prop · GO031D28 · 2001-01-01 00:00:00 — Insatser utanför delområdet I budgetpropositionen fastslog rege- ringen att elvapunktersprogrammet för trafik- säkerhet är en viktig utgångspunkt för det fort- satta trafiksäkerhetsarbetet. En viktig del av programmet är att alla parter som kan påverka trafiksäkerheten tar sin del av ansvaret för en ökad trafiksäkerhet. har 102 kommuner genomfört klassificering av gatunätet från säkerhetssyn- punkt och i ungefär lika många kommuner pågår investering och klassificering av vägnätet. Broschyren Bilars säkerhet och miljöpåver- kan har uppdaterats två gånger med resultat från Euro NCAP:s krockprovning. Un- der året har ytterligare 13 bilmodeller krockpro- vats inom Euro NCAP. Syftet med provning- arna är att få underlag för konsument information samt att driva på utvecklingen inom området bilars krocksäkerhet. NTF har stött ca 360 lokala opinionsgrupper i deras krav på säkrare trafikmiljö. Cirka 100 grupper har fått gehör för sina krav på sänkta hastigheter, säkrare skolvägar, säkra övergångs- ställen, gång- och cykelbanor m.m. Polisens trafikövervakning syftar till att skapa trygghet och säkerhet i trafiken. Därigenom skall trafikövervakningen bidra till att trafiksäker- hetsmålen nås. har polisen priorite- rat hastighetsövervakning, bekämpning av tra- fiknykterhetsbrott samt kontroll av bilbältes användning. initierade till- sammans med AB och Svenska bussbranschen ett samverkansprojekt med extra bromstest för tunga fordon. har ca 3 300 lastbilar, 2 200 bussar och 1 600 släpvagnar medverkat och fått sina bromsar testade en extra gång. har 7 av 20 landsting och 13 av 47 kommuner med mer än 45 000 invånare gjort minst en upphandling med miljö- och trafik- säkerhetskrav som ger effekter på hastighet, bältesanvändning, energianvändning eller hälso- vådliga emissioner. Processen med att inspirera och stödja till kvalitetssäkring av transporter har startats hos 110 kommuner, 16 landsting, 45 fö- retag och 121 andra organisationer. startade ett femårigt försök med alkolås i , och Öster- götlands län. kan åter- kallelse av körkort på grund av rattfylleri i vissa fall ersättas med en körkortsbehörighet för ett fordon utrustat med alkolås. deltar ca 100 personer i försöket, vilket är färre än förväntat men i nivå med liknande internatio- nella försök. påbörjade satsningen på särskilda fysiska trafiksäkerhetshöjande åtgärder på det statliga vägnätet. Av anslag omdisponerades för det än- damålet. Som en konsekvens av detta minskade sin ersättning till polisens trafiköver- vakningsverksamhet från ca 1999 till . Er sättningen har i huvudsak använts till att finan siera de omkring 80 bilinspektörer som är an ställda inom polisväsendet. Minskningen av er sättningen får till följd att den verksamheten kommer att minskas i motsvarande mån, medan trafiksäkerhetseffekten bedöms bli oförändrad genom mer riktade insatser. 4.8.5 Analys och slutsatser I förhållande till de transportpolitiska delmålen för delområdet Väg har presenterats förbättringar av delar av miljömålet och trans- portkvalitetsmålen samt oförändrade eller för- sämrade resultat gällande, tillgänglighet, regional utveckling och trafiksäkerhet samt delar av mil- jömålet och målen om transportkvalitet. För vissa mål är trafikökningen ett viktigt skäl till, den i vissa avseenden, negativa målupp- fyllelsen. Den totala trafikökningen på det statliga vägnätet har varit för person- bilstrafiken och för lastbilstrafiken. Trafikökningen 1999 fördelad på olika väg- typer: Stamvägar Övriga riksvägar Länsvägar Utformningen av verksamhetsmålen för del- området Väg kommer att behöva övervägas, både med utgångspunkt från vad som kan vara möjligt att uppnå utifrån roll i samhället och vad som kan vara möjligt att uppnå utifrån till- gängliga resurser. Däremot ligger det övergri- pande transportpolitiska målet och de långsiktiga delmålen fast. En genomgång av styrningen av den del av myndighetsuppgiften inom som finansieras av offentligrättsliga avgifter kommer att genomföras med anledning av be- slut (prop. 1999/2000:100, bet. 1999/2000:FiU20, rskr. 1999/2000:261) att Väg verket direkt skall få finansiera den aktuella verksamheten med dessa medel. Det kommer vid denna genomgång att bli särskilt angeläget att erhålla en styrning som bidrar till att denna verksamhet erhåller förbättrad produktivitet och effektivitet, för att de aktuella avgifterna skall kunna sänkas. 