prop · GO031D13 · 2001-01-01 00:00:00 — Landstrategier för samarbetet med de prioriterade länderna har beslutats av regeringen , vilka anger riktlinjer och prioriteringar för samarbetet med respektive land. De politiska förändringarna och den ekonomiska utvecklingen har varit snabb i de baltiska staterna och . Förhandlingar om EU-medlemskap pågår nu med samtliga dessa länder. För kandidatländerna är stödet till EU- anpassningen av avgörande betydelse. Prioritet i det svenska stödet skall ges åt insatser på de områden som har direkt relevans för anpassningen. Arbetet med att genomföra den av EU antagna Nordliga dimensionen (ND) och dess handlingsplan, där kommissionen fått en ledande roll, kommer att ges prioritet. En fullödig rapport om EU:s ND-politik skall avges inför toppmötet i . Regeringen prioriterar särskilt handlingsplanens avsnitt om miljö, inklusive kärnsäkerhet, brottsbekämpning samt situation. Stora förväntningar fästs därvidlag på inför och under vårt ordförandeskap i EU. Eftersom och andra länder i närområdet ingår i Östersjöstaternas råd, , och Baltic 21 bör dessa organ utnyttjas för att driva på det regionala samarbetet i norra . Särskild uppmärksamhet bör ägnas situationen i , och på . Det bör också noteras att och framåt kommer att inneha ordförandeskapet i . har det decentraliserade samarbetet mellan kommuner, länsstyrelser, landsting och storregioner ökat alltmer inom utvecklingssamarbetet och förväntas öka ytterligare . Regeringen kommer 2001 att lämna förslag på inriktning av samarbetet efter 2001. Samarbetets huvudområden Att främja en säkerhetsgemenskap Samarbetet är i första hand inriktat på insatser i , och men omfattar även vissa projekt i , och . Samarbetet med , inklusive är under utveckling. Insatserna avser stöd till: - säkerhetspolitisk kompetens, - demokratiskt totalförsvar, - fredsfrämjande insatser, - gränsbevakning och insatser för stärkt yttre gränskontroll, - tullsamarbete, - kampen mot internationell och organiserad brottslighet, - asyl- och migrationspolitisk kompetens, - beredskap mot olyckor och katastrofer, - icke-spridning och förstöring av massförstörelsevapen, - motverka skadliga miljöeffekter av militär verksamhet. Det säkerhetsfrämjande stödet är i hög grad inriktat på att bygga upp relationer mellan institutioner i och samarbetsländerna. Projekt för att främja kandidatländernas medlemskap i ges hög prioritet, exempelvis genom utökade insatser inom det s.k. tredjepelarområdet som polis, tull, gräns- och migrationsområdet. Regeringen ser det som angeläget att fortsätta bidra till kampen mot den organiserade brottsligheten kring . Detta stöd bör liksom kanaliseras via de svenska myndigheterna, men med en större koordinering av de olika aktiviteterna, bilaterala och multilaterala, som äger rum inom detta område. Stöd till nationell säkerhetspolitisk kompetensuppbyggnad och ett demokratiskt totalförsvar i de baltiska länderna är fortsatt av vikt. En betydelsefull del av det säkerhetsfrämjande stödet består även i att stärka kunskapen om samt stödja tillämpningen av olika nedrustningsavtal. Stöd till nedrustning och ickespridning i kommer att prioriteras. Insatser på kärnsäkerhetsområdet i , och vissa andra länder i är fortsatt viktiga. Att fördjupa demokratins kultur Den demokratiska processen i fortsätter med vissa undantag att utvecklas positivt. Den formella grunden för demokrati är i huvudsak lagd. I allmänhet finns en önskan att utveckla och stärka demokratin samt att leva upp till de åtaganden som anslutning till internationella konventioner om mänskliga rättigheter innebär. Det samarbete som har inletts på rättsområdet och som syftar till att underlätta kandidatländernas EU-integration, har resulterat i ett flertal projekt såsom domar- och polisutbildning, fängelsesamarbete och frivårdsprojekt. Rättsligt samarbete är även under uppbyggnad mellan och . Också samarbetet inom främst kultur, utbildnings- och forskningsområdena bidrar till att länderna finner sin egen