prop · GO0362 · 2001-02-01 00:00:00 — gemensamma teaterbesök, bio, luciafirande etc. Fjorton I garaget, på tävlingsbanorna och på andra ställen får ungdomarna bli en del i ett tävlingsteam, utveckla sin sociala kompetens och stärka sitt självförtroende. Den av mycket uppskattade verksamheten, bedrivs i samarbete med ideellt arbetande medlemmar i en Enligt deras interna uppföljningar har man lyckats med målet, nämligen att minska kriminaliteten bland dessa högriskungdomar och minska placeringarna enligt LVU. På Wargentinskolan i kan gymnasieeleverna på det samhällsvetenskapliga programmet välja att fördjupa sig i ämnet Kursen innehåller både teoretiska och praktiska moment, bland annat en inventering av situationen på skolan ur ett brottsförebyggande perspektiv. tillsammans med fältarbetsgrupp, polisen och Tänk Till (som tog initiativ till Utifrån inventeringen får eleverna utveckla tekniker och program för att förebygga problem. Man brottas med hur man ska komma tillrätta med mobbning, klotter och annan skadegörelse, grovt språkbruk, cykelstölder, inbrott i skåp m.m. inventeringarna och förslagen till åtgärder diskuterar man med skolledningen, vaktmästeriet, elevvården och övriga elever. har varit mycket positivt och många är intresserade av att fördjupa sig i skolämnet brottsförebyggande arbete. är ett populärt turistmål. skapar bilden av och . Inte minst mot denna bakgrund är det oroande att många besökare drabbas av inbrott i sina bilar på En kartläggning vid närpolisen i visar att är en av de mest utsatta platserna i närpolisområdet. Flertalet av brotten begås , på Med kartläggningen som grund har man För det första ska man göra förändringar vid den Man överväger att vända kiosken och serveringen mot parkeringen för att på så sätt skapa en naturlig övervakning. andra lägger högvakten om sin patrulleringsrutt så att man blir synlig på För det tredje ska högvaktens träningsrondor förläggas så att de passerar parkeringen då den är särskilt utsatt. Slutligen kommer polisen att förstärka patrulleringen av Brottsförebyggande på schemat i I Furulundsgymnasiet i har man sedan höstterminen 1999 haft brottsförebyggande arbete som individuellt val. Det är en tvåårig kurs som ger 200 poäng. Det första läsåret går eleverna en grundkurs som mest är teoretisk. mindre projektarbete om brottsförebyggande funktioner i samhället. andra läsåret ska eleverna själva kunna genomföra och utvärdera ett Efter egen erfarenhet och kunskap väljer eleverna ämne för projektarbetet. och det brottsförebyggande rådet i kommunen har också välvilligt ställt upp. Många skolor har problem med otrygghet, mobbning, skadegörelse m.m., som i förlängningen kan öka risken för att elever rekryteras till Riskerna är särskilt framträdande för skolor i områden med i övrigt hög problemnivå. Men det går att vända en negativ utveckling. är en högstadieskola med cirka 400 elever. hade skolan lågt anseende. Skolan var till stor del nerklottrad, inredning och inventarier utsatta för skadegörelse. vardagen och elever kände sig otrygga. inleddes ett omfattande arbete med att få ordning på skolan. En viktig del i strategin var att involvera eleverna och deras föräldrar i Samtliga föräldrar och elever bjöds in för att diskutera hur situationen i skolan skulle kunna förbättras och och elevråd bildades. Omfattande reparationer av skolan genomfördes med hjälp av föräldrar, elever och kommunens fastighetskontor. förebygga mobbning, våld och rasism finns ett omfattande och I har man samordnat de resurser som olika kommunala förvaltningar riktar till skolbarn, till exempel skol-, fritids-, kultur- och Flera verksamheter har flyttat in på skolan, bl.a. den Skr. 2000/01:62 kommunala , kultur och dansskola. Det finns också ett s.k. Bilaga 1 skoldaghem för elever med omfattande problem så att de kan vara kvar i skolmiljön i stället för att placeras på någon institution. Eleverna skall dock endast vara på skoldaghemmet under lektioner då de är särskilt oroliga. Även socialförvaltningens fältverksamhet flyttades till skolan. Likaså flyttade fritidsgårdens verksamhet till skolan. Fritidsgården är nu öppen mellan 16 och 24. Stödet till eleverna är omfattande, t.ex. läxhjälp. Mycket sker på frivillig grund. Verksamheten vid har inte utvärderats vetenskapligt. Förändringsarbetet i skolan har inte primärt motiverats utifrån ett brottsförebyggande perspektiv, men har av allt att döma haft brottsförebyggande effekter. Problemen med mobbning, våld och