till anmäla om hans eller hennes eller makes inkomster väsentligt ökat. De inkomster som här avses är förvärvsinkomster i inkomstslagen tjänst och näringsverksamhet enligt inkomstskattelagen (1999:1229) samt ändrade inkomster i form av utländsk inkomst som inte beskattas i , studiemedel i form av studiebidrag och skattefria stipendier till den del de överstiger och avtalsgruppsjukförsäkringar (AGS). Någon anmälningsskyldighet såvitt avser förändring av inkomst av kapital och förmögenhet under pågående utbetalningsperiod är inte behövlig. Det hänger samman med att beräkningen av bostadstillägget i dessa hänseenden bygger på den faktiska inkomsten per året före ansökningsåret. Förändring av förmögenhetsmassan och inkomst av kapital under pågående utbetalningssperiod kommer således att påverka det reformerade bostadstillägget först vid beräkningen av bostadstillägget för en ny period. Det behövs därför inte någon bestämmelse avseende anmälningsskyldighet när det gäller förändring av inkomst av kapital och förmögenhet . Enligt regeringens uppfattning skulle det föra för långt att i lag närmare reglera när anmälningsskyldigheten föreligger. Någon precisering av gränsen för när inkomsterna skall anses väsentligt ha ökat eller av uttrycket "utan oskäligt dröjsmål" görs därför inte. Liksom sker i allmänna råd (1995:4) Bostadstillägg till pensionärer och hustrutillägg, får , i den mån verket anser erforderligt, även beträffande det reformerade bostadstillägget meddela närmare rekommendationer om dessa frågeställningar. 11.4 Omprövning av beslut om bostadstillägg, m.m. Regeringens förslag: Bostadstillägget skall omprövas när något förhållande som bestämmer tilläggets storlek ändras. Bostadstillägg får räknas om utan föregående underrättelse i de fall den del av årsinkomsten ändras som utgörs av förmån som betalas ut av allmän försäkringskassa, pension enligt utländsk lagstiftning, avtalspension eller motsvarande ersättning som följer av kollektivavtal. Detsamma skall gälla när fribeloppet ändras. En ändring av bostadstillägget skall gälla från och med månaden efter den månad som anledningen till ändring uppkommit. En ändring av bostadstillägget skall dock gälla från och med den månad under vilken de förhållanden har uppkommit som föranleder ändringen, om förhållandena avser hela den månaden. Vid utbetalning av bostadstillägg för förfluten tid till bidragsberättigad, vars make uppburit bostadstillägg , skall bostadstillägget minskas på sådant sätt att det sammanlagda beloppet motsvarar de bostadstillägg som skulle ha lämnats om beslut om båda ersättningarna förelegat . Utredningens förslag: Stämmer delvis överens med regeringens förslag. Utredningen föreslog dock att nuvarande andra och tredje stycket i 9 § lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer () skulle ersättas med en generalklausul av motsvarande innebörd som den generalklausul som återfinns i 27 § lagen (1993:737) om bostadsbidrag. Utredningens förslag skulle således innebära att möjlighet infördes att avslå, dra in eller sätta ner bostadstillägget om det är uppenbart att sökanden på grund av inkomst- eller förmögenhetsförhållanden eller något annat förhållande inte behöver något bostadstillägg. Remissinstanserna: Flera remissinstanser har särskilt yttrat sig över förslaget. Majoriteten av dessa tillstyrker utredningens förslag om införande av en generalklausul. Av de som tillstyrker förslaget, är det ett par remissinstanser som påpekar att frågor som omfattas av generalklausulen bör handhas av socialförsäkringsnämnd. Skälen för regeringens förslag: Bostadstillägget, till skillnad mot bostadsbidraget, utgör en individinriktad grundskyddsförmån. Detta förhållande talar för att den som är berättigad till bostadstillägg, så långt möjligt, skall kunna förutse dels under vilka förutsättningar som bostadstillägget beviljas, dels vilka faktorer som påverkar storleken på tillägget och dels under vilka förutsättningar ett beviljat bostadstillägg skall eller får omprövas. En generalklausul av den modell