prop · GP031d5 · 2001-09-20 00:00:00 — Regeringsrätten har uppnått ett av uppsatta mål för medianåldern för avgjorda mål och i övrigt förbättrat resultatet. Verksamhetsmålen har uppnåtts beträffande andelen mål äldre än tillhöriga måltypen övriga mål. Beträffande resterande mål har resultatet försämrats. De verksamhetsmål som regeringen fastställt för tingsrätterna, länsrätterna, hovrätterna och kammarrätterna beträffande medianåldern för avgjorda mål har uppfyllts för socialförsäkringsmål vid länsrätterna och dispensfrågan i kammarrätterna. Tingsrätterna, hovrätterna och länsrätterna ligger väldigt nära uppsatta verksamhetsmål i övrigt. I fråga om medianåldern för skattemål och socialförsäkringsmål vid kammarrätterna är det större skillnad mellan verksamhetsmål och resultat. Avseende verksamhetsmålen för högsta andelen äldre balanserade mål har dessa uppfyllts av tingsrätterna för FT-målen och av hovrätterna för tvistemål äldre än . I övrigt ligger tingsrätterna, hovrätterna och länsrätterna förhållandevis nära uppsatta mål. Däremot är det större avvikelser mellan verksamhetsmålen för balanserna och resultaten vid kammarrätterna. Vid en jämförelse med resultatet för så kan det konstateras att länsrätterna och kammarrätterna har förbättrat resultatet avsevärt. Ar- betsläget vid framförallt kammarrätterna är emellertid fortfarande ansträngt. En annan aspekt är att det överlag föreligger stora skillnader mellan de enskilda domstolarnas resultat. Det är viktigt att arbetet med balanserna fortsätter och att särskilt kammarrätternas arbetssituation kommer i fokus. I den delen bör noteras att avarbetning av balanser med gamla mål tenderar att medföra en höjd medianålder på avgjorda mål. Inom en överskådlig framtid bör emellertid arbetssituationen kunna förbättras. har i princip uppfyllt samtliga sina mål. Regeringsrätten har uppfyllt målen för medianåldern för avgjorda skattemål och för andelen balanserade övriga mål äldre än . Resterande mål har inte uppfyllts. Sammantaget får domstolarna anses ha uppfyllt målet att avgöra mål och ärenden på ett rättssäkert sätt. Domstolarna kan dock, mot bakgrund av föreliggande variationer mellan enskilda domstolar och arbetsläget i kammarrätterna, inte anses helt ha uppfyllt målet att avgöra mål och ärenden på ett effektivt sätt. Enligt regeringens bedömning är resursförstärkningar som domstolarna också erhållit inte tillräckliga för att avhjälpa dessa problem, utan det är också nödvändigt med fortsatta förändringar av organisation, arbetsformer och regelverk. Det utvecklingsarbete som påbörjat tillsammans med domstolarna måste därför ges goda förutsättningar att bedrivas vidare med kraft. har och haft regeringens uppdrag att granska om mål och ärenden i domstolarna har ökat i svårighet och komplexitet . I sina slutsatser anför , vad avser tingsrätterna, att såväl brottmålen som tvistemålen blivit svårare och mer komplexa. Antalet inkomna mål har minskat som förhandlingstiderna har ökat. En anledning till ökningen av förhandlingstiderna är förändringar i målstockens sammansättning (andelen stora mål har ökat) och en ökad argumentering i målen. Därutöver tvingas tingsrätterna att pröva allt fler frågor under rättegången i form av särskilt uppsatta beslut. Även i hovrätterna bedöms målens svårighetsgrad och komplexitet ha ökat, vilket bl.a. följer av att förhandlingstiderna har ökat. Vad avser länsrätterna har antalet måltyper ökat och ett antal lagändringar, bl.a. beträffande taxering, körkort, psykiatrisk vård och socialförsäkringarna påverkat måltillströmningen. Mål av masskaraktär och mål som kan avgöras av en domare har minskat. Inslaget av muntliga förhandlingar har ökat och ombud förekommer oftare. Sammantaget görs bedömningen att det genomsnittliga målet har blivit svårare och mer arbetskrävande. Kammarrätternas arbetsbelastning bedöms i stort sett vara , även om skattemålen blivit mer arbetskrävande. Resultatet visar att en fortsatt satsning på avarbetning av balanser, främst i förvaltningsdomstolarna, tillsammans