prop · GP031d15 · 2001-09-20 00:00:00 — Regeringen har beslutat att dra in av det anslagssparande som överstiger av anslaget (). har med verkan fr.o.m. ombildats till en myndighet, . AV har till uppgift att se till att arbetsmiljö- och arbetstidslagstiftningen efterlevs. AV svarar också för viss tillsyn enligt och tobakslagstiftningen. Verket skall vidare utarbeta och sprida information för att förbättra arbetsmiljön. AV meddelar föreskrifter och allmänna råd på arbetsmiljöområdet samt ansvarar för officiell statistik över arbetsskador och arbetsmiljö. AV skall främja samverkan mellan arbetsgivare och arbetstagare på arbetsmiljöområdet samt främja företagshälsovårdens utveckling. Inom AV svarar avdelningen för arbetsmiljöinspektion för regional tillsyn. (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Utredningsarbete angående arbetsskadeutvecklingen och förebyggande åtgärder pågår och har pågått på flera håll. För att underlätta intensifierade insatser för arbetsmiljötillsyn har ombildats till en myndighet, , , med verkan fr.o.m. . AV:s anslag har förstärkts med som är särskilt avsedda för metod- och kompetensutveckling på främst det arbetsorganisatoriska området. Dessa insatser och förändringar skall successivt få effekt på AV:s verksamhet. Regeringen föreslår att AV tilldelas ett ramanslag på . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Tabell 4.4 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Inklusive slutjustering med anledning av de statliga avtalsförsäkringarna. En närmare beskrivning av detta finns i avsnitt 9.2. Ändamålet med anslaget avser kostnader för Ar- betslivsinstitutets, ALI:s, forsknings-, utvecklings- och utbildningsverksamhet inklusive samarbetsavtal med externa parter. Anslaget omfattar även kostnader för personal och lokaler samt övriga förvaltningskostnader vid . ALI:s uppgift är att forska, utveckla, utbilda och förmedla kunskap om och i arbetslivet. Frågor kring morgondagens arbetsliv måste ses i ett sammanhang där det hållbara arbetslivet med väl fungerande arbetsvillkor förenas med god tillväxt. Institutet bör fungera som ett nationellt som både bedriver arbetslivsrelaterad, mångvetenskaplig forskning och fungerar som brygga mellan vetenskap och praktik. En mindre summa av anslaget bör få användas till engångskostnader till universiteten i anslutning till överföring av laborativ verksamhet från . 1Efter justering kommer beloppet att uppgå till 7 991 tkr. 2Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 3Motsvarar 310 085 tkr prisnivå. Tabell 4.6 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser , , har en bemyndiganderam för anslaget 23:2 som medger att myndigheten får besluta om medel för bidrag och uppdrag som medför utgifter för budgetåren 2002-2005 inom en ram som tillsammans med tidigare fattade beslut får uppgå till högst . Med anledning av ALI:s minskade behov av bemyndigande om ekonomiska förpliktelser bör bemyndiganderamen uppgå till högst för budgetåren 2003-2005. Utestående förpliktelser vid årets början Erhållen/föreslagen bemyndiganderam * Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 , , ökade antalet anställda och expanderade verksamheten både regionalt och centralt under 1999-2000. Brister i styrningen har konstaterats och verksamheten har blivit svår att överblicka. fick därför i uppdrag i regleringsbrev för att redovisa åtgärder för att uppnå överensstämmelse mellan verksamhetens omfattning och förvaltningsanslagets storlek. Ett omfattande omställningsarbete har inletts för att uppnå en budget i balans, bl.a. har regeringen beviljat anslagskredit . Internt inom myndigheten har forskningen rörande arbetsmiljö- och arbetsorganisationsfrågor varit föremål för utredning. Vidare har institutet genomfört rådslag med externa intressenter och därefter utformat en långsiktig strategi för sin verksamhet. En fördjupad dialog pågår mellan och regeringen för att säkra långsiktig forskning och kunskapsspridning som åtgärder vidtas för att styra upp verksamheten. Tillämpbar och mångvetenskaplig forskning skall organiseras så att kunskapskraven i arbetslivet både kan tillgodoses. Institutet måste koncentrera sina resurser och bygga en organisation med hög kompetens för samarbete med olika parter och för spridning av forskningsresultat. ALI:s forskning och utveckling måste utgöra ett komplement till universitetens arbetslivsforskning genom att i första hand vara tillämpbar och mångvetenskaplig och fylla behov som inte tillgodoses någon annanstans. Ny hemvist för viss forskning I samband med genomförd översyn av ALI:s verksamhet har ny hemvist för vissa av institutets forskningsuppgifter aktualiserats. Bedömningen är att institutets laborativa program i i huvudsak är inomvetenskapliga och att liknande verksamhet även bedrivs av andra huvudmän. För att koncentrera institutets resurser och minska bundenheten till dyr laborativ utrustning flyttas delar av den laborativa verksamheten. som effektivitetsvinster uppnås kan viktig forskning säkras och fortleva vid liknande miljöer inom högskolans ram. Verksamhet som avser hudallergi/haptenkemi (4,) flyttas till universitets naturvetenskapliga fakultet, verksamhet avseende toxikologisk och lungmedicinsk forskning (12,) till , , samt forskning om arbetsplatsens luft (5,) till , . För att säkra att de överförda medlen även i fortsättningen gagnar arbetslivssektorn omformas institutens instruktioner för att ange arbetsmiljöinriktningen av den berörda verksamheten. bör vara företrätt i respektive instituts styrelse. Utöver ovan nämnda verksamheter överförs medel (3,) till för verksamheten inom arbetsmiljökemi. En centrumbildning med extern representation i styrelsen inrättas för styrning av verksamheten. Regeringen föreslår därför att överföra från utgiftsområde 14, politikområde Arbetslivspolitik till utgiftsområde 16, politikområde Utbildningspolitik. I samband med överföringen uppstår vissa kostnader av engångskaraktär. Dessa kostnader finansieras inom ramen för Utgiftsområde 14. Vidare skall se över de externa samarbetsavtalen som utgör en stor del av myndighetens kostnader. skall omförhandla flertalet av dessa avtal och avveckla åtaganden där institutet finansierar verksamhet som bedrivs av annan huvudman för att minska kostnaderna. I samband med årsredovisningen skall redovisa hur samarbetet med universitet och högskolor kan vidareutvecklas. Ett led i översynen berör den regionala verksamheten. I samband med att de regionala avtalen skall omförhandlas bör verksamheten utvärderas och prövas utifrån de ursprungliga intentionerna som bl.a. innebär att de regionala verksamheterna skall ha regional koppling och regionalt samarbete. Utvärderingarna skall pröva om detta har fungerat på ett tillfredsställande sätt och vidare pröva den regionala verksamheten utifrån allmänna effektivitetskriterier. Översynen av den regionala verksamheten skall slutredovisas till regeringen, , . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Arbetslivsforskningens relation till andra myndigheter Inom arbetsmiljöområdet finns en nära relation mellan och (). Regeringen avser att se över ALI:s verksamhet i ett vidare sammanhang. Myndigheter som AV, , (), och bör kunna utveckla ett dynamiskt samarbete med så att arbetslivsfrågorna integreras och kopplas till tillväxt- och innovationsfrågor. Översynen bör klargöra roll- och ansvarsfördelning men också visa på samordningsmöjligheter mellan och ovan nämnda myndigheter. Institutet har också i uppdrag att bedriva utbildning och sprida kunskap i arbetslivet. Regeringen anser att denna verksamhet, när så är möjligt i förhållande till myndighetens uppdrag, bör avgiftsfinansieras enligt 4 § avgiftsförordningen (1992:191). I samband med delårsrapporten skall till regeringen redovisa intäkter och kostnader för verksamhet som anges i 4 § avgiftsförordningen för . Översyn av den ekonomiadministrativa styrningen Regeringen avser att tillsammans med genomföra en översyn av den ekonomiadministrativa styrningen. Syftet är att skapa bättre och öppnare system som underlättar budgetarbetet och där ekonomiska avsteg upptäcks . Översynen omfattar också ett arbete med att implementera de förändringar av verksamheten som blir resultatet av den fördjupade myndighetsdialogen. Tabell 4.7 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Överföring andra anslag m.m.2 Förslag/beräknat anslag 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Inklusive slutjustering med anledning av de statliga avtalsförsäkringarna. En närmare beskrivning av detta finns i avsnitt 9.2. 4.8.323:3 Särskilda utbildningsinsatser m.m. 1 Anslaget avser tidigare ramanslag B3 Forskning, utveckling och utbildning m.m. Av anslaget får använda till arbetsmarknadens parter. Bidraget går främst till arbetsmiljöutbildningar för fackliga förtroendemän samt viss EU-bevakning. har anslag 23:3 Särskilda utbildningsinsatser m.m. minskat genom beslutad överföring av förvaltningskostnader till anslag 23:2 . Vidare har bidrag för regionala skyddsombud, informationsinsatser samt standardiseringsverksamhet förts över till anslaget 23:1 . Regeringen föreslår att anvisar . Tabell 4.9 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen 2002. 2Motsvarar 19 032 tkr prisnivå. Anslaget finansierar kostnader för personal, lokaler och andra förvaltningskostnader för Ar- betsdomstolens (AD) verksamhet. AD är en specialdomstol för arbetsrättsliga tvister, dvs. tvister som rör förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare. Vanliga typer av mål som förs till AD är tvister om tolkningen av kollektivavtal och om uppsägning eller avskedande. Domstolens arbetsuppgifter regleras i lagen (1974:371) om rättegång i arbetstvister. För verksamheten gäller även förordningen (1988:1137) med instruktion för Arbetsdomstolen. Kostnaderna för AD:s verksamhet har ökat, till viss del på grund av omständigheter utanför domstolens kontroll. De stora utgiftsposterna för domstolen är lönekostnader och lokalkostnader. Hyreskontraktet har förhandlats om och kostnaderna har höjts. För verksamheten ställs särskilda krav på lokaler och domstolen. Lönekostnaden är den helt dominerande kostnaden för domstolen. En stor del av lönekostnaderna fastställs inte av domstolen själv utan följer dels av regeringsbeslut, dels beror på löneutvecklingen i de allmänna domstolarna. Regeringen föreslår att anvisar för . Tabell 4.11 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2En närmare beskrivning av detta finns i avsnitt 9.2.. 4.8.523:5 för arbetstagares uppfinningar 1 Motsvarar 59 tkr prisnivå. Anslaget finansierar nämndens verksamhet. Ut- över arvodes- och ersättningskostnader till nämndens ledamöter har nämnden endast små kostnader i form av reseersättning, brevporto och liknande. för arbetstagares uppfinningars (SNAU) totala anslagssparande vid ingången av 2001 var . Regeringen har beslutat att dra in det anslagssparande som överstiger av anslaget (). SNAU avger utlåtanden i frågor som avser tillämpningen av lagen (1949:345) om rätten till arbetstagares uppfinningar. I tvist mellan arbetstagare och arbetsgivare kan någon av parterna inhämta utlåtande från nämnden. Förordningen (1988:1140) med instruktion för för arbetstagares uppfinningar reglerar ärendenas handläggning. Kammarkollegiet disponerar anslaget för SNAU och upprättar årsredovisning åt nämnden. Nämnden sammanträder endast då den skall avge utlåtande i ett ärende. Ordförande och sekreterare erhåller fast arvode, övriga sex ledamöter får ersättning per sammanträdesdag. Regeringen föreslår att anvisar för . Tabell 4.13 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 4.8.623:6 Internationella arbetsorganisationen () Från anslaget betalas medlemsavgift till Internationella arbetsorganisationen () samt övriga kostnader för deltagande i verksamhet. Det totala anslagssparandet vid ingången av 2001 var . Regeringen har beslutat att dra in det anslagssparande som överstiger av anslaget (). beslutande församling, Internationella arbetskonferensen, antog arbetsprogram och budget för , omfattande totalt . Konferensen antog även en ny skala för medlemsländernas bidrag till organisationen. Över reguljära budget finansieras mötes-, norm-, utrednings-, forsknings- och publikationsverksamhet, i (), de regionala och lokala kontoren och ett antal s.k. multidisciplinära team runt om i världen. tekniska biståndsverksamhet finansieras till över den reguljära budgeten, i övrigt genom frivilliga bidrag från medlemsländerna. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Ärenden som rör förhållandet till handläggs inom . För beredning av vissa ärenden som rör samarbetet med finns den trepartiskt sammansatta . andel utgör av budget . Länder som betalar sin avgift tidigt under budgetåret får ett avdrag följande år genom ett så kallat incentive scheme. Efter avdrag är medlemsavgift för . Beloppet i kronor beror på rådande valutakurs vid betalningstillfället. Regeringen föreslår att anvisar för . Tabell 4.15 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av beslut: Förslag/beräknat anslag 4.8.723:7 Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO) 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 4 394 tkr prisnivå. Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO) inrättades efter att antagit lagen (1999:133) om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning och myndigheten startade sin verksamhet . HomO har till uppgift att se till att lagen (1999:133) om förbud mot diskriminering på 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 grund av sexuell läggning följs. Ombudsmannen skall också verka för att diskriminering på grund av sexuell läggning inte förekommer på andra områden i samhällslivet. Ombudsmannen skall vidare genom information och rådgivning öka kunskaperna hos arbetsgivare och arbetstagare om diskriminering på grund av sexuell läggning. Efter samråd med skall ombudsmannen ta initiativ till eller medverka i upplysnings- och informationsverksamhet samt genom andra opinionsbildande insatser motverka och förebygga diskriminering på grund av sexuell läggning. Ombudsmannen skall följa den internationella utvecklingen inom sitt ansvarsområde, samt föreslå regeringen åtgärder som kan motverka diskriminering på grund av sexuell läggning. Ombudsmannen samordnar vissa kansliuppgifter med Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO). Regeringen avser att i en särskild proposition föreslå en lag om likabehandling av studenter i högskolan. Den skall ha till ändamål att främja lika rättigheter för studenter och för sökande till högskolan och att motverka diskriminering på grund av könstillhörighet, etnisk tillhörighet, sexuell läggning och funktionshinder. (JämO), Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO), () och Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO) skall utöva tillsynen över lagens efterlevnad. Under förutsättning av godkännande av propositionen föreslås att ombudsmännen förstärks med sammanlagt som fördelas mellan dem utifrån den förväntade arbetsmängden hos respektive ombudsman. HomO:s anslag tillförs därför från anslaget 25:73 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Regeringen föreslår att anvisar . Tabell 4.17 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Överföring andra anslag m.m.2 Förslag/beräknat anslag 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Inklusive slutjustering med anledning av de statliga avtalsförsäkringarna. En närmare beskrivning av detta finns i avsnitt 9.2. 1 Motsvarar 46 074 tkr prisnivå. Anslaget avser kostnader för personal, lokaler, lönestatistik och andra förvaltningskostnader. totala anslagssparande vid ingången av 2001 var . Regeringen har beslutat att dra in det anslagssparande som överstiger av anslaget (). har i uppgift att medla i arbetstvister och verka för en väl fungerande lönebildning. Institutet skall bidra till en fredlig lösning av arbetstvister och medverka till att arbetsmarknadskonflikter upphör . I uppgiften att verka för en väl fungerande lönebildning ingår att agera . skall bland annat kalla parter till överläggningar eller på annat sätt informera sig om kommande eller pågående avtalsförhandlingar. är statistikansvarig myndighet för den officiella lönestatistiken och svarar för att det publiceras en rapport om löneutvecklingen. Den ordinarie ledningen för myndigheten kunde dock tillträda först . bedrev därför verksamhet i endast begränsad omfattning och med inriktning på uppbyggnad av den nya myndigheten. uppgift att medla i arbetstvister övertogs från Statens förlikningsmannaexpedition som avvecklades i samband med att inrättades. Större delen av arbetsmarknaden omfattades av avtal vars avtalsperiod sträckte sig till . Detta gjorde att antalet förhandlingar om löner och allmänna anställningsvillkor var begränsat . Behovet av medling var därför också förhållandevis ringa. har vidtagit åtgärder för att säkerställa en väl fungerande medlingsverksamhet i samband med övertagandet av verksamheten från Förlikningsmannaexpeditionen. En väsentlig del i detta har varit att vidga kretsen av lämpliga personer som är villiga att åta sig medlingsuppdrag. Under avtalsrörelsen har förordnat 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 medlare i ett stort antal förhandlingar på avtalsområden som inte omfattas av samarbetsavtal liknande det så kallade . anslagssparande enligt årsredovisningen uppgick till , vilket utgör drygt hälften av anslagets storlek. Anledningen till det relativt omfattande anslagssparandet är den försenade uppbyggnaden av vilken medför en förskjutning av kostnader mellan budgetåren 2000 och 2001. Regeringen föreslår att anvisar för . Tabell 4.19 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Politikområdet omfattar samordningsansvar för jämställdhetspolitiken, uppföljning av jämställdhetslagen samt särskilda jämställdhetsåtgärder. Inom politikområdet agerar (JämO) som myndighet. JämO:s uppgift är enligt jämställdhetslagen Tabell 5.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet (1991:433) att utöva tillsyn över att lagen efterlevs. Politikområdet omfattar anslagen 24:1 (JämO) och 24:2 (Särskilda jämställdhetsåtgärder). Totalt för politikområde Jämställdhet 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 följer ett anslagssparande för anslag 24:2 på som får tas i anspråk . Bakgrunden till anslagssparandet är bl.a. att medel för vissa beslutade projekt ej rekvirerats samt att många frivilligorganisationers projekt senarelagts till att genomföras under första delen av i samband med EU- ordförandeskapet. Målet för politikområdet är att kvinnor och män skall ha samma möjligheter, rättigheter och skyldigheter inom livets alla områden. Jämställdhet är ett sektorövergripande politikområde, vilket innebär att jämställdhet även är ett mål i andra politikområden. Jämställdhetspolitikens mål innebär en jämn fördelning av makt och inflytande, samma möjligheter till ekonomiskt oberoende, lika villkor och förutsättningar i fråga om företagande, arbete, arbetsvillkor samt utvecklingsmöjligheter i arbetet. Det innebär också lika tillgång till utbildning och möjligheter till utveckling av personliga ambitioner, intressen och talanger, delat ansvar för hem och barn samt frihet från könsrelaterat våld. Resultaten av jämställdhetspolitiken mäts bland annat genom att följa de ekonomiska resursernas fördelning mellan kvinnor och män samt kvinnors och mäns representation i kommittéer och statliga lekmannastyrelser. Jämställdhetspolitikens resultat framkommer även i övriga politikområdens resultatredovisning eftersom jämställdhetspolitiken är sektorövergripande. Ett jämställdhetsperspektiv skall genomsyra alla delar av regeringens politik. Jämställdhetspolitiken har sin måluppfyllelse också inom andra politikområden. Jämställdhetspolitikens inriktning på utvecklings- och förändringsarbete i syfte att främja jämställdhet mellan kvinnor och män ligger fast. Ett intensifierat arbete med att vidareutveckla metoder och strategier för att införliva ett jämställdhetsperspektiv inom andra politikområden har inletts . Arbetsmarknaden och arbetslivet är centrala områden för jämställdhetspolitiken. , JämO, såväl som övriga myndigheter på arbetsmarknads-, arbetslivs- och utbildningsområdet utgör viktiga instrument för att bekämpa löneskillnader mellan kvinnor och män, motverka den könsuppdelade arbetsmarknaden och skapa förutsättningar för människor att kombinera arbete och familjeliv. Skärpningen av jämställdhetslagen som trädde i kraft innebär att regeringen söker nya lösningar för att förverkliga jämställdhet i arbetslivet. Den privata sektorns medverkan i jämställdhetsarbetet är av stor betydelse. Regeringen fortsätter dialogen med näringslivet om jämställdhetsfrågor. Förutom att arbeta för förändring inom det statliga området, har regeringen en viktig roll i att stimulera aktörer även inom andra samhällssektorer. Ett led i detta arbete utgörs av det stöd som ges för projektverksamhet och insatser för att främja utvecklingen mot jämställdhet på särskilt angelägna områden. har det bland annat omfattat stöd till det intresse och engagemang som finns bland unga människor för frågor om feminism och jämställdhet. Projekt för att förebygga våld mot kvinnor har också givits stort stöd inte minst projekt som riktar sig till kvinnor och flickor med invandrarbakgrund. Regeringens arbete har genom Kvinnofridsreformen inriktats på att förbättra och skärpa lagstiftning, vidta förebyggande åtgärder samt att arbeta för att våldsutsatta kvinnor ska få ett bättre bemötande. Regeringen har lyft upp frågan om mäns villkor och hur män ska kunna ta en mer aktiv del i arbetet för att nå jämställdhet mellan kvinnor och män. Frågan har också börjat adresseras på ett internationellt plan, i detta arbete deltar aktivt. I Europeiska Unionen har jämställdhet mellan kvinnor och män blivit ett fördragsfäst mål genom Amsterdamfördraget. Under det nu avslutade svenska ordförandeskapet har jämställdhetspolitiken varit ett prioriterat område. Regeringen fortsätter det långsiktiga arbetet med att representationen i beslutsfattande organ skall vara jämnt fördelad mellan kvinnor och män. Regeringen arbetar också för att andelen kvinnor i ledande ställning skall öka. JämO:s uppgift att se till att jämställdhetslagen efterföljs sker i första hand genom att JämO försöker förmå arbetsgivare att frivilligt följa föreskrifterna i lagen. JämO skall också i övrigt medverka i strävandena att främja jämställdhet i arbetslivet. tillsattes en utredning om ett eventuellt tillsynsansvar för länsstyrelserna. Utredningens förslag är att låta länsstyrelserna få tillsynsansvar över att lagens regler om aktiva åtgärder efterlevs. Utredningen blev klar och är på remiss. JämO har haft uppdraget att särskilt uppmärksamma problem med att förena förvärvsarbete och föräldraskap. En särskild rapport om löneutfyllnad vid föräldraledighet har utgivits av myndigheten. Arbetsgruppen för metodutveckling i jämställdhetsarbetet inom avslutar sitt arbete . Dess slutsatser kommer att utgöra en av utgångspunkterna i arbetet med att förändra och stärka arbetsformerna för hur jämställdhetsfrågorna integreras i departementens arbete. En viktig del i detta är att ägna särskild uppmärksamhet åt hur jämställdhetsfrågorna integreras i budgetprocessen. I syfte att stimulera utveckling av nya instrument och metoder tillsatte regeringen utredningen om frivillig jämställdhetsmärkning av varor och tjänster (FRIJA).