som återfinns i bostadsbidragssystemet uppfyller inte dessa krav på förutsägbarhet. Med hänsyn bl.a. härtill anser regeringen att det inte är lämpligt att för en individinriktad grundskyddsförmån, av sådan karaktär som bostadstillägget, införa en generalklausul av motsvarande innebörd som den som återfinns i 27 § lagen om bostadsbidrag. Vi anser det vara lämpligare att i det nya bostadstilläggssystemet ha en omprövningsregel som i princip stämmer överens med nuvarande bestämmelse i BTPL. Detta innebär att huvudregeln, liksom , skall vara att omräkning av det reformerade bostadstillägget får ske om den förmånsberättigade först underrättats därom. Enligt regeringens uppfattning är det även lämpligt att den nuvarande bestämmelsen om att omräkning av bostadstillägget i vissa fall får ske utan föregående kommunikation, förs över till den nya lagen om bostadstillägg. Vi anser dock att den nuvarande bestämmelsen bör utvidgas till att omfatta samtliga förmåner som betalas ut av allmän försäkringskassa. Enligt regeringens uppfattning är det logiskt att en sådan utvidgning sker. Härigenom kommer alla förmåner som betalas ut av att behandlas lika i det nya bostadstilläggssystemet. En omräkning utan föregående kommunikation bör även få göras i de fall fribeloppet ändras. Liksom gäller i det nuvarande bostadstilläggssystemet bör grundprincipen alltjämt vara att ändring av det reformerade bostadstillägget skall ske månaden efter den månad då förhållandena som påverkar bidraget ändras. Vidare bör även det nuvarande undantaget i bostadstilläggssystemet - att en ändring av bostadstillägget skall gälla från och med månaden den uppkom, om förhållandet som föranleder ändringen avser hela månaden - föras över till den nya lagen om bostadstillägg. 11.5 Återbetalning av bostadstillägg och uppgiftsskyldighet Regeringens förslag: Den som genom att lämna oriktig uppgift, eller genom underlåtenhet att fullgöra en uppgifts- eller anmälningsskyldighet har orsakat att bostadstillägg har lämnats felaktigt eller med för högt belopp, skall återbetala det felaktigt utbetalda beloppet. Detsamma skall gälla om den som uppburit bostadstillägget i annat fall har insett eller skäligen borde ha insett att det reformerade bostadstillägget har lämnats felaktigt eller har utgetts med för högt belopp. Om det föreligger särskilda skäl skall återbetalningsskyldigheten helt eller delvis kunna efterges. Om någon ålagts återbetalningsskyldighet för reformerat bostadstillägg eller annan ersättning som beslutats av allmän försäkringskassa skall det kunna vara möjligt att vid senare utbetalning av reformerat bostadstillägg innehålla ett skäligt belopp i avräkning på vad som betalats ut för mycket. Banker eller andra penninginrättningar skall på begäran lämna domstol, eller allmän försäkringskassa uppgift om namngiven person rörande förhållande som är av betydelse för tillämpningen av den nya lagen om bostadstillägg. Utredningens förslag: Stämmer överens med regeringens förslag. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har särskilt yttrat sig över förslaget. Skälen för regeringens förslag: Den nuvarande bestämmelsen om återbetalningsskyldighet i 13 § lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer () är uppbyggd efter mönster av 20 kap. 4 § lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL). Enligt 13 § BTPL föreligger återbetalningsskyldighet av bostadstillägg i två fall, nämligen dels när någon genom oriktig uppgift eller genom att underlåta att fullgöra en uppgifts- eller anmälningsskyldighet eller på annat sätt förorsakat att bostadstillägg utgått obehörigen eller med för högt belopp, dels om någon obehörigen eller med för högt belopp uppburit bostadstillägg, vilket han eller hon skäligen bort inse. I det sistnämnda fallet kan således den som uppburit bostadstillägget inte åläggas återbetalningsskyldighet om han eller hon var i god tro, medan i det förra fallet föreligger återbetalningsskyldighet oberoende av ond eller god tro. Om det finns särskilda skäl får återbetalningsskyldigheten