historia, utvecklar den egna demokratin och sin nya roll i det gemensamma . Decentraliserat samarbete mellan kommuner, länsstyrelser, landsting och storregioner spelar en allt större roll i samarbetet med våra östliga grannländer. Verksamheten avser att utveckla en god förvaltning och en representativ demokrati på lokal och regional nivå, men också eftersatta samhällsområden under dessa instansers ansvar, såsom hälso- och sjukvård, omvårdnad, primärskola m.m. Det decentraliserade samarbetet har inte endast karaktär av utvecklingssamarbete utan syftar också till att förbereda kandidatländerna för EU-medlemskap (bl.a. genom att öka kompetensen att hantera strukturfondsmedel) samt att stärka banden mellan och de berörda länderna på subnationell nivå. Det decentraliserade samarbetet bärs upp av ett brett folkligt engagemang och spelar en icke oväsentlig roll för de svenska aktörernas egen internationalisering. Att stödja en socialt hållbar ekonomisk omvandling Insatserna syftar till att stödja en ekonomisk omvandling som är socialt hållbar. Samarbetsländerna har övergått från planekonomi till marknadsekonomi. Omfattande strukturomvandlingar har inletts. En rad utmaningar kvarstår nu för att befästa den ekonomiska strukturförändringen, främja ett gott företagsklimat med allmän rättssäkerhet, utveckla effektiva institutioner och förutsägbara regler och säkerställa en god social nivå och skydd för de svaga grupperna i samhället. Stor vikt skall fästas vid insatser för att stödja förvaltning på central, regional och nivå, t.ex. på skatteområdet och för att undanröja etablerings- och handelshinder i . Vidare kommer näringlivsfrämjande insatser även framgent att vara betydelsefulla särskilt i och . Exempel på insatser är Sidas StartÖst- program och utbildning av företagsledare. En förutsättning för att den ekonomiska reformprocessen skall vara framgångsrik är att sociala reformer är integrerade i den övergripande ekonomiska politiken. Brister i den sociala omsorgen utgör ett hot mot den fortsatta ekonomiska och politiska utvecklingen. Samarbetet på det sociala området, bland annat genom stöd till ländernas reformering av hälso- och sjukvård och social omsorg, kommer att intensifieras. Åtgärder för att förbättra barnens situation skall även fortsättningsvis göras samt insatser för att förbättra folkhälsan och bekämpa smittsamma sjukdomar. Att stödja en miljömässigt hållbar utveckling Miljöområdet har prioriterats av regeringen för det fortsatta arbetet med den nordliga dimensionen. Viktiga utgångspunkter för det svenska miljöstödet är Åtgärdsprogrammet för och för Baltic 21. För kandidatländerna skall det svenska stödet inriktas på de krav som ställs inför dessa länders kommande EU-medlemskap. Stödet bör fortsatt inriktas mot att åtgärda de föroreningskällor som redovisats i Åtgärdsprogrammet för . för - Baltic 21 är nu inne i sin implementeringsfas och flera projekt kommer att bli angelägna att stödja . I de flesta fall kommer åtgärderna också att bidra till att underlätta EU-anpassningen inom miljöområdet. Inom området miljörelaterade energifrågor skall svenska insatser inriktas på att öka effektiviteten i produktion, distribution och användning av såväl värme som elektricitet liksom att minska utsläppen från energiproduktionsanläggningar. I tillämpliga fall skall insatserna utformas så att minskningen i utsläpp av växthusgaser skulle kunna tillgodoräknas i enlighet med klimatkonventionens och Kyotoprotokollets så kallade flexibla mekanismer. Syftet med det svenska kärnsäkerhetsprogrammet, kanaliserat via och , är att så långt som möjligt minska sannolikheten för att en kärnkraftolycka med stora radioaktiva utsläpp skall inträffa vid något av kärnkraftverken i samarbetsområdet. Samarbetet inriktas mot att sätta in sådana åtgärder att uppenbara säkerhetsrisker undanröjs i de reaktorer som av energiskäl inte kan stängas samt att stärka de oberoende säkerhetsmyndigheterna. Det svenska stödet är framför allt koncentrerat till kärnkraftverket