prop · GP0325 · 2001-10-25 00:00:00 — I promemorian behandlas dessutom skrivelser om kontroll- uppgiftsskyldighet och medgivandesystemet från samt olika organisationer och företag. Promemorians lagförslag finns i bilaga 1. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 2. En sammanställning av remiss- yttrandena finns tillgänglig i (dnr Fi2000/4701). Regeringen tar i detta ärende upp flertalet av de frågor som har behandlats i promemorian. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 3. Lagrådets yttrande finns i bilaga 4. Regeringens lagförslag har i huvudsak utformats i enlighet med vad Lagrådet har förordat. Lagrådet har när det gäller vissa lagtekniska frågor anfört att lagtexten bör ses över eller bli föremål för fortsatt bearbetning. Vi återkommer till detta i inledningen till författningskommentaren. Lagrådets synpunkter på de enskilda bestämmelserna behandlas i författningskommentaren till respektive lagrum. Lagrådet har vidare under lagrådsföredragningen kommit med förslag till justeringar i lagtexten. Dessa har i allmänhet följts utan att det kommenteras särskilt i författningskommentaren. Vissa ändringar har gjorts efter lagrådsbehandlingen. I de fall dessa innebär en annan ändring än en rent redaktionell ändring är det särskilt angivet i författningskommentaren. Ändringarna är av sådan enkel beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. 4Självdeklaration och förtryckning av kontrolluppgifter för fysiska personer och dödsbon Förenklad självdeklaration får lämnas av fysiska personer och dödsbon, om det inte är särskilt föreskrivet att de skall lämna särskild självdeklaration. Särskild självdeklaration skall lämnas av fysiska personer och dödsbon i följande fall. N När den skattskyldige skall lämna uppgift om inkomst i inkomstslaget näringsverksamhet. N När den skattskyldige är företagsledare eller delägare i fåmansföretag. N När den skattskyldige skall redovisa mervärdesskatt i självdeklarationen. N När den skattskyldige inte har varit bosatt i landet under hela beskattningsåret, dvs. när den skattskyldige är begränsat skattskyldig. N När den skattskyldige inte har mottagit en förtryckt blankett för förenklad självdeklaration. Särskild självdeklaration skall även lämnas av annan juridisk person än dödsbo. Förtryckning sker av ett stort antal uppgifter på blanketten för den förenklade självdeklarationen. lämnar runt 5,5 miljoner skattskyldiga fysiska personer och dödsbon den förenklade självde- klarationen till skatteförvaltningen. På den blankett för den särskilda självdeklarationen som sänds ut finns däremot inte något belopp förtryckt. På den blanketten förtrycks endast personuppgifter, underlag för fastighetsskatt och vissa administrativa koder. Antalet skattskyldiga som lämnar den särskilda självdeklarationen är cirka 1 660 000. Dessa kan indelas i tre kategorier, varav fysiska personer utgör huvuddelen, eller 1 287 000. Den särskilda självdeklarationen lämnas också av 288 000 aktiebolag, sparbanker, utländska juridiska personer, ekonomiska föreningar och hypoteksföreningar samt av 84 000 ideella föreningar, stiftelser m.fl. Av de fysiska personer som lämnar särskild självdeklaration redovisar ungefär hälften överskott eller underskott i inkomstslaget näringsverksamhet i egen firma eller genom handelsbolag. Övriga fysiska personer lämnar en särskild självdeklaration bl.a. av den anledningen att de är företagsledare eller delägare i fåmansföretag eller att de är begränsat skattskyldiga. Med det system som finns sker det första blanketturvalet . Då avgörs vem som skall få blanketten för den särskilda självdeklarationen. Därvid utgår man från de uppgifter som finns i beskattningsdatabasen om bedriven näringsverksamhet, delägarskap i fåmansföretag, utlandsbosättning, m.m. Alla som finns med i beskattningsdatabasen och som är registrerade Prop. 2001/02:25 för inkomståret, dvs. i princip hela befolkning, och som inte får en särskild självdeklaration