prop · GO033 · 2001-01-01 00:00:00 — Inrättandet av Verket för innovationssystem innebär vidare effektiviseringar genom att kontakter gentemot forskare och avnämare förenklas. En del i förenklingen är att antalet aktörer för samfinansiering minskar, vilket underlättar för forskare vid universitet, högskolor och forskningsinstitut i kontakterna med myndigheter. kan det effektivisera administrationen av verksamheten. En sammanslagen myndighet blir även en mer kraftfull aktör av större intresse för omvärlden att samverka med. En förutsättning för att denna potential skall kunna tas till vara är dock att samarbetet utvecklas med andra myndigheter, företag och övriga berörda inom respektive sektor. Detta gäller inte minst arbetsmarknadens parter. Verket för innovationssystem blir ett viktigt redskap för att förverkliga de forskningspolitiska ambitionerna som det utgör ett medel också inom andra politikområden såsom närings-, transport-, kommunikations-, arbetslivs- och arbetsmarknadspolitiken. En central roll för myndigheten är att stimulera en hållbar ekonomisk tillväxt och att bidra till utvecklingen av ett väl fungerande innovationssystem. Myndighetens verksamhet skall bidra till att överbrygga generationsskiftet inom forskningen, till kraftsamling och forskarsamverkan liksom till stöd för tillkomsten av mångvetenskapliga forskningsmiljöer. Vidare är det av stor vikt att verket verkar för en jämn fördelning av kvinnor och män på samtliga nivåer inom forskningen och dess omvärld för att säkra den framtida kontinuiteten inom svensk forskning. För att bidra till att hantera generationsskiftet inom forskningen är en satsning på långsiktig kunskapsuppbyggnad helt avgörande. Stöd till forskning bör lämnas i sådana former att forskarutbildning stimuleras och karriärvägar skapas för forskarutbildade. En del av FoU-stödet bör lämnas som tema- eller ramanslag för att möjliggöra långsiktighet i forskningsfinansieringen. Myndigheten bör därför ges möjlighet att inom en given ram sluta kontrakt för perioder . Inom den behovsstyrda forskningen finns en tradition av arbete i mångvetenskapliga forskarmiljöer. Denna tradition bör utvecklas ytterligare. Långsiktigheten måste balanseras mot behovet av en hög grad av förnyelse i myndighetens arbete. Effektiv kunskapsöverföring blir en central uppgift för det nya Verket för innovationssystem. En sådan måste ske i växelverkan mellan olika aktörer på ett sätt som svarar mot behov hos företag och andra avnämare. Industriforskningsinstituten spelar här en viktig roll och Verket för innovationssystem bör arbeta för en fortsatt utveckling av institutens roll för en effektiv kunskapsöverföring till industrin. FoU-arbetet präglas i ökad utsträckning av internationellt samarbete. För många av de ledande svenska industriföretagen är ett gränslöst forskningssamarbete det rådande arbetssättet. har lagt fram ett förslag Mot ett europeiskt område för forskningsverksamhet där ett ökat samarbete mellan EU:s medlemsländer betonas. Av de nya resurser anvisat för forskning och forskarutbildning bör för åren 2001 2003 totalt fördelas till Verket för innovationssystem för forskning och utvecklingsarbete inom strategiska områden. Av de nya resurserna föreslås i budgetpropositionen för att fördelas för budgetåret. En planeringsförutsättning bör vara att ytterligare fördelas för och ytterligare för . En planeringsförutsättning för verket är att forskningen inom områdena bioteknik och informationsteknik får stöd med för vardera område. De nya satsningarna på Verket för innovationssystem ger tillsammans med de ingående resurserna från KFB, och en total budget för om . Innovationssystemet och dess utveckling Innovationspolitik återspeglar sambandet mellan teknik och tillväxt. Denna representerar också ett byte av fokus från teknik som en insats i produktionsprocessen till resultat och ökad innovationsförmåga på företagsnivå. Ekonomins innovationsförmåga beror inte bara på hur enskilda aktörer - företag, forskningsinstitut, universitet - uppträder var för sig, utan på samspelet dem emellan som delar av ett system för kunskapsproduktion och kunskapsanvändning. Det är viktigt att betona att utgångspunkten för innovationspolitiken är att studera hur innovationer sker. En del av detta är att belysa frågan om hur sambanden ser ut mellan forskningen och innovationssystemet. Kunskap produceras i ökad omfattning i ett interaktivt förhållande mellan forskare och företag. Kunskap som är betydelsefull för innovationspolitiken genereras oftast i mångvetenskapliga grupperingar där deltagarna har skilda kunskaper och erfarenheter. Forskning och kunskapsproduktion är viktiga medel för att finna applikationer och ta vara på utvecklingsmöjligheter. beskriver innovationssystem som "det nätverk av offentliga och privata institutioner inom vilken produktion, spridning och användning av ny kunskap och teknik sker". För utformning av nationella åtgärder har innovationssystemets funktionssätt fått ett allt större genomslag i de flesta länder, inklusive på EU-nivå. En viktig drivkraft i detta arbete har varit att har ett försprång gentemot i ekonomisk tillväxt. Ett medel är att stärka samverkan mellan universitet/högskolor och näringsliv för att finna tillämpningar av akademisk forskning. Detta förutsätter industrirelevant forskning, och att forskarna i ökande utsträckning tar patent på sina upptäckter. Innovation, teknisk utveckling och forskning ses i innovationspolitiken som de viktigaste faktorerna för ekonomisk tillväxt och ökad sysselsättning. Teknisk Framsyn pekar på viktiga drivkrafter med förväntat stor betydelse för samhällsutvecklingen under den kommande 10 15 årsperioden. En drivkraft är att informationsteknologin skapar helt nya tillväxtbranscher som den genomgripande förändrar affärslogiken inom i stort sett alla etablerade områden. En annat drivkraft är att biovetenskaperna där har en stark vetenskaplig position skapar affärsmöjligheter som bättre borde kunna tas tillvara. Vidare ställer kombinationen av nya informationssystem, globaliserad marknad och miljömedvetande krav på tillverkningsmetoder som är effektiva, flexibla, resurssnåla och miljöanpassade. Det ökade intresset för miljöprestanda och hållbar utveckling hos konsumenter och marknadsaktörer öppnar nya affärsmöjligheter. 7.5.1 Prioriterade områden Verket för innovationssystem kommer att ha en viktig roll i utvecklingen av ett väl fungerande innovationssystem och en hållbar utveckling, nämligen att stödja forskning och utveckling för näringslivets och den offentliga sektorns utveckling, att medverka till att utveckla och effektivisera industriforskningsinstituten, att vidareutveckla resultaten från Teknisk Framsyn och att främja kunskapsöverföring mellan högskola och näringsliv och offentlig sektor. Näringslivets utveckling och internationella framgångar är nyckelfaktorer för ekonomiska tillväxt och välfärd. Det är därför av vikt att svensk forskning och utveckling har en sådan omfattning och inriktning att den kan fungera som bas för ett växande och konkurrenskraftigt kunskapsintensivt näringsliv. För att säkerställa näringslivets långsiktiga konkurrenskraft måste en svensk tillväxtpolitik fokusera på att skapa och förstärka attraktiva kunskapsmiljöer som kan dra till sig produktiva investeringar. pågår en ökad internationalisering av FoU- verksamheten. I den globala konkurrensen lokaliserar företagen sina verksamheter där de bästa förutsättningarna finns avseende forskningens omfattning, kvalitet och inriktning. Länders och regioners utbildning och forskning blir härigenom alltmer konkurrensutsatta. För att vara ett förstahandsalternativ för etablering av internationell FoU och tillverkning måste det offentliga FoU-systemet kunna tillgodose näringslivets behov av forskning och forskarutbildade. Det är angeläget att stimulera tillväxt med fokus på högteknologiskt, kunskapsintensivt och forskningsbaserat företagande. Vidare kräver ett gott innovationssklimat och en hållbar tillväxt