med ett fortsatt reformarbete kommer att få genomslag när det 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 gäller genomströmningstiderna och balansernas åldersstruktur i domstolarna, vilket i förlängningen leder till ett för medborgarna mer effektivt och rättssäkert domstolsväsende. Vidare visar granskning av målens svårighetsgrad och komplexitet på ett fortsatt behov av reformarbete. Som nämnts inledningsvis var som regeringen fastställde verksamhetsmål för domstolarna. I årsredovisningen framhålls att denna form av mål och resultatstyrning i huvudsak uppfattats positivt av domstolarna själva. Det finns också ett intresse i domstolarna av att verksamhetsmålen utvecklas ytterligare. Regeringen ser verksamhetsmålen främst som ett uttryck för medborgarperspektivet i reformarbetet. Syftet är att söka nå mål som från olika utgångspunkter framstår som rimliga men som kan fungera som en modell för uppföljning av de resultat som reformarbetet syftar till. Arbetet med denna form av verksamhetsmål är ännu i sin linda. I regleringsbrevet utvecklades verksamhetsmålen i förhållande till målen för . Regeringen avser att i det fortsatta budgetarbetet återkomma till verksamhetsmålen och överväga i vilken omfattning dessa bör förändras. Diagram 4.2 Tingsrätternas målutveckling 19982000 Lagändringar har skett som påverkat antalet inkomna mål, bl.a. utvidgade möjligheter till strafföreläggande, ändringar i familjelagstiftningen och i rättshjälpslagen. Vidare har arbetet i tingsrätterna präglats av förbere- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 delser och planering inför omorganisationen av inskrivningsmyndigheterna och bouppteckningsverksamheten. Personalstyrkan har minskat med drygt 120 personer eller med . Minskningen är främst hänförlig till den icke rättsutbildade personalen. Som framgår av diagrammet har det totala antalet inkomna mål ökat något . Detta är ett trendbrott eftersom det är första gången som antalet inkomna mål har ökat. Antalet avgjorda har minskat medan antalet mål i balans har ökat något. Samtliga förändringar är emellertid att betrakta som närmast marginella. Tvistemålen utgör drygt inkomna respektive avgjorda mål. Det finns emellertid skillnader mellan tillströmningen av tvistemål och brottmål. Antalet inkomna brottmål ökade med drygt 2 100 mål. Det är s.k. övriga brottmål som ökat medan brottmål som kan avgöras med en notarie som ordförande har minskat. Ökningen beror sannolikt på en ökad aktivitet hos polis- och åklagarmyndigheterna. Antalet avgjorda brottmål har minskat om än högst marginellt. Såväl inkomna som avgjorda tvistemål har fortsatt att minska . Minskningen av antalet inkomna tvistemål hänför sig huvudsakligen till de s.k. FT målen, dvs. mål där yrkat belopp ej överstiger ett halvt basbelopp och där målet alltid avgörs av en ensam domare. Antalet ordinära tvistemål har varit oförändrat. Att antalet FT mål har minskat har delvis sin förklaring i att färre antal fordringsmål har överlämnats från kronofogdemyndigheterna. har särskilda medel avdelats för att stödja tingsrätter som haft besvärliga målbalanser. Enligt har tillskottet av extraresurser givit ett bra resultat och att antalet balanserade tvistemål har minskat. Även åldersstrukturen på balanserade mål främst tvistemål Detta har lett till att omloppstiden ökat något . har domstolarna redovisat andelen balanserade mål där handläggningen är beroende av omständigheter som står utanför domstolarnas kontroll. Av balanserade tvistemål utgör denna andel . Motsvarande siffra för brottmålen var . Antalet inkomna mål till miljödomstolarna har ökat betydligt , från 987 till 1 471 stycken mål. Bidragande orsak härtill är att ett stort antal mål anhängiggjordes enligt äldre reg- ler före den nya ikraftträdande . Utvecklingen kan därför delvis ses som en återhämtning till en tidigare nivå. En annan orsak till målökningen är att den nya innefattar en skärpning av regelverket beträffande miljöfarlig verksamhet, vilket också lett till en ökning av antalet inkomna mål. Antalet