prop · GP031d20 · 2001-09-20 00:00:00 — Regeringens bedömning, att kommissionen inte tillräckligt har beaktat de särskilda regionalpolitiska problem som vissa delar av har i jämförelse med andra medlemsländer, kvarstår. Regionalt utvecklingsbidrag kan numera lämnas till nyinvesteringar i bl.a. byggnader, anläggningar, maskiner och andra inventarier samt till immateriella investeringar, såsom förvärv av patent och licenser. Det kan därtill lämnas till utbildning, forskning och utveckling, konsulttjänster, kunskapsspridning och informationskampanjer. I övrigt har inga större förändringar skett av de investeringsinriktade stödformerna regionalt utvecklingsbidrag, landsbygdsstöd, småföretagsstöd och såddfinansiering, eller av sysselsättningsbidraget . Nedsatta socialavgifter och transportbidrag är generella driftstöd. Eftersom stödformen nedsatta socialavgifter granskades av var tvunget att stoppa tillämpningen av lagen fr.o.m. . beslutade kommissionen att stödformen inte är förenlig med EG:s nya riktlinjer för statligt stöd 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 till regionala ändamål och att stödformen måste upphöra i dess nuvarande utformning. Transportbidrag har kompenserat företag i regionalpolitiskt prioriterade områden för höga transportkostnader. Bidraget skall även stimulerat till höjd förädlingsgrad. De av tidigare (prop. 1997/98:62, bet. 1997/98:AU11, rskr. 1997/98:204), föreslagna ändringarna i stödformen, godkändes av EG- kommissionen för tillämpning . Den nya förordningen trädde i kraft , men tillämpades retroaktivt fr.o.m. . Bland annat lämnas transportbidrag numera även för godstransporter till sjöss. Transportbidragszon 1 har upphört som bidragsområde, och lägsta bidragsgrundande transportsträcka höjts . har, sedan blev medlem i den Europeiska unionen, tillfört stora områden i landet viktiga regionalpolitiska resurser. Det sammanlagda återflödet från fonderna för regionalpolitiskt inriktade åtgärder (dvs. målen 2, 5b och 6 samt vissa gemenskapsinitiativ) beräknas för programperioden 19951999 slutligt komma att uppgå till ca . Det sammanlagda återflödet för regionalpolitiskt inriktade strukturfondsåtgärder (dvs. målen 1 och 2 samt gemenskapsinitiativen beräknas för programperioden 20002006, uppgå till ca . Strukturfonderna är ett viktigt instrument i den politik för ekonomisk och social sammanhållning som bedrivs inom EU. Av de regionalpolitiskt inriktade strukturfondsinsatserna i får områden med låg befolkningstäthet störst del. Åtgärderna inriktas främst på olika projekt för små och medelstora företag, som bl.a. syftar till att stimulera nyföretagande och marknadsföring av företagens varor och tjänster. Många projekt är också inriktade på samverkan mellan företag kring produkt- och processutveckling samt på att öka företagens kompetens inom modern informationsteknik. För att stimulera utvecklingen i gles- och landsbygdsområden har företag beviljats landsbygdsstöd och stöd till kommersiell service. Även vissa projekt inom den regionala projektverksamheten bidrar till utvecklingen i dessa områden. har vissa länsstyrelser och regionala självstyrelseorgan utarbetat regionala 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 program för landsbygdsutveckling. Dessa program kommer att fortsätta att utvecklas, bl.a. inom ramen för strukturfondsprogrammen och de regionala tillväxtavtalen. Regeringen har beviljat särskilda bidrag till Hela ska leva och . Syftet med bidragen är att stödja organisationernas arbete för gles- och landsbygdsområden samt för skärgården. En viktig förutsättning för att gles- och landsbygdsområden skall vara attraktiva är tillgången till grundläggande service. Regeringen har därför givit i uppdrag att, i samarbete med , fortsätta att utveckla den s.k. servicedatabasen för att göra det möjligt att bl.a. löpande kartlägga hur tillgången till olika typer av service utvecklas i gles- och landsbygdsområden. Regeringen har beviljat bidrag till ett projekt som bedrivs av Småkom, de små kommunernas samarbetsorgan, i