prop · GP031d2 · 2001-09-20 00:00:00 — Förslag till statsbudget, finansplan m.m. .......................................................... Samhällsekonomi och finansförvaltning ........................... Skatt, tull och exekution................................................. Invandrare och flyktingar ................................................ Hälsovård, sjukvård och social omsorg ............................. Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp............... Ekonomisk trygghet vid ålderdom .................................... Ekonomisk trygghet för familj och barn............................ Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten ........................................... Utbildning och universitetsforskning................................ Kultur, medier, trossamfund och fritid............................. Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande ...... Regional utjämning och utveckling ................................ Allmän miljö- och naturvård.......................................... Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar ....... Allmänna bidrag till kommuner ....................................... Avgiften till Europeiska gemenskapen.............................. Tryck: Gotab, 2001 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Förslag till riksdagsbeslut....................................................................................... Statliga insatser inom politikområdet .................................................. Insatser utanför politikområdet ........................................................... Resultatbedömning för politikområdet ............................................... 46:1 Allmänna val .................................................................................. Politikområde Mediepolitik under utgiftsområde 17, Kultur, medier, trossamfund och fritid.......................................................................................... 27:3 Stöd till radio- och kassettidningar .............................................. 27:4 Radio- och ................................................................... 27:5 och TV...................................... Politikområde Samepolitik under utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar....................................................................................... 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Anslag som inte ingår i något politikområde ..................................................... och dess ombudsmän ......................................................... 90:2 ledamöter och partier m.m. ...................................... 90:4 ombudsmän, justitieombudsmännen....................... 90:1 Kungliga hov- och slottsstaten .................................................... 90:6 Stöd till politiska partier............................................................... 90:7 Expertgruppen för EU-frågor...................................................... 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet..................................................................... Härledning av nivån 20022004 ............................................................................... Utgiftsutvecklingen inom politikområdet............................................................... Härledning av nivån 20022004 ............................................................................... Härledning av nivån 20022004 ............................................................................... Härledning av nivån 20022004 ............................................................................... Härledning av nivån 20022004 ............................................................................. Härledning av nivån 20022004 ............................................................................... Härledning av nivån 20022004 ............................................................................... Härledning av nivån 20022004 ............................................................................... Härledning av nivån 20022004 ............................................................................... Utgiftsutveckling för anslag som inte ingår i något politikområde....................... Härledning av nivån 20022004 ............................................................................... 6.6 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden.............................................................. Låneram för riksdagsförvaltningen.......................................................................... Härledning av nivån 20022004 ............................................................................... Härledning av nivån 20022004 ............................................................................. Härledning av nivån 20022004 ............................................................................. Viss resultatinformation i ......................................................... Härledning av nivån 20022004 ............................................................................. