prop · GO031D23 · 2001-01-01 00:00:00 — SVAR:s verksamhet, vilken främst är förlagd till , bygger till viss del på arbetsmarknadsprojekt. Vid de olika arbetsplatserna sysselsätts drygt 115 perso- ner, av vilka ca 45 personer är anställda med lönebidrag. Därtill har 25 personer varit anvisade inom ramen för olika arbetsmarknadsåtgärder. ARKION ingår i och är en i huvud- sak avgiftsfinansierad verksamhet med syfte att med hjälp av moderna medier öka tillgäng- ligheten till och bruket av arkiven. ARKION arbetar bl.a. med digital registrering och sprid- ning av information ur arkivhandlingar samt med utbildning och kunskapsspridning. Detta förenas med att skapa arbetstillfällen, främst i glesbygds- områden. Av redovisning av det regionala utfallet av verksamheten framgår att arkivmyn- digheterna genom landsarkivorganisationen och SVAR har en god spridning i landet. Myndigheternas avgiftsintäkter uppgick till ca . Avgiftsin- täkterna för är beräknade till ca . En jämförelse mellan budget och utfall för visar att och landsarkiven hade ett anslagssparande på ca . Regeringen har beslutat om in- dragning med av anslagssparan- det. Enligt prognos för innevarande budgetår kommer anslagssparandet att vara ca vid slut, dvs. Regeringens överväganden Tabell 4.52 Redovisning av vissa mätbara prestationer Verksamhet 1997 1998 1999 Antal forskarbesök 98 571 99 269 98 877 Antal framtagna volymer 158 796 169 Antal besök på hemsidor - 3 110 000 4 544 632 Antal mikrokort tillgängliga för forskning Tabell 4.53 Redovisning av arkivbeståndens omfattning vid och landsarkiven Verksamhet 1997 1998 1999 Beståndens storlek papper (hyllmeter) 463 709 Antal leveranser 1 226 1 187 1 274 Leveranser av papper (hyllmeter) 21 427 Leveranser av kartor och ritningar 8 231 Leveranser av mikrofilm (antal rullar) av ADB-upptagningar (antal databärare) 238 Inom arkivområdet genomförs omfattande åtgärder för att bygga upp och sprida kunskap om arkiven och deras hantering, bl.a. med avse- ende på de förändrade förhållanden som utveck- lingen inom informationstekniken innebär i fråga om mottagande, vård, bevarande och till- gängliggörande av elektroniskt lagrade arkiv. Genom exempelvis utbildnings- och informa- tionsinsatser, handböcker och rådgivning ökar arkivbildarnas medvetenhet om arkivens bety- delse och om vikten av att arkiven hanteras och struktureras på ett tillfredsställande sätt. Arkivmyndigheterna har be- drivit ett omfattande arbete för att öka över- blicken över och tillgängligheten till arkiven, bl.a. genom att ta vara på de möjligheter som den snabba tekniska utvecklingen innebär. Som exempel kan nämnas digitalisering och filmning av arkivmaterial, arbete med att utveckla digitala söksystem samt fortlöpande förteckningsarbete. Andra insatser som innebär ökade möjligheter att ta del av arkivmaterial är arbetet med refe- rensdatabaser och arbetet med att lägga ut in- formation på Internet. Satsningar görs för att nå nya och fler grupper av användare, exempelvis barn och ungdom, samt för att öka det allmänna intresset och för- ståelsen för arkiven. Det rör sig bl.a. om utställ- ningar, konferenser och forskningsprojekt där aktuella händelser, historiska skeenden och regionala förhållanden belyses med utgångs- punkt i arkiven. Arkivmyndigheterna genomför projekten i samverkan med folk- rörelse- och företagsarkiven, museer och andra institutioner samt enskilda organisationer. En rad insatser har genomförts med anknytning till industrisamhällets kulturarv. Samverkan mellan den statliga och kommu- nala arkivsektorn sker bl.a. inom ramen för Sam- rådsgruppen för kommunala arkivfrågor, som består av representanter för , landsar- kiven, och . medverkan i det internationella arbetet sker till stor del inom ramen för Interna- tional . Det inom- europeiska samarbetet sker främst genom arbetet med arkivanknutna frågor inom EU och Euro- parådet. har också ett omfattande samarbete med olika institutioner och myndig- heter i andra länder kring frågor som rör arkiven. Arkivmyndigheternas