prop · GP0356 · 2001-11-20 00:00:00 — Länsrätten vill p å- peka de betydande svårigheter som kan förväntas föreligga vad gäller att få tillgång till teknisk sakku nskap utanför partssfären. Tariffer för småskaliga produktionsanläg gningar SvK instämmer i utredningens förslag att reglerna bör ses över och att reglerna bör utformas på ett sätt som inte belastar enstaka nätföretag. SvK menar att den småskaliga elproduktionen bör betala en kostnadsriktig nättariff och stå för de kostnader vid en nätanslutning som har sin grund i de förstärkningar som behöver g ö ras. anser att det är mycket viktigt att reglerna för den sm å- skaliga elproduktionen ses över så att nätföretaget och dess kunder inte behöver fortsätta att subventionera denna. och instämmer i utredningens bedömning att bestämmelserna om småskaliga produktionsanläggningars avgiftsb e- frielse från avgifter till nätföretagen bör ses över. HSB menar att det inte är rimligt att vissa elkunder skall behöva subventionera kraft från denna typ av elproduktion genom att få betala förhöjda elnä tavgifter. Elbruk menar att en översyn av reglerna för anslutning av småskaliga produktionsanläggningar är nödvändig. Föreningen anser att principen om kostnadsriktiga tariffer bör upprätthållas. LRF inser problemet med att låta nätkunderna inom ett nätområde stå för kostnaderna för småskaliga produktionsenheter, men vill understryka vikten av att de ekonomiska villkoren för den småskaliga produktionen utformas på ett sådant sätt att de verkar stimulerande. SERO menar att inmatningen av småskalig elproduktion skulle medfö - ra höga och växande nättariffer för kunderna inte är sant. att nätföretagen dels inte betalar för hela nätnyttan, dels att nätföretagen genom en extra hög anslutningsavgift genom engångsbetalning i förhand tar ut kommande kostnader för drift och underhåll av anslutande nät. SERO framhåller även att det bör finnas en laglig möjlighet till elutbyte mellan kund och leverantör, såsom det finns i 25 delstater i , då kunden producerar mer el än han förbrukar. Elektro Glitne framhåller att inga representanter för småskalig energ i- produktion deltog i utredningen. Bolaget ser utredningens förslag som ett försök att stoppa förnyelsearb etet mot en mer hållbar energiproduktion. Avgränsningen mellan nätverksamhet och konkurrensutsatt verksamhet LR avstyrker utredningens förslag. LR menar att utredningen inte gjort det sannolikt att den föreslagna regeln på något verksamt sätt skulle mo t- verka en subventionering av en konkurrensutsatt verksamhet. LR in- stämmer i den bedömning som experten gjort att det endast är genom en renodling och klar avgränsning mot annan verksamhet som nätföretagens möjligheter att subventionera konkurrensutsatt verksamhet kan elimineras. Statskontoret anser att utredningen mer ingående borde ha prövat fr å- gan om nätmonopolens avgränsning mot annan verksamhet, samt att analysera konsekvenserna av att nätverksamheten bedrivs fullkomligt skild från annan verksamhet. RRV skulle ha velat se en tydligare motivering till förslaget om en fö r- ändring av regelverket som syftar till att minska risken för korssubve n- tioneringar. RRV menar att förslaget rimligen kommer att innebära vissa merkostnader, i synnerhet för mindre företag. tillstyrker utredningens förslag om ökad övervakning och hinder för samverkan mellan nät- och elbolag. Förhoppningsvis kan sådana åtgärder leda till att subventioneringar från nätbolag till elbolag upphör vilket torde leda till en sundare konkurrens och lägre nättari ffer. stöder förslagen om åtskillnad i styrelserepresent a- tion och att inte tillåta gemensam verkställande direktör. emellertid att de föreslagna åtgärderna är helt otillräckliga för att ge en godtagbar garanti för skäliga nättariffer. Verket anser att utredaren borde ha lagt fram ett förslag som faktiskt begränsade möjligheten till korssu b- ventionering, exempelvis genom att föreslå att nätverksamhet avskiljs helt från annan verksamhet. Verket menar att en renodling