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.godkänner vad regeringen föreslår om till- 2. för anvisar anslagen under fälligt distributionsstöd för utdelning av dagstidningar (avsnitt 4.1.2), utgiftsområde 1 , såvitt avser anslag som står till regeringens disposition, enligt följande uppställning: 3.godkänner förslaget till investeringsplan för riksdagsförvaltningen för perioden 2004 (avsnitt 6.7.2), 4.bemyndigar riksdagsförvaltningen att i fråga om ramanslaget 90:3 förvaltningskostnader ingå ekonomiska förpliktelser avseende reparationer på fastigheter som inklusive tidigare gjorda åtaganden innebär utgifter på högst (avsnitt 6.7.2), 5.bemyndigar riksdagsförvaltningen att för besluta om lån i för investeringar i fastigheter och tekniska anläggningar intill ett belopp av (avsnitt 6.7.2), 6.för anvisar anslagen under utgiftsområde 1 , såvitt avser anslag som är avsedda för eller dess myndigheter, enligt följande uppställning: 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 27:3 Stöd till radio- och kassettidningar Kungliga hov- och slottsstaten 90:2 ledamöter och partier m.m.1 90:6 Stöd till politiska partier 1 Anslag avsedda för eller dess myndigheter 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 I utgiftsområde 1 ingår politikområdet Demokrati och delar av politikområdet Mediepolitik som ingår i utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Budgetförslaget för anslagen 27:1 och , 27:2 Presstöd, 27:3 Stöd till radio- och kassettidningar, 27:4 Radio och TV- verket samt 27:5 och TV återfinns inom utgiftsområde 1 I utgiftsområdet ingår även del av politikområdet Samepolitik som ingår i utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar. Budgetförslaget för anslaget 45:1 återfinns inom utgiftsområde 1 . Vidare ingår i utgiftsområde 1 anslagen 90:1 Kungliga hov- och slottsstaten, 90:2 ledamöter och partier m.m, 90:3 förvaltningskostnader, 90:4 ombudsmän, justitieombudsmännen, 90:5 m.m, 90:6 Stöd till politiska partier, 90:7 Expertgruppen för EU-frågor. Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet Anslag som inte ingår i något politikområde2 Totalt för utgiftsområde 1 1Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen . 2Från och med ingår UD:s tidigare anslag 5:1 inom utg.omr.5 . 3Avser anslaget F1 Samarbete och utveckling inom . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Tabell 2.2 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Överföring till/från 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen . 2Inklusive slutjustering med anledning av de statliga avtalsförsäkringarna. En närmare beskrivning finns i tilläggsbudgeten i samband med budgetpropositionen, avsnitt 9.2. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Inom politikområdet ingår , Justitiekanslerns och Datainspektionens verksamheter. Vidare ingår utvecklingsarbetet Tid för demokrati och betalning av statens kostna- Tabell 3.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet der för valsedlar, valkuvert och annat valmatrial samt ersättningar till vissa myndigheter m.m. för biträde i samband med allmänna val. Ingår gör även tilldelningen av () till kommuner, landsting och kommunbibliotek. Totalt för politikområde Demokrati 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Målet för politikområdet är att folkstyrelsen skall värnas och fördjupas. Regeringens politik inriktas på att främja medborgarnas aktiva deltagande i de politiska beslutsprocesserna och i samhällslivet. Målet för verksamhetsområdet och deltagande är att medborgarnas deltagande i de allmänna valen och i övriga politiska processer skall öka. Vi- dare skall de allmänna valen och folkomröstningar genomföras med maximal tillförlitlighet och effektivitet. Politiken inriktas också på att stärka individens integritet och yttrandefrihet samt att verka för en rättssäker förvaltning. Målet för verksamhetsområdet , yttrandefrihet och en rättssäker förvaltning är att värna integriteten, yttrandefriheten samt rättssäkerheten i den offentliga verksamheten. Valdeltagandet i de allmänna valen 2002 skall öka. Förutsättningarna för medborgare, särskilt personer med utländsk bakgrund, funktionshindrade, arbetslösa, barn och ungdomar, att delta i demokratin skall förbättras. Jämställdheten inom politiken skall stärkas. Nedan presenteras en övergripande bild av politikens inriktning. avser regeringen att till överlämna en proposition om demokratifrågor och en skrivelse