prop · GP031d17 · 2001-09-20 00:00:00 — I redovisningen ingick också att redogöra för centrumens ekonomiska utfall, hur kostnaderna förändrats och vilka finansiärer som stött verksamheten. Av redovisningarna framgår att verksamhetens mål till väsentliga delar överensstämmer med regeringens intentioner vid tillskapandet av centrumen, dvs. att tillhandahålla fortbildningsinsatser för främst grundskolelärare, främja metodutveckling i undervisningen i form av t.ex. laborationer och bevakning av utvecklingen av såväl nya forskningsresultat som nya läromedel inom respektive ämnesområde. Metoderna för att nå ut med information om sin verksamhet skiftar till vissa delar, men här finns också flera gemensamma drag, bl.a. har samtliga centrum satsat på att utveckla sina hemsidor. Ambitionen är att lärare och elever här skall kunna hitta relevant material om de olika ämnesområdena. Denna information kompletteras också med tryckt material av olika slag som skickas ut till skolor och enskilda prenumeranter. Centrumen erbjuder också fortbildning i form av kurser för lärare. Kursernas längd varierar beroende på ämnesområdet och kursens syfte. En annan vanlig fortbildningsinsats är seminarier och konferenser. Därutöver finns det en mängd andra insatser och projekt som de olika centrumen arrangerar i syfte att bidra till utvecklingen av de naturvetenskapliga och tekniska ämnena i och gymnasiet. Centrumens ekonomiska förutsättningar består av ett statsbidrag om som utgör en kärnfinansiering för centrumen. Härutöver skiljer sig finansieringen åt mellan centrumen. De universitet till vilka cent- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 rumen är knutna, ger väsentliga bidrag till centrumens verksamhet. Det nationella resurscentrumet i skolan i erhåller främst den externa finansieringen från andra myndigheter som , och . Den årliga ekonomiska omslutningen framgår inte på ett sådant sätt att jämförelser mellan centrumen är möjliga. Regeringen ser positivt på att de nationella resurscentrumen samverkar med lärarutbildningen i de delar där centrumens kompetens kan bidra till att kvaliteten på lärarutbildningen förbättras. Regeringen anser att de nationella resurscentrumen gör en viktig insats för att stärka kompetensen hos den befintliga lärarkåren inom naturvetenskap och teknik. Genom centrumen förbättras också skolans beredskap att snabbt tillgodogöra sig ny forskning och nya tekniker inom respektive område. Centrumens organisatoriska placering i anslutning till universiteten är ändamålsenlig eftersom förutsättningarna att följa nya metoder, laborationer och forskning underlättas. 7.2.12 Redovisning av miljöledningsarbetet Regeringen angav i regeringsförklaringen att statsförvaltningens miljöarbete skall utvecklas till att vara ett föredöme på miljöområdet. Därefter har nya statliga myndigheter tilldelats regeringsuppdrag att införa miljöledningssystem. hade 138 myndigheter detta uppdrag, varav 24 var myndigheter inom högre utbildning. Några av de lärosäten som har arbetat längst med miljöledningssystem har genomfört extern eller intern revision av sitt miljöarbete. Flera lärosäten har även tagit fram nya miljömål och också vidgat begreppet till att omfatta en hållbar utveckling. I detta arbete redovisas även en strävan att integrera miljöledningsarbetet i den ordinarie verksamheten. och högskolor har satt upp mål om certifiering . De nya lärosäten, vilka inledde arbetet med miljöledningssystem , har i de flesta fall påbörjat och i några fall även genomfört en miljöutredning av verksamheten. De viktigaste direkta miljöpåverkande faktorerna i högskolan är upphandling eller inköp av varor, avfall, kemikaliehantering och personalens tjänsteresor. När det gäller indirekt miljöpåver- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 kan har högskolan en större långsiktig påverkan på omvärlden än de flesta andra myndigheter, framför allt genom sin utbildning, forskning och samverkan med det omgivande samhället. Flertalet lärosäten rapporterar att de