av nätver k- samheten avsevärt skulle förbättra nätmyndighetens möjligheter att b e- driva en effektiv tillsynsverksamhet och därmed möjligheterna för att garantera att nätföretagen sätter skäliga nätavgifter. HovR påpekar att en liknande särbestämmelse finns i bankröre l- selagen (1987:617). STOSEB och LO delar utredningens inställning men uttrycker sin oro för att bestämmelsen kommer att belasta de små företagen med höga LO anser att det kan övervägas att av kostnadsskäl ge dispens för de allra minsta företagen att ha gemensam VD och STOSEB påtalar att kostnadsökningen kan leda till att mindre företag säljer sin elhandel s- verksamhet vilket leder till strukturförändrin gar och minskad mångfald. STEM stöder utredningens förslag om ett förbud mot såväl gemensam styrelsemajoritet som gemensam verkställande direktör i nätföretag och elhandels- eller elproduktionsföretag. Myndigheten ifrågasätter dock om det inte finns ett behov av skärpta regler för åtskillnad mellan nätver k- samhet och konkurrensutsatt verksamhet som elhandel. menar att nätmyndigheten i sin tillsyn bör ha möjlighet att stoppa sådant samarbete som visar sig ha konkurrenssnedvridande effekter. SvK delar utredningens uppfattning att de i avsnittet berörda frågorna lämpligen bör lösas genom nätmyndighetens tillsyn av nättarifferna och därför inte närmare bör regleras i ellagstiftningen. SvJ ifrågasätter eme l- lertid om regeln om förbud mot gemensam VD och styrelse egentligen behövs om tillsynsmodellen fu ngerar så väl som utredningen förutsätter. SERO anser att betänkandet på ett bra sätt redogör för vilka svårigheter det är att upptäcka korssubventionering mellan olika verksamheter där SERO menar att utredningen tyvärr inte föreslår några verksamma sanktioner om fusk upptäcks. SERO anser att om til l- synsmyndigheten upptäcker fusk bör nätverksamheten sättas under tvångsförvaltning varefter koncessionerna bör dras in kommande SERO anser att det bör kunna utdömas kraftiga skadestånd för LRF menar att förslaget om separation genom att högst 1/3 av styre l- sen får vara gemensam mellan monopolverksamhet och konkurrensutsatt verksamhet, samt att VD inte får vara gemensam är helt otillräckligt ur LRF anser att koncerngemenskapen ändå skapar de möjligheter som företagen önskar och menar att utredningens förslag sannolikt endast leder till högre kostnader för elnätsföretagen utan någon LRF menar att en tydligare avgränsning skulle underlätta nätmyndighetens övervakning och också leda till bättre förutsättningar för en snabbare analys av skäligheten i tariffer och prestation. vidare att monopolverksamhetens upphandling av tjänster inom en kon- cern tydligt skall dokumenteras, samt att all upphandling av förlustel skall ske enligt lagen om offentlig upphandling. anser att det inte bör införas något förbud vare sig mot gemensam VD eller mot styrelse för nätföretag och elha n- dels/elproduktionsföretag. Föreningen menar att eventuella missförhå l- landen bör redas ut med hjälp av en effektiv tillsyn. re ifrågasätter starkt syftet med förslaget om förbud mot gemensam ver k- Föreningen framhåller att det är ett avsteg från akti e- bolagslagen och ser det som en symbolfråga som det i praktiken blir lätt Föreningen föreslår istället att man skiljer ut nätföretagens styrelsemajoritet och ordförande från annan ver ksamhet. anser att förslaget om att en majoritet av styrelseledamöterna i ett nätföretag inte också får ha ett styrelseuppdrag i elhandels- eller elproduktionsföretag är ett steg i rätt riktning. Föreningen ifrågasätter om utredningsförslaget är tillräckligt för att man skall kunna upprätthålla den nödvändiga neutraliteten gentemot alla aktörer. För e- ningen tillstyrker förslaget om förbud mot en gemensam verkställande direktör. menar att ett förbud mot en geme n- sam VD torde kunna skapa bättre förutsättningar för tillsynsverksamh e- ten. Förbudet är enligt förbundet dock inte helt avgörande för möjligh e- ten att subventionera konkurrensutsatt verksamhet med