4.8.6 Revisionens iakttagelser Revisionsberättelsen för 1999 inne- håller en invändning mot verkets överskridande av anslagslimiten för anslaget 36:2 Väghållning och statsbidrag. I revisionsrapport behandlas också uteslutande överskridande av anslagslimiten. RRV konstaterar att regeringens beslut om anslagslimit reduce- rade anslagskredit med ca 1,2 miljar- der kronor och innebar en avsevärd minskning av buffert för svårprognosticerade kostnader, som t.ex. vinterväghållning och successiv vinstavräkning för konkurrensutsatt entreprenadverksamhet. RRV rekommenderar att mer frekvent följa upp och prognostisera anslagsutnyttjandet i syfte att kunna vidtaga nödvändiga åtgärder för att inte överskrida utgiftsrestriktionen samt att i före- kommande fall kunna informera regeringen om ett befarat överskridande. Regeringen delar RRV:s uppfattning om att bör vidta dessa åtgärder. erhöll EA-värde CA vilket ger EA-omdömet Ej till- fredsställande. erhöll Värdet C som koncernvärde med 27 poäng av 36 möjliga och värdet A som Myndighetsvärde med 56 poäng av 60 möjliga. Skälet till det låga koncernvärdet är främst att erhöll en revisionsberättelse med invändning, att man inte sköter avstämning mellan betalningsflöden och bokföring på ett tillfredsställande sätt, att inte rapporteringen av ekonomisk information till riksredovisningen följt ESV:s anvisningar fullt ut samt att budget- prognoserna inte har fullt godtagbar kvalitet. Re- geringen bedömer att även EA-värde kommer att förbättras om genomför . 4.8.7 Budgetförslag 36:1 : Administration Tabell 4.13 Anslagsutveckling Tusental kronor (löpande priser) 1 241 248 2001 Förslag 1 044 730 2002 Beräknat 1 066 401 1 2003 Beräknat 1 089 687 2 1 Motsvarar 1 044 730 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 1 217 730 tkr prisnivå. Anslaget 36:1 : Administration föreslås minska 2001 2003 jämfört med beslutat anslag . Det beror på att får finansiera del av sin myn dighetsutövning med offentligrättsliga avgifter. Kostnaderna för denna verksamhet var tidigare anslagsfinansierad och kostnader motsvarande finansierades från detta anslag. Regeringen föreslår därför att anslaget minskas med och att dessa medel i stället överförs till anslaget 36:2 Väghållning och statsbidrag. Det beror även på att 2000 tillfördes anslaget medel för att korrigera tidigare inlagd kompensation för premie för avtalsförsäkring. De medel som tillfördes anslaget avsåg hela Väg- verkets verksamhet, trots att merparten av Väg- verkets lönekostnader finansieras med medel från anslaget 36:2 Väghållning och statsbidrag. I förslaget till anslag har den del av dessa medel som avser anslaget 36:2 Väghållning och statsbidrag överförts till det anslaget. Med anslaget finansieras kostnader för led- ning, ekonomiadministration, personal- administration, planering och uppföljning av verksamheten, internt expertstöd, intern utveck- ling, utredning om alternativ finansiering av in- frastrukturprojekt och andra transportpolitiska utredningar samt övriga kostnader som inte är direkt hänförliga till produkter och tjänster. årsredovisning innehåller en redovisning av inre effektivitet. Redovisningen redovisar samlat kostnader för den egna förvaltningen exklusive resultatenheterna. Det framgår av redovisningen att förvaltningskostnaderna har ökat () och med () . Ökningen beror bl.a. på en utökning av antalet anställda i myn- dighetsdelen och därav följande kringkostnader som lokaler, datautrustning och kompetensut- veckling, verkets utökade ansvar för sektorsupp- gifter och ett fördjupat arbete med beställning och uppföljning av statlig väghållning. beslutade att