syfte att utveckla nya former för samordnade servicelösningar i olika kommuner. Förutom de generella regionalpolitiska insatser som genomförs med bidrag från sker även insatser specifikt riktade till gles- och landsbygdsområden. Projekt inom gemenskapsinititativet Leader II har t.ex. utvecklat innovativa åtgärder och, genom ett omfattande ideellt arbete i projekten, skapat resurser för landsbygdsutvecklingsarbetet i stor skala. Bland annat de olika målprogrammen och vissa Interregprogram innehåller insatser för gles- och landsbygdsområden och har därmed bidragit till deras utveckling. Eftersom delar av skärgården definieras som gles- och landsbygd kan särskilt nämnas Mål 2 Öarna och Interreg Skärgården som utgör två särskilda program enbart riktade till skärgårdsområden. Program för regional näringspolitik och särskilda regionalpolitiska åtgärder Regeringens program för regional näringspolitik och särskilda regionalpolitiska åtgärder omfattande startade . Beslut inom ramen för programmet har även fattats . Beslut har fattats för i stort sett hela beloppet och åtgärderna genomförs över hela landet, med tyngdpunkten i regionalpolitiskt prioriterade områden. Ambitionen har bl.a. varit att programmet skall medverka till att realisera åtgärder som på grund av begränsade medel annars inte kommit till stånd och att det skall innehålla insatser som lämpligen initieras på central nivå. Regeringen har bl.a. beslutat om ytterligare bidrag till Delegationen för utländska investeringar i () för investeringsfrämjande åtgärder i främst regionalpolitiskt prioriterade områden, bl.a. inom kundtjänstbranschen, samt till projektet , som syftar till att öka export av jordbruksprodukter. Beslut har totalt fattats för , varav . Det finns inga resultatindikatorer för åtgärder inom programmet. De närmare effekterna av programmet avses att utvärderas när det är slutfört. Utvecklingsprogram för kommuner med särskilda omställningsproblem främst på grund av strukturomvandlingar inom Försvarsmakten En särskild arbetsgrupp, den s.k. Omställningsgruppen, bildades inom i syfte att bistå kommuner med särskilda omställningsproblem främst på grund av strukturomvandlingar inom Försvarsmakten. Arbetsgruppen skall bl.a. lämna förslag till åtgärder för att stödja och främja en positiv utveckling av arbetsmarknaden och övergång till nya näringar i , , , , , , och kommuner, samt till viss del även . Arbetet är processorienterat och bedrivs i direkt kontakt med kommunledningar och utvecklingsansvariga i kommunerna. En av gruppens huvuduppgifter är att stärka kommunernas förmåga att arbeta långsiktigt och strategiskt med sin näringslivsutveckling, så att befintliga resurser kan tillvaratas effektivare. Gruppen deltar även i diskussioner om omvandlingsåtgärder för militära fastigheter samt medverkar vid genomförandet av företagsetableringar och lokaliseringar av statliga verksamheter. Det är viktigt att nya verksamheter som lokaliseras till försvarskommuner kan utvecklas väl och stärka de olika kommunernas näringsliv och arbetsmarknad. Från flera kommuner har under hand framförts till gruppen att det viktigaste nu är att bibehålla utvecklingskraft i kommunen för att kunna säkra en långsiktigt stark tillväxt i näringslivet och på arbetsmarknaden. I detta sammanhang är lokaliseringarna av de statliga och privata jobb som regeringen lovat kommunerna, viktiga kompletterande insatser. Omställningsgruppen avslutar sitt arbete /2002. Till dess återstår för Om- ställningsgruppen att delta i att utforma och följa upp utvecklingsprogrammen för var och en av kommunerna och på olika sätt bistå dem med att säkra genomförandet av programmen. Regeringen avser att återkomma med en närmare redovisning av resultaten av omställningsarbetet. Myndigheternas m.fl. regionalpolitiska arbete Länsstyrelserna och de regionala självstyrelseorganen har bl.a. aktivt arbetat med regional samordning. Omfattande samordning har åstadkommits genom arbetet med genomförande av de nya programmen för . Inom den regionala näringspolitiken har