prop · GO03101 · 2001-04-17 00:00:00 — Inkomster under inkomsthuvudgruppen Övriga inkomster av statens verksamhet uppgick till , vilket är 0,7 miljarder kro- nor lägre än vad som beräknades till statsbudge- ten. Av skillnaden förklaras av ett uppskjutet beslut avseende Exportkredit- nämndens återbetalning av tidigare lån. Inkoms- terna under denna inkomsttitel är av extraordi- när karaktär och redovisas av ett hundratal myndigheter. 3000 Inkomster av försåld egendom Tabell 4.16 Inkomster av försåld egendom -33,5 Under denna inkomsttyp redovisas inkomster från försäljning av statligt aktieinnehav, byggna- der, maskiner och mark. Inkomsterna uppgick till eller av Sta- tens inkomster. Utfallet är lägre än beräknat i statsbudgeten, men 60 miljar- der kronor högre än 1999. Inkomsterna består främst av försäljningen av aktier i , som inbringade . Försäljningen av aktier i inbringade 0,5 miljarder kro- nor. 4000 Återbetalning av lån Tabell 4.17 Återbetalning av lån -0,2 -0,2 Under denna inkomsttyp redovisas bl.a. återbe- talningar av vissa studiemedel, men även återbe- talningar av övriga lån såsom lokaliseringslån och lån avseende såddfinansiering. Inkomsterna upp- gick till vilket är 0,2 miljar- der kronor lägre än beräknat i statsbudgeten, främst till följd av lägre återbetalning av studie- medel. Tabell 4.18 Kalkylmässiga inkomster -0,4 -0,1 -0,5 Inkomsttypen Kalkylmässiga inkomster består av avskrivningar, amorteringar och statliga pen- sionsavgifter, netto. Inkomsterna uppgick till vilket är 0,4 miljarder kro- nor lägre än beräknat i statsbudgeten och 3,4 miljarder högre än utfallet . De prelimi- nära premierna för statliga pensioner m.m. 1999 var lägre än den försäkringsmässiga kostnaden. är premierna däremot beräknade enligt den försäkringsmässiga kostnaden, vilket medför en kraftig ökning av premierna mellan åren. Premierna finansieras i huvudsak med anslag på statsbudgetens utgiftssida och fastställs av . Tabell 4.19 Statliga pensionsavgifter Särskild löneskatt på pensionskostnader -12,5 -99,0 6000 Bidrag m.m. från EU Stöd och bidrag från EG:s budget redovisas un- der inkomsttypen Bidrag m.m. från EU. komsterna omfattar bidrag från EG:s jordbruks- fond, fiskefond, regionalfond, socialfond, bidrag för transeuropeiska nätverk samt övriga bidrag från EG. Inkomsterna uppgick till , vilket är lägre än beräknat i statsbudgeten och något lägre än föregående år. Det är främst bidragen från och jordbruksfond som blev lägre än beräknat. Bidrag från EG,:s regionalfond uppgår till vilket är högre än beräknat i statsbudgeten. Skillnaden mot statsbudgeten är en följd av att nya struk- turfondsprogram inletts och att förskott för des- sa betalats ut . Bidrag från har blivit lägre än beräknat i statsbudgeten. Detta beror främst på vissa förseningar i inbetalningar- na avseende gamla program. Tabell 4.20 Bidrag m.m. från EU Bidrag m.m. från EU -0,6 Bidrag från EG:s jord- -0,2 -0,1 -0,3 Övriga bidrag från EG:s -0,1 Bidrag från EG:s fiske- Bidrag från EG:s regio- Bidrag från EG:s soci- -1,0 Övriga bidrag från EG Statsbudgetens utfall redovisas löpande av . I bilaga 8 redo- visas statsbudgetens månadsfördelade inkoms- ter. De korrigeringar av utfallet som görs av myndigheterna via budgetårets slut redovisas i sin helhet på december månad. Utgifterna på statsbudgeten är indelade i 27 ut- giftsområden. Därutöver ingår även posterna Minskning av anslagsbehållningar, Kassamässig korrigering och nettoutlåning på statsbudgetens utgiftssida. Som framgår av tabell 4.23 uppgick utfallet för statsbudgetens utgifter inkl. korrigeringsposter till . På statsbudgeten an- visades och tillfördes ytterligare på tilläggsbudget. Utfallet på utgiftsområden blev lägre än totalt anvisat. Skillnadsanalys av statsbudgetens utgifter I tabell 4.22 redovisas skillnaden mellan de be- räknade utgifterna i statsbudgeten och utfallet. Skillnaden delas upp på skillnad till följd av be- slut, förändringar i för budgeten centrala makro- ekonomiska förutsättningar och övriga förklar- ingsfaktorer. Utgifterna för arbetsmarknads- politiska program blev