verksamhet leder till en höjd kvalitet på arkivhanteringen och till ökad tillgänglighet till allmänna handlingar och annat arkivmaterial. Goda förutsättningar skapas för insyn i den offentliga förvaltningen samt för att tillgodose dels behovet av information för rätts- skipningen och förvaltningen, dels forskningens behov. Vidare bidrar arkivmyndigheterna genom sina insatser till att öka det allmänna intresset och förståelsen för arkivmaterialet samt till att lyfta fram arkivens potential som kunskaps- och informationskälla. Arkivens samhällsbetydelse stärks. Genom landsarkivens verksamhet tydlig- görs arkivens betydelse för den regionala utveck- lingen och identiteten. och landsarkiven svarar för en omfattande verksamhet som har gett goda resultat. Verksamhetens huvudinriktning bör därför behållas. För utökade uppgifter i samband med motta- gandet och förvarandet av de kyrkliga arkiven föreslås en ökning av anslaget med . Anslaget föreslås öka med för förstärkning av bidraget till tarrörelsens arkiv och bibliotek. Vidare föreslås anslaget öka med ca 2,5 miljo- ner kronor, motsvarande en tillfällig minskning . För leveranser av arkiv tillförs anslaget ca från berörda myndigheter. För mikrofilmning av kyrkobokföringshand- lingar sker en överföring på ca 1,1 miljoner kro- nor från utgiftsområde 3. Regeringen föreslår att anslaget för anvisas . Tabell 4.54 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 2000 245 522 Pris- och löneomräkning + 4 178 Reformmedel + 1 300 Återläggning av tillfällig minskning + 2 450 Överföring från arkivlevererande myndigheter + 2 366 Överföring från utgiftsområde 3 + 1 097 Förslag 2001 256 913 4.9.23 28:23 Bidrag till regional arkivverksamhet Tabell 4.55 Anslagsutveckling Tusental kronor 4 633 2001 Förslag 4 699 2002 Beräknat 4 783 1 2003 Beräknat 4 879 2 1 Motsvarar 4 699 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 4 699 tkr prisnivå. Bidrag till regional arkivverksamhet lämnas enligt förordningen (1996:1598) om statsbidrag till regional kulturverksamhet. Medel under detta anslag fördelas av genom arkiv. Bidrag lämnas till följande 20 regionala arkiv- institutioner, vilka före erhöll s.k. föreståndarbidrag från . Bohus- läns föreningsarkiv, folkrörelsearkiv, Folkrörelsearkiv för län, Folkrörelse- arkivet i , i Väster- botten, Folkrörelsernas arkiv i , Folkrörelsernas arkiv för , Folkrörel- sernas arkiv för , Folkrörelsernas arkiv i , i , Folkrörelsernas arkiv i län, Före- ningsarkiven i , i , läns folkrörelse- arkiv, , läns folk- rörelsearkiv, , , läns föreningsarkiv och läns föreningsarkiv. Syftet med bidraget är att främja regional arkivverksamhet, att få ett nät av väl fungerande regionala arkivinstitutioner i landet och att bättre integrera folkrörelsearkiven i den regionala kulturpolitiken. Regeringens överväganden De regionala arkiven förvaltar betydande arkiv- bestånd och samlingar med stort kulturhistoriskt värde. Från att ha inriktat sig på att bevara de traditionella folkrörelsernas historia har många regionala arkiv utvidgat verksamheten till att omfatta enskilda arkiv i vidare bemärkelse, som exempelvis företagsarkiv, personarkiv och gårds- arkiv. Ett alltmer aktivt arbete genomförs för att göra samlingarna tillgängliga, bl.a. genom utställ- ningar, kurser och andra arrangemang, olika publikationer samt presentationer via Internet. Flertalet folkrörelsearkiv driver verksamhet sär- skilt riktad mot skolorna. De regionala arkiven är en resurs för såväl offentlig som privat sektor. Arkivmaterialet efterfrågas bl.a. av forskningen, inte minst släkt- och hembygdsforskningen, samt skola och övrigt kulturliv. Regeringen föreslår att anslaget för anvisas . Tabell 4.56 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 2000 4 633 Pris- och löneomräkning + 66 Förslag 2001 4 699 4.9.24 28:24 Tabell 4.57 Anslagsutveckling Tusental kronor 26 204 2001 Förslag 26 489 2002 Beräknat 27 050 1 2003 Beräknat 27 648 2 1 Motsvarar 26 489 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 26 489 tkr