med en nationell handlingsplan för de mänskliga rättigheterna. Den svenska folkstyrelsen har genomgått stora förändringar. Bilden av demokratin är motsägelsefull. Deltagandet i den representativa demokratins inslag minskar; valdeltagandet minskar, antalet förtroendevalda minskar, likaså medlemskapet i de politiska partierna m.m. visar undersökningar att medborgarna har ett stort samhällsengagemang, goda kunskaper om samhällsfrågor och höga förväntningar på politiken. I och med EU-medlemskapet har en mer komplex flernivåstyrning utvecklats som bl.a. inneburit ändrade krav på de politiska institutionernas funktionssätt. Folkstyrelsen skall värnas och fördjupas Folkstyrelsen får aldrig tas för given, utan måste ständigt återerövras. Den representativa demokratin måste utvecklas, men även deltagandet utanför denna. Nya kanaler måste skapas för att säkra medborgarnas inflytande. Det är viktigt att demokratiarbetet på såväl , nationell som internationell nivå uppmuntras. Nya arenor måste skapas och nya instrument tas i bruk. Bland annat har informationstekniken en stor potential även inom detta område. Valdeltagandet i de allmänna valen 2002 skall öka. Ett lågt valdeltagande utgör ett hot mot en vital demokrati och kan innebära att legitimiteten av samhälleliga beslut ifrågasätts. Vidare skall antalet förtroendevalda i kommuner och landsting öka och deras arbetsförhållanden förbättras. En- ligt regeringen bör antalet förtroendevalda återgå till den nivå som gällde , vilket innebär en ökning med ca 10 000 personer. Det behövs dock även andra målsättningar. Regeringen avser att återkomma till med en proposition om demokratifrågor där en långsiktig inriktning presenteras. Respekten för de mänskliga rättigheterna är en grund för demokratin. Medvetandet och respekten för rättigheterna måste stärkas. Regeringen kommer att återkomma till med en skrivelse med en nationell handlingsplan för de mänskliga rättigheterna i . Stärka individens yttrandefrihet och integritet samt verka för en rättssäker förvaltning Yttrandefriheten är en central del av demokratin. Medborgarnas frihet att föra fram sina åsikter måste värnas. Den enskildes integritet får inte kränkas. I och med den snabba IT- utvecklingen accentueras integritetsfrågorna. Här har t.ex. Datainspektionen en viktig roll i sitt arbete med att se till att bl.a. personuppgiftslagen (1998:204) efterlevs. En rättssäker förvaltning är en förutsättning för en modern demokrati. Justitiekanslern har här en central uppgift i att värna rättssäkerheten och förbättra effektiviteten på den offentliga förvaltningens område. 3.5.1Statliga insatser inom politikområdet Nedan presenteras några av de viktigare insatserna inom politikområdet. Regeringen kommer att återkomma till med en utförligare beskrivning av genomförda och planerade insatser inom politikområdet. Under 20002002 genomförs ett långsiktigt utvecklingsarbete för folkstyrelsen Tid för demokrati. Avsikten med utvecklingsarbetet är att utveckla medborgarnas aktiva deltagande i de politiska beslutsprocesserna och i samhällslivet i övrigt. Vidare är avsikten att valdeltagandet skall öka. Ambitionen är att nå sådana grupper som vanligen inte nås i demokratiutvecklingsarbetet. En särskild demokratidelegation har tillsatts för att leda utvecklingsarbetet. Inom ramen för utvecklingsarbetet har det genomförts ett nationellt rådslag om demokrati och delaktighet. Rådslaget har varit kopplat till remissarbetet med (SB 1997:01) slutbetänkande En uthållig demokrati! (SOU 2000:1). En remissammanställning finns i rapporten för folkstyrelsen (Ds 2001:26). Under 20002002 utbetalas stöd för demokratiutveckling enligt förordningen (2000:648) om statliga projektbidrag för utvecklingsarbete för den svenska folkstyrelsen. utbetalades ca i projektbidrag. inleds firandet av 80- årsjubileet av den allmänna rösträtten. Jubileumsfirandet kommer att pågå fram till valet . En ny central valmyndighet har inrättats och valsystemet ses över För att stärka den centrala valorganisationen har det inrättats en ny myndighet, . Myndigheten, som placerats i kommun, har övertagit funktionen som central valmyndighet från . En proposition med förslag till bl.a. ändringar i vallagen (1997:157) överlämnas till . tillsattes författningsutredning (Ju 1999:13). Utredningen har genom tilläggsdirektiv fått i uppdrag att utreda bl.a. frågan om skilda valdagar samt vårval. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 skall redovisa dessa delar av uppdraget . För att genomföra ett Internetbaserat kårval i har regeringen beslutat om bidrag till studentkår. Vidare har regeringen givit Statskontoret i uppdrag att följa upp och utvärdera kårvalet. Den kommunala demokratin stärks och fördjupas lämnade (Ju 2000:03) sitt betänkande Att vara med på riktigt demokratiutveckling i kommuner och landsting (SOU 2001:48). I betänkandet lämnas ett antal förslag för att öka medborgarnas möjligheter till insyn och deltagande i den kommunala demokratin samt stärka den kommunala representativa demokratins funktionssätt och former. Betänkandet bereds inom och regeringen avser att återkomma i ärendet i samband med den proposition om demokratifrågor som regeringen avser att överlämna till . För att underlätta för staten, kommuner och landsting samt forskare att följa upp och utvärdera t.ex. organisationsförändringars effekter på demokrati och rättssäkerhet har regeringen givit Statskontoret i uppdrag att utveckla ett system för kontinuerlig uppföljning av kommunernas förändringsarbete. Uppdraget skall redovisas . slutfördes en utvärdering om inflytandeformer som kompletterar det formella demokratiska inflytandet i kommuner och landsting (Ökade möjligheter till brukarinflytande Ds 2001:34). Ärendet bereds inom och avses att behandlas i den aviserade propositionen om demokratifrågor. En nationell handlingsplan för mänskliga rättigheter utarbetas arbetar en arbetsgrupp med uppgift att föreslå en nationell handlingsplan för mänskliga rättigheter. Den nationella handlingsplanen avses att i form av en skrivelse lämnas till . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 för levande historia inrättas Som redovisas under utg.omr. 17 avsnitt 4.8 avser regeringen att inrätta en ny myndighet 2003 utifrån det initiativ som statsminister tog 1997 i form av informationssatsningen Levande historia. Myndighetens uppdrag skall vara att främja arbete med diskussion om och reflektion över demokrati, tolerans och mänskliga rättigheter i samtiden med utgångspunkt i Förintelsen. Verksamheten skall syfta till att stärka människors vilja att aktivt verka för alla människors lika värde. Den framtida myndigheten kan spela en roll när det gäller insatser som kommer att presenteras i den ovan nämnda nationella handlingsplanen för de mänskliga rättigheterna. Under 20002001 genomför regeringen tillsammans med och . Syftet med kampanjen är att öka kunskapen och medvetenheten i samhället och bland de anställda i förvaltningen om offentlighetsprincipen och dess roll för öppenhet och demokrati. Offentlighetsprincipens tillämpning i IT-sam hället stärks Offentlighets- och sekretesskommittén (Ju 1999:06) har i sitt delbetänkande Offentlighetsprincipen och den nya tekniken (SOU 2001:3) föreslagit att det i tryckfrihetsförordningen skall införas en skyldighet för myndigheter att lämna ut allmänna handlingar i elektronisk form. Ärendet bereds inom . Regeringen avser att i denna fråga återkomma till . En översyn av Datainspektionen genomförs Bland annat mot bakgrund av personuppgiftslagen och den snabba utvecklingen på informationsteknikens område har en särskild utredare tillkallats för att göra en översyn av Datainspektionens verksamhet och finansiering. Utredaren skall analysera behoven av förändringar i verksamhetsinriktningen och arbetsformerna. Utredaren skall lämna de förslag som behövs när det gäller inriktning, omfattning och finansiering av den fortsatta verksamheten. Insatser för att utveckla och stärka demokratin görs inom ett stort antal andra politikområden, t.ex. barnpolitiken, ungdomspolitiken, utbildningspolitiken, handikappolitiken, integraions politiken, jämställdhetspolitiken, rättsväsendet, folkrörelsepolitiken, forskningspolitiken, mediepolitiken, förvaltningspolitiken och utrikespoltiken. Nedan redovisas endast några av de insatser som har koppling till målet för politikområde Demokrati. Flera av de insatser som genomförs inom andra politikområden är nära kopplade till det ovan nämnda utvecklingsarbetet Tid för demokrati. Stora insatser har genomförts för att stärka barn och ungdomars inflytande i den politiska processen. och har viktiga roller i detta arbete. Bland annat stödjer kommunerna i arbetet med att utveckla olika inflytandeforum, som t.ex. ungdomsråd. har också tagit initiativ till projektet demokratistöd med Internet, vilket bl.a. syftar till att med utgångspunkt i valet öka intresset för demokratifrågor bland landets elever. Projektet genomförs i samarbete med och . Inom skolan sker stora satsningar för att öka elevernas kunskaper kring demokratifrågor och för att stärka deras eget inflytande i skolan. Bland annat satsar regeringen fr.o.m. sammanlagt på att utveckla två värdegrundscentra; ett vid och ett vid i samarbete med . genomförs en uppföljning av insatser. Försöksverksamheten med lokala styrelser inom skolan har förlängts med . har Statskontoret fått ett uppdrag att utvärdera försöksverksamheten. Genom folkbildningen och vuxenutbildningen berörs drygt 1,5 miljoner människor av olika aspekter av demokratifrågor. En viktig demokratifråga för personer med funktionshinder är tillgängligheten till lokaler, verksamhet