lägre än beräknat beroende på det goda arbetsmarknadsläget. De makroekonomiska förutsättningarna beskrivs närmare i tabell 4.21. Tabell 4.21 Makroekonomiska förutsättningar för Budgetpropositionen och preliminärt utfall 1Årlig procentuell förändring i fasta priser 3Procentuell förändring, årsgenomsnitt 4Andel av befolkningen i reguljär sysselsättning Skillnaden mellan statsbudgetens utgifter och utfallet framgår av tabell 4.22. Tabell 4.22 Skillnaden mellan statsbudgetens utgifter och utfall -1,7 -2,4 -2,6 Utgiftsområden, exkl. räntor -4,2 -3,8 -1,3 Myndigheters m.fl. in- och -6,0 -1,4 -4,6 Tabell 4.23 Statsbudgetens utgifter UO 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning UO 3 och uppbörd UO5 och internationell samverkan UO 7 Internationellt bistånd UO 8 Invandrare och flyktingar UO 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg UO 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp UO 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom UO 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn UO 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet UO 14 Arbetsmarknad och arbetsliv UO 16 Utbildning och universitetsforskning UO 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid UO 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande UO 19 Regional utjämning och utveckling UO 20 Allmän miljö- och naturvård UO 23 Jord- och skogsbruk, fiske m.m. UO 25 Allmänna bidrag till kommuner UO 26 Statsskuldsräntor m.m. UO 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen Kassamässig korrigering inkl. överföring från AP fonden Skillnaderna per utgiftsområde i förhållande till anvisade medel på statsbudgeten redovisas i ta- bell 4.23. En större förbrukning än totalt anvisa- de medel kan finansieras genom att myndighe- terna utnyttjar ingående anslagssparande reservation eller anslagskredit eller genom att re- geringen beslutar om s.k. medgivet överskridan- de. För följande fem utgiftsområden blev utfallet mer än högre än vad som anvi- sades i statsbudgeten: 7 Internationellt bistånd, 9 Hälsovård, sjukvård och socialomsorg, 10 Eko- nomisk trygghet vid sjukdom och handikapp, 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet, och 26 Statsskuldsräntor m.m. Fyra utgiftsområden redovisar utfall som är mer än lägre vad som anvisades i statsbudgeten: 14 Arbetsmarknad och arbets- liv,15 Studiestöd, 16 Utbildning och universi- tetsforskning, 18 Samhällsplanering, bostadsför- sörjning och byggande. Enligt 8 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten får regeringen besluta att medel på ett anvisat an- slag inte skall användas, om detta är motiverat av särskilda omständigheter i en verksamhet eller av statsfinansiella eller andra skäl. Enligt 5 § i sam- ma lag får regeringen använda outnyttjade medel längst efter det att reservationsanslaget var uppfört på statsbudgeten. Därefter dras anslagsbehållningen in. genomfördes en förändring av 11 § anslagsförordningen (1996:1189), vilken in- nebar att berörda myndigheter får disponera ett ramanslag med högst summan av tilldelat belopp och ett överfört anslagssparande av anslaget. Om inte reger- ingen beslutar annat skall myndigheten som en indragning av anslag föra bort ett belopp mot- svarande den del av ett anslagssparande som överstiger . Indragningar på grund av denna regel uppgick till . har indragningar av anslagsmedel uppgående till totalt gjorts. Ett fåtal indragningar svarar för större de- len av detta belopp. I tabell 4.24 redovisas samt- liga indragningar som är större än . Dessa större indragningar, 18 stycken, summerar till och svarar för av det totalt indragna beloppet . Den största indragningen uppgår till och härrör från anslaget 18 ; Garantiverksamhet. Tabell 4.24 Indragningar 2000 UO 2 B4 : Vissa kostnader för UO 9 A1 Sjukvårdsförmåner m.m. UO 9 B8 Kostnader för statlig assistansersättning UO14 A2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder UO14 D2 Statliga tjänstepensioner m.m. UO 16 A15 Särskilda utbildningsinsatser för vuxna UO 16 B53 Särskilda utgifter inom universitet och UO 16 B57 Universitets