de också påbörjat genomförandet av framförallt näringslivsfrämjande projekt inom ramen för de regionala tillväxtavtalen. De har också bedrivit en rad andra projekt, även med aktörer från andra län och andra länder. Särskilt positivt är att näringslivet i ökad omfattning deltagit i samarbetet. Samordningen av insatserna syftar bl.a. till att de regionala aktörerna skall utnyttja tilldelade resurser mer effektivt. Dessa insatser har vidareutvecklat program som styr- och arbetsform på regional nivå. Kopplingen mellan analys och strategier har förbättrats. I detta arbete förväntas även uppföljnings- och utvärderingsverksamheten förbättras. Vissa länsstyrelser och självstyrelseorgan har också bedrivit en omfattande verksamhet med regionalpolitiska företagsstöd. Under avsnitt 4.6 Resultatbedömning finns närmare beskrivningar av länsstyrelsernas och självstyrelseorganens regionalpolitiska arbete. har bl.a. utvecklat metoder för regionala strategier och programarbete samt anordnat erfarenhetsutbyten och utbildningar. I syfte att stödja utvecklingen av verksamheten vid lokala och regionala resurscentra för kvinnor har beviljat projektmedel till dessa resurscentra. En stor del av åtgärderna inom den regionala projektverksamheten och EG:s strukturfondsprogram har varit inriktade på att förbättra företagsklimatet, den ekonomiska tillväxten och nyföretagandet i framförallt regionalpolitiskt prioriterade områden. Länsstyrelserna och självstyrelseorganen stödjer, med sina medel för re- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 gional projektverksamhet och medfinansiering av EG:s strukturfondsprogram, vitt skilda regionalpolitiska aktiviteter. Många åtgärder kan ses som komplement till åtgärder som bedrivs inom andra politikområden. Utmärkande för projektverksamheterna är det stora antalet deltagande aktörer. Näringslivsinriktade åtgärder, t.ex. insatser för att stimulera nyföretagande, av både kvinnor och män, och företagsförnyelse utgör en stor del av projektverksamheten. Den omfattar även utredningar (t.ex. om lokala förutsättningar och hinder för utveckling), försöksverksamhet (t.ex. om samarbete i nätverk, vid teknikcentra och högskolor), kultur- och informationsinsatser (t.ex. turismkampanjer och mässor). Andra projekt har varit inriktade mot att utveckla regionala nätverk och s.k. kluster. har bl.a. publicerat åtta rapporter om olika frågor som är viktiga från ett gles- och landsbygdsperspektiv. Verket har också aktivt deltagit i debatter om aktuella glesbygdsfrågor. Nytt ärendehanteringssystem (NYPS) De nuvarande systemen för stödärendehantering som används av , länsstyrelserna och självstyrelseorganen är omoderna. Nya krav har tillkommit. Den tekniska utvecklingen har medfört nya möjligheter att utveckla ett bättre system för hantering av stödärenden. Mot denna bakgrund har en studie genomförts för att undersöka hur hanteringen av stödärenden kan utvecklas. Resultatet av studien är att ett nytt system (NYPS) föreslås byggas upp. Regeringen har tidigare (avsnitt 3.2) föreslagit att engångsvis skall överföras från utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling till anslaget under utgiftsområde 24 Näringsliv 38:1 Verket för näringslivsutveckling () för att bygga upp och driva datasystem för hantering av regionala stöd. 4.5.2EG:s samtliga strukturfonder perioden 20002006 Eftersom har en samordningsroll gentemot för samtliga strukturfonder i lämnas en översiktlig redovisning för dessa under detta politikområde. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Under utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling finns anslag uppförda för Europeiska regionala utvecklingsfonden (regionalfonden). Regionalfonden delfinansierar målen 1 och 2 samt gemenskapsinitiativen Interreg III och . Ytterligare information om övriga fonder lämnas under utgiftsområde 13 Arbetsmarknad (socialfonden) och utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar (jordbruks- och fiskefonden). Den nya programperioden för startade och pågår . An- talet mål och gemenskapsinitiativ har minskats i förhållande till föregående programperiod. Av följande tabell framgår ändamålen för olika mål och gemenskapsinitiativ under den nya programperioden. Tabell 4.2 Strukturfondsmål och gemenskapsinitiativ Insatser i områden vars BNP per invånare är och insatser i de mest glesbefolkade områdena samt ett särskilt program för kusten I norra Områden som genomgår ekonomisk och social omställning inom industri- och tjänstesektorn, landsbygdsområden på tillbakagång, stads- områden med problem samt krisdrabbade om- råden som är beroende av fiske. Åtgärder för att utveckla arbetsmarknaden och de mänskliga resurserna, särskilt inom ramen för de årliga nationella handlingsplanerna för Strukturåtgärder inom fiskerinäringen vilka bl.a. omfattar yrkesfisket, vattenbruket och bearbetning och saluföring av näringens pro- Gränsregionalt, transnationellt och inter- regionalt samarbete för att stimulera en har- monisk, balanserad och varaktig utveckling över hela gemenskapens område. Samarbete mellan medlemsländerna för att främja nya metoder för att bekämpa all slags diskriminering och ojämlikhet i anknytning till Insatser för landsbygdens utveckling. Ekonomisk och social förnyelse av städer och förorter som befinner sig på tillbakagång ge- nom att främja en hållbar stadsutveckling. I den följande tabellen redovisas medelsfördelning och finansiering från de olika strukturfonderna. Sammanlagt beräknas erhålla , inklusive s.k. indexeringsmedel, från de olika strukturfonderna. Totalt, tillsammans med nationell offentlig medfinansiering och privat finansiering, omfattar strukturfondsprogrammen ca . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Tabell 4.3 Medelsfördelning och finansiering från strukturfonderna inkl. indexering 2002-2006 (Miljoner euro) (2 277) 1Omräknat från euro till kursen 8:50. 2X indikerar att fonden finansierar ett program. Mål 1 och 2 Mål 1 består av Mål 1 , som omfattar och , samt Mål 1 , som omfattar och samt delar av , och . Mål 1-programmen innehåller insatser för näringslivsutveckling, livslångt lärande, landsbygdsutveckling, utveckling av infrastrukturen och särskilda insatser för samerna. Mål 3-åtgärder, landsbygdsutveckling och strukturåtgärder inom fiskerinäringen är integrerade delar av mål 1- programmen. Programmen startade och ett aktivt genomförande pågår genom beslut om enskilda projekt av strukturfondsdelegationerna för respektive målområde. Mål 2-programmen är fyra till antalet. Mål 2 Norra som omfattar delar av , och , Mål 2 Västra som omfattar delar av , och , Mål 2 Södra som omfattar delar av , , , och samt Mål 2 Öarna som omfattar och öar med bofast befolkning utan fast landförbindelse. Programmen godkändes och genomförandet har därefter startat och beslut fattats om enskilda projekt av strukturfondsdelegationerna för respektive målprogram. Intresset för att söka bidrag från mål 1- och mål 2-programmen har varit mycket stort. Den övergripande strategin för mål 3 i är att stärka individens ställning på arbetsmarknaden genom kompetensutveckling av såväl arbetslösa som sysselsatta. Även andra insatser som kompletterar den nationella sysselsättningspolitiken skall göras. Fiskeriåtgärder utanför mål 1 Programmet för strukturstöd till fiskerinäringen utanför mål 1 omfattar hela övriga . Programmet godkändes , genomförandet har startat och beslut fattats om enskilda projekt av såväl som länsstyrelserna, som är beslutsfattande myndigheter. I likhet med det tidigare programmet kan stöd lämnas till yrkesfisket för såväl modernisering som avveckling, till vattenbruket och till beredningsindustrin. De åtgärder som tillkommit i nuvarande programperiod är småskaligt kustfiske samt socioekonomiska och branschgemensamma åtgärder. Det övergripande målet för Interreg-initiativen är att stärka samarbetet över nationsgränserna så att de inte hindrar en balanserad utveckling. Interreg III A, som avser gränsregionalt samarbete, skall främja utveckling i städer, på landsbygden och i kustområden genom att stimulera