monopolverk- samhetens intäkter. Villaägarnas framhåller att korssubventionering är skadlig vare sig den sker till eller från ett elhandelsföretag eller någon annan verksamhet. Förbundet jämför med förhållandena i , där de som har tillstånd att bedriva nätverksamhet inte får bedriva annan verksamhet. Förbundet anser att möjligheten för en tillämpning av det danska systemet bör utr e- das. Förbundet tillstyrker förslagen om förbud mot gemensam VD och styrelseledamöter samt förslaget om att kostnaden för förlustel övervakas inom ramen för tillsynen av tarif fnivån. Elbruk menar att de föreslagna åtgärderna är otillräckliga i de flesta fall. Föreningen menar att så länge nätföretaget kan ingå i en koncern med konkurrensutsatta delar kommer problemen subventioneringar kvar- stå. Föreningen föreslår att nätmyndigheten bör ges en skarp kontrol l- möjlighet med resurser att på eget initiativ genomföra genomgripande revisioner hos nätmonopolen. ser förslaget till förbud mot gemensam VD som ett överbyråkratiskt ingrepp som enbart ger orationella konsekve n- ser. Bolaget menar att det huvudsakligen är mindre och medelstora kommunala företag, vilka har en låg riskprofil och låga omkostnader, som drabbas negativt av ett sådant beslut. Bolaget menar att det i en mindre kommun torde vara tveksamt om man tillsätter en särskild ver k- ställande direktör för elhandeln, vilket medför att man istället väljer att avyttra elhandeln. menar att det är en viktig åtgärd att jämna ut nättari f- ferna mellan glesbygd och tätort från regionalpolitisk synpunkt. menar att skillnaden i nättariffer i möjligaste mån bör utjämnas. Verket tillstyrker därför utredningens förslag att en nätkonce s- sionshavare bör redovisa sina geografiskt närbelägna områden samlat. Verket menar även att tariffutjämning mellan tätort och glesbygd är av största vikt och att begränsningsregeln om olämpliga enheter som inn e- bär drastiska prishöjningar bör slopas. STEM delar uppfattningen att en utjämning av tarifferna mellan tätort och landsbygd kan behöva främjas. Myndigheten ifrågasätter dock om utredningens förslag om ökad skyldighet att samredovisa nätområden är ändamålsenligt och effektivt. LRF instämmer i utredningens uppfattning och vill understryka beho- vet av en utjämning av tariffer mellan tätort och landsbygd. delar utredningens uppfattning om behovet av att ändra reglerna om samredovisning för att öka utjämningen av nättariffer mellan glesbygd och tätort. Föreningen delar däremot inte utredningens beskri v- ning av nackdelarna att ta bort begreppet geografisk närhet. en anser att en situation med slumpartad tariffutjämning och stor pris- skillnad beroende på företagstillhörighet finns . vänder sig bestämt emot uppfattningen att utjämningen skulle vara en stordriftsfråga och därför kräva geografisk närhet. samredovisning är en fråga om administration och prisutjämning. STOSEB motsätter sig inte utredningens förslag men konstaterar sa m- tidigt att det inte kommer att innebära så stora förändringar i sak jämfört med dagens situation när det gäller skillnad i taxenivå. ella inställning är att tariffutjämningsfrågan inte får drivas in absurdum. Villaägarnas anser att förslaget delvis står i konflikt med kravet att nättariffer skall vara utformade på sakliga grunder. det finns en risk för att resultatet av en sådan utjämning fortfarande kommer att bli godtyckligt genom att det blir helt beroende av om ett nätföretag har geografiskt närliggande områden med olika struktur eller Förbundet framhåller även i detta sammanhang att utredningen helt utelämnat frågor om nyanslutning och utökning av abonnemang. bundet anser att någon form av prisreglering på detta område kan vara SBC motsätter sig förslaget om utjämning av nättariffer mellan tätort SBC menar att ett genomförande av förslaget påtagligt kommer att missgynna boende i tätorter. SBC framhåller att tätorter r e- dan är kännbart missgynnade gentemot glesbygd då det gäller boendeb e- avvisar förslaget att utjämna tariffer