och högskolors för de UO 19 C1 Lokaliseringsbidrag m.m. UO 19 C2 Regionala utvecklingsinsatser m.m. UO 19 A1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder UO 19 A2 Landsbygdslån UO 20 A8 Investeringsbidrag för främjande av omställning i ekologiskt hållbar riktning UO 23 B17 Från EG-budg finansierad komp för UO 23 B9 Från EG-budgeten finansierade miljö-, struktur- och regionala åtgärder UO 23 B10 Arealersättning och djurbidrag m.m. UO 23 B11 Intervention och exportbidrag för Enligt 6 § andra stycket lagen (1996:1986) om statsbudgeten får regeringen med bemyndigande besluta att ett ramanslag får överskridas, om detta är nödvändigt för att i en verksamhet täcka särskilda utgifter som inte var kända då anslaget anvisades eller för att ett av beslutat ändamål med anslaget skall kunna uppfyllas. Regeringens beslut om med- givna överskridanden framgår av tabell 4.25. Tabell 4.25 Medgivna överskridanden UO 8 A2 Mottagande av asylsökande UO 9 A1 Sjukvårdsförmåner m.m. U0 10 A1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. UO 26 A1 Räntor på statsskulden I statsbudgeten anvisades under utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. anslaget A1 Räntor på statsskulden . Utfallet blev , vilket är högre än vad som budgeterades. Därmed har det direkt till anslaget kopplade bemyndi- gande som gett regeringen utnyttjats. Detta bemyndigande innebär att regeringen har rätt att besluta att anslaget får överskridas om det är nödvändigt för att fullgöra statens betal- ningsåtagande. har utgiftsbegränsningar införts för några anslag och utgiftsområden. I tabell 4.26 följs dessa begränsningar upp. Tabell 4.26 Begränsningsbelopp 2000 UO 7 Vo A Bistånd UO 7 Vo B Central- och UO 16 Utbildning och UO 18 E1 Stöd till lokala UO 19 A1 Allmänna UO 25 A2 Särskilda insatser i kommuner och Utgiftsbegränsningarna för enskilda områden kommenteras nedan under respektive utgiftsom- rådesavsnitt. Statsbudgetens utfall redovisas löpande av . I bilaga 7 redo- visas statsbudgetens månadsfördelade utgifter. De korrigeringar av anslagsförbrukningen som görs av myndigheterna vid budgetårets slut re- dovisas i sin helhet på december månad. Utfallet per utgiftsområde m.m. I det följande avsnittet redovisas utfallet per ut- giftsområde m.m. och de större skillnaderna mot statsbudgeten på anslags- eller verksamhetsom- rådesnivå. I vissa fall kommenteras skillnaderna mot tilldelade medel. Med tilldelade medel avses summan av ingående reservationer och ramöver- föringsbelopp, anvisade medel på stats- och tilläggsbudget, samt nettot av medgivna över- skridanden och indragningar. Dessutom redovi- sas utfallet för nettoutlåning och den kassamässiga korrigeringen. I bilaga 7 redovisas en specifikation av utfallet för samtliga anslag på statsbudgeten samt skillnader bl.a. jäm- fört med statsbudgeten. Utgiftsområdet omfattar verksamheterna stats- chefen, och dess myndigheter, reger- ingen m.m., centrala myndigheter samt medie- frågor. Tabell 4.27 UO 1 Utfallet uppgick till och var därmed (8,) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. De högre utgifterna hänför sig i huvudsak till två anslag, äldreanslaget från F1 Samarbete och utveckling inom , där förbrukningen finansieras med av reservationer och an- slaget m.m., där skillnaden mot statsbudgeten på till största delen förklaras av ökade utgifter för stat- liga pensionsavgifter, men också av bildandet av en sammanhållen i . 4.4.2Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Utgiftsområdet omfattar ett antal centrala myn- digheter, bl.a. , Ekonomi- styrningsverket, Statskontoret, Statistiska cen- tralbyrån, , Riksgälds- kontoret, Kammarkollegiet, , , Forti- fikationsverket, , och . Vidare ingår vissa administrativa kostnader för statens upplåning och låneförvaltning av stats- skulden, vissa särskilda finansierings- och garan- tiåtaganden samt revisorer. Tabell 4.28 UO 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Utfallet uppgick till och var därmed (4,) läg- re än vad som anvisades i statsbudgeten. De lägre utgifterna hänför sig i huvudsak till anslaget B4 : Vissa kostnader för upplåning och låneförvaltning, där skillnaden mot statsbudgeten uppgick till , vilket till största delen beror på succes- sivt minskande utgifter för provisionskostnader m.m. avseende upplåning i svenska kronor. Hög- re utgifter jämfört med statsbudgeten hänför sig bl.a. till äldreanslaget 1997 B7 Investeringar i inf- rastrukturen på svenska finansmarkanden där av anslagssparandet finansierat ytterligare köp av aktier i . 