arbetar medvetet med sin indirekta påverkan, bl.a. genom att sätta upp nya mål och strategier för grundutbildning och forskning. Högskolans personal och studenter visar ett stort engagemang i frågor om miljö och hållbar utveckling. Därutöver är ett starkt stöd från ledningen en förutsättning för ett framgångsrikt miljöledningsarbete. De initiativ som tagits av vissa lärosäten till att införa miljöutbildning för alla, såväl personal som studenter, kan framhållas som ett sätt att både öka kompetensnivån i organisationen och att uppmuntra till ytterligare ansträngningar för att uppnå miljömålen. arbetar såväl med eget miljöledningssystem, som med att främja utvecklingen inom högskolan i stort. Viss information om högskolans arbete med miljöledningssystem ges också i årliga skrivelse Hållbar utveckling, vilken föreläggs i samband med att budgetpropositionen läggs fram. Regeringen anser att arbetet med införandet och utvecklingen av miljöledningssystem inom högskolan och har givit viktiga impulser för miljöarbetet och bör fortsätta. Detta arbete ingår som en del i de strategier för förverkligandet av miljökvalitetsmålen vilka föreslagits i propositionen Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130). 7.2.13Internationellt samarbete inom högre utbildning beslutade att införa en särskild stipendieordning, Nordplus, med syfte att stödja utbytesverksamhet för lärare, studenter och administrativ personal. Syftet är att stärka den språkliga och kulturella gemenskapen i . Särskild prioritet ges bl.a. åt uppbyggnaden av nätverk mellan olika nordiska institutioner för högre utbildning. beräknas närmare 3 000 studenter få del av . I en utvärdering som genomförts för 19992000 framkom att studenter från andra nordiska länder värderar studier i högt. För att ytterligare öka den nordiska rörligheten undertecknade de nordiska utbildningsministrarna en överenskommelse om tillträde till högre utbildning som innebär att studenterna skall kunna söka till högskolestudier på lika villkor i samtliga nordiska länder. Inom ramen för Baltic 21-samarbetet enades utbildningsministrarna om att bilda ett åttonde sektorsnätverk för utbildning. Det starka engagemanget från svensk sida i denna överenskommelse är ett led i regeringens arbete med en hållbar samhällsutveckling. Ett av tre områden som utbildningssektorn inom Baltic 21-samarbetet skall omfatta är högre utbildning. fick därför i uppdrag av regeringen att administrera det svenska deltagandet samt att till regeringen redovisa den svenska delen av sektorsrapporten inom den högre utbildningens område. Uppdraget knyter an till uppgift att sammanställa högskolesektorns arbete med miljöledningssystem och hållbar utveckling. EU:s program för utbyte och utveckling Första året deltog i Erasmusprogrammet (1992) utnyttjade ungefär 1 000 svenska studenter möjligheten att studera utomlands inom ramen för programmet. kom ungefär 600 utländska Erasmusstudenter till . Därefter har deltagandet ökat till ungefär 3 000 utresande och 4 200 inresande studenter. Antalet inresande har stadigt ökat sedan starten medan antalet utresande har minskat något /99 då en topp nåddes på drygt 3 200 studerande. Erfarenheterna av lärarmobiliteten inom är huvudsakligen positiva. Det är emellertid fortfarande allt för få lärare, under /2000 endast 350, som utnyttjade möjligheten. Under den första etappen (19951999) av Le- onardo da Vinci-programmet deltog totalt nästan 1 100 högskolestudenter i mobilitetsåtgärder. Dessa utgjorde ungefär en tredjedel av samtliga mobilitetsstuderande. och har varit mest aktiva av de svenska högskolorna. har endast ungefär 150 studenter utnyttjat Leonardoprogrammet för att praktisera i något annat europeiskt land. När det gäller pilotprojekten så har universitet och högskolor deltagit i 22 projekt vilket representerar en dryg tredjedel av projekten. Inom ramen för Tempus samarbetar EU- länder med partnerländer i de forna (NIS-staterna), och de ickeassocierade länderna i . Tempus har blivit ett till volymen