överföra från detta anslag till anslaget 36:2 Väghållning och statsbidrag. De överförda medlen har i stället använts till fysiska trafik- säkerhetsåtgärder inom det anslaget. Anslaget har beräknats enligt nedanstående tabell. Pris- och löneomräkningen baseras på in- dex . Vid anslagsberäkningen har beak- tats att får finansiera del av sin myndighetsutövning med offentligrättsliga avgifter. Regeringen förutsätter att även kan fortsätta den administrativa verksamheten på samma nivå som 2001. Tabell 4.14 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 2000 1 272 236 Pris- och löneomräkning 19 987 Minskat resursbehov -24 493 Överföring till anslag 36:2 -50 000 Överföring av premie för avtalsförsäkring till anslaget 36:2 -173 000 Anslag 2001 1 044 730 36:2 Väghållning och statsbidrag Tabell 4.15 Anslagsutveckling Tusental kronor (löpande priser) 13 218 849 2001 Förslag 13 662 925 2002 Beräknat 13 686 492 1 2003 Beräknat 14 472 293 2 1 Motsvarar 13 458 233 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 13 958 233 tkr prisnivå. Anslaget 36:2 Väghållning och statsbidrag ökar 2001 2003 jämfört med anslaget . Det beror främst på att anslaget ökas för att bättre möta de behov som finns 2001 och som kommer att öka ytterligare . Dessutom kommer en del av den myndighetsutövning som finansieras med anslaget, att finansieras med avgifter. Detta frigör ytterligare utrymme för kvarvarande anslagsfinansierad verksamhet. Som nämnts ovan under anslaget 36:1 Administration så har de medel, för att korrigera tidigare inlagd kompensation för premie för avtalsförsäkring, som avser anslaget 36:2 Väghållning och statsbidrag, överförts till detta anslag. Trots dessa utökningar är anslaget 36:2 Väg- hållning och statsbidrag 2003 lägre än den nivå som krävs för att kunna genomföra fastställda infrastrukturplaner i planerad omfatt- ning. Det är dock regeringens uppfattning att de fastställda infrastrukturplanerna skall kunna ge- nomföras men med en viss tidsförskjutning och delvis annan prioritering. Anslaget bekostar - sektorsuppgifter (samlande, stödjande och pådrivande insatser inom trafiksäkerhet och miljö, kollektivtrafik, handikappfrågor, for- don, yrkesmässig trafik, väginformatik, sektors-FoU, bidrag till ideella organisatio- ner som utför sektorsuppgifter), - myndighetsutövning (trafikregister, före- skrifter, m.m.), - statlig väghållning (vägplanering, byggande, drift, underhåll och fysiska trafiksäker- hetsåtgärder på det statliga vägnätet samt räntor och amortering på upptagna lån för byggande av broar som ersätter färjor, tidi- garelagda väginvesteringar, anläggningstill- gångar och omsättningstillgångar), - de statsbidrag som administrerar (statsbidrag till kollektivtrafik inklusive handikappanpassningsbidrag och särskilda bidrag till storstädernas trafiksystem, en- skilda vägar, bidrag till omprövningsför- rättningar för enskilda vägar med statsbi- drag, förbättring av miljö och trafiksäkerhet på kommunala vägar, kompensation för kommunerna för lokal och regional busstrafik). får använda anslaget för kostnader för att finansiellt stödja utvecklings- och demon- strationsprojekt som är av principiell eller strate- gisk betydelse för vägtransportsystemets lång- siktigt hållbara utveckling, för informationsverk samhet inom ramen för sektors ansvar, samt för åtgärder som är av betydande samhällsintresse även då annan huvudman finns. får också använda medel under ansla get för att finansiera merkostnader som uppstår för polisen vid kvalitetskontroll av trafiken och liknande uppgifter. är ansvarig myndighet för delfunk- tionen Väghållning inom det civila försvaret. Delfunktionen redovisas under funktionen Transporter under utgiftsområde 6 Totalförsvar. Regeringens överväganden Den totala anslagsfinansierade verksamhetsvo- lymen för statlig väghållning var . Av anvisade medel för har av regeringen fördelats på anslags- och delposter enligt nedanstående tabell. I tabellen redovisas också det beräknade utfallet per an- slagspost. Tabell 4.16 Fördelning