prisnivå. Myndigheten har enligt förordningen (1993:654) med instruktion för Språk- och folkminnes- institutet () till uppgift att samla in, bevara, vetenskapligt bearbeta och ge ut material om dialekter, folkminnen, folkmusik, ortnamn och personnamn. Vidare skall institutet avge yttran den i ärenden om fastställande av ortnamn och granska förslag till namn på allmänna kartor samt yttra sig i fråga om personnamn. har en verksamhet med stor geografisk spridning. Ledning och avdelningar finns lokaliserade i . Arkiv finns i , och . I enlighet med beslut överfördes Svenskt visarkiv organisato- riskt till Statens musiksamlingar . SOFI:s avgiftsintäkter uppgick till . Regeringens överväganden har , efter att Uppsalaavdel- ningarna flyttat in i nya lokaler med bl.a. ett samlat bibliotek, fått ett större antal besökare. Även antalet förfrågningar till hela myndigheten, inte minst antalet förfrågningar via e-post har vuxit. Internet har också i högre utsträckning använts för att nå ut till nya grupper. Myndigheten har fortsatt att prioritera bl.a. digitalisering av samlingarna i syfte att öka till- gängligheten. Antalet färdigställda och publi- cerade skrifter har ökat och även försäljningen av dessa. samverkar med ett flertal av landets uni- versitet och högskolor. Myndigheten har, bl.a. i samverkan med , arbetat för att motverka främlingsfientlighet och att stärka en demokratisk samhällsutveckling genom att i ökad utsträckning fokusera på kulturmöten och migration m.m. arbetar kontinuerligt med den samiska kulturen och har en särskild befattning som samisk arkivarie. har genom in- samling, digitalisering och förmedling av arkiv- material samt forskning inom sitt verksamhets- område bidragit till att bevara kulturarvet. Verksamhetens inriktning bör ligga fast. Regeringen föreslår att anslaget för anvisas . Tabell 4.58 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 2000 26 153 Pris- och löneomräkning + 336 Förslag 2001 26 489 4.9.25 28:25 Svenskt biografiskt lexikon Tabell 4.59 Anslagsutveckling Tusental kronor 3 610 2001 Förslag 3 878 2002 Beräknat 3 962 1 2003 Beräknat 4 051 2 1 Motsvarar 3 878 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 3 878 tkr prisnivå. Myndigheten har enligt förordningen (1988:630) med instruktion för Svenskt biografiskt lexikon (SBL) till uppgift att fortsätta och slutföra utgi- vandet av verket Svenskt biografiskt lexikon. SBL:s avgiftsintäkter uppgick till vilket är en liten ökning från föregående år, men en minskning med jämfört med . En orsak är att för- säljningen av CD-romskivan har minskat , då många köpare utnyttjade ett intro- duktionserbjudande. Anslagsöverskridandet hänför sig till variatio- nen av avgiftsinkomsterna vilket ledde till mins- kade intäkter . SBL har redovisat vilka åtgärder som vidtas med anledning av över- skridandet och räknar med ett balanserat resultat vid utgången av . Regeringens överväganden Publikationen Svenskt biografiskt lexikon utgör ett betydande hjälpmedel för bl.a. forskarsam- hället och den är ett viktigt bidrag till den veten- skapliga kunskapsuppbyggnaden. En stor använ- darkategori är person- och släktforskare. Med gällande vetenskaplig kvalitet skall minst ett band ges ut , dvs. Slutmålet är att lexikonet skall vara färdigt . Tillgängligheten till lexikonet har ökat genom att delar av materialet givits ut på CD-romskiva. CD-romproduktionen har gett lexikonet en stor spridning genom att universi- tet, högskolor och större bibliotek lagt ut den på interna nätverk. SBL har på ett effektivt sätt fortsatt att genomföra utgivningen av publikationen Svenskt biografiskt lexikon. Verksamhetens inriktning bör ligga fast. Regeringen föreslår att anslaget för an- visas . Tabell 4.60 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 2000 3 815 Pris- och löneomräkning + 63 Förslag 2001 3 878 4.9.26 28:26 Tabell 4.61 Anslagsutveckling Tusental kronor 160 709 2001 Förslag 163 934 2002 Beräknat 167 370 2 2003 Beräknat 170 736 3 1 Anslaget har i regleringsbrevet minskats till 161 688 tkr till följd av att för hög kompensation för pensionspremien beräknats. 