och samhällsinformation. I handlingsplanen för handikappolitiken (prop. 1999/2000:79) föreslog regeringen en rad åtgärder för att öka tillgängligheten. Enligt förordningen (2001:526) om de statliga myndigheter- nas ansvar för genomförandet av handi kappolitiken skall myndigheter under regeringen utforma sin verksamhet och information samt sina lokaler så att de är tillgängliga för personer med funktionshinder. I (1987:10) finns regler om undanröjande av hinder mot tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga. I arbetet med att stärka inflytandet för medborgare med utländsk bakgrund tillsatte regeringen en integrationspolitisk maktutredning (Ku 2000:02). Vidare har Integrations verket givits ett stort antal uppdrag inom området. Det jämställdhetspolitiska arbetet med att skapa en jämnare fördelning mellan kvinnor och män i beslutsfattande organ fortsätter. Regeringen arbetar även för att andelen kvinnor i ledande ställning skall öka. Bekämpandet av antidemokratiska rörelser och arbetet mot diskriminering fortsätter. Regeringen har till överlämnat en nationell handlingsplan mot rasism, främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering (skr. 2000/01:59). Inom t.ex. polisen är arbetet med att förebygga och bekämpa brott med rasistiska, främlingsfientliga, antisemitiska eller homofobiska inslag en prioriterad verksamhet. Folkrörelsepolitiken spelar en viktig roll för demokratiutvecklingsarbetet genom att den på olika sätt möjliggör medborgares organisering och deltagande i den demokratiska beslutsprocessen. Forskningen kring demokratifrågorna är viktig för att få en adekvat bild av verkligheten, men ger också vägledning för hur ett förändringsarbete kan utformas framgent. genomförs en utvärdering av programmet för forskning om den offentliga sektorn FOS- programmet (prop. 1991/92:16, bet. 1991/92:FiU4, rskr. 1991/92:14). Medier är centrala när det gäller informationsförmedling och debatt. Mediepolitiken vill värna om mångfalden i medieutbudet och att dagstidningar, radio och TV är tillgängliga i hela landet. Även förvaltningspolitiken spelar en viktig roll för demokratipolitiken. presenterade regeringen ett förvaltningspolitiskt handlingsprogram En förvaltning i demokratins tjänst. En viktig del i detta arbete är att utvidga medborgarengagemanget i förvaltningen. Regeringen har till överlämnat en skrivelse om 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 regeringens förvaltningspolitik (skr. 2000/01:151). I skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse för arbetet med genomförandet av handlingsprogrammet. En viktig del i demokratiarbetet är erfarenhetsutbytet med andra länder. Inom EU pågår förarbetet inför nästa planerade regeringskonferens . tillsatte regeringen en kommitté för debatt om EU:s utveckling och framtid års regeringskonferens (SB 2001:01). Ett stort utvecklingssamarbete sker även utanför EU. lämnade regeringen en proposition om utvecklingssamarbete med , där demokratidelen spelar en central roll (prop. 2000/01:119). Insatser av andra aktörer Ett stort antal aktörer bidrar till att utveckla och stärka demokratin. Kommuner och landsting arbetar ständigt med att utveckla nya modeller för att involvera medborgarna i den demokratiska processen. och har en stor verksamhet kring demokratifrågorna. Folkrörelserna och andra medborgarsammanslutningar har viktiga funktioner i demokratiutvecklingsarbetet. På lokal, regional och nationell nivå finns ett stort antal organisationer och institut som på olika sätt arbetar med att belysa demokratifrågorna. Det svenska demokratiutvecklingsarbetet påverkas även av ett stort antal internationella organisationers verksamheter, inte minst arbetet inom EU och inom . Målet för politikområde Demokrati är att folkstyrelsen skall värnas och fördjupas. I undersökningar som genomförts av utredare och forskare kan konstateras att den svenska folkstyrelsen genomgår stora förändringar. Det är svårt att uttala sig exakt vilka effekter de statliga insatserna som genomförts och 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 2001 har fått. Som redovisas under verksamhetsområdesnivån och anslagsnivån kan emellertid konstateras att det statliga demokratiutvecklingsarbetet bidragit till en mängd aktiviteter runt om i landet. Måluppfyllelsen är starkt beroende av även andra statliga insatser inom andra politikområden samt andra aktörer än staten. Regeringen anser att de insatser som gjorts inom politikområdet har bidragit till att värna och fördjupa folkstyrelsen. Många insatser inom politikområdet är emellertid av sådan art att man knappast kan förväntas se effekter i det korta perspektivet. Genom sin tillsynsverksamhet och bevakningen på det tryck- och yttrandefrihetsrättsliga området bidrar Justitiekanslern till att folkstyrelsen värnas och fördjupas.