effektiva transporter. Detta är särskilt viktigt i ett glesbefolkat land som som ligger i den europeiska periferin. Förutsättningar för ett hållbart arbetsliv som förenar tillväxt med goda och utvecklande arbetsvillkor bör förstärkas. Ett hållbart arbetsliv innebär att den enskilde ges förutsättningar till en säker arbetsmiljö, arbetsförhållanden som möjliggör utveckling i arbetet och ett livslångt lärande. Det gör att frågor som t. ex. berör arbetsorganisationen och lärande i arbetet en framträdande roll i myndigheten. Det är av största vikt att verket framhåller och befrämjar genusperspektivet i sina insatser. Vidare är det viktigt att ytterligare studera balansen mellan nedskärning av organisationers storlek och kortsiktiga vinster kontra organisationers innovationsförmåga och långsiktiga överlevnad. Strategiska, tillämpade och tvärvetenskapliga teknikområden bör förstärkas inom ramen för verkets verksamhet. Kunskaps- och forskningsstrategierna, Teknisk Framsyn samt medverkan från näringslivet bör ligga till grund för utveckling av verkets strategier. Det är viktigt att statens omfattande investeringar i forskning i högre grad kan bidra till näringslivets tillväxt och samhällets utveckling. Staten måste därför medverka till att företag och annan verksamhet kan tillgodogöra sig kunskapsutvecklingen. Det ligger en naturlig dynamik i samspelet utbildning forskning företagande näringspolitik , där målet i den regionala näringspolitiken måste framhållas, dvs. att stimulera en hållbar ekonomisk tillväxt som kan bidra till fler och växande företag och därmed ökad sysselsättning för både kvinnor och män. Huvudsyftet med de regionala tillväxtavtalen är att bidra till hållbar tillväxt som utmärks av ekologisk hållbarhet och jämställdhet. Ett fortsatt och ökat samspel mellan högskolevärlden, näringslivet och offentlig sektor är nödvändigt för att forskningen skall svara mot samhällets behov. En viktig uppgift är att utveckla former för FoU- samverkan och kunskapsförmedling som utgår från samhällets skiftande behov, med syfte att åstadkomma ett konkurrenskraftigt FoU-system. Verkets för innovationssystem verksamhet skall bl.a. svara mot behov inom strategiska områden såsom bioteknik, informationsteknik, materialteknik och hållbar utveckling. Dessa strategiska områden beskrivs närmare i det följande. Myndighetens verksamhet skall på motsvarande sätt också svara mot behov inom transport- och kommunikationssektorn och arbetslivet. Dessa delar av verksamheten utvecklas under avsnitten 10.10.1. Transportforskning respektive 10.10.3. Bioteknik Svensk forskning inom det biovetenskapliga området har en mycket stark internationell position. Denna starka och snabbt växande kunskapsbas ger landet en potential för nya kommersiella tillämpningar inom en mängd områden. Detta gäller de kunskapsintensiva företag som leder utvecklingen, oftast i samarbete med universitet och högskolor, men även hos de potentiella avnämare av den kunskap, kompetens, tjänster och produkter som tas fram. Dessa avnämare finns inom svenska basnäringar som skogsindustri, livsmedelsindustri, kemiindustri och jordbruk, inom miljöområdet samt även inom tjänstesektorn t.ex. vårdområdet. Utveckling av framtidens tjänster och produkter kommer dock att kräva ett stort inslag av tvärvetenskap och insatser från skilda kompetensområden. Verket för innovationssystem har en central uppgift i att undanröja hindren och skapa förutsättningar för en vidare utveckling och ökade industriella tillämpningar av biovetenskap och bioteknik. Myndighetens insatser skall bidra till att skapa miljöer och samarbeten som tillvaratar den potential som finns inom landet. Detta kan ske genom utökade programsatsningar och tillskapande av nya kompetenscentra där krav ställs på tvärvetenskapliga forskningsmiljöer kopplade till möjliga exploatörer inom områden som exempelvis biomedicin, kost hälsa, biomaterial och bioprocesser. Verket för innovationssystem har även en viktig roll i att stödja