kränkande behandling har minskat och eleverna känner sig tryggare enligt enkätundersökningar till elever och föräldrar. Såväl elever som föräldrar känner sig också mer delaktiga och deras inflytande och ansvar för skolan har ökat. kommun - bovärdar för ökad trivsel och trygghet I många bostadsområden är anonymiteten hög och känslan av tillhörighet och delaktighet låg, inte minst i områden med flerfamiljshus. I kommun äger det kommunala bostadsbolaget cirka 1000 lägenheter i bostadsområdet , som är ett område från miljonprogrammets tid. Området präglades av sociala problem, slitage och förstörelse. Bostadsbolaget bestämde sig för att förändra systemet för fastighetsskötsel. infördes ett system med bovärdar. Bovärdarna ansvarar för fastighetsskötsel, men också för trivsel och trygghet i boendemiljön och samarbetar med polisen i ett brottsförebyggande och trygghetsskapande arbete. Bovärdarna upprättar åtgärdsplaner för sitt område som följs upp och uppdateras, bl.a. har belysningen inomhus och utomhus förbättrats, säkrare lås och dörrar installerats. Bovärdarna samarbetar med hyresgästföreningen och anordnar tillsammans olika aktiviteter i området. Bovärdarna har dessutom kontakter med klottersaneringsföretag, bevakningsföretag och föreningen för vuxna nattvandrare i . Verksamheten har inte utvärderats vetenskapligt. Men uppfattningen bland de berörda är att såväl bråk och inbrott som skadegörelse är mindre vanligt än innan systemet infördes. Bostadsbolaget bedömer systemet som ekonomiskt försvarbart bl.a. eftersom omsättningen av lägenheter och antalet tomma lägenheter har minskat. Bovärdarna uppfattar också den nya arbetsformen som mer stimulerande. En rad andra projekt drivs inom ramen för det brottsförebyggande arbetet i . Verksamhet med medlingssamtal mellan brottsoffer och gärningsman vid t.ex. misshandel, snatteri och skadegörelse bedrivs, liksom ett familjeprojekt med stöd till unga föräldrar och snabba åtgärdsprojektet där ungdomar, som t.ex. klottrat, får göra rätt för sig genom egen arbetsinsats. ligger i nordvästra och har cirka 37 000 samverkansgrupp som arbetade med bostadsfrågor. Med i gruppen var politiker, tjänstemän i kommunen, närpolisen, det allmännyttiga bostadsbolaget och hyresgästföreningen. Gruppen fick signaler från boende om att något behövde göras mot brottsligheten, särskilt i ett bostadsområde. Det rörde sig om bostadsrelaterade inbrott, men i lika hög grad om brott mot bilar och cykelstölder. Detta fick gruppen att starta ett projekt som bland annat innefattade grannsamverkan. i nära samarbetet med polisen genomförde en enkätundersökning och kallade till möten, i första hand i det bostads- område som rapporterat om särskilda behov av brottsförebyggande åtgärder. Syftet var att få en bild av behoven i området och ta reda på hur stort intresset var för grannsamverkan och beredskapen att bli kontaktperson. På detta sätt engagerades många kontaktpersoner. I och med att enskilda närpoliser i har ansvaret för olika geografiska områden, kan kontaktpersonen lätt komma i kontakt med ansvarig polis. Kontaktpersoner och polisen träffas återkommande. Man använder sig av material som utarbetat om grannsamverkan, kompletterat med material anpassat till det aktuella bostadsområdet. Man använder också kartor över områdena och checklistor med uppgifter om hur man skyddar sig mot brott. Regelbundet sprids information om brott som begåtts i området och vad som kan göras för att det inte skall hända igen. Ett system med så kallade grannlappar används i vissa områden. Systemet innebär att personer som reser bort fyller i en lapp med uppgifter om hur länge de skall vara borta , hur man får tag i dem osv. Den breda satsningen på grannsamverkan har gjort att man lyckats sprida verksamheten, från försöksverksamheten i det första området, till att omfatta en stor del av alla hushåll i . De som arbetar med projektet bedömer att effekterna är positiva. De sociala kontakterna har utvecklats och den sociala kontrollen stärkts. Utvecklingen av den polisanmälda brottsligheten är dock inte entydig, även om lägenhetsinbrotten blivit färre. Andra effekter är att det blivit mindre nedskräpning i många områden. Det intresse och engagemang som skapats under arbetet med projektet har också bidragit till att det finns ett brottsförebyggande råd i kommunen. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse 2000/01:62 Brott kan förebyggas! Utvecklingen av det brottsförebyggande arbetet.