prop · GO0395 · 2001-01-01 00:00:00 — 5 § För fordon som är eller bör vara registrerat i det (svenskt fordon), och som inte är avställt, betalas vägavgift för rätten att använda det svenska vägnätet. För utländskt fordon betalas vägavgift för rätten att använda motorvägar och de vägar som anges i bilaga 1. För fordon som är eller bör vara registrerat i det (svenskt fordon), och som inte är avställt eller tillfälligt registrerat, betalas vägavgift för rätten att använda det svenska vägnätet. För utländskt fordon betalas vägavgift för rätten att använda motorvägar och de vägar som anges i bilaga 1. Avgiftsplikt gäller för motorfordon eller ledad motorfordonskombination med en totalvikt på om fordonet är avsett uteslutande för godstransport på väg. För svenskt fordon med draganordning grundas avgiftsplikten på den högsta tillåtna totalvikt som fordonskombinationen kan ha. Denna lag träder i kraft . 2.16 Förslag till lag om ändring i körkortslagen (1998:488) Härigenom föreskrivs i fråga om körkortslagen (1998:488) dels att rubriken till 1 kap. skall ha följande lydelse, dels att 1 kap. 1 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas två nya paragrafer, 1 kap. 2 och 3 §§, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Inledande bestämmelse Inledande bestämmelser 1 § Denna lag innehåller bestämmelser om behörighet att köra motorfordon, terrängmotorfordon, traktor och motorredskap samt om handlingar som ger sådan behörighet (körkort och traktorkort). Denna lag innehåller bestämmelser om 1. behörighet att köra motorfordon, terrängmotorfordon, traktor och motorredskap, 2. handlingar som ger sådan behörighet, nämligen körkort och traktorkort, 3. körkortstillstånd, varmed avses ett beslut om att sökanden uppfyller medicinska och personliga krav för att körkort eller traktorkort skall få utfärdas, 4. körkortshavare, varmed avses den som har körkortstillstånd eller körkort. Bestämmelser om behörighet att köra vissa fordon i yrkesmässig trafik finns i yrkestrafiklagen (1998:490). Fordons- och viktbegreppen i denna lag har samma betydelse som i lagen (0000:000) om vägtrafikdefinitioner. Med begreppet permanent bosättning avses i denna lag bosättning under minst varje kalenderår 1. till följd av personlig och yrkesmässig anknytning, eller 2. om yrkesmässig anknytning saknas, till följd av personlig anknytning som präglas av nära band mellan en person och den plats där han bor. En person som har yrkesmässig anknytning till en annan plats än den till vilken han har personlig anknytning och som därför omväxlande bor på olika platser i två eller flera stater skall dock anses vara permanent bosatt i den stat till vilken han har personlig anknytning under förutsättning att han regelbundet återvänder dit. Detta villkor behöver dock inte uppfyllas om personen bor i en stat för att genomföra en tidsbegränsad uppgift. Studier vid universitet eller annan utbildningsanstalt medför inte att den permanenta bosättningen ändras. Denna lag träder i kraft . 2.17 Förslag till lag om ändring i yrkestrafiklagen (1998:490) Härigenom föreskrivs att 1 kap. 2 § och 6 kap. 7 § yrkestrafiklagen (1998:490) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 kap. 2 § Fordonsbegreppen i denna lag har samma betydelse som i fordonskungörelsen (1972:595). Fordonsbegreppen i denna lag har samma betydelse som i lagen (0000:000) om vägtrafikdefinitioner. Med trafikhuvudman avses i denna lag detsamma som i lagen (1997:734) om ansvar för viss kollektiv persontrafik. 6 kap. 7 § En registreringsskylt som avses i 18 § tredje stycket bilregisterkungörelsen (1972:599) får tas om hand av polisman En särskild registreringsskylt för ett fordon som anmälts för användning i taxitrafik enligt denna lag och som inte undantagits från skyldigheten att ha taxameter får tas om hand av polisman 1. om fordonet utan tillstånd används i taxitrafik eller om det av annan anledning inte längre finns förutsättningar för att fordonet skall ha en sådan skylt, 2. om fordonet är belagt med körförbud enligt fordonskungörelsen (1972:595), 3. om det för fordonet gäller brukandeförbud enligt bilregisterkungörelsen eller fordonsskattelagen (1988:327), eller 3. om det för fordonet gäller brukandeförbud enligt en föreskrift som meddelats med stöd av lagen (0000:000) om vägtrafikregister eller enligt fordonsskattelagen (1988:327), eller 4. om fordonet saknar föreskriven trafikförsäkring. Vid ett omhändertagande av registreringsskyltar tillämpas 6 § andra meningen på motsvarande sätt. Denna lag träder i kraft . 