2 Motsvarar 163 934 tkr prisnivå. 3 Motsvarar 163 634 tkr prisnivå. () är central förvalt- ningsmyndighet för frågor om kulturmiljön och kulturarvet. Enligt förordningen (1997:1171) med instruktion för skall RAÄ bl.a. värna om kulturvärdena i bebyggelsen och i landskapet, bevaka kulturmiljöintresset vid samhällsplanering och byggande samt verka för att hoten mot kulturmiljön möts. Till RAÄ:s uppgifter hör vidare att leda och delta i arbetet med att bygga upp kunskapen om och bedriva informations- och rådgivningsverksamhet om kulturmiljöer, kulturminnen och kulturföremål. RAÄ skall också medverka i det internationella arbetet med kulturmiljön, kulturminnen och kulturföremål samt följa det regionala kultur- miljöarbetet och biträda länsstyrelserna och de regionala museerna i frågor som rör detta. Andra uppgifter är att utföra arkeologiska undersök- ningar och svara för konservering samt vård av kulturminnen och kulturföremål. Dessutom skall RAÄ ha ett specialbibliotek för forskning och utveckling inom områdena kulturmiljö, arkeologi, medeltidens konsthistoria och numismatik. Myndighetens avgiftsinkomster uppgick till ca , varav ca avser intäkter för arkeo- logisk uppdragsverksamhet. RAÄ har beräknat avgiftsintäkterna till ca för . Förutom intäkter för arkeologisk upp- dragsverksamhet rör det sig framför allt om entré- och försäljningsintäkter samt intäkter av konserveringsverksamhet. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Den arkeologiska uppdragsverksamheten inom RAÄ innefattar undersökningar och utredningar som föranleds av lagen (1988:950) om kultur- minnen m.m. och som utförs av RAÄ:s avdel- ning för arkeologiska undersökningar (UV) mot avgift. trädde en ny organisation för verksamheten i kraft. Inriktningen av organi- sationsförändringen har framför allt syftat till att ge verksamheten en stabil organisationsstorlek, med hänsyn till variationer i uppdragsvolym. minskade uppdragsvolymen kraftigt i förhållande . Antalet fält- arbetstimmar uppgick till ca 194 000 och till ca 45 000. Intäkterna var ca , vilket är en minsk- ning med jämfört med före- gående år. Mot bakgrund av den kraftigt mins- kade uppdragsvolymen och därmed minskade intäkter har RAÄ tvingats genomföra ytterligare omstruktureringar av verksamheten. Prognosen för UV:s verksamhet pekar på en fortsatt låg uppdragsvolym. Tabell 4.62 Uppdragsverksamhet Tusental kronor Uppdragsverksamhet Intäkter Kostnader Resultat (Intäkt - kostnad) Utfall 1999 110 515 125 122 - 14 607 Prognos 2000 110 888 112 794 - 1 906 Budget 2001 76 000 76 000 0 Regeringens överväganden Miljömålsarbetet och arbetet med de regionala tillväxtavtalen har till stor del präglat myndighe- tens arbete . Satsningarna på storstädernas kulturmiljö- värden och på industrisamhällets kulturarv har också haft stor påverkan på verksamheten. viktiga områden har varit skogens kulturläm- ningar, kulturvärden i landskapet samt fornmin- nesinformationen. Information om RAÄ:s forskningsverksamhet har lagts ut på Internet. De idémässiga grunderna för vården av det materiella kulturarvet har utvecklats bl.a. genom de diskussioner som förts i anslutning till rege- ringsuppdraget Byggnadsvårdsprinciper. RAÄ har bedrivit kunskapsförmedling bl.a. genom publicerande av ett antal skrifter och deltagande i ett 20-tal internationella symposier eller kurser där myndighetens forskningsresultat har presenterats. Byggnadsvårdsprojekten i Est- land och har slutförts. Historiskt Centrum har färdigställts och omfat- tande vårdinsatser har genomförts på RAÄ:s övriga fastigheter. Intresset för att besöka de fastigheter som RAÄ förvaltar är fortsatt högt. Arbetet med att utveckla RAÄ:s publikarbete har fortsatt bl.a. genom publikundersökningar. Tabell 4.63 Entrébelagda besök vid RAÄ:s fastigheter 1997 1998 1999 53 000 76 000 83 000 69 000 76 000 86 000 Eketorp 66 000 65 000 56 000 Övriga 74 000 129 000 i.u. Totalt 262 000 346 000 - RAÄ:s verksamhet har gett ett