mellan tätortsnät och glesbygdsnät. Förbundet menar att det finns en saklig grund för att nätpriset som kan härledas till tekniska och geogr a- Gränserna för nätmyndighetens tillsynsa nsvar STEM ställer sig i huvudsak bakom utredningens överväganden och fö r- slag för att förtydliga gränserna för tillsynen. SvK delar utredningens bedömning att det saknas skäl att ha kvar b e- stämmelserna om anmälningsplikt i 6 kap. ellagen och tillstyrker att k a- pitlet upphör att gälla. SvK framhåller vidare att om deras deras verk- samhet även anses böra vara underkastad tillsyn bör denna ske med beaktande av de särskilda förutsättningar som skiljer SvKs verksamhet från annan nätver ksamhet. STOSEB anser att justeringarna av nätmyndighetens tillsynsansvar sy- har inga erinringar mot förslaget om att Nätmy n- dighetens tillsyn ej bör omfatta bestämmelserna i 11 kap. ellagen om a v- brytande av överföring av el. Statskontoret menar att det inte framgår om utredningen anser att ingen myndighet behöver ha tillsyn över bestämmelsen om ansvar för skada genom inverkan av el från starkströmsanläggning. Villaägarnas anser att det är angeläget att tillsynen koncentreras för att praxis snabbt skall kunna få genomslag på tarifferna. Ny regel om krav på kvalitet tillstyrker utredningens förslag att det i ellagen skrivs in en regel om att nätföretagen skall överföra el av tillräckligt god kvalitet. Verket menar att reglerna bör preciseras så att sanktionerna även gäller vid undermålig kvalitet. Verket anser även att ersättningsskylighet vid leveransavbrott är ett starkt incitament för företagen att verka för att m i- nimera avbrotten genom ett förbättrat underhåll. anser att förslaget om krav på tillräckligt god kvalitet vid överföringen av el är en klar förbättring. STOSEB välkomnar en komplettering av lagen med regler om el- kvalitet. STOSEB framhåller även att det är viktigt att nätmyndigheten inte bara granskar el-kvalitet utifrån enskilda kunders klagomål. tillstyrker förslaget om att en bestämmelse införs i ellagen som ålägger nätföretagen att överföra el av tillräckligt god kv a- litet och att en myndighet kan förelägga nätkoncessionshavaren att vidta åtgärder så att överföringskvaliteten blir til lräckligt god. HSB är positivt till utredningens förslag om införande av en ny regel om att nätkoncessionshavaren skall se till att överföringen av el är av tillräckligt god kvalitet. Villaägarnas välkomnar att en ny bestämmelse införs som ålägger nä t- företagen att överföra el av tillräckligt god kvalitet. Förbundet anser att det är angeläget att frågan om under vilka förutsättningar nätmyndigh e- tens prövning skall genomföras utreds i syfte att få till stånd tydliga hä n- visningar för hur konsumenterna skall eller kan ag era i frågan. LRF anser att regler avseende kvalitet på överföring bör införas i ell a- gen och att dessa bör vara tydliga och innebära omedelbara konsekvenser för nätföretagen och de drabbade abonnenterna. LRF framhåller att pl a- nerade strömavbrott har varit ett stort problem för lan t- bruksnäringen såväl som för boende på landsbygden. instämmer helt i utredningens förslag om en generell regel vars tillämpning får lösas i praxis med hjälp av gällande standarder och riktlinjer. Föreningen menar att en tillämpning av gällande standa r- der och riktlinjer vid prövning av det enskilda fallet ger en viss flexibil i- tet och kommer att leda till en dynamisk utveckling av leveranskvalitets- frågorna. STEM instämmer i utredningens överväganden om behovet av regler Myndigheten avstyrker dock förslaget om att myndigh e- ten skall pröva tvister om kvaliteten. Myndigheten föreslår istället att frågor om leveranskvalitet handhas inom ramen för nätmyndighetens Myndigheten anser vidare att nätmyndigheten bör ha möjlighet att genom bemyndiganden i ellagen och elförordningen besluta om för e- skrifter om godtagbar elkvalitet. framhåller att det är viktigt, som utredningen har gjort, att särskilja kraven på elkvalitet och kraven på elsäkerhet. är