inkomna mål torde rätt väl återspegla kommande målnivå vid miljödomstolarna. Dock kommer med all sannolikhet en ökning att ske beträffande vattenmålen. Antalet inkomna mål om vattenverksamhet ligger avsevärt under genomsnittet för vattenmål , något som inte motsvaras av någon nedgång i aktiviteterna i samhället. Av den tid som lades ner på mål och ärenden vid tingsrätterna åtgick cirka en fjärdedel av tiden till ärenden. Kategorin ärenden består av ärenden till inskrivningsmyndigheterna (IM), konkurser, allmänna domstolsärenden samt bouppteckningsärenden. Sammantaget kom det in mer än 1 130 000 sådana ärenden . Den största gruppen utgörs av fastighetsinskrivningsärenden med drygt 840 000 ärenden. Regeringen gör den bedömningen att arbetsläget i stort sett är oförändrat för tingsrätterna. Med beaktande av det intensiva reformarbete som tyngt verksamheten är resultatet bra. Diagram 4.3 Hovrätternas målutveckling 19982000 Antalet inkomna, avgjorda och balanserade mål hos hovrätterna har fortsatt att minska under Minskningen speglar i allt väsentligt måltillströmningen i tingsrätterna. har antalet anställda i hovrätterna minskat med av den totala personalstyrkan. Det är främst antalet icke ordinarie domare som har minskat. Samtliga hovrätter har påbörjat eller förberett en försöksverksamhet med nya arbetsformer. Avsikten är att effektivisera arbetet bl.a. genom att arbeta med större avdelningar och att utveckla beredningsstödet för de ordinarie hovrättsdomarna. Försöksverksamheten har krävt en del resurser för planering och genomförande. Någon rationalisering av verksamheten till följd av försöksverksamheten har därför inte kunnat realiseras . Det finns i målstatistiken ett antal indikatorer som kan ge information om hur den samlade arbetsbelastningen har utvecklats, exempelvis förekomsten av tolkar, andelen mål som avgjorts efter huvudförhandling, andelen mål som omfattas av prövningstillstånd och förhandlingstiden i tvistemål. Dessa indikatorer uppvisar emellertid inte några större förändringar. Däremot har den genomsnittliga förhandlingstiden i brottmål ökat. Antalet brottmål med betydligt längre förhandlingstid än genomsnittet (fler än ) har, efter en minskning , ökat med 50 till 167 . Den totala förhandlingstiden i hovrätterna har ökat med från knappt 18 000 . Det är endast förhandlingstiden i brottmål som har ökat. Antalet avgjorda mål i hovrätterna har minskat med men från arbetsbelastningssynpunkt uppvägs detta av att brottmålen har blivit mer arbetskrävande. Ökningen av den totala förhandlingstiden tyder på detta. Antalet balanserade tvistemål vid hovrätterna har minskat . Andelen avgjorda tvistemål (utom gemensamma ansökningar om äktenskapsskillnad) och fastighetsmål i tingsrätterna som överklagats till hovrätt har varierat mellan 6,7 och . Motsvarande uppgift för brottmål har varierat mellan 12,8 och . Ändringsfrekvensen beträffande tvistemålen var 23, 25 respektive . Motsvarande ändringsfrekvens för brottmål var 31, 33 respektive . Såväl andelen överklagade mål till hovrätterna som andelen underrättsavgöranden som ändrats 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 av hovrätten har sålunda varit i huvudsak oförändrad . har domstolarna redovisat antalet balanserade mål där handläggningen är beroende av omständigheter som står utanför domstolarnas kontroll. Beträffande hovrätterna är det ett förhållandevis litet antal mål som kan hänföras till den kategorin. Den samlade arbetsbelastningen i hovrätterna bedöms ha varit minst lika stor som . Sammantaget gör regeringen den bedömningen att hovrätterna har visat ett bra resultat. Diagram 4.4 Högsta domstolens målutveckling 19982000 H ögsta dom stolen Ökningen av antalet inkomna mål till övergick i en målminskning på 600 mål vilket innebär en minskning . Till viss del (ca 150 mål) sammanhänger målminskningen med att vissa inkomna skrivelser i större utsträckning än tidigare handläggs som administrativa ärenden i stället för som mål. Antalet avgjorda mål har också minskat men i mindre grad än antalet inkomna. Minskningen är delvis en följd av ordningen för handläggningen av nämnda skrivelser. Domstolen har minskat målbalansen med ca 300 mål eller med . Andelen avgjorda tvistemål i hovrätterna som överklagats till har varit . Motsvarande andel för brottmål var . Överklagandefrekvensen till i tvistemål och brottmål har sålunda varit i stort sett oförändrad . Av antalet avgjorda mål meddelades prövningstillstånd i 122 mål. Såväl antalet som andelen mål i vilka prövningstillstånd lämnats har minskat . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Personalstyrkan har minskat med fyra personer eller med . Diagram 4.5 Länsrätternas målutveckling 19982000 Som framgår av diagrammet har antalet inkomna mål minskat med . Minskningen under är också till stor del en följd av de ändringar i socialtjänstlagen som genomfördes . har antalet avgjorda mål minskat med . Minskningen med närmare 19 000 avgjorda mål beror delvis på att antalet förhållandevis enkla mål minskat. Detta visar sig bl.a. genom att antalet mål där notarier fungerat som rättens ordförande vid avgörandet minskat. Den fortsatta satsningen på att minska balanserna av äldre skatte- och socialförsäkringsmål har även tagit stora resurser i anspråk, vilket resulterat i minskad avverkning av andra måltyper. Balanserna vid länsrätterna har minskat kraftigt och åldersstrukturen har förbättrats betydligt. En bidragande orsak till det förbättrade balansläget är den vikande måltillströmningen, den ökade satsningen på att avarbeta äldre mål samt samarbetet mellan vissa länsrätter. har personalstyrkan minskat med 40 personer eller med . Åtskilliga domstolar har inlett försök med nya arbetsformer, exempelvis med arbetslag men också med olika former av samarbete mellan en- En stor del av målen i förvaltningsdomstolarna är av förturskaraktär medan en stor målgrupp som exempelvis skattemål inte är det. Det är därför av särskilt intresse att finna arbetsformer som så långt som möjligt möjliggör att förtursmål handläggs med erforderlig skyndsamhet utan att handläggningen av andra mål fördröjs. Såvitt erfarit är erfarenheterna mycket goda av de nya arbetsformer som prövas. har domstolarna redovisat antalet balanserade mål där handläggningen är beroende av omständigheter som står utanför domstolarnas kontroll. Beträffande skattemålen är andelen . Såvitt avser socialförsäkringsmålen är motsvarande andel . Länsrätterna har gjort ett bra resultat. Årets resultat ger vid handen att genomströmningstiderna och balansläget vid länsrätterna kommer att kunna förbättras ytterligare. Diagram 4.6 Kammarrätternas målutveckling 19982000 Tendensen med ett minskat antal inkommande mål håller i sig. har det kommit in cirka 2 000 färre mål än under föregående år. Det är framförallt skattemål och mål enligt socialtjänstlagen som har blivit färre. Däremot har antalet mål enligt psykiatrilagstiftningen och tvångsvårdslagstiftningen ökat. Personalstyrkan har i stort sett varit oförändrad. Även antalet avgjorda mål har minskat. Minskningen är förhållandevis liten, . Antalet avgjorda skattemål har emellertid ökat med . Kammarrätternas samlade målbalans har minskat något . strukturen på balanserna förbättrats med undantag för andelen balanserade skattemål äldre än . finns dock många äldre mål kvar i balans. Åldersstrukturen på balanserade mål varierar mellan kammarrätterna. Av samtliga avgjorda mål i länsrätterna överklagades till kammarrätterna. har av de avgjorda skattemålen överklagats till kammarrätt. Denna nivå innebär också att överklagandefrekvensen i skattemål fortsätter att stiga. En förklaring härtill kan vara länsrätternas insatser för att nedbringa sina balanser av äldre och tyngre skattemål. Av samtliga mål som kammarrätterna avgjorde i sak skedde ändring i av målen. Nivån är därmed i stort sett oförändrad i förhållande till 1999 och 1998. Om ändringsfrekvensen ställs i relation till samtliga mål som kammarrätterna avgjorde , dvs. inklusive mål där prövningstillstånd inte meddelades sjunker ändringsfrekvensen till . har domstolarna redovisat antalet balanserade mål där handläggningen är beroende av omständigheter som står utanför domstolarnas kontroll. Andelen skattemål uppgår till av det totala antalet balanserade skattemål. Motsvarande siffra för socialförsäkringsmålen är . Kammarrätterna har minskat målbalanserna och också förbättrat ålderstrukturen på dessa. Tendensen är således positiv men resultatet är inte tillfredsställande. Diagram 4.7 Regeringsrättens målutveckling 19982000 Antalet inkomna mål till Regeringsrätten är så gott som oförändrat i förhållande till 1999. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 let inkomna skattemål har ökat något vilket fått till följd att andelen skattemål också har ökat. avgjorde Regeringsrätten fler mål än . En markant ökning skedde av antalet avgjorda skattemål. Antalet balanserade mål minskade . Antalet balanserade mål motsvarar emellertid antalet inkomna mål. Därtill kommer att det totala antalet balanserade mål äldre än har ökat med 463 mål eller . Det är särskilt antalet balanserade skattemål men även socialförsäkringsmål som ökat. Personalstyrkan har i stort sett varit oförändrad. I förhållande till uppvisar överklagandefrekvensen inga stora förändringar. Av kammarrätternas samtliga avgjorda mål överklagades till Regeringsrätten. För skattemålens del är överklagandefrekvensen och även denna nivå ligger kvar på ungefär samma nivå som föregående . Socialförsäkringsmålen uppvisar inte heller några stora förändringar mellan åren. Dessa mål överklagas i av samtliga avgjorda mål i kammarrätterna. Dock kan man notera att dessa mål överklagas i något högre utsträckning än det genomsnittliga målet i kammarrätterna. Personalförsörjning, kompetensutveckling m.m. Medeltalet anställda inom domstolsväsendet uppgick till 5 256 vilket innebär en minskning med närmare 200 personer. Minskningen har framförallt skett genom att anställningar som blivit lediga i underrätterna inte blivit återbesatta. Medelåldern bland domstolschefer är . Me- delåldern bland ordinarie domare i övrigt är . För övriga personalgrupper är medelåldern . Den största åldersgruppen inom domstolsväsendet återfinns i intervallet . Könsfördelningen är alltjämt ojämn mellan personalkategorierna. Bland de ordinarie domarna, inklusive domstolschefer och chefsdomare, är männen i klar majoritet. I kategorierna icke ordinarie domare och notarier är kvinnorna i majoritet. I kategorin övrig personal är kvinnorna är i klar majoritet. Rekryteringen av unga jurister till domarbanan är ett problem. Därtill är domstolsväsendets förmåga att också behålla denna arbetskraft ett problem. Som nämnts skall domarrollen renodlas. Detta ställer särskilda krav vid rekryteringen men föranleder särskilda insatser också 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 för andra personalkategorier vid domstolarna. En grundläggande förutsättning för att kunna rekrytera personer med hög kompetens är att arbetsvillkoren blir attraktiva. Regeringen har givit i uppdrag åt en särskild utredare att genomföra en översyn av rekryteringen av ordinarie domare. Utredaren skall lämna förslag till förändringar som innebär att domstolarna kan rekrytera domare som tillhör de skickligaste juristerna i landet. har intensifierat jämställdhetsarbetet. En projektgrupp som består av män och kvinnor i olika funktioner vid såväl allmän domstol som förvaltningsdomstol har bildats. Målsättningen med gruppens arbete är att ta fram ett konkret handlingsprogram för hur jämställdhetsarbetet fortsättningsvis skall bedrivas i domstolsväsendet. Olika utbildningsinsatser har gjorts för att medvetandegöra de anställda i domstolsväsendet om jämställdhetsproblematiken. En särskild fråga i detta sammanhang är chefsrekryteringen. Den övervägande majoriteten domstolschefer och chefsdomare är män. Det är emellertid förhållandevis få kvinnor som över huvud taget söker anställning som chef. utlystes 16 chefsbefattningar. Av sammanlagt 86 sökanden var 15 kvinnor. tillsattes 11 befattningar. Av dessa tillsattes fyra befattningar