vid det första blanketturvalet, är presumtiva deklaranter med den förenklade självdeklarationen. Det slutliga urvalet av vem som skall få blanketten för den förenklade självdeklarationen sker när alla kontrolluppgifter har lagts in i registret. Kommer det in nya uppgifter efter förtryckningen av blanketterna för den förenklade självdeklarationen, vilka gör att någon som tidigare bedömdes inte vara deklarationsskyldig kommer över deklara- tionsskyldighetsgränsen, kommer den personen att föreläggas att lämna en deklaration om han inte självmant har lämnat in en sådan. I samband med föreläggandet kan han få en förtryckt laserutskriven blankett från skattemyndigheten. Dessa blanketter finns nämligen inte att få utan förtryckta uppgifter. 4.2Behovet av en förändrad uppdelning mellan förenklade och särskilda självdeklarationer Den nuvarande uppdelningen mellan förenklade och särskilda självdeklarationer har fört med sig problem för sådana fall där personer inom samma hushåll skall deklarera på blanketter av olika slag, t.ex. om ena maken bedriver näringsverksamhet och således skall lämna särskild självdeklaration, medan den andra maken enbart har inkomster i inkomstslagen tjänst eller kapital och får lämna förenklad självdeklaration. När den näringsdrivande maken skall lämna sin särskilda självdeklaration har normalt maken med enbart tjänste- och kapitalinkomster ännu inte fått sin förtryckta blankett för förenklad självdeklaration. Ofta behöver deklarationerna upprättas , bl.a. för att få en riktig fördelning av ränteavdragen. Skatteberäkningen underlättas också om deklarationsuppgifterna för båda makarna finns samlade. I många fall har därför den senare maken bytt till en särskild självdeklarationsblankett, i andra fall har anstånd begärts av den make som skall lämna särskild självdeklaration . Problem kan uppstå vid förtryckningen så att fel blankett distribueras till den skattskyldige. En person som rätteligen skall få en särskild självdeklarationsblankett med senaste inlämningsdag kan på grund av ofullständiga uppgifter i beskattningsdatabasen ha fått en förenklad självdeklarationsblankett. Eftersom dessa distribueras så att de skall vara den skattskyldige till handa är han kanske själv inte medveten om felet före detta senare datum. har i dessa fall godtagit att den särskilda självdeklarationen lämnas utan att förseningsavgift påförs. Något formellt stöd för denna tolkning finns dock inte. Med hänsyn till dessa problem kan det vara svårt att informera om när en deklaration skall vara inlämnad. Skattskyldiga för vilka en utökad förtryckning är av De skattskyldiga för vilka en utökning av förtryckning av uppgifter i självdeklarationsblanketten är av intresse är de fysiska personer och svenska dödsbon som redovisar inkomst i särskild självdeklaration. För dessa finns det kontrolluppgifter om inkomst i inkomstslagen tjänst och kapital, bl.a. när det gäller lön, ränteinkomster, ränteutgifter, kapitalvinster och kapitalförluster vid avyttring av andelar i värdepappersfonder samt om tomträttsavgälder. Vidare finns det kontrolluppgifter för pensionssparande, förmögenhet och underlag för avkastningsskatt. 4.4Självdeklaration och förtryckning av uppgifter Regeringens förslag: Förtryckning skall ske av kontrolluppgifter på deklarationsblanketten för alla fysiska personer och svenska dödsbon. Fysiska personer och svenska dödsbon skall lämna allmän självdeklaration. Värdepappersfonder och andra juridiska personer än svenska dödsbon skall lämna särskild självdeklaration. Departementspromemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: anför att ett problem kvarstår när det i förtryckta blanketter gäller att fördela t.ex. utgiftsräntor mellan inkomstslag. föreslår att deklarationen i stället för allmän och särskild självdeklaration respektive särskild uppgift för handelsbolag skall heta inkomstdeklaration. , och framhåller att det vore värdefullt för kunderna att få en förtryckt