emellertid tveksamt till ett införande av den föreslagna regleringen, eftersom det kommer att ta innan det har definierats vad som är tillräckligt god kvalitet. Verket menar att från kundsynpunkt bör försl a- get att direkt utreda vad som anses vara godtagbar elkvalitet och fast- ställa detta i föreskrifter vara att föredra, eftersom trycket på förbättringar då blir starkare. RRV har inget att invända mot förslaget. RRV menar att ett införande av en faktisk prövningsrätt av el-kvaliteten skulle kunna medföra att a n- talet ärenden ökade betydligt vid STEM. RRV skulle därför ha önskat sig en fylligare utredning av förslagets konsekvenser. KamR ifrågasätter starkt bestämmelsen om god kvalitet och konstaterar att det saknas tillstymmelse till vägledning för rättstillämpningen. ställer sig även frågande till om dessa frågor inte kommer i kollision med frågorna om skadestånd och menar att den föreslagna bestämmelsen skulle kunna inarbetas i 12 kap. 4 § ellagen. Elbruk anser att frågan om elkvalitet bör utredas ytterligare för att b e- lysa orsakerna till de tvister som kan uppstå och hur de kan lösas. SvK delar utredningens mening att det bör införas lagreglerade tider för anmälan samt inledande och avslutande tillsyn. har ingen erinran om att rätten att göra en anmälan mot nätföretaget begrä n- sas till . anser att resursbrist inte ska vara något skäl för förlän g- ning av tidsfristen för tillsyn. Föreningen menar att en alternativ skär p- ning kan vara att istället för särskilda skäl införa krav på synnerliga skäl för en förlängning. LRF vill understryka vikten av konsumenternas rättighet att få möjli g- het till prövning av sina ärenden. LRF menar att det är tveksamt med en begränsningsregel att tillsyn skall vara inledd senast efter anmälan, då det finns risk att myndigheten med hänvisning till brist på resurser väljer att inte inleda tillsyn. Villaägarnas anser att den angivna tidsfristen för inledande av tillsyn, respektive utfärdande av föreläggande är för rikligt tilltagen. Förbundet menar att kravet bör vara att tillsyn inleds väsentligt tidigare än tolv m å- nader från aktuellt räkenskapsårs utgång och att ett föreläggande måste utfärdas än efter det att tillsynen p åbörjats. Oberoende elhandlare föreslår att faktureringen av energiskatten flyttas till nätföretagen. Föreningen menar att detta medför att hela elhandel s- kostnaden blir konkurrensutsatt. Föreningen framhåller att valt att lägga debiteringen av energiskatt på nätföretagen och att det i finns förslag på att göra detta. Föreningen föreslår vidare att STEM får möjlighet att utfärda föreskrifter för utformningen av fakturan avseende den information som krävs vid en anmälan om leverantörsbyte till nätf ö - retagen. Föreningen menar att bytesbenägenheten hos hushållen skulle öka om informationen på fakturan tydliggörs i detta avseende. Förenin g- en menar vidare att nätföretagen bör åläggas att till de kunder som flyttar in i deras nät bör informera om vilka elhandelsbolag som finns noterade som leverantörer i respektive nät. , och i n- stämmer i utredningens bedömning att bestämmelserna som avser reg i- onnät och nätkoncession för linje bör ses över för att en ändamålsenlig och effektiv reglering skall kunna uppnås. och anser att elkunderna har för lite inflytande över och inblick i nätmyndighetens verksamhet. Förbundet framhåller att metoden för granskning av nättarifferna är en fråga som bör behandlas i samråd med kundföreträdare. Förbunden tar även upp utredningen från krav på nätkoncession. Förbundet menar att det inom en fastighet bör vara möjligt för fastighetsägaren att uppbära elnätsavgift för skötsel och underhåll av nät i de fall hyresgäster sluter avtal med elleverantör. HSB framhåller att det är synnerligen viktigt att man genom regelverket inte komplicerar och fördyrar elförsörjningen för t.ex. bostadsrättsföreningar och samfälligheter. HSB anser att det bör finnas möjlighet för bostadsrättsföreningar att äga elnät inom sina b o- stadsområden, så att elförsörjningen kan ske med endast en mätpunkt för nät och leverans. HSB tar även upp frågan om timvis mätning och anser att staten bör verka för att nätföretagen inför timvis mätning med fjär r- avläsning. HSB framhåller att teknikupphandling skulle kunna resultera i kostnadseffektivare teknik för ändamålet. Elbruk önskar att kommande utredningar ges en bättre balans mellan leverantörs- och kundintressen. Sammanfattning av Statens energimyndighets rapport 3 Utvecklingen på elmarknaden Schablonberäkning De nya reglerna på elmarknaden som trädde i kraft innebär att leveranskoncessionssystemet har upphört. Kunderna kan a v- giftsfritt byta elleverantör med en månads aviseringstid på fasta bytesd a- gar den 1: a i . Kravet på timregistrerande mätning är inte längre kopplat till ett leverantörsbyte. Elmarknaden är därför numera öppen för samtliga kunder. Detta har lett till sänkta elpriser för kunder med låg förbrukning. För att få leverera el måste en elleverantör ha en balansansvarig. e- verantören ansvarar för att nätföretagen får nödvändig information om leveransen. Elleverantörerna är nu leveranspliktiga gentemot de kunder som de har utom i vissa särskilt angivna fall. För kunder som saknar a v- tal med en elleverantör har ett institut med anvisad elleverantör införts. Nätföretagen skall utföra timregistrerande mätning för all produktion och för all förbrukning med säkringsabonnemang överstigande 200 a m- père eller effektabonnemang överstigande 135 kW. För elanvändare u n- der denna gräns behövs ingen timregistrering, utan förbrukningen kan mätas med traditionell mätutrustning. Förbrukningen fördelas över tiden efter en s.k. förbrukningsprofil som tas fram genom att dra bort all timr e- gistrerad förbrukning från inmatningen till nätet inom ett avgränsat o m- råde, ett s.k. schablonberäkningsområde. Avräkningen mellan de balan s- ansvariga grundar sig dels på timregistrerande mätvärden, dels på de a n- delar som tagits fram vid schablonberäkningen. Den sker senast i två steg först preliminärt inför , sedan slutligt . Reformen innebär radikalt ändrade förhållanden på elmarknaden och det är angeläget att anpassningsarbetet noga följs upp. Inledningsvis kan konstatera att det har varit stora brister med scha- blonavräkningsprocessen och kundernas leverantörsbyten. Uppföljningen kan dock inte förväntas ge en heltäckande bild av reformen, på grund av att systemet med schablonberäkning endast har varit i kraft i fyra mån a- der. slutsatser och förslag beträffande uppföljningen av schablonberäkningsreformen redovisas här i punktform. ·Energimyndigheten konstaterar att leverantörsbytesprocessen har präglats av inkörningsproblem. Alla aktörer har ännu inte etabl e- rat rutiner för elektroniskt informationsutbyte och leverantörsb y- ten hanteras i alltför stor utsträckning genom rutiner. Nödvändiga uppgifter som anläggningsidentitet saknas ofta i a n- mälan. Detta har orsakat merarbete för nätföretagen men situati o- nen kan förbättras om uppgifterna tydligt framgår av nätfakturan och om berörda parter hanterar anmälan enligt regelverket. En väl fungerande leverantörsrutin är central för att systemet skall fung e- ra och för den fria konkurrensen. ·Energimyndigheten konstaterar att hantering av leverantörs byten, schablonberäkning och rapportering av timvärden och andelstal inte kan fungera utan erforderliga stödsystem. en samordnande instans som kan vara pådrivande i arbetet med att anpassa IT-system och rutiner till de nya förutsättningarna. bildnings- och informationsinsatser är också nödvändiga. ·Nätföretagen tillhandahåller numera både schablonberäknande värden och timregistrerande värden och måste således hålla p a- rallella stödsystem för detta. konstaterar att kvaliteten i timrapporteringen har blivit lidande på grund av att tillgängliga resurser har tagits i anspråk för schablonberäkningen och för att hantera leverantörsbyten. Detta är oroande eftersom även kvaliteten i schablonberäkningen är beroende av korrekta mätvä rden.