entreprenörskap och social delaktighet, utveckla företag och mänskliga resurser samt anläggning- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 ar för forskning, utbildning, kommunikationer m.m. i syfte att skapa varaktiga arbetstillfällen. Interreg III B avser samarbete inom större transnationella områden och skall bygga på erfarenheter från tidigare programperiod samt på transeuropeiska kommunikationsnät (TEN) och regional utvecklingsplanering i ett europeiskt perspektiv. Interreg III C avser samarbete mellan regioner som inte gränsar till varandra och skall fungera som en ram för utbyte av erfarenheter av lämpliga metoder från geografiskt avgränsade strukturfondsprogram. Beträffande gemenskapsinitiativen Interreg III A godkände Kvarken- Mittskandia samt Skärgården och genomförandet av programmen har startat. In- terreg-programmen III A /Kolarctic, och har överlämnats till kommissionen och förhandlingar om programmen pågår. För Interregprogrammen III A Kvarken- Mittskandia respektive är huvudansvarigt. Förvaltningsmyndigheterna är lokaliserade till länsstyrelserna i respektive . Avtal om genomförande, uppföljning och kontroll av programmen har utarbetats mellan regionala organ i respektive länder. Interregprogrammen III B och Ös- tersjön har lämnats in till kommissionen och förhandlingar om programmens godkännande väntas starta . Beträffande In- terreg III C har kommissionen lämnat riktlinjer för programskrivande och genomförande. Programmet för Equal godkändes av kommissionen . En första ansökningsomgång inom programmet utlystes i samma månad. Equal omfattar hela landet. Programmet för Leader+ godkändes av kommissionen . Det omfattar de södra och mellersta delarna av landet. Ett programförslag för gemenskapsinitiativet UrbanII, som i genomförs i har lämnats in till kommissionen. Förhandlingar om programmets godkännande startar . 4.5.3Insatser utanför politikområdet av stor betydelse för den regionala utvecklingen Det är inte i första hand åtgärder inom ramen för politikområdet, som är avgörande för den regionalpolitiska utvecklingen och möjligheterna att uppfylla de regionalpolitiska målen. Regionalpolitiska hänsynstaganden inom andra politikområden är av större betydelse för den regionalpolitiska utvecklingen. Därför utarbetar regeringen i första hand inom ramen för andra viktiga politikområden lösningar som kännetecknas av ett regionalpolitiskt helhetsperspektiv. Dessa åtgärder ingår inte inom politikområdet Regionalpolitik. I följande avsnitt redovisas insatser utanför politikområdet som bedöms ha stor betydelse för den regionalpolitiska utvecklingen. För en helhetsbild av insatsernas sammanhang inom deras respektive politikområden hänvisas i texten till aktuella utgiftsområden. Stiftelsen har vid olika tillfällen, , erhållit kapitaltillskott från regionalpolitiska anslag. Stiftelsen har finansierat etablering, utveckling och expansion av näringslivet, främst små och medelstora företag, i , , , och . Särskild uppmärksamhet har ägnats företag i och i inlandskommunerna. Norrlandsfonden har erbjudit företag i huvudsak tre former av finansiering: Lån, villkorslån (lån med villkorlig återbetalningsskyldighet) och garantier. har Stiftelsen beviljat krediter på sammanlagt , varav lån . Härigenom har fonden bidragit till att minska det underutbud av kapital till små och medelstora företag som finns i de regionalpolitiskt prioriterade områdena. I en nyligen genomförd utvärdering av Norrlandsfonden av konstateras bl.a. att fonden gör en betydande samhällsnytta. Den tar högre risker än bankerna och konkurrerar inte med dem, men agerar ändå mycket affärsmässigt. Tillgång till utbildning av god kvalitet i barn- och ungdomsskolan och inom vuxenutbildningen är en förutsättning för rekrytering till högskolor och universitet. Kommunerna bär i det decentraliserade systemet ansvaret för att uppfylla kraven på en likvärdig skola för alla elever oavsett geografisk hemvist. I dagens kunskapssamhälle är tillgången till utbildning och lärande en av de mest betydande faktorerna