4.4.3Utgiftsområde 3 och uppbörd Utgiftsområdet omfattar och skattemyndigheterna (skatteförvaltningen) samt . Tabell 4.29 UO 3 Skatteförvaltng och uppbörd Utfallet uppgick till och var därmed (4,) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. De högre utgifterna förklaras till största delen av att utfallet för anslaget A2 Skattemyndigheter- na blev högre än anvisat i statsbudgeten. Ökningen förklaras till största delen av senareläggning av IT-projekt . I budgetpropositionen redovisade regeringen ett begränsningsbelopp på anslaget B1 till . Utfallet blev dvs. lägre än begränsningsbeloppet, men högre än anvisat i statsbudgeten. Utgiftsområdet omfattar polisväsendet, åklagar- väsendet, domstolsväsendet, rättshjälpen, krimi- nalvården, exekutionsväsendet, Brottsförebyg- gande rådet, , Rätts- medicinalverket och Tabell 4.30 UO 4 Rättsväsendet Utfallet uppgick till och var därmed (2,) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. De högre utgifterna jämfört med statsbudge- ten hänför sig i huvudsak till anslaget A1 Polisor- ganisationen som blev högre än anvisat bl.a. beroende på högre löneutgifter till följd av polisens löneavtal. Utfallet för ansla- get D1 Kriminalvården blev högre än anvisat i statsbudgeten. Regeringen beslutade om ett begränsningsbelopp slutade om ett begränsningsbelopp för anslaget C1 på . Utfallet understeg detta belopp med . Jämfört med statsbudgeten blev utfallet lägre. Utgiftsområdet omfattar förvaltningskostnader för och de 106 utlands- myndigheterna, bidrag till vissa internationella organisationer, information om i utlan- det, nedrustnings- och säkerhetspolitiska frågor samt övriga utrikespolitiska frågor, bland annat strategisk exportkontroll och europainforma- tion. Tabell 4.31 UO 5 och internationell samverkan Utfallet uppgick till och var därmed (0,) hög- re än vad som anvisades i statsbudgeten. De anslag som står för de största skillnaderna är B2 för vilket utfallet blev lägre än statsbudgeten, medan utfallet för B4 Fredsfrämjande verksamhet blev högre än statsbudgeten. Utgiftsområdet omfattar verksamheter inom det militära och det civila försvaret, Kustbevakning- en, , Sprängämnesinspek- tionen, nämnder samt stödverksamhet till det militära och det civila försvaret. I utgiftsområdet ingår även internationell fredsfrämjande verk- samhet med svensk trupp utomlands. Tabell 4.32 UO 6 Totalförsvar Utfallet uppgick till och var därmed (1,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Regeringen redovisade i budgetpropositionen att hela utgiftsområdet skulle omfattas av ett begränsningsbelopp på . Utfallet översteg detta belopp med . Utfallet för anslaget A3 Materi- el, anläggningar samt forskning och teknikutveck- ling blev lägre än anvisat i statsbudgeten, bl.a. beroende på förseningar av materielleveranser från såväl Försvarets materiel- verk som försvarsindustrin. Däremot blev ansla- get A1 Förbandsverksamhet och beredskap m.m. högre än anvisat i statsbud- geten. Anledningen till detta är bl.a ökade utgif- ter i samband med omstrukturering inom För- svarsmakten samt brister i Försvarsmaktens interna styrning och kontroll. 4.4.7Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Utgiftsområdet omfattar utvecklingssamarbete med utvecklingsländer och samarbete med län- der i . Tabell 4.33 UO 7 Internationellt bistånd Utfallet uppgick till och var därmed (15,) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Regeringen beslutade om ett be- gränsningsbelopp för verksamhetsområdet A In- ternationellt utvecklingssamarbete på och för verksamhetsom- råde B Samarbete med på . Utfallet understeg dessa belopp med respektive . Skillnaden för utgiftsområdet mellan utfallet och statsbudgeten förklaras främst av ett utnytt- jande av ingående reservationer på anslaget A1 Biståndsverksamhet. Utfallet för anslaget blev högre än budgeterat. Utnyttjandet av en del av de ingående reserva- tionerna aviserades av regeringen redan i budget- propositionen . 