K4-blankett. instämmer i föreningarnas yttrande. , och tillstyrker förslaget. Näringslivets Skattedelegation anser det angeläget att alla fysiska personer skall få en förtryckt deklaration. , och åberopar vad Näringslivets Skattedelegation har anfört. anför att förslaget om förtryckning av kontrolluppgifter kan betraktas som mycket positivt. Skälen för regeringens förslag: registreras först alla kontrolluppgifter i beskattningsdatabasen. Den skattskyldige, som skall lämna en särskild självdeklaration, skriver i självdeklarationen av samma uppgifter från den kontrolluppgift han har fått. registrerar den skattskyldiges uppgifter och jämför dem mot de som finns i det maskinella systemet. differenser föranleder en kontrollsignal och utredning. skulle minska antalet registreringar och hanteringsåtgärder. En förtryckning skulle även innebära fördelar från servicesynpunkt för Det enda deklaranten behöver göra är att summera de kontrolluppgifter han själv har fått och kontrollera dessa mot de förtryckta uppgifterna. Det skulle därefter åligga honom att rätta de felaktigheter som eventuellt finns och att lägga till de uppgifter som beräknar att de förtryckta blanketterna för närings- idkare m.fl. kan börja sändas ut tidigast . senarelagda utsändningstidpunkten beror på att dessa blanketter skall förtryckas med kontrolluppgifter enligt samma procedur som gäller för de förenklade deklarationsblanketterna. Den tid som deklaranten och deklarationsmedhjälparen har på sig att upprätta huvudblanketten med de förtryckta uppgifterna förkortas. Den som skall lämna en bilaga för att redovisa resultatet av en näringsverksamhet kan dock fylla i bilagan även om han inte har fått den förtryckta huvudblanketten. Med hänsyn till den förenkling det innebär för såväl den skattskyldige som skattemyndigheten bör kontrolluppgifterna förtryckas för alla fysiska personer och svenska dödsbon. Problemet med den förkortade deklarationstiden som en sådan ordning innebär behandlas i avsnitt 5.2. Anledningen till att kontrolluppgifterna inte kan förtryckas för alla fysiska personer är att den deklarationsskyldige i vissa fall måste lämna en särskild självdeklaration. kan inte användas av den som skall redovisa resultatet av en nä- ringsverksamhet eller redovisa mervärdesskatt, som är företagsledare eller delägare i ett fåmansföretag eller som är begränsat skattskyldig. Många av dem som skall lämna den särskilda självdeklarationen är inte näringsidkare i egentlig mening. De kan ha sin huvudsakliga inkomst av anställning men därutöver ha en mindre näringsverksamhet. För att kunna förtrycka kontrolluppgifter för alla fysiska personer och svenska dödsbon bör en gemensam blankett som kan förtryckas arbetas En gemensam blankett innebär en stor fördel då den möjliggör för skatteförvaltningen att använda samma system vid kontroll av inkomstslagen tjänst och kapital avseende alla deklarationer som lämnas av fysiska personer och svenska dödsbon. Den blankett som är avsedd för alla fysiska personer och svenska dödsbon bör kallas allmän själv- Det är också en fördel att det finns en blankett som är tillgänglig för alla och som inte innehåller några förtryckta uppgifter. Den som skall använda den förenklade självdeklarationsblanketten och inte har fått den hemsänd eller som skriver fel i den utsända blan- ketten måste vända sig till skatteförvaltningen och be att få en laser- Blanketten finns nämligen inte tillgänglig utan Den nya allmänna självdeklarationen bör också finnas utan förtryckta uppgifter. har föreslagit att termen självdeklaration skall ersättas Motiveringen är att den bakomliggande lagstiftningen finns i inkomstskattelagen och att det centrala begreppet är Analogi dras till skattedeklaration och den där bakomliggande Prop. 2001/02:25 lagstiftningen, skattebetalningslagen. Begreppet självdeklaration är dock så väl inarbetat att det enbart skulle leda till förvirring att byta ut det. Detta särskilt mot bakgrund av