av anslaget 36:2 Väghållning och statsbidrag på anslagsposter Tusental kronor Anvisat i RB 2000 Prognos utfall Sektorsuppgifter 475 000 535 330 Myndighetsutövning 607 000 614 000 Statlig väghållning Investeringar i nationell plan 2 281 000 2 346 000 Investeringar i regional plan 1 143 000 1 312 602 Investeringar i 400 000 400 000 Investeringar i fysiska trafik- säkerhetsåtgärder 400 000 Drift och underhåll 5 548 919 5 710 000 Bidrag Drift och byggande av enskilda vägar 566 020 Storstadsöverenskommelsen 660 000 821 300 Bidrag i regionala planer inkl. handikappåtgärder 511 797 Till regeringens disposition 1 800 1 800 Summa 12 834 719 13 218 849 Det är regeringens uppfattning att de medel som kan tillföras anslaget Väghållning och statsbidrag , inom ramen för den totala utgiftsnivå som beslutats i Vårpropositionen för utgiftsområde 22, i första hand måste gå till att upprätthålla en hög transportkvalitet och säkerhet på det befintliga statliga vägnätet. I första hand bör medel till drift och underhåll samt bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion av statens vägar prioriteras liksom åtgärder för ökad trafiksäkerhet. har kraf- tiga översvämningar inneburit skador på det statliga vägnätet. Regeringen anser därför ansla- get skall utökas med 2000 och för att bekosta återställandet av dessa vägar. När det gäller väginvesteringar i regionala pla- ner bedömer regeringen att anslagsposten bör uppgå till jämfört med 2000. Den kraftiga ökningen motiveras av att regeringen vill säker- ställa och bevara nuvarande infrastruktur och därför skapa förutsättningar för en satsning på ökad bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion av det regionala vägnätet. Därför bör medel priori- teras till investeringar i regional transportin- frastruktur. Regeringens bedömning är att medel för drift och underhåll bör öka jämfört med nivån . Regeringen föreslår en nivå för drift och underhåll på . Regeringen bedömer också att den särskilda satsningen på investeringar i fysiska trafiksäker- hetsåtgärder på hela det statliga vägnätet skall fortsätta med ca , åren 2001 2003. Det är vidare regeringens uppfattning att me- del till verkets myndighetsutövning måste tillhan- dahållas i erforderlig omfattning, inom ramen för den totala anslagsnivå som beslutats i Vårpropo- sitionen 2000 för utgiftsområde 22. kommer dock en del av de myndig- hetsuppgifter som utför och som finansieras med anslaget 2000, att finansieras med avgifter som nettoredovisas på statsbudge- ten, varför anslagsmedlen för myndighetsutövning kan reduceras kraftigt. Regeringens bedömning är att anslagsposten för myndighetsutövning kan reduceras till . När det gäller investeringar och förbättringsåt- gärder i statens vägnät är det regeringens upp- fattning att medel måste ställas till förfogande för fysiska trafiksäkerhetsåtgärder i början av plan- perioden 2007, inom ramen för den totala anslagsnivå som beslutats i Vårpropositionen för utgiftsområde 22. Det innebär att andra investeringsobjekt inom den nationella väghåll- ningsplanen kommer att behöva senareläggas i förhållande till planen. Regeringen bedömer att anslagsposten investeringar i nationella vägar un- der 2001 bör uppgå till för fullföljande av pågående vägutbyggnadsprojekt och för påbörjande av ytterligare fysiska trafik- säkerhetsåtgärder. Bidrag i regionala planer om- fattar Kollektivtrafikanläggningar, Förbättring av miljö och säkerhet samt Ökad tillgänglighet till kollektivtrafik. Regeringen bedömer behovet av medel till . Sektorsuppgifterna har inte uppvisat önskvärt resultat inom trafiksäkerhetsområdet. Regeringen bedömer därför att medlen för s.k. reformarbete inte bör utökas . Rege- ringen bedömer behovet av medel för sek- torsuppgifter totalt till 2001, vilket således motsvarar nivån . Det är dock angeläget att de åtgärder inom elva- punktersprogrammet som finansieras via anslags- posten Sektorsuppgifter, genomförs. Det har vidare varit svårt att få genomslag av arbetet med att begränsa vägtrafikens koldioxidutsläpp