4.4.8Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar Utgiftsområdet omfattar migrations- och integ- rationspolitik. omfattar området också insatser för nationella minorite- ter. Tabell 4.34 UO 8 Invandrare och flyktingar Utfallet uppgick till och var därmed (8,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. An- talet asylsökanden i mottagandesystemet och an- talet utplaceringar i kommunerna är faktorer som i stor utsträckning har påverkat utgifterna för utgiftsområdet . Skill- naden förklaras främst av att utfallet för anslaget B4 Kommunersättningar vid flyktingmottagande blev lägre än anvisat i stats- budgeten, beroende på att antalet mottagna per- soner i kommunerna blev lägre än beräknat. Däremot blev anslaget A2 Mottagande av asylsö- kande högre än anvisat i statsbudgeten. Detta beror på att antalet perso- ner i mottagandesystemet översteg vad som be- räknats i statsbudgeten, vilket främst förklaras av ökat antal asylsökande på grund av Kosovokri- sen, samt ett ökat antal asylsökande bosnier och irakier. Hälsovård, sjukvård och social omsorg Utgiftsområdet omfattar verksamheterna hälso- och sjukvård, social omsorg samt stöd till sek- torsforskning. Tabell 4.35 UO 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Utfallet uppgick till och var därmed (12,) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Skillnaden kan främst härföras till anslaget A2 Bidrag till läkemedelsförmånen. högre än anvisade medel i statsbudgeten. En orsak till detta är att en slutre- glering gjordes på avseen- de 1999. En annan orsak är att har de faktiska utgifterna utbetalats eftersom 2000 har varit avtalslöst mellan och staten. De ökade kostnaderna beror också på ökade voly- mer och priser på läkemedel . Utgifterna för anslaget B8 Kostnader för statlig assistansersättning uppgick till 5 306 miljo- ner kronor, vilket var högre än anvisade medel i statsbudgeten. Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Utgiftsområdet omfattar två verksamhetsområ- den, ekonomisk trygghet vid sjukdom och han- dikapp samt kostnader för socialförsäkringsad- ministrationen, dvs. och de allmänna försäkringskassorna. Tabell 4.36 UO 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Utfallet uppgick till och var därmed (5,) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Skillnaden förklaras främst av högre utgifter för Anslaget A1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. Utgifterna blev () högre än vad som anvisats i statsbudge- ten. Utgiftsutvecklingen för anslaget styrs bl.a. av antalet dagar ersatta med sjukpenning, vilka påverkas av demografiska förändringar och bete- endeförändringar på individnivå. Vidare påverkas utgifterna av den genomsnittliga ersättningen, vilken styrs av regelverk och löneutveckling. Förklaring till de ökade utgifterna för sjuk- penning återfinns främst i det ökade antalet er- satta dagar. Tabell 4.37 Antal ersatta sjukdagar, ersättning per dag 1997-2000 Antalet ersatta nettosjukdagar uppgick till ca 76,6 miljoner dagar. Det är ca 14 miljoner (22,) fler dagar än 1999. Utgifterna för anslaget A2 Förtidspensioner uppgick till , vilket är mer än anvisat i statsbud- geten. De högre utgifterna beror till största de- len på att fler personer än beräknat har beviljats förtidspension. Ekonomisk trygghet vid ålderdom Utgiftsområdet omfattar folkpension för de ål- derspensionärer som saknar ATP och pensions- tillskott i form av ålderspension. Vidare ingår ATP och folkpension i form av efterlevandepen- sion till vuxna, bostadstillägg till pensionärer samt delpension. Tabell 4.38 UO 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Utfallet uppgick till och var därmed (0,) läg- re än vad som anvisades i statsbudgeten. Utgifterna på anslaget A2 