förväxlingsrisken med skatte- deklarationen. Det är dessutom inte bara inkomster som redovisas i självdeklarationen utan även förmögenhet och i vissa fall även mervärdesskatt. Den särskilda självdeklarationen bör liksom tidigare användas av andra juridiska personer än svenska dödsbon. Även för värdepappersfonder bör den särskilda självdeklarationen användas. Uppgifter som skall förtryckas De uppgifter som bör förtryckas är de uppgifter som förtrycks på blanketten för den förenklade självdeklarationen, dvs. intäkter i inkomstslagen tjänst och kapital samt allmänna avdrag och underlag för fastighetsskatt. framgår det av lagen vilka uppgifter som skall förtryckas på deklarationen. De förtryckta uppgifterna är sådana som är kända genom kontrolluppgifter. Vilka av uppgifterna som skall förtryckas bör kunna avgöras av regeringen eller av efter regeringens bemyndigande. I självdeklarationen bör det förtryckas identifikationsuppgifter, intäkter och kostnader för respektive inkomstslag enligt inkomstskattelagen, tillgångar och skulder enligt lagen (1997:323) om statlig förmögenhetsskatt, m.m. Förtryckning i självdeklarationen kommer liksom att ske med den totala summan i respektive ruta. I rutan för lön förtrycks t.ex. den totala summan av lön från alla kontrolluppgifter för respektive fysiska personer och svenska dödsbon. Liksom det är bör alla de uppgifter som skattemyndigheten får i kontrolluppgifter finnas med i en specifikation som bifogas självdeklarationen. En fysisk person som är näringsidkare skall även redovisa näringsverksamheten. För att inte belasta blanketten för den allmänna självdeklarationen med sådan redovisning som endast berör ett mindre antal deklarationsskyldiga bör detta lämpligen ske på en bilaga till självdeklarationen. På blanketten för den allmänna självdeklarationen redovisas endast överskottet eller underskottet av näringsverksamheten. Näringsidkare som skall redovisa överskott eller underskott i inkomstslaget näringsverksamhet från en enskild firma med årsbokslut eller från ett svenskt handelsbolag föreslås lämna den redovisningen som , dvs. på särskilda bilagor att bifogas huvudblanketten eller via datamedia. bör överväga om inte bilagorna kan sändas med när deklarationsblanketten sänds ut. De skall naturligtvis också finnas tillgängliga hos banker m.fl. De olika bilagorna bör kunna Prop. 2001/02:25 fyllas i utan att den skattskyldige har fått den förtryckta blanketten. Delägare i fåmansföretag bör liksom lämna vissa särskilda uppgifter i självdeklarationen som behövs för att tillämpa de så kallade 3:12-reglerna eller lättnadsreglerna. Detta kan lämpligen också göras i en bilaga till den allmänna självdeklarationen. Ränta och förmögenhet m.m. Det går inte att av kontrolluppgiften avgöra till vilket inkomstslag en inkomst, pensionssparande samt tillgångar eller skulder som redovisas skall hänföras. Redovisningen i kontrolluppgiften sker endast per person och är inte uppdelad i olika inkomstslag. Det går inte heller att ålägga uppgiftslämnaren att göra en sådan bedömning. Förtryckning kan därför också endast ske med ett totalbelopp. Förtryckning bör kunna ske under antagande att all inkomst hör till inkomstslaget tjänst, att alla räntor samt tillgångar och skulder hör till inkomstslaget kapital samt att pensionssparande hör till allmänt avdrag. Om de förtryckta uppgifterna rätteligen skall redovisas under annat inkomstslag får den deklarationsskyldige själv omfördela beloppen till rätt inkomstslag. Det är inte helt tillfredsställande men ett nödvändigt förfarande om en förtryckning skall kunna ske på ett smidigt sätt. Förenklad självdeklaration skall lämnas under taxeringsåret medan särskild självdeklaration skall lämnas under taxeringsåret. Undantag gäller dock för de fall då särskild självdeklaration skall lämnas endast på grund av att den deklarationsskyldige inte har varit bosatt i under hela beskattningsåret eller inte har fått en förtryckt blankett för