med kvinnor. En viktig del i jämställdhetsarbetet är således att föreslå åtgärder som uppmuntrar kvinnor att söka chefsanställningar. I detta sammanhang bör också uppmärksammas att kvinnor är i majoritet bland de yngre domarna. Detta är i sig en faktor som bör, kanske , leda till att betydligt fler kvinnor utnämns till chefsbefattningar än vad som sker . Det årliga utbildningsprogrammet med kurser, seminarier och utbildningsdagar för olika personalkategorier har i stort sett genomförts som planerat. Den nya utbildningsplanen har mottagits mycket positivt av berörda personalkategorier. Baskurser och grundkurser för nyutnämnda ordinarie domare har genomförts och påbörjas motsvarande kurser för nyanställd kanslipersonal. Den s.k. återkommande utbildningen, en veckas utbildning , har genomförts för ordinarie domare i allmän dom- stol och allmän förvaltningsdomstol vid totalt 16 tillfällen och för föredragande i länsrätt . En särskild beredningssekreterarutbildning har arbetats fram. Två kurser har hållits varav en kurs var en pilotkurs. Erfarenheterna från utbildningen är goda och fler kurser planeras. Arbetet med att genomföra de förslag som lämnades i rapporten förbättrad domarutbildning bl.a. handledarutbildning för ordinarie domare i överrätt och underrätt, utökad teoretisk utbildning under samtliga moment i domarutbildningen samt om införande av en möjlighet för icke ordinarie domare att få mentorstöd, kommer att inledas . Utvecklingsprogrammet för domstolschefer i underrätt har slutförts. Genomförandet av utbildningsåtgärder i enlighet med den av tillsammans med domstolarna utarbetade planen för domstolsanställda pågår. Skyddet och säkerheten för de anställda Säkerhetsläget vid landets domstolar är i huvudsak tillfredsställande. Som regel finns aktuella säkerhetsplaner och personalen är informerad. Åtgärder har vidtagits för att höja säkerheten t.ex. genom ändrade rutiner, installation av larm, ombyggnation och utbildning. Där planer ännu inte har tagits fram, pågår arbetet som nödvändiga åtgärder vidtas. I ett begränsat antal fall kommer särskild säkerhetsuppföljning att ske. trädde vissa ändringar i lagen (1981:1064) om säkerhetskontroll i domstol i kraft. Ändringarna innebär att säkerhetskontroll under vissa förutsättningar kan genomföras vid tillträde till domstolens lokaler (allmän säkerhetskontroll) samt i samband med en enskild förhandling (speciell säkerhetskontroll). Det internationella arbetet berör i högsta grad också domstolsväsendet och arbetet bedrivs på alla plan och i olika former. Enskilda domare deltar i bl.a. seminarier, kommittéer och arbetsgrupper, exempelvis i regi. Intresset för det svenska domstolsväsendet är stort och utländska besök vid domstolarna blir allt vanligare. Utbildning är särskilt uppmärksammat. Nätverket består av de institut eller motsvarande som ansvarar för utbildning av domare inom EU:s medlemsstater. Hitintills har 16 sådana institut, däribland , undertecknat överenskommelsen. Med stöd av SIDA har utvecklingssamarbete med de baltiska staterna fortsatt . Samarbetet rör främst frågor om domstolsadministration. Det omfattande arbetet med ett nätverk mellan myndigheterna inom rättsväsendet har ytterligare förstärkts. Pågående projekt behandlar bl.a. förutsättningar för att ett bättre informationsflöde skall bli möjligt, exempelvis genom framtagande av en gemensam säkerhetspolicy, gemensamma begrepp och ett nytt system för kodning av brott. Rättsinformationssystemet togs i bruk . Det förs med hjälp av informationsteknik och skall finnas tillgängligt genom ett allmänt nätverk. är ansvarigt för att systemet innehåller uppgifter om vägledande avgöranden från domstolarna. Uppgifter om drygt 320 avgöranden har publicerats i systemet. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Personalstyrkan har minskat med . Arbetsläget har i övrigt har varit i stort sett Resultatet är tillfredsställande. skall snabbt och korrekt hantera rättshjälpsfrågor. Rättshjälpsärenden som inleds vid skall i genomsnitt vara beslutade .