i . Efter att antog den lag som skall reglera avvecklingen av kärnkraftverket är det viktigt att stöd lämnas till för avvecklingsprocessen. Regeringen tog därför beslut att från anslaget E5 Näringslivsutveckling i under utgiftsområde 24 stödja med för bilaterala insatser på avvecklingsområdet. Vidare beslöt regeringen att lämna stöd med till den internationella stödfond som inrättats för att hjälpa med avvecklingen av kärnkraftverket och som administreras av . Stöd utgår även till säkerhetshöjande åtgärder vid kärnkraftverken på och i län. Vad gäller använt kärnbränsle och radioaktivt avfall är målet att avfallet skall tas om hand, mellanlagras och slutförvaras på ett från säkerhets- och miljösynpunkt acceptabelt sätt. På detta område riktar särskild uppmärksamhet mot det använda kärnbränslet och det radioaktiva avfallet i nordvästra . är medlem i den under internationella atomenergiorganet () etablerade () som samordnar det internationella samarbetet rörande omhändertagande av radioaktivt avfall i . deltar även i ett internationellt projekt för att utveckla och licensiera en transport- och förvaringsbehållare för använt kärnbränsle från ryska atomubåtar. Projektet kan beskrivas som en första länk i en kedja av åtgärder för omhändertagande av använt kärnbränsle. Inom strålskyddsområdet, utanför den kärntekniska verksamheten, är målet att genom institutionsuppbyggnad, kunskapsöverföring och tillhandahållande av viss utrustning bidra till ett förbättrat strålskydd inom t.ex. boende, sjukvård och industri i . Det svenska utvecklingssamarbetet med har också till uppgift att underlätta genomförandet av handlingsplanen från i och därigenom se till att kvinnor och män i samarbetsländerna får samma rättigheter, skyldigheter och möjligheter. Vid planering av alla typer av insatser skall hänsyn tas till hur dessa påverkar kvinnor respektive män ur ett jämställdhetsperspektiv. Därutöver görs särskilda insatser inom det bilaterala utvecklingssamarbetet för att främja kvinnors deltagande i samhällslivet, både i politiska församlingar på lokal och central nivå samt på arbetsmarknaden. Insatser görs också för att ta fram könsuppdelad statistik i samarbetsländerna, och ledarskapsutbildningar ordnas för kvinnor i ledande positioner i samhället. Det är viktigt att de länder som kandiderar för EU-medlemskap kan uppfylla det relativt omfattande regelverk inom arbetsmarknadsområdet som finns inom unionen på jämställdhetsområdet. Samarbetsländerna De prioriterade länderna i utvecklingssamarbetet med är , , , , och . I skall de nordvästra regionerna inklusive prioriteras, även om insatser även förekommer i andra regioner och på federal nivå. Särskild beredskap finns att intensifiera samarbetet med när de politiska förutsättningarna för detta föreligger. Huvuddelen av det bilaterala utvecklingssamarbetet sker med de prioriterade länderna. Insatser kan även förekomma i övriga länder men i mycket begränsad omfattning. och hörde till den första vågen av länder som påbörjade förhandlingar om EU- medlemskap. Enligt beslut har även och inbjudits att förhandla om EU-medlemskap. Huvudmålet för utvecklingssamarbetet med , , och är att stödja dessa länders anpassning inför EU-medlemskap. Insatser som främjar EU-integrationen och anpassningen till EU är därför prioriterade. Ländernas förmedlemskapsstrategier bör ses som riktlinje för detta stöd. Ett prioriterat mål i samarbetet med och är att stödja dessa länders vidare integration i europeiska samarbetsstrukturer. verkar för att stärka banden och samarbetet mellan dessa länder och EU. Härvid är såväl Östersjösamarbetet, samt det nordiska närområdessamarbetet betydelsefulla verktyg. Vidare fästs från svensk sida stor vikt vid arbetet med den Nordliga dimensionen. Stödet till och förutses kunna fasas ut . Även till de övriga baltiska länderna förutses stödet kunna fasas ut på medellång sikt. har drivit reformprocessen målmedvetet och i snabb takt och är nu ett av de länder i som nått längst i sin ekonomiska