satsningar på tidiga idéer och embryon till produkter samt att initiera nyskapande tvärvetenskapliga projekt som kan demonstrera potentialen inom bioteknikområdet och öppna vägar för exploatering. Myndigheten bör även initiera forskning och förmedla kunskap kring frågor som berör och kan utgöra hinder för industriell exploatering i den pågående debatten kring bioteknikens möjligheter och risker. Nära samverkan med övriga forskningsfinansiärer är en viktig förutsättning för ett framgångsrikt arbete och optimal användning av satsade resurser. Informationsteknik Området informations- och kommunikationssystem utvecklas i snabb takt och i växer IT-sektorn kraftigt. Stora delar av vårt samhälle genomsyras av IT-användning och stora framtida möjligheter finns att ytterligare öka användningen. För att realisera dessa möjligheter finns det behov av uthålliga satsningar på såväl grundläggande som tillämpad IT-forskning. Det krävs forskning som stödjer en bred och kvalificerad IT-användning i arbetsliv och samhälle. Vidare är det angeläget att forskarutbildningen inom IT ökar för att kunna möta både en ökad efterfrågan från industrin och behovet av disputerad personal inom högskolans IT-utbildningar. En viktig roll för Verket för innovationssystem är att i samverkan med andra myndigheter ansvara för den tillämpade IT-forskningen. Verket för innovationssystem bör upprätthålla de nära kontakter med näringslivet som åstadkommits genom IT-inriktade kompetenscentra och industriforskningsinstitut och härigenom stärka IT-forskning riktad mot näringslivets nuvarande och kommande behov. En fortsatt satsning på kompetenscentra och stöd till de industriforskningsinstitut som är inriktade mot IT utvecklar kontakterna mellan den forskningsintensiva IT-industrin och den akademiska forskningen. , Invest in (), () och och kompetensutveckling () har gemensamt föreslagit en ny nationell strategi på mikroelektronik-, elektronik- och närliggande IT-områden. Syftet är att stärka basen för svensk industri inom IT och elektronikområdena. Verket för innovationssystem bör genomföra en revidering av den föreliggande strategin och integrera den i tillämpliga delar i sin verksamhet i samverkan med andra aktörer. a. kan nya samverkansformer prövas. med den allt större IT-användningen inom samhällets alla sektorer ökar också behovet att förstå vilka konsekvenser detta får för medborgarna såväl privat som i arbetslivet. Forskning om IT-samhällets sociala aspekter, medborgarnas tillgänglighet och hur IT påverkar samhällsekonomin har studerats inom KFB:s IT-program. Dessa frågor blir än viktigare under den snabba IT-utveckling som äger rum. Det är viktigt att verket stöder sådan forskning. Verket för innovationssystem har ett särskilt ansvar att utveckla IT:s tillämpningar. Prioriterade områden är bland andra telekommunikation och nätverksteknik inklusive säkerhet och integritet, hårdvaruutveckling, programvaruteknik, systemteknik, IT-baserade tjänster, hantering av informationsinnehåll samt arbetslivet och den nya tekniken. Materialteknik Framställning av material är en traditionell svensk styrkefaktor. Nya material har t.ex. givit svensk metallindustri konkurrensfördelar gentemot andra länder. Materialteknik är ett strategiskt område under snabb utveckling, men i många fall saknas kunskap om industriell användning av nya material. Det finns en potential för att avancerade material i ännu högre utsträckning än som sker kan utnyttjas som konkurrensfördel inom svensk tillverkande industri. För att detta skall ske behöver nödvändig kunskap om industriell användning av materialen göras tillgänglig för industrin. De stora företagen har ofta en långvarig tradition att samverka med högskolor och institut, men många små och medelstora företag har svårt att tillgodogöra sig uppbyggd kunskap. Aktivt nätverksbyggande och implementering av ny materialteknik i små och medelstora företag i samverkan med högskola, institut och stora företag bör därför stå i fokus för Verkets för innovationssystem insatser inom området. Hållbar utveckling Fokuseringen mot en uthållig utveckling och ökad miljöanpassning av processer och produkter innebär nya och ökade krav på företagen. Men öppnas nya affärsmöjligheter för de företag som svarar mot miljökraven. Den ökande efterfrågan på miljöanpassade produkter är en faktor av stor strategisk betydelse för näringslivet. Svenskt näringsliv har ett gott utgångsläge men mycket återstår ännu att göra i flera branscher och för att stödja små och medelstora företag (SMF) i det miljörelaterade arbetet. För detta behövs ny kompetens om hur miljöhänsyn och ändrade marknadsförutsättningar kan integreras i produkt- och teknikutveckling. Genom fokuserade utvecklingsinsatser kan nya marknader exploateras. Framtida satsningar på området uthållig utveckling, i vilken Verket för innovationssystem har en viktig roll, bör ske på flera samspelande områden. Satsningarna bör inriktas på att bidra till teknikutveckling samt förstärka insatser för teknik- och kompetensförsörjning till näringslivet, via system och nätverk, inte minst tvärdisciplinära. Det är i detta sammanhang av vikt att särskilt stödja små och medelstora företags behov av teknik/kompetens. Insatser behövs även för att stärka innovationssystem inom områden där har komparativa fördelar och särskilt goda förutsättningar att bli konkurrenskraftigt på internationella marknader, till exempel material och produkter från förnyelsebara råvaror. Hållbar utveckling innebär även att myndigheten bland annat skall bygga på samspelet mellan goda arbetsförhållanden, produktivitet och tillväxt samt bygga vidare på befintlig kunskap genom att stödja forskning och utveckling för effektiva och flexibla företagsmodeller med inslag av modernt ledarskap och förändringsarbete. Däri ligger också kunskap om betydelsen av anställdas delaktighet i utveckling av verksamheter och förebyggande arbete för att minska stress, överbelastning och annan ohälsa. Design och formgivning är viktiga element vid utformning av produkter och tjänster. Val av material, tillverkningssätt och gestaltning har ofta stor betydelse. Utveckling av mer hållbara produkter och tjänster kräver särskilda forskningsinsatser med fokus på design och ekologi. Det handlar om insatser av tvärvetenskaplig natur inom såväl humanistiska och konstnärliga som tekniska och naturvetenskapliga discipliner. Designområdet har betydande kopplingar till den behovsstyrda forskningen. Verket för innovationssystem ges möjlighet att inom ramen för sin verksamhet göra insatser inom dessa områden. Program för samverkan mellan forskare och företag antal större långsiktiga program för samverkan mellan forskare och företag kommer att få sin finansiering genom Verket för innovationssystem som också svarar för fortlöpande granskning och utvärdering. Bland dessa märks särskilt , IT i Verkstadsindustrin, Programmet för Fordonsteknisk forskning och Nationella flygtekniska forskningsprogrammet. är ett relativt nytt sätt att organisera och genomföra långsiktiga och integrerade forskningssamarbeten mellan högskolor och företag för parternas gemensamma utbyte. Kännetecknande för arbetssättet är att företagen deltar aktivt både i forskningen och i ledningen och styrningen av varje centrum och dess forskningsprogram. Näringslivets engagemang utgör programmets främsta styrka både i en nationell och en internationell jämförelse. Det leder till att forskningen inriktas på nya, industrirelevanta och vetenskapligt utmanande problemställningar. Det gör också att nya nätverk etableras mellan högskolor och företag och att rön och resultat från forskningen snabbt kan tillvaratas och tillämpas i företagen. De första kompetenscentrumen tillkom . Programmet har sedan vidareutvecklats och breddats så att det finns 28 vid 8 universitet och tekniska högskolor. Ca 220 företag deltar varav utgörs av små och medelstora företag. 