förenklad självdeklaration taxeringsåret. I dessa fall skall särskild självdeklaration lämnas under taxeringsåret. som senaste deklarationsdag för den särskilda självdeklarationen infördes att gälla års taxering enligt förslag i prop. 1993/94:152. Regeländringen skedde i samband med att den gamla deklarationstidpunkten ändrades till för flertalet deklaranter. För att göra reglerna enklare och mer enhetliga blev gemensam deklarationsdag för alla som har inkomster i inkomstslaget näringsverksamhet eller av annan anledning skall lämna särskild självdeklaration. Blanketten för den särskilda självdeklarationen sänds ut . Deklarationen skall var inlämnad , men i realiteten har av dem som skall lämna den särskilda självdeklarationen medgetts anstånd med att lämna in den. Anstånd kan ges dels individuellt, dels som så kallat byråanstånd längst t.o.m. . Med byråanstånd avses att den som yrkesmässigt hjälper andra med att upprätta självdeklarationer får anstånd med att lämna deklarationerna. Deklarationerna skall sedan lämnas efter en viss tidplan som beslutas av skattemyndigheten. lämnades 5 621 426 förenklade självdeklarationer. lämnades särskilda självdeklarationer av 1 287 315 fysiska personer och av 288 279 juridiska personer. Därutöver lämnas cirka 129 149 näringsuppgifter av handelsbolag i form av särskilda uppgifter. Handelsbolag och rederi för registreringspliktigt fartyg skall lämna särskilda uppgifter till ledning för delägares taxering. Vidare skall vissa stiftelser och föreningar lämna särskild uppgift om inkomst och förmögenhet som inte skall beskattas. Uppgifterna skall lämnas till skattemyndigheten taxeringsåret. Regeringens förslag: Alla deklarationsskyldiga, såväl fysiska som juridiska personer, skall lämna självdeklaration under taxeringsåret. Motsvarande skall gälla särskilda uppgifter som skall lämnas av svenska handelsbolag, stiftelser och föreningar. Departementspromemorians förslag överensstämmer med Remissinstanserna: Länsrätten i anser att förslaget innebär en klar förbättring och förenkling jämfört med nuvarande ordning. anser att det behövs en mer ingående analys av tänkbara scenarion för det fall ett undantag inte lämnas från EG:s sjätte mervärdesskattedirektiv. har inget att invända mot förslaget. understryker behovet av att utvärdera hur förutsättningarna för kontrollen påverkas av senareläggningen av deklarationstidpunkten. , , för Regelgranskning, och tillstyrker förslaget. Näringslivets Skattedelegation anser det angeläget att förslaget införs. , och åberopar vad Näringslivets Skattedelegation har anfört. anför att registreringstiden och granskningstiden kommer att bli mycket ansträngd. Skälen för regeringens förslag: Om alla fysiska personer och svenska dödsbon skall få en förtryckt blankett för allmän självdeklaration, innebär det att blanketter kan distribueras först . måste få på sig att registrera och förtrycka alla uppgifter. De enda som inte får en blankett med förtryckta uppgifter är då andra juridiska personer än svenska dödsbon. Detta innebär att det blir nödvändigt att flytta fram tidpunkten för dem som tidigare lämnat särskild självdeklaration men som skall lämna allmän självdeklaration. Det mest naturliga är att införa en deklarationstidpunkt som är gemensam åtminstone för alla fysiska personer och svenska dödsbon. Införandet av en gemensam deklarationstidpunkt för alla skattskyldiga medför att reglerna förenklas och att risken för missförstånd minskar. Att deklarationerna kan lämnas för fåmansföretag samt delägare och företagsledare i sådana företag innebär en fördel såväl för skattemyndigheten, som då på ett effektivare sätt kan samordna granskningen, som för de skattskyldiga. En annan fördel är att antalet så kallade byråanstånd skulle kunna komma att minska. Möjligheten att få byråanstånd gäller för vissa som skall lämna en särskild självdeklaration och som anlitar hjälp med upprättandet av denna. Vid byråanstånd medges t.ex. en revisionsbyrå