omvandling. Den estniska ekonomin har visat en stadig tillväxt på i snitt . EU-medlemskap och medlemskap i är högt prioriterat på den utrikespolitiska dagordningen. påbörjade förhandlingarna om EU-medlemskap i den första vågen av länder 1998 och blev medlem i WTO 1999. Det svenska utvecklingssamarbetet med inleddes . fattades beslut om insatser för , vilket är en minskning med jämfört med . Stöd för EU- integration är det övergripande syftet med insatserna. Samarbetet var huvudsakligen inriktat på förvaltning, bland annat med miljömyndigheterna. Vissa begränsade insatser gjordes inom social sektor och fysisk planering. Enligt landstrategin för som antogs 1999 och skall gälla skall en ökad fokus på de sociala sektorerna eftersträvas. Samarbetet på rättsområdet spelar en viktig roll. Mot bakgrund av den starka utvecklingen i ekonomin bedöms stödet till näringslivsutveckling kunna minska . har gjort stora framsteg i sin ekonomiska omvandlingsprocess och har sett en stark tillväxt i ekonomin. Integrationen med EU är ett högt prioriterat mål. Medlemskap i och i NATO utgör de främsta utrikespolitiska prioriteringarna. inbjöds landet att starta förhandlingar om EU-medlemskap. blev medlem i WTO . Det svenska utvecklingssamarbetet med inleddes . beslutades om insatser på ca , vilket är en minskning med jämfört med . Det övergripande syftet med insatserna är att stödja integration i EU. Insatser på det sociala området dominerar i , men även inom infrastruktur, fysisk planering och förvaltning, bland annat med miljömyndigheterna, genomförs insatser. beviljades statlig kreditgaranti om ca för upprustning av fjärrvärmesystemet i i samarbete med . Liksom i har stöd för näringslivsfrämjande minskat i enlighet med landstrategin. Även har gjort stora framsteg i omvandlingsprocessen. Privatiseringen är långt framskriden. Medlemskap i och utgör de högsta prioriteringarna i utrikespolitik och landet inbjöds att inleda förhandlingar om EU- medlemskap. har ännu inte blivit medlem i WTO, men förväntas kunna bli det . är det land i som fått den näst största andelen av svenskt stöd. Sedan det tog sin början 1990 uppgår det till . Stödet domineras av insatser för att förbättra säkerheten vid kärnkraftverket . beslutades om insatser uppgående till ca , vilket är en minskning med jämfört med . Insatserna omfattar bl.a. stöd till den sociala sektorn, näringslivsfrämjande insatser samt insatser på infrastrukturområdet. Fortsatta insatser på förstärkning och effektivisering av offentlig förvaltning är angelägna, liksom ökade insatser på det sociala området och ett utökad samarbete på rättsområdet, framför allt genom insatser för långsiktig institutionell och administrativ kapacitetsutveckling. är en av de övergångsekonomier som nått längst i sin omvandlingsprocess. Tillväxten har varit stabil på en hög nivå under . Landet hör till den första våg av länder som började förhandla om EU-medlemskap. är medlem av och blev medlem i NATO . Landet har kommit långt i sin EU- anpassning även om utmaningar fortfarande kvarstår. Omfattande reformer har genomförts av pensionssystemet samt hälso- och sjukvård. Genomgripande förändringar av den regionala administrationen har gjorts. Omstrukturering av den tunga industrin (kol och stål) och jordbruket återstår dock. Omfattande insatser krävs för att åstadkomma en förbättrad miljösituation. Det svenska utvecklingssamarbetet med har i hög grad fokuserat på insatser på miljöområdet. Insatser för att utveckla offentlig förvaltning har dock kommit alltmer i fokus . Utvecklingssamarbetet med fasas nu emellertid gradvis ut för att övergå i reguljärt grannlandssamarbete. Insatser för att stödja EU-integrationen skall fortgå tills landet blivit medlem i EU. beslutades om insatser på ca , vilket är en ökning med jämfört med . Av dessa utgör ett ytterligare tillskott till den polska Ecofonden som är en s k "debt-for-environment swap". Huvuddelen av det svenska utvecklingssamarbetet med sker på regional och lokal nivå, framför allt i nordvästra , insatser sker även i andra regioner och på federal nivå. Ett viktigt syfte är att knyta närmare övriga och underlätta deltagande i europeiska och regionala samarbetsstrukturer. fattades beslut om insatser om , vilket är en ökning med jämfört med . Exempel på insatser är upprättande av fastighetsregister, managementutbildning, utbildning och praktik i för ryska företagsledare och utbildning av socialarbetare samt samarbetet med miljömyndigheter på regional nivå. Utöver detta fattades beslut om en investering i ett avloppsreningsverk i på . Förberedelser för ett avloppsreningsprojekt i har påbörjats. är den största enskilda föroreningskällan till . hör till de prioriterade samarbetsländerna för det svenska utvecklingsssamarbetet. Beslut om insatser för ca fattades , vilket är en minskning med jämfört med . Insatser har gjorts avseende fastighetsregister, statistik, kommunalt självstyre och utbildning av socialarbetare samt inom miljöområdet. De största projekten avsåg lokalt självstyre, utbildning av socialarbetare samt fastighetsregister. Enligt landstrategin för skall förvaltningsstödet, det näringslivsfrämjande stödet och stöd på det sociala området tillmätas särskilt stor vikt. Stödet på miljö- och energiområdet bör utvecklas. Stödet skall även fortsättningsvis inriktas på kunskapsöverföring och institutionsutveckling. Diagram 4.1 Stödet 1989-99 fördelat på länder Östersjösamarbetet har konsoliderats och en enhetlig paraplystruktur för det mellanstatliga samarbetet har etablerats inom ramen för Östersjöstaternas råd. En ny energifunktion har lokaliserats till det internationella sekretariatet i . Vid regeringschefernas möte i lades grunden för ett regionalt samarbete på IT-området och för att bekämpa smittsamma sjukdomar. konkretiseras och inriktas mer på lokalt förankrade initiativ. Prioritet ges åt arbete för att förbättra förutsättningarna för näringslivssatsningar och lokal utveckling. Andra sektorer som berörs är energibesparing och energieffektivisering, samarbete mellan regionens tullmyndigheter och skogssamarbete. Ungdomssamarbetet och det lokala kultursamarbetet utvecklas väl. Det pågående ryska ordförandeskapet prioriterar särskilt transportfrågorna. Under kommande ordförandeskap avser regeringen verka för förbättrade förutsättningar för närmare lokalt samarbete i . Inom det arktiska samarbetet genomförs avancerad klimatforskning och omfattande studier med kartläggning av andra miljöförändringar. Under det amerikanska ordförandeskapet har arbete inletts på att utforma en gemensam syn på hållbar utveckling i de arktiska områdena. Det kommande finländska ordförandeskapet avser lyfta fram transportfrågorna. EU:s INTERREG-program spelar en viktig roll genom att stödja gränsöverskridande. Svenska aktörer kan delta i ett flertal mindre INTERREG-program i närområdet. Det EU-relaterade utvecklingssamarbetet verkar aktivt för att underlätta anpassningsprocessen i de tio EU- kandidatländerna , , , , , , , , och . Detta är en viktig del av den svenska utvidgningspolitiken. I enlighet med regeringens proposition 1997/98:70 utgörs en stor del av utvecklingssamarbetet med , , och följaktligen av kunskapsöverföring och institutionsuppbyggnad med relevans för ländernas framtida medlemskap i . Ett särskilt svenskt program för EU- integrationsstöd till samtliga kandidatländer hanteras av . har anslagits till detta stödprogram. bidrar också genom avgifter till den Europeiska gemenskapen till EU:s stöd till kandidatländerna som kanaliseras genom Phare- programmet och två nya program: ISPA för stöd till miljö- och transportinfrastrukturinvesteringar och SAPARD för stöd till jordbruk och landsbygdsutveckling. Ett viktigt komplement till bilaterala insatser till stöd för institutionsuppbyggnad är svenskt deltagande i motsvarande verksamhet inom ramen för Phare-programmet (s.k. "twinning"). Programmet innebär att experter från förvaltningar i EU:s medlemsländer ställs till förfogande för att i kandidatländerna bygga