på grund av att trafikökningen varit större än effekterna av arbetet. Regeringen ser därför po- sitivt på att arbetar för att begränsa koldioxidutsläppen inom den del av sektorn som ökar mest, godstransporter på väg. undertecknades ett avtal mellan svenska staten och fordonstillverkarna om ett samverkansprogram för utveckling av mer miljö- anpassade fordon. Industrin inbjöds i regerings- förklaringen till detta samarbete som både syftar till att minska vägtrafikens miljöpåverkan och att skapa förutsättningar för en långsiktigt konkurrenskraftig svensk fordonsindustri. Sats- ningen, som aviserades i budgetpropositionen 2000, innebär att satsas gemensamt , varav den statliga finansieringen kommer att uppgå till maximalt . Insat- serna föreslås bl.a. finansieras med sammanlagt från anslag 2003 till 2005. Då samverkansprogrammet fått kritik för att inte vara nog koordinerat med de svenska mil- jömålen bör beredas möjlighet att föreslå förbättringar av programmet. Det särskilda statsbidraget till storstädernas trafiksystem beräknas uppgå till och avser statsbidrag till ut- byggnader av kollektivtrafiksystemen i enlighet med de s.k. storstadsöverenskommelserna. Regeringen redovisade i propositionen om finansiering av vissa trafikantanläggningar i (prop. 1997/98:123) att en del av finansieringen av skulle bestå i att skulle bidra med och att staten skulle bidra med lika mycket i form av en anslagsökning inom utgifts- område 22. Regeringen beräknade att statens in- sats skulle ske med och resterande medel . finns avsatta för ränta och amortering på lån. När det gäller anslagsposten Byggande och drift av enskilda vägar bedömer regeringen att anslagsposten bör uppgå till , vilket helt överensstämmer med an- slagspostens storlek 2000. Vägföreningar som har sina andelstal grundade på taxeringsvärden skall omprövas före utgången av 2002 (SFS 1997:620). För att underlätta och påskynda denna process får bidrag till omprövningsför- rättningar av enskilda vägar ske 2003, till en sammanlagd kostnad på . avser regeringen att sär- redovisa anslagets kostnader för räntor och åter- betalning av lån på en särskild anslagspost, för att tydliggöra för hur stor del av anslaget som nyttjas för detta ändamål. De kostnader som redovisas på denna anslagspost har tidigare finan- sierats från anslagsposten Investeringar i nationell plan. Regeringen bedömer att anslags- posten bör uppgå till . De räntor och återbetalningar av lån som finansieras med anslagsposten avser lånefinansierade investeringsprojekt som riks- dagen beslutat om. Av de ovan anförda prioriteringarna följer att bör anvisa ett anslag för väghållning och statsbidrag på . I nedanstående tabell framgår regeringens bedöm- ning av hur anslaget 36:2 Väghållning och stats- bidrag skall fördelas på olika anslagsposter mot bakgrund av de överväganden som gjorts ovan. Fördelningen mellan statsbidrag och medel för förbättringar av statliga vägar följer av de läns- planer som länsstyrelserna respektive regeringen fastställt. Det åvilar dock att i ge- nomförandet av planerna verka för att detta sker så effektivt och produktionstekniskt rationellt som möjligt, vilket temporärt kan innebära vissa avvikelser från länsplanernas fördelning mellan olika ändamål. skall dock samtliga planer ha kommit lika långt i sitt genomförande. I nedanstående tabell framgår en preliminär fördelning på olika anslagsposter 2003. Det ankommer dock på regeringen att slutligt besluta om medlens fördelning på poster. Tabell 4.17 Anslaget 36:2 Väghållning och statsbidrag Miljoner kronor Utfall 1998 Utfall 1999 Anslag 2000 Prognos 2000 Förslag 2001 Beräknat 2002 Beräknat 2003 Myndighetsutövning 475 525 607 614 185 188 191 Drift och byggande av enskilda vägar 587 Sektorsuppgifter 806 707 475 535 491 499 509 Investeringar i nationell plan 2 761 2 530 2 281 2 346 1 765 1 862 2 686 Investeringar i 400 400 400 148 Investeringar i fysiska trafik- säkerhetsåtgärder 416 Investeringar i regional plan 2 346 1 584 1 143 1 312 2 004 2 169 2 238 