tillfredsställande resultat i förhållande till de mål som ställts och myndighetens resurser bedöms ha använts på ett effektivt sätt. Regeringen bedömer därför att anslaget huvudinriktning inte bör ändras. har beslutat om nya övergripande mål för arbetet för kulturmiljön och regeringen avser med anledning av detta att föra in de nya målen i regleringsbrevet för . På grund av att omfattningen av större offent- liga infrastruktursatsningar varierat stort har RAÄ:s avdelning för arkeolo- gisk uppdragsverksamhet (UV) tvingats göra omfattande omstruktureringar. Regeringen finner det därför angeläget att genomföra en närmare analys av förutsättningarna för UV:s verksamhet. Regeringen föreslår att anslaget för anvisas . Tabell 4.64 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 2000 161 688 Pris- och löneomräkning + 2 246 Förslag 2001 163 934 4.9.27 28:27 Bidrag till kulturmiljövård Tabell 4.65 Anslagsutveckling Tusental kronor 250 390 2001 Förslag 247 038 2002 Beräknat 239 938 2003 Beräknat 216 938 Bidrag lämnas enligt förordningen (1993:379) om bidrag till kulturmiljövård. Bidragsbestäm- melserna innebär i korthet att bidrag lämnas för byggnadsvård samt forn- och landskapsvård. Medel får även utgå bl.a. för vissa arkeologiska undersökningskostnader samt till vård och underhåll av vissa kyrkliga inventarier. Medel får även användas när det finns särskilda skäl för att täcka kostnader för att ta till vara fornfynd. Vidare lämnas också bidrag till ombyggnad, renovering och underhåll av kulturhistoriskt värdefull bostadsbebyggelse. Frågor om bidrag prövas av () eller, efter RAÄ:s bemyndigande, av . Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att , i fråga om raman- slaget 28:27 Bidrag till kulturmiljövård, inom en ram av högst , besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför utgifter , dock längst t.o.m. . Tabell 4.66 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser Tusental kronor 1999 utfall prognos 2001 beräknat 2002 beräknat 2003 beräknat Utestående förpliktelser vid årets början 10 000 40 000 50 000 Nya förpliktelser 257 800 242 400 255 900 Infriade förpliktelser* 227 800 232 400 235 900 50 000 20 000 Utestående förpliktelser 40 000 50 000 70 000 Erhållen/föreslagen bemyndiganderam 40 000 50 000 70 000 * Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. Regeringens överväganden Fördelningen av bidrag sker på nationell nivå av RAÄ och på regional nivå av respektive länssty- relse. Vid fördelningen av bidrag till byggnads- vård utgår länsstyrelserna från de kulturhisto- riska värdena och behoven. De har också möjlighet att väga in sysselsättnings-, utbild- ningsmässiga och regionalekonomiska motiv samt betydelsen för kulturliv och besöksnäring. Kulturmiljöområdets bidragsgivning har inne- burit att andra parter ofta bidrar med ekono- miska medel såsom arbetsmarknadsmedel, regionalekonomiska medel, EU-medel samt medel från andra centrala myndigheter, kommu- ner, markägare m.fl. Även vid fördelningen av bidrag till fornvård- och kulturlandskapsvård har objekt av betydelse för turism och rörligt fri- luftsliv särskilt beaktats. Vissa uppgifter om den regionala fördelningen av bidrag lämnas i inledningen till utgiftsområ- det. Regeringens bedömning är att anslaget ger goda resultat och att resurserna använts på ett effektivt och ändamålsenligt sätt. Anslagets huvudinriktning bör därför behållas. För att medlen under anslaget skall utnyttjas på bästa möjliga sätt krävs ofta att vårdinsatserna genomförs successivt enligt en uppgjord vårdplan. Detta kräver att länssty- relserna kan garantera att utbetalningen av de bidrag som beslutats också sker successivt över en längre tidsperiod. Erfarenheten har visat att en stor andel av de beviljade bidragen utfaller till betalning ett eller efter det att bidragsbe- slutet har fattats. Regeringen föreslår därför att bemyndiganderamen för anslaget 28:27 Bidrag till kulturmiljövård höjs till . Med infördes möjligheten att skydda värdefulla kulturpräglade landskap som kulturreservat. Enligt