för att uppnå tillväxt och rättvisa. På samhällsnivå finns ett tydligt samband mellan investeringar i humankapital och tillväxt. Ut- bildning ger kunskap och kompetens som kan omsättas i produktionen. Utbildning förbättrar också möjligheterna att tillvarata ny teknik och nya organisationsformer samt ökar innovationsförmågan. Utbyggnaden av högskolan fortsätter i hela landet. tillförs universiteten och högskolorna resurser för närmare 100 000 nya permanenta högskoleplatser. Antalet helårsstudenter ökade med 6 300 . Ökningen ligger huvudsakligen vid högskolorna även om universiteten också expanderat. Närheten till en högskola kan stimulera till högskolestudier i miljöer där studietraditionen och därmed utbildningsnivån är låg. En geografisk spridning av utbildningen ger därmed fler möjligheter att studera. Universitet och högskolor har fortsatt att utveckla arbetet med den s.k. tredje uppgiften, dvs. att samverka med det omgivande samhället och informera om sin verksamhet. Lä- rosätenas redovisningar visar på en bredd i ambitioner, målgrupper och aktiviteter vad gäller samverkansuppgiften. I Rapport om tillväxtavtalen, Första året (Ds 2001:15) konstateras att universitet och högskolor förefaller vara den aktör som de flesta regionala aktörer har störst tilltro till när det gäller att främja tillväxt i den egna regionen. (Distum) har existerat . Distum skall främja utökningen av antalet utbildningsplatser för IT-stödd distansutbildning inom högskolan och folkbildningen samt utveckla verksamheten. Re- geringens bedömning är att Distum på ett ambitiöst sätt har lyckats väl i sina strävanden. Distum har samarbetat med kring frågor som rör utbildningsbehovet i olika regioner och distansutbildningens betydelse i detta sammanhang. Distum har även fördelat utvecklingsbidrag samt utbildningsplatser till ett antal högskoleplatser med tydlig regional profil. Regeringen har i propositionen Den öppna högskolan föreslagit att Distum skall av- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 vecklas och att en ny myndighet med andra uppgifter i stället skall inrättas (prop. 2001/02:15). Genom insatser inom utbildningspolitiken sker också forskning vid landets universitet och högskolor. De nya högskolorna har genomgående ambitionen att utveckla forskningen, få vetenskapsområden eller att bli universitet. I propositionen Forskning och förnyelse (2000/01:3) avsattes särskilda medel för att utveckla forskningen vid dessa universitet och högskolor. Små lärosäten inriktar ofta sina resurser på att skapa spetskompetens inom ett fåtal forskningsområden. Högskolorna väljer ofta att utveckla forskningsområden som stärks av de regionala förutsättningarna och initieras också ofta genom kontakter med näringslivet i högskolornas närområde. Dessa insatser har också i flera fall fått industrin att placera egen forskning och utveckling i anslutning till högskolorna. Inom forskningspolitiken stöds forskning av hög kvalitet via de externa forskningsfinansiärerna, främst forskningsråden och Verket för innovationssystem. För att kunna konkurrera om medel från dessa behövs forskning av högsta kvalitet. Genom att inom smala sektorer utveckla starka forskningsprogram ökas möjligheterna för små lärosäten att framgångsrikt konkurrera om bidrag. (Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning). Insatser inom transportpolitiken är av väsentlig betydelse för den ekonomiska tillväxten i regionalpolitiskt prioriterade områden. Ett av delmålen är en positiv regional utveckling, där transportsystemet främjar utvecklingen genom att dels utjämna skillnader i möjligheterna för olika delar av landet att utvecklas, dels motverkar nackdelar av långa transportavstånd. Det är ofta svårt att mäta uppfyllelsen av detta mål. , och har i uppdrag att utarbeta relevanta mått för det transportpolitiska målet om en positiv regional utveckling. I många regioner med dålig alternativ trafikförsörjning spelar flyget en avgörande roll för de transportpolitiska målen om tillgänglighet och regional utveckling.