Storstadsöverenskommelserna 660 821 462 470 479 Bidrag i regional plan 498 932 752 512 743 602 566 Drift och underhåll1 6 303 5 366 5 549 5 710 6 123 5 995 6 086 Räntor och återbetalning av lån för vägar 714 Till regeringens disposition Summa 13 755 12 144 12 835 13 218 13 663 13 686 14 472 1Utfallet 1998 och 1999 inkluderar även del av anslaget 36:4 Banhållning och utfallet avseende äldreanslag. Föreslagen anslagsnivå för statlig väghållning och statsbidrag innebär att inte kommer att kunna genomföra verksamheten i den takt som anges i den nationella väghållningsplanen och de regionala planerna . Det är främst investeringsobjekt i de långsiktiga pla- nerna som kommer att försenas. Det är dock, som tidigare nämnts, regeringens avsikt att de fastställda planerna skall kunna genomföras men med en viss tidsförskjutning och delvis annan prioritering. Anslaget 36:2 Väghållning och statsbidrag har beräknats enligt nedanstående tabell. Pris- och löneomräkningen baseras på index . Utgångspunkten för hur medlen under ansla- get Väghållning och statsbidrag skall användas är främst beslut om in- frastrukturinriktning för framtida transporter (prop. 1996/97:53, bet. 1996/97:TU7, rskr. 1996/97:174) och beslut om det tra- fiksäkra samhället (prop. 1996/97:137, bet. 1997/98:TU4, rskr. 1997/98:11). Tabell 4.18 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 2000 12 834 719 Pris- och löneomräkning -66 532 Ökat resursbehov 471 738 Överföring från anslag 36:1 50 000 Överföring av premie för avtalsförsäkring från anslaget 36:1 173 000 Särskild anslagsutökning på grund av över- svämning 200 000 Anslag 2001 13 662 925 Lån inom har begärt redovisning av i vilken ut- sträckning som statsbudgeten är intecknad för att betala framtida räntor och amortering på lån m.m. Inom finns lån upptagna för att finansiera omsättningstillgångar, anläggningstill- gångar, broar som ersätter färjor och vissa speci- fika vägprojekt. När det gäller omsättningstill- gångar (rörelsekapital) och anläggningstillgångar skall dessa enligt budgetlagen finansieras med lån eller krediter i . Vid utgången av 1999 var skuld för omsättnings- tillgångar , för anläggnings- tillgångar , för broar , för specifika vägobjekt och för de s.k. storstadspaketen . Regeringen bedömer att lånen för omsätt- ningstillgångar och anläggningstillgångar kom- mer att öka något . Den stora ök- ningen av lånebehovet för anläggningstillgångar beror på att i enlighet med beslut finansierar sina tidigare indexavskrivningar med lån. får ta upp lån i för byggande av broar som ersätter färjor på sta- tens vägnät utan att öka anslagsför- brukning. För att betala lånekostnaderna för sådana objekt får använda inbesparade driftmedel från färjetrafiken. Vid utgången av 1999 var skuld för sådana objekt to- talt . fattade re- geringen beslut om lånefinansiering av ytterligare en bro över vid i . Regeringen bedömer att Vägver- kets skuld kommer att vara ca vid utgången av 2008. beslutade att utbyggnaden av motorvägen mellan och på skulle finansieras med lån i . Skulden uppgick vid utgången av 1999 till . Objektet har öppnats för trafik och skulden beräknas komma att minska med ca , vilket gör att den kan beräknas till ca . beslutade att fyra vägobjekt fick tidigareläggas genom att fick ta upp lån i och sedan återbetala dessa när anslagsmedel finns tillgängliga i ordina- rie väghållningsplan. De fyra vägobjekten är E18/20 delen , E4 delen Stora Åby , E22 Hossmo samt E4 trafikplats . Vid utgången av 1999 var skulden för dessa projekt . Så snart medel finns tillgängliga i plan kommer skulden att amorteras. Inom ramen för de s.k. storstadspaketen har vissa väginvesteringar i och lånefinansierats. Vid utgången av 1999 var upplånade för , för övriga vägprojekt i samt för Göteborgspaketet. Regeringen föreslår att åter- betalning samt ränta gällande lånen för , övriga lånefinansierade Stockholmspro- jekt samt lånefinansierade projekt inom ramen för Göteborgsöverenskommelsen skall finansie- ras med anslaget 36:2 Väghållning och statsbidrag.