RAÄ:s rapportering till regeringen finns det runt om i landet ett stort uppdämt behov av att skydda den här typen av miljöer och finns det runt 60 områden som är i åtanke som kulturreservat. Av anslaget Bidrag till kulturmiljövård har avsatts för finansiering av värdering, intrångsersättning, restaureringsåt- gärder samt löpande skötsel och underhåll av statligt beslutade kulturreservat. Regeringen anser mot bakgrund av det stora behov och intresse som finns för bildandet av kulturreservat att det är angeläget med en utökad satsning på området. Inom naturvården görs just nu stora satsningar på reservatsbildning, främst skogsre- servat. Ökade resurser till kulturreservat innebär också förbättrade möjligheter att utveckla sam- spelet mellan kulturmiljövården och naturvår- den. Regeringen föreslår för detta ändamål en ökning av anslaget Bidrag till kulturmiljövård med . föreslås anslaget utöver detta öka med . Vidare minskas anslaget med den engångsanvisning på som anvisades för . För satsningar på industrisamhällets kulturarv beräknas ett belopp på . upp- hör denna 3-åriga satsning. Regeringen föreslår att anslaget för anvisas . Tabell 4.67 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 2000 249 618 Ökade medel till kulturreservat, reform + 5 000 Anslagsökning + 1 000 Minskning av medlen till Industrisamhällets kulturarv - 6 180 Tillfällig kompensation för besparing upphör - 2 400 Förslag 2001 247 038 4.9.28 28:28 och 28:29 Centrala museer Tabell 4.68 Anslagsutveckling 28:28 Tusental kronor 654 440 2001 Förslag 665 966 2002 Beräknat 682 413 2 2003 Beräknat 721 970 3 1 Anslaget har i regleringsbrevet minskats till 638 883 tkr till följd av att för hög kompensation för pensionspremier beräknats. 2 Motsvarar 669 066 tkr prisnivå. 3 Motsvarar 693 066 tkr prisnivå. Tabell 4.69 Anslagsutveckling 28:29 Tusental kronor 173 999 2001 Förslag 192 919 2002 Beräknat 196 382 1 2003 Beräknat 200 316 2 1 Motsvarar 192 919 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 192 919 tkr prisnivå. Tabell 4.70 Sammanställning över avgiftsinkomsterna till de centrala museerna Tusental kronor 8 452 med 66 617 17 8211 Statens museer för världskultur 8 633 Livrustkammaren, och 11 129 9 2142 5 899 Statens musiksamlingar 2 153 2 960 12 009 32 166 57 846 7 309 Arbetets museum 3 987 Summa 242 208 1 Intäkterna för Cosmonovas verksamhet redovisas i tabell 11.0 2 Intäkterna för verksamhet redovisas i tabell 11.0 De centrala museernas verksamhet redovisas samlat under denna rubrik. Medlen beräknas under två anslag, Centrala museer: Myndigheter och Centrala museer: Stiftelser. Följande centrala museer är myndigheter: , med , , Statens museer för världskultur, Livrustkamma- ren, och , , , Statens musiksamlingar, Statens försvarshisto- riska museer samt . De specifika uppgifterna framgår av instruktionen för varje myndighet. För stiftelserna , och gäller stadgar som har fastställts av regeringen , resp. . För Stiftel- sen Arbetets museum gäller stadgar som har fast- ställts av dess huvudmän. , , , Statens museer för världskultur, samt har vart och ett inom sina verksamhetsområden uppgif- ten att vara ansvarsmuseum. En jämförelse mellan budget och utfall för visar att de centrala museerna vid utgången av året hade ett samlat anslags- sparande på . En stor del av denna summa hänför sig till att Statens försvars- historiska museer inför återöppnandet av har byggt upp ett anslagssparande som ska användas för det nya museets kostnader. Detta anslagssparande kommer att förbrukas i och med att kapitalkost- naderna för museet belastar myndighetens anslag. har ett ackumulerat anslagssparande som bl.a. skall täcka ett för museet ökat åtagande för underhåll av museibyggnaden. Statens museer för världs- kultur kommer att bygga upp ett visst anslags- sparande fram tills dess att den nya museibygg- naden invigs . Prognosen för visar på ett sammanlagt sparande på anslaget 28:28 på . Regeringen har beslutat att ställa sammanlagt av anslags- sparandet till regeringens disposition.