anstånd med att lämna deklarationer enligt en leveransplan, vanligen med som slutdag. Anstånd meddelas för de deklarationsskyldiga men anståndet lämnas inte för varje individ, utan så att byrån skall lämna ett visst antal av deklarationerna vissa datum. Först om deklarationen lämnas efter kan således en deklarationsskyldig som omfattas av ett byråanstånd påföras förseningsavgift. Av det totala antalet skattskyldiga som har lämnat en särskild självdeklaration, inklusive näringsuppgifter från handelsbolag, utgör antalet anstånd . En del av dessa anstånd skulle troligen inte bli aktuella om deklarationstidpunkten för alla skjuts fram till . Det är som tidigare konstaterats nödvändigt att flytta fram tidpunkten för de fysiska personer som tidigare lämnat särskild självdeklaration. Det skulle som ovan anförts förenkla administrationen om en gemensam tidpunkt för alla deklarationer kan införas. Den tid som står till Prop. 2001/02:25 förfogande för att granska de särskilda deklarationerna kommer dessutom att delvis tas i anspråk för administrationen av den allmänna deklarationen. En gemensam tidpunkt för avlämnande av själv- deklaration, , bör därför införas för alla deklarationsskyldiga. har tagit upp frågan om det behövs en mera ingående analys av om senareläggningen av deklarationstidpunkten står i strid med EG:s sjätte mervärdesskattedirektiv. En senareläggning av deklarations- tidpunkten för dem som redovisar mervärdesskatt i självdeklarationen innebär praktiska fördelar och förenklingar för näringsidkaren och får anses vara i linje med bestämmelserna i sjätte mervärdes- skattedirektiv som ger medlemsländerna möjlighet att ha ett förenklat förfarande för små och medelstora företag. Det kan i det här sammanhanget också nämnas att efter förslag i prop. 2000/01:21 har deklarationstidpunkten för gåva flyttats fram till att sammanfalla med den för förenklad självdeklaration, dvs. En begränsat skattskyldig person som skall lämna självdeklaration skall alltid använda en blankett för särskild självdeklaration. Skall han redovisa mervärdesskatt eller resultatet av en näringsverksamhet eller är han företagsledare m.m. i ett fåmansföretag e.d. skall han lämna deklarationen taxeringsåret. Annars skall han lämna deklarationen taxeringsåret. Den förtryckta blanketten kommer för en begränsat skattskyldig att sändas ut cirka än som sker , vilket kan förorsaka problem om adressen är felaktig. Genom förtryckningen av uppgifterna i blanketten kan dock de nackdelar som kan uppkomma genom det senarelagda utskicket neutraliseras för dem som endast skall redovisa innehav av fastighet i . Övriga begränsat skattskyldiga eller andra som utan att ha sin hemvist där, stadigvarande vistas utomlands kan också förorsakas problem om deklarationerna inte hinner komma tillbaka till skattemyndigheten . De som är bosatta utomlands eller som stadigvarande vistas där skulle rimligen kunna ges möjlighet att lämna självdeklarationen något . Mer än är knappast behövligt, dvs. bör en utvärdering ske av hur deklarationerna kommer in tidsmässigt. Särskilt beträffande handelsbolag m.fl. De särskilda uppgifterna som skall lämnas av svenska handelsbolag, vissa stiftelser och föreningar skall liksom tidigare lämnas på samma sätt som gäller för självdeklarationen. Det innebär att även de skall lämnas under taxeringsåret. Skyldigheten för rederier för registreringspliktiga fartyg att lämna särskilda uppgifter föreslås att tas bort. Det finns några särskilda beskattningsbestämmelser för dem. Det saknas därför skäl att låta dem lämna särskilda uppgifter. Regeringens bedömning: Deklarationsskyldigheten bör även fortsättningsvis omfatta fysiska personer och svenska dödsbon som endast skall redovisa sådana inkomster i inkomstslagen tjänst eller kapital eller underlag för fastighetsskatt som har förtryckts på blanketten för allmän självdeklaration. Departementspromemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Länsrätten i och