5 centrum finansieras av med . engagemang uppgår till . Ett finansieras med en tredjedel vardera av /, medverkande företag och lärosätet. En genomförd internationell utvärdering ger mycket goda omdömen när det gäller vetenskaplig nivå och lyfter också fram det starka industriella engagemanget. IT i Verkstadsindustrin har drivits som ett förberedande forskningsprogram för att förstärka hittillsvarande satsningar och för att lägga grunden för ett större och mer varaktigt program och framåt. IT i verkstadsindustrin har nått långt i att föra samman forskare från högskola, institut och industri i en serie industriellt målinriktade projekt, där resultaten givit betydande effekter i industrins arbetssätt. Tvärvetenskapliga forskargrupperingar har prioriterats vilket också givit forskarna möjligheter att arbeta med nya problemställningar i nya konstellationer. IT i Verkstadsindustrin koncentrerades från början till . Under innevarande år har styrgruppen haft till uppgift att förbereda ett breddat deltagande från högskolor och företag. Programmet har utvärderats av internationella utvärderare och därvid fått mycket goda omdömen. Utvärderarna har särskilt framhållit värdet av den nära kontakten mellan industrin och forskningsutförarna. För att få det nödvändiga samspelet till stånd krävs att projekten är tillräckligt omfattande för att de skall ha utrymme för forskare med olika bakgrund. Dessutom måste projekttiden vara tillräckligt lång för att man skall hinna bygga upp ett förtroendefullt samarbete. Erfarenheterna har visat att projekten bör ha en varaktighet . IT i Verkstadsindustrin har försökt skapa projektgrupperingar vilka har täckt flera discipliner och har dessutom inrymt mera implementeringsinriktade forskare från institut. Den kompetens- och erfarenhetsprofil som projekten givit har också gjort att resultaten är tillämpbara för mindre företag även om forskningen i de flesta fall skett i samverkan med de större. Programmet för Fordonsteknisk forskning syftande bl.a. till utveckling av den fordonstekniska forskningen vid universitet och högskolor startades . Programmet har visat sig fungera som en katalysator för att förbättra rekryteringsbasen för landets fordonsindustri. De första forskarna som utbildats inom ramen för programmet har kunnat anställas av de fordonstillverkande företagen. Eftersom forskningen genomförs gemensamt av högskolan och företagen har programmet medgivit ett dubbelriktat kunskapsflöde däremellan. Aktuella industriella problemställningar har därmed kunnat tydliggöras inom forskningen och forskarutbildningen. Programmet har utvärderats med mycket positiva omdömen. En viktig egenskap hos forskningsprogrammet har varit det faktum att underleverantörerna som till stor del utgörs av små och medelstora företag, efter nu är mycket aktiva deltagare i programmet. Enligt fordonskomponentgruppen ger detta en kraftigt stärkt konkurrensposition vilket gör det möjligt för de deltagande företagen att nå försäljningsframgångar även utanför gränser. De deltagande företagen framhåller att programmet är mycket viktigt för att de skall kunna förstärka sin kvalitetsnivå. Nuvarande fordonstekniska forskningsprogram har som slutår. Det finns redan nu planer att besluta om en fortsättning 2004. Statens andel av FoU-programmet beräknas även för uppgå till ungefär oförändrat belopp, f.n. . Industrin förutsätts satsa minst motsvarande resurser. Nationella flygtekniska forskningsprogrammet finansieras gemensamt med försvarsforskning. Det redovisas närmare under avsnitt 10.4.2 7.6 Övriga betydande forskningsfinansiärer 7.6.1 Internationellt utvecklingssamarbete Sida (SAREC) Sida:s avdelning för forskningssamarbete, SAREC, finansierar och förmedlar svenska resurser för utvecklingsforskning. Denna verksamhet har ökat kraftigt i omfattning , från anvisade till beräknade . av Sida:s anslag för forskningssamarbete går till u- landsforskning i . Svenska forskare medverkar dessutom som samarbetspart inom andra program som stärker forskningskapacitet via stöd till utveckling av universitet, forskningsinstitut och forskningsråd.