upp institutioner som är centrala ur ett medlemskapsperspektiv. har varit framgångsrikt vad gäller deltagande i EU:s twinning-program. Svenska myndigheter och departement deltar i av dessa projekt. Endast och är aktiva i fler twinningprojekt. Regeringen gör fortsatt bedömningen att ett svenskt deltagande i EU:s twinning-program, främst i , , och men också i övriga kandidatländer är av betydande vikt, inte minst i ett ordförandeskapsperspektiv. Den starka prioritering som ger utvidgningsprocessen i sin helhet motiverar att ett svenskt deltagande i dessa institutionsuppbyggande insatser bör eftersträvas. Utöver de redovisade insatserna i och bidrar , genom medlemskapsavgiften till EU, med insatser i andra länder i (Oberoende Staters Samvälde) genom Tacis-programmet. Programmet omfattar alla länder inom Oberoende staters samvälde samt . Insatserna inriktas på att stödja övergången till en marknadsekonomi med speciell tonvikt på att stödja demokrati och utveckling av ett rättssamhälle. En ny Tacisförordning för år 2000-2006 antogs av rådet . Förändringar i den nya förordningen innebär främst en ökad koncentration av insatserna, ökade investeringsmöjligheter samt nya instrument såsom industriellt samarbete och twinning. Ökad tonvikt läggs vidare på miljöfrågor och gränsöverskridande samarbete. Diagram 4.2 Utveckling per land 1997-99 4.5 Insatser 4.5.1 Statliga insatser inom politikområdet Under avsnitt 4.4 Politikens inriktning och avsnitt 4.6 Resultatbedömning finns exempel på insatser som gjorts med medel som anslagits inom politikområdet. genomfördes på regeringens initiativ en fokuserad svensk satsning på "i fokus". Syftet var att tydliggöra det breda svenska engagemanget för och att långsiktigt stärka kontakterna mellan alla samhällssektorer i de båda länderna. I satsningen deltog lokala, regionala och nationella aktörer. En särskild satsning benämnd "De baltiska ländernas år" genomförs för att vidareutveckla samarbetet mellan och de baltiska länderna. Projektet syftar dels till att främja de bilaterala kontakterna mellan och de baltiska länderna, särskilt inom näringslivet, dels till att bistå de baltiska länderna att stärka sin ställning bland Europeiska unionens medlemsländer samt dels till att stödja de baltiska regeringarnas insatser för att informera om Europeiska unionen inom det egna landet. 4.5.2 Insatser utanför politikområdet Viktiga insatser görs också i de länder i som enligt , , klassificeras som utvecklingsländer. Det rör sig om vissa länder i f.d. (, och ) och f.d. samt . Dessa insatser finansieras inom utgiftsområde 7, politikområde Internationellt utvecklingssamarbete och behandlas där. För att främja tillväxt och sysselsättning i genom näringslivsinriktade insatser i har tidigare avsatts i den så kallade Östersjömiljarden. Ytterligare har beslutats av för . Medlen skall användas för näringslivssatsningar och omfatta stöd till såväl företagsetableringar som projektexport och marknadssatsningar samt stöd till angelägna miljö- och energisatsningar. Insatserna, som samordnas med och kompletterar utvecklingssamarbetet med , finansieras inom politikområde Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande och behandlas under utgiftsområde 24. 4.6 Resultatbedömning I budgetpropositionen angavs målen: - att främja en säkerhetsgemenskap - att fördjupa demokratins kultur - att främja en socialt hållbar ekonomisk omvandling - att stödja en miljömässigt hållbar utveckling 4.6.1 Resultat Verksamhetsresultat, analys och slutsatser Inom samarbetet med sker övergripande resultatbedömningar fortlöpande. Vidare erhåller regeringen uppföljningar av insatserna i samband med regeringens beslut om landstrategier, som fastställs för samarbetsländerna i närområdet. De oberoende resultatanalyser som genomfördes och 2000 för , , , och visade att det svenska stödet genomgående lämnat positiva bidrag till ländernas samhällsutveckling och att stödet i huvudsak varit i linje med de övergripande mål som anges för verksamheten.