sättas ned helt eller delvis. Om fattat beslut om återkrav och beslutet sänts ut till den betalningsskyldige har denne på sig att reglera kravet. Om återbetalningsskyldighet ålagts någon får vid senare utbetalning av bostadstillägg eller annan ersättning som betalas ut av allmän försäkringskassa ett skäligt belopp innehållas i avräkning på vad som betalats ut för mycket. Vid sådan kvittning bör i det enskilda fallet hänsyn tas till försäkringsersättningens betydelse för den försäkrade och hans familjs försörjning. Enligt regeringens uppfattning finns det inte skäl att helt ändra vad som gäller angående återbetalningsskyldigheten av det nuvarande bostadstillägget. De nuvarande återbetalningsbestämmelserna bör i princip gälla även i det nya bostadstilläggssystemet. Vi anser dock inte att 13 § första stycket BTPL i dess helhet skall föras över till den nya lagen om bostadstillägg. Enligt den nuvarande bestämmelsen föreskrivs att återbetalningsskyldighet föreligger bl.a. när den som uppburit bostadstillägg "på annat sätt" än genom att lämna oriktiga uppgifter eller genom att underlåta att fullgöra en uppgifts- eller anmälningsskyldighet, har orsakat att bostadstillägg lämnats felaktigt. Den nämnda föreskriften har i praxis inte kommit till användning i någon omfattning av betydelse. Med hänsyn härtill och med beaktande av att det torde vara svårt att finna situationer när en sådan föreskrift skulle kunna bli tillämplig, anser regeringen att den beskrivna föreskriften inte bör föras in i den nya lagen om bostadstillägg. För att underlätta möjligheter att stävja missbruk och upptäcka felaktigheter, föreslår vi att nuvarande bestämmelse i BTPL om att banker och andra penninginrättningar skall på begäran av domstol, eller allmän försäkringskassa lämna uppgift för namngiven person rörande förhållande som kan vara av betydelse för tillämpningen av BTPL, skall föras över till den nya lagen om bostadstillägg. 11.6 Överklagande Regeringens förslag: Bestämmelserna i lagen (1962:381) om allmän försäkring om omprövning och ändring av försäkringskassas beslut och domstols beslut skall tillämpas i ärenden om bostadstillägg enligt den nya lagen om bostadstillägg. Utredningens förslag: Stämmer överens med regeringens förslag. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har särskilt yttrat sig över förslaget. Skälen för regeringens förslag: Enligt nuvarande bestämmelser i lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer skall omprövning och överklagande av beslut om bostadstillägg ske i den ordning som anges i 20 kap. 10-13 §§ lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL). Regeringen anser inte att det finns skäl att ändra på vad som gäller för omprövning, ändring och överklagande av allmän försäkringskassas eller domstols beslut om det reformerade bostadstillägget. Bestämmelserna bör därför föras in i den nya lagen. 11.7 Övriga bestämmelser Regeringens förslag: Följande bestämmelser i lagen (1962:381) om allmän försäkring skall tillämpas på bostadstillägg enligt den nya lagen om bostadstillägg. 17 kap. 1 § om sammanträffande av förmåner, 18 kap. 46 och 47 §§ om tillsyn, 20 kap. 2 a § om provisoriska beslut, 20 kap. 3 § tredje stycket om indragning och nedsättning, 20 kap. 5 § om preskription, 20 kap. 6 § första stycket andra meningen om förbud mot överlåtelse, 20 kap. 8 § fjärde stycket om utredningsåtgärder, och 20 kap. 9 § om uppgiftsskyldighet. Utredningens förslag: Stämmer i huvudsak överens med regeringens förslag och bedömning. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har särskilt yttrat sig över förslaget. Skälen för regeringens förslag och bedömning: Bostadstillägg till pensionärer () är nära anknutet till det allmänna pensionssystem från vilket pension alltjämt betalas ut. Med hänsyn härtill har det varit lämpligt att låta vissa bestämmelser i lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL) vara tillämpliga även på det nuvarande bostadstillägget. Sålunda är följande bestämmelser i tillämpliga: 16 kap. 12 § om utbetalning till annan, 17 kap. 1 § om sammanträffande av förmåner, 18 kap. 46 och 47 §§ om tillsyn, 20 kap. 2 a § om provisoriska beslut, 20 kap. 3 § tredje stycket om indragning eller nedsättning av ersättning, 20 kap. 5 § om preskription av bidrag, 20 kap. 6 § om förbud mot utmätning och om överlåtelse av ersättning, 20 kap. 8 § fjärde stycket om utredningsåtgärder, 20 kap. 9 § om uppgiftsskyldighet för statliga myndigheter, arbetsgivare m.fl. Enligt de förslag som regeringen lämnar i denna proposition, kommer bostadstillägget att vara en individinriktad förmån som utgör en del av det grundläggande skyddet inom det allmänna pensionssystemet och det allmänna sjukförsäkringssystemet såvitt avser aktivitets- och sjukersättning. Eftersom det nya bostadstillägget kommer att vara en tilläggsförmån till bl.a. två allmänna sjukförsäkringsförmåner, som regleras i AFL, bör den nuvarande hänvisningen i 15 § lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer () bibehållas. Med hänsyn till att regeringen i propositionen Sjukersättning i stället för förtidspension (prop. 2000/01:96) föreslagit att bestämmelsen i 16 kap. 12 § AFL om utbetalning till annan skall upphöra att gälla , bör denna bestämmelse utmönstras. Vidare är det inte nödvändigt att i den nya lagen om bostadstillägg ha en hänvisning till bestämmelsen om förbud mot utmätning i 20 kap. 6 § AFL. Det bör i detta sammanhang även påpekas att den tidigare nämnda utredningen (S 1998:6) om översyn av processuella regler inom socialförsäkringen, m.m. har att generellt se över bestämmelser av nu ifrågavarande slag. I avvaktan på att den utredningen redovisar sitt arbete bör några större förändringar av de processuella reglerna inom socialförsäkringen inte vidtas. Med hänsyn till det anförda föreslår regeringen därför att nuvarande hänvisning i 15 § BTPL till bestämmelser i i huvudsak skall överföras till den nya lagen om bostadstillägg. 12 Övergångsbestämmelser 12.1 Särskilda bestämmelser om bostadstillägg Regeringens förslag: Den som före utgången av 2002 har rätt till bostadstillägg enligt nuvarande bestämmelser om bostadstillägg skall, om som längst fr.o.m. t.o.m. , få ett månatligt bostadstillägg med det belopp som enligt de nuvarande bestämmelserna om bostadstillägg utges eller skulle ha utgetts per december månad 2002. Om rätten till huvudförmånen som berättigar till bostadstillägg enligt nuvarande bestämmelser upphör före , skall det generella övergångsvisa bostadstillägget upphöra . Utredningens förslag: Utredningen föreslog att de nya bestämmelserna om bostadstillägg skulle börja tillämpas först på beslut som avsåg tiden efter bestämmelsernas ikraftträdande. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har särskilt yttrat sig över förslaget. Skälen för regeringens förslag: Som ovan framgått i avsnitt 6 kommer vissa personkategorier som enligt nuvarande regler är berättigade till bostadstillägg inte att kunna kvalificera sig för det nya bostadstillägget. Dessa är ålderspensionärer som uppbär partiell ålderspension, personer som är berättigade till omställningspension eller förlängd omställningspension samt kvinnor födda eller senare som kommer att beviljas änkepension på grund av makes dödsfall efter utgången av 2002. Bostadstillägg beviljas, enligt vad som framgår av avsnitt 11, efter ansökan om sådan förmån. De förändringar som föreslås i denna proposition av det nuvarande bostadstillägget är omfattande. De nya bestämmelserna avser såväl förändringar av kretsen förmånsberättigade som av de materiella reglerna för hur det framtida bostadstillägget skall beräknas. Det saknas därför skäl att inte kräva ansökan också för dem som vid ikraftträdandet redan uppbär bostadstillägg. Detta innebär att såväl den som redan uppbär bostadstillägg enligt nuvarande bestämmelser som den som kommer att vara kvalificerad för bostadstillägg först , måste ansöka om bostadstillägg enligt den nya lagen om bostadstillägg. De som uppbär bostadstillägg skall före ikraftträdandet av de nya bestämmelserna få information om dessa.