betydligt mindre omfattande EU-program, eftersom ansökarländerna deltar i Sokrates- och . Regeringen konstaterar med tillfredställelse att antalet inresande studerande inom ramen för Erasmusprogrammet har ökat kraftigt och fortsätter att öka. Minskningen av de utresande studerande bör dock uppmärksammas och analyseras. Regeringen anser att lärarmobilitet har en viktig roll att spela när det gäller utvecklingen av kunskap och den europeiska dimensionen. Den har förutsättningar att öka om återstående hinder undanröjs. En utvärdering av EU- kommissionen har pekat på arten av dessa hinder, men de behöver analyseras i ett svenskt perspektiv. Regeringen vill betona vikten av att universitet och högskolor aktivt medverkar i de europeiska utbildningsprogrammen. är ett utbytesprogram för lärare och studenter på högskolans grundnivå. Det syftar till att stärka svenska lärosätens samarbete med universitet i utvecklingsländer. Programmet finansieras av Sida och administreras av Internationella programkontoret för utbildningsområdet. Första ansökningsomgången /2001 genomfördes och sammanlagt inkom 153 projektansökningar från 27 lärosäten till Programkontoret. Av dessa har 119 beviljats den totala summan av , vilket var mer än vad som inledningsvis avsattes. I enlighet med tidigare beslut prioriterades planeringsresor och lärarutby- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Beviljade projekt omfattar sammanlagt 46 olika länder. och var de länder för vilka flest projekt beviljades. Flera ämnesområden är representerade, men inom medicin och hälsovård och inom samhällsvetenskap beviljades flest projekt. Regeringen bedömer att programmet kommer att utökas . Avsatta planeringsramar tillåter en fyrdubbling av medel i förhållande till de medel som avsattes , förutsatt att intresset för programmet fortsätter att öka. ger stöd till svenskundervisning i utlandet, främst på högskolenivå, i syfte att öka kunskapen om och intresset för . Institutet samarbetar med ca 200 högskoleinstitutioner i Väst- och , , , , och . Sammanlagt finns det svenskundervisning på högskolenivå i drygt 40 länder som omfattar ungefär 40 000 studenter. Intresset för denna verksamhet ökar . Regeringen anser att stödet till verksamheten bör fortsätta. undertecknade 29 länder (samtliga EU:s medlemsländer, EFTA-länderna samt flertalet länder i Öst- och ) den s.k. Bo- lognadeklarationen om en fortsatt utveckling av det europeiska samarbetet inom högre utbildning, framför allt i syfte att främja studenternas rörlighet mellan de europeiska utbildningssystemen och på arbetsmarknaden. I deklarationen uppställs ett antal mål för att till 2010 skapa Higher Education Area. Målen följdes upp vid ett utbildningsministermöte i . Ordförande för mötet var utbildningsminister. Vid mötet antog ministrarna en kommuniké om det fortsatta arbetet och vidare uppföljning av målen i Bolognadeklarationen. Ansökningar från , och om att ansluta sig till processen godkändes. Nästa uppföljningsmöte på ministernivå planeras äga rum i . Inom ramen för den svenska uppföljningen av målen i deklarationen har bl.a. frågan om en översyn av examensordningen aktualiserats. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 7.3Analys och slutsatser för området Även en doktorsexamen skall räknas som en halv Idet föregående har redogjorts för en rad insatser inom den högre utbildningen, samverkan med det omgivande samhället, satsning på doktorander inom det humanistisk-samhällsvetenskapliga vetenskapsområdet, ett reformerat system för läraranställning, kvalitetsarbetet, jämställdhet och genusperspektiv, studentinflytande, studenternas personskadeskydd, nationella resurscentrum, miljöledningsarbete och internationellt samarbete. Dessa områden har en fortsatt aktualitet i det framtida arbetet med högre utbildning. Regeringens bedömningar resovisas i varje avsnitt. I det följande redovisas regeringens slutsatser av den mer kvantitativa redovisningen av resultatet som återfinns i de inledande avsnitten 7.2.1 3. För perioden 20012004 har regeringen i regleringsbrev avseende anslag till universitet och högskolor m.m. fastställt mål för antalet examinerade med magisterexamen och civilingenjörsexamen, samt för antalet examinerade lärare med inriktning mot senare år och gymnasieskolan. Vidare fastställdes som mål att examinationen inom högskoleingenjörsutbildningen borde öka 2001 i förhållande till 2000 samt att andelen examinerade lärare med matematisk/naturvetenskaplig inriktning också borde öka 2001 i förhållande till 2000. För perioden 20052008 angavs som planeringsförutsättning att antalet magisterexamina bör vara på minst samma nivå som , medan antalet examinerade lärare med inriktning mot senare år och gymnasieskolan borde öka liksom antalet examinerade psykologer. I regleringsbrev avseende anslag till universitet och högskolor m.m. fastställdes som mål för forskarutbildningen ett lägsta antal avlagda examina som borde uppnås inom de olika vetenskapsområdena. Härvid angavs att licentiatexamen skall räknas som en halv examen. examen om den föregåtts av en licentiatexamen, men i annat fall som en (hel) examen. För perioden 20052008 angavs att antalet forskarexamina borde öka i förhållande till perioden 20012004. För perioden 20012004 angavs vidare en minsta andel för hur många av de professorer som anställs som bör vara kvinnor. De i föregående regleringsbrev fastställda målen kommer till stor del att återfinnas även i regleringsbrev och återrapportering kommer att krävas i förhållande till de uppställda målen. Regeringen avser dock att göra några ändringar och kompletteringar. Regeringen avser att fatta beslut om att införa en ny magisterexamen , magisterexamen med ämnesbredd, som komplement till den tidigare magisterexamen som ändrar benämning till magisterexamen med ämnesdjup. De mål för antalet examina som regeringen tidigare fastställt för magisterexamen skall endast avse magisterexamen med ämnesdjup. Regeringen avser inte att nu ange mål för antalet examina inom magisterexamen med ämnesbredd. Regeringen ser dock den nya examen som ett viktigt komplement till den tidigare magisterexamen och förutsätter att lärosätena kommer att verka för att det erbjuds goda möjligheter för studenterna att avlägga magisterexamen med ämnesbredd. För lärarutbildningen har tidigare endast mål satts för antalet examinerade lärare med inriktning mot senare år och gymnasieskolan. Med anledning av den nya lärarutbildningen har målen för lärarutbildningen setts över. Den nya lärarutbildningen har en gemensam ingång och ger studenterna möjlighet att successivt välja inriktning. Regeringen anser dock att det finns motiv för att specificera målet i antal examinerade med inriktning mot respektive antal examinerade med inriktning mot senare år (se vidare avsnitt 7.1.12). fastställer regeringen mål för hur stor andel av lärarna som bör ha matematisk, naturvetenskaplig eller teknisk inriktning. Detta mål sätts till en tredjedel av de examinerade. I samband med att huvudmannaskapet för vårdutbildningarna skall föras över till staten kommer vårdutbildningarna att införlivas med tidigare på lärosätena väl etablerade utbildningsområden. Som ett stöd för det nya området och för att tillgodose det stora behovet av sjuksköterskor på arbetsmarknaden fastställer regeringen examinationsmål för antalet sjuksköterskeexamina. Se vidare avsnitt 7.1.15. Regeringen har för varje budgetår angett en riktlinje för det minsta antalet helårstudenter totalt vid ett lärosäte samt hur många av dessa som bör återfinnas inom de naturvetenskapliga och tekniska utbildningsområdena. har lärosätena uppmanats att omfördela platser från naturvetenskap och teknik, om det har varit svårt att rekrytera tillräckligt många studenter till utbildningar inom dessa områden. I avsnitt 7.2.3 redovisas de uppdrag lärosätena fått i form av ett lägsta antal helårsstudenter jämte utfallet . I regleringsbrev avser regeringen att ge följande uppdrag i form av riktlinjer för antalet helårsstudenter totalt vid respektive lärosäte. Till skillnad från uppdrag omfattar detta uppdrag även den vårdutbildning som integrerats i universitetens och högskolornas utbildning. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 7.3.1 Uppdrag i form av riktlinje för antal helårstudenter För de konstnärliga utbildningsområdena fastställer regeringen följande högsta antal helårsstudenter som skall kunna avräknas inom respektive utbildningsområde. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 7.3.2 Högsta antal helårstudenter inom konstnärliga utbildningsområden vid vissa lärosäten *Tak för antalet helårsstudenter inom utbildningsområdet musik fastställs med anledning av att verksamheten vid inordnas i . Anslagen till universitet och högskolor under utgiftsområde 16 redovisas per lärosäte i det följande. Resurser för de nya platserna avseende de ca 10 000 nya platserna, samt halvårseffekten av de 10 000 nya platserna , har beräknats under respektive universitets och högskolas anslag och ingår 2002. Vidare har en nedjustering av takbeloppen genomförts på vissa lärosäten mot bakgrund av deras svårigheter att bl.a. uppnå takbeloppen under tidigare budgetår, se avsnitt 7.2.3. Dessa platser avses att tillfälligt användas för särskilda satsningar inom bl.a. lärarutbildningar och inom nätuniversitet, se avsnitt 7.1.7. Regeringens bedömning är att när dessa tillfälliga satsningar har genomförts, skall medlen återföras till lärosätena. I samband med detta skall hänsyn tas till hur lärosätena har möjlighet att klara sina mål respektive takbelopp. Anslagen till forskning och forskarutbildning beräknas fr.o.m. utifrån de vetenskapsområden som har beslutat om. Högskolor som erhållit vetenskapsområden får egna anslag för forskning och forskarutbildning. Högskolor med vetenskapsområden erhåller huvudsakligen medel via sitt vetenskapsområde. Dessa lärosäten skall prioritera sin forskning och forskarutbildning inom respektive vetenskapsområde. Resurser för forskning vid högskolor som inte har vetenskapsområden samt för konstnärligt utvecklingsarbete vid de konstnärliga högskolorna i beräknas som tidigare under ett gemensamt anslag under utgiftsområde 16 anslag 25:74 Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor, där respektive högskola disponerar en egen anslagspost. Medel till forskning för dessa högskolor som under fördelats till respektive högskolas grundutbildningsanslag har justerats, så att de numera finns under anslaget för Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor. Grundutbildnings- och forskningsanslagen har för pris- och löneomräknats . Anslagsförändringar utöver pris- och löneomräkningen framgår under respektive anslag. För samtliga universitet och högskolor anges under respektive anslag ett beräknat anslagsbelopp i löpande priser (i not även angivet i fasta priser) . Dessa anslagsbelopp är beräknade exklusive medel för NT-svux- utbildningen. beräknas i stället under utgiftsområde 16 anslag 25:73 Särskilda utgifter vid universitet och högskolor m.m. och fördelas . Regeringen avser att , som är NT-svux utbildning ges, fördela dessa medel till de lärosäten som bedriver sådan utbildning. Regeringens bedömning: Ersättningsbeloppen för helårsstudenter och helårsprestationer bör för vara: Tabell 7.4.1 Ersättningsbelopp för helårsstudenter och helårsprestationer giskt, juridiskt, 1)Avser den del av lärarutbildningen som ligger inom det allmänna utbildningsområdet och som inte är ämnesanknuten. 2)Avser journalist- och bibliotekarieutbildningar samt praktisk-estetiska kurser inom bl.a. lärarutbildning med inriktning mot . /vid skall redovisas mot övrigt. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Skälen för regeringens bedömning: De ovan redovisade förändringarna avseende grundutbildningsanslagen innebär att ersättningsbeloppen för helårsstudenter och helårsprestationer har räknats upp avseende pris- och löneomräkning. För utbildningsområdena humaniora, samhällsvetenskap, juridik och teologi är motsvarande uppräkning , vilket inkluderar den prislappsförstärkning som föreslås inom området. För redovisar universiteten och högskolorna sammanlagt lokalkostnader motsvarande , vilket är en ökning mot föregående år. ökade lärosätenas lokalyta . Av redovisat material framgår att lokalkostnadernas andel av universitetens och högskolornas totala kostnader uppgår till 2000 vilket är en ökning mot . Denna andel beräknas öka till . Ökningen beräknas uppgå till 2005. Ökningen av lokalyta och faktisk kostnad följer väl högskolesektorns utbyggnad i övrigt, vilket innebär att anslagstilldelningen och hyreskostnadsutvecklingen följs åt. Av de redovisade uppgifterna framgår att lokalkostnadernas andel av de totala kostnaderna är i stort sett på samma nivå . Lokalkostnadernas andel av verksamhetens totala kostnader är generellt sett lägre för de äldre universiteten än för de nyare universiteten och för högskolorna. Konstnärliga högskolor har de högsta lokalkostnaderna sett i förhållande till de totala utgifterna. Spridningen är dock stor mellan lärosätena, den sträcker sig från till . Universitet och högskolor med statlig huvudman hyrde vid ingången av 2000 sammanlagt 3 299 000 kvm. Lokalytan förväntas öka med 306 000 kvm, eller , fram /03. lämnades betänkandet Högskolans styrning (SOU 2000:82) till regeringen. Utredaren hade i uppdrag att utreda och föreslå förändringar av lokalförsörjningen inom högskolan. Uppdraget behandlas i sin helhet i propositionen Den öppna högskolan (prop. 2001/02:15). 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Anslagen för bidrag och räntesubventioner till studerande på gymnasial och eftergymnasial nivå uppgår till ca . Villkoren för dessa bidrag regleras främst i studiestödslagen men också i andra lagar och förordningar. De olika stödformerna skall vara rekryterande till utbildning och gemensamt bidra till ett högt deltagande i olika slag av utbildning. De viktigaste studiestöden som når flest personer är studiemedel och studiehjälp. Dessa stöd är generella och rättighetsstyrda. Därtill finns vissa mer fördelaktiga stöd som riktar sig till speciella grupper i samhället. Särskilda resursramar avsätts för dessa stöd som riktar sig främst till lågutbildade, arbetslösa och funktionshindrade. Studiestödsadministrationen handhas av (). Myndigheten beviljar studiestöd i form av bidrag och lån samt har hand om återbetalningsverksamheten i fråga om lån. Även vissa andra myndigheter och organisationer fyller en viktig funktion när det gäller administration av anslagen inom området. Talboks- och (TPB) hanterar bidrag till produktion av studielitteratur för synskadade och andra läshandikappade högskolestuderande och hanterar bidrag till kostnader vid viss föräldrautbildning i teckenspråk. har utbildningsstöd (Sisus), i (LO) och () övertagit hanteringen av bidrag vid korttidsstudier. Enligt den nya studiestödslagen kan beslut om tilldel- ning och återkrav av studiemedel överklagas till . Myndigheten började sin verksamhet . Kostnaden för administrationen av studiestödet hänförs huvudsakligen till CSN:s verksamhet. trädde den nya studiestödslagen (1999:1395) i kraft. började också en ny studiestödsförordning (2000:655) att gälla. Reformen har medfört en rad följdändringar i angränsande författningar. Det nya studiestödssystemet innebär att antalet stödformer begränsas. Vissa stöd, t.ex. särskilt vuxenstudiestöd (svux) och särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa (svuxa), försvinner helt eftersom det nya systemet täcker användningsområdet för dessa stöd. Andra stöd får en annorlunda utformning och hantering. Korttidsstudiestöd och internatbidrag regleras t.ex. inte längre i studiestödslagen och handhas inte av CSN. Med anledning av regeringens proposition Bidrag vid korttidsstudier och vissa andra studiestödsfrågor (prop. 2000/01:107) beslutade slutligen om den nya ordning som från gäller för bidrag till studerande vid korttidsstudier (bet. 2000/01:UbU18, rskr. 2000/01:228). Ef- ter beslut har regeringen utfärdat en ny förordning (2001:362) om bidrag vid korttidsstudier.