Efterlevandepensio- ner till vuxna blev lägre än statsbudgeten. Detta beror på att antalet pensio- ner med änkepension blev lägre än beräknat. Ekonomisk trygghet för familjer och barn Utgiftsområdet omfattar ekonomiskt stöd till barnfamiljer, framför allt genom allmänna barn- bidrag och föräldraförsäkring. Bostadsbidrag återfinns under utgiftsområde 18. Tabell 4.39 UO 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Utfallet för utgiftsområdet uppgick till och var därmed (0,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Utgifterna för anslaget A3 Un- derhållsstöd blev (3,9 pro- cent) lägre än vad som anvisades på statsbudge- ten. Utfallet för anslaget A2 Föräldraförsäkring blev lägre än anvisat i stats- budgeten. Från anslaget finansieras föräldraför- säkringen i form av färäldrapenning, tillfällig för- äldrapenning och havandeskapspenning. Orsaken till ett lägre utfall än vad som budgete- rats är främst lägre genomsnittlig ersättningsnivå än beräknat och färre antal utnyttjade nettodagar i föräldrapenningen. Männens andel av de utbetalda dagarna i för- äldrapenningen har ökat . var männens andel 7, och uppgick den till . Tabell 4.40 Föräldrapenningen år 1996-2000 Däremot blev anslaget A1 Allmänna barnbidrag högre än anvisat i statsbudgeten. Denna ökning förklaras av ett 65 Denna ökning förklaras av ett högre antal födda barn än vad som beräknades i statsbudge- ten. Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet Utgiftsområdet omfattar verksamheterna bidrag till arbetslöshetsersättning samt bidrag till lönegarantiersättning. Tabell 4.41 UO 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet Utfallet uppgick till och var därmed (8,) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Utgiftsnivån inom utgiftsområdet påverkas av nivån på den öppna arbetslösheten och genom- snittlig dagpenning vad gäller utgifterna för ar- betslöshetsersättningen samt av antalet konkur- ser vad gäller utgifterna för lönegaranti- ersättning. De högre utgifterna är hänförliga till A1 Bi- drag till arbetslöshetsersättning, vars utfall blev högre än anvisat. Beräk- ningen i statsbudgeten baserade sig på att den genomsnittliga arbetslösheten för året skulle uppgå till , medan Den öppna arbetslösheten sjönk dock till . En annan förklaring till det högre utfallet är att utvecklingen av antalet arbetslösa med in- komstrelaterad ersättning underskattades i stats- budgeten. Antalet arbetslösa med inkomstrelate- rad ersättning minskar inte i samma takt som antalet arbetslösa enligt SCB:s arbetskraftsun- dersökning (). Arbetslösa med inkomstre- laterad ersättning består inte enbart av s.k öppet arbetslösa utan även av grupper som definieras som sysselsatta enligt , t.ex. deltidsarbets- lösa och personer sysselsatta i s.k. timvikariat. 4.4.14Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Utgiftsområdet omfattar arbetsmarknadspolitis- ka åtgärder, , Arbetar- skyddsstyrelsen och ytterligare ett antal myn- digheters förvaltning samt forskning och utveckling på arbetsmarknads- och arbetslivsom- rådet. Området omfattar även Europeiska social- fonden merkostnadsersättning till :s verksamhet, vissa utgifter för jämställdhetspoli- tiska frågor samt statliga arbetsgivarfrågor. Tabell 4.42 UO 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Utfallet uppgick till och var därmed (11,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Skillnaden i förhållande till anvisade medel på statsbudgeten hänför sig främst till de lägre ut- gifterna på anslaget A2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Utgifterna blev , vilket är lägre än beräknat i statsbudgeten. Detta beror på en minskad om- fattning av de arbetsmarknadspolitiska åtgärder- na till följd av att arbetsmarknadsläget har för- bättrats betydligt. I budgetpropositionen antogs att antalet personer i arbetsmark- nadspolitiska program skulle uppgå till i genom- snitt av arbetskraften . Utfallet visar att denna andel kom att uppgå till . Detsamma gäller anslaget A3 Sär- skilda åtgärder för arbetshandikappade som blev lägre än vad som beräkna- des i statsbudgeten.