2.18 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:492) om biluthyrning Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (1998:492) om biluthyrning skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 § Fordonsbegreppen i denna lag har samma betydelse som i fordonskungörelsen (1972:595). Fordonsbegreppen i denna lag har samma betydelse som i lagen (0000:000) om vägtrafikdefinitioner. Denna lag träder i kraft . 2.19 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:620) om belastningsregister Härigenom föreskrivs att i övergångsbestämmelserna till lagen (1998:620) om belastningsregister ordet "körkortsregistrets" skall bytas ut mot "vägtrafikregistrets". Denna lag träder i kraft . 3 Ärendet och dess beredning beslutade regeringen att tillkalla en särskild utredare för att göra en översyn av gällande författningar inom trafikregisterområdet och utarbeta förslag till de författningsregleringar som bedömdes nödvändiga. Utredningen, som antog namnet , överlämnade sitt betänkande Vägtrafikregistrering (SOU 1998:162). Betänkandet har remissbehandlats. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (N1999/1064/RS). Till denna lagrådsremiss fogas en sammanfattning av betänkandet som bilaga 1, utredningens lagförslag som bilaga 2 och en förteckning över remissinstanserna som bilaga 3. Lagrådet Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande av finns i bilaga 5. Lagrådets synpunkter har bl.a. lett till att nya bestämmelser inarbetats i lagen om vägtrafikregister. De nya bestämmelserna har till största delen hämtats från betänkandets förslag till förordning om vägtrafikregister. Bestämmelserna i den nya lydelsen har också ofta konkreta motsvarigheter i gällande rätt. Regeringen beslutade att remittera det delvis nya förslaget till Lagrådet, bilaga 6. Lagrådet har avgett yttrande över förslaget , återgivet i bilaga 7. Synpunkterna i yttrandet har följts. Viktigare ändringar jämfört med den till Lagrådet remitterade lagtexten har kommenterats, huvudsakligen i den allmänna motiveringen. 4 Behovet av en ny reglering Bestämmelser som reglerar registreringen av fordon finns i en rad författningar och det föreligger ett behov av att förenkla, modernisera och effektivisera regelsystemet inom vägtrafikregisterområdet. Eftersom bl.a. uttaget av fordonsskatt, som enligt regeringsformen skall meddelas genom lag, grundar sig på fordonsregistreringen bör registreringsplikten lagfästas. En ny reglering av författningarna på området har blivit nödvändig också därför att EG:s dataskyddsdirektiv (95/46/EG) och personuppgiftslagen (1998:204) förutsätter ett förstärkt författningsskydd för den personliga integriteten. Åtskilliga definitioner på vägtrafikområdet förekommer i en rad olika författningar och en förenkling av denna reglering är nödvändig. Vissa definitioner är av sådan central betydelse bl.a. för uttaget av fordonsskatt att de bör finnas i lag. 5 Allmänt om trafikregistren 5.1 Inledning Författningsregleringen på fordonsområdet är omfattande. Bestämmelser om registrering av fordon och därmed sammanhängande frågor finns i bilregisterkungörelsen (1972:599). Fordonskungörelsen (1972:595) innehåller regler om utformning, utrustning och kontroll av fordon som har ett nära samband med frågor om registrering av fordon. Bestämmelser om särskilda förfaranden rörande registrering av fordon finns även i en rad andra författningar, exempelvis exportvagnskungörelsen (1964:39) och förordningen (1987:27) om fordon i internationell vägtrafik i . Det finns särskilda regler i olika författningar som anknyter till bilregistret, t.ex. i bilskrotningslagen (1975:343) och fordonsskattelagen (1988:327). För fordon som tillhör Försvarsmakten m.fl. försvarsmyndigheter finns regler om registrering i militära vägtrafikkungörelsen (1974:97) och i förordningen (1945:625) om registrering m.m. vid försäljning av vissa fordon som är införda i det militära fordonsregistret. Körkortsområdet författningsregleras i huvudsak genom körkortslagen (1998:488) och körkortsförordningen (1998:980). I den sistnämnda författningen finns bestämmelser om registrering av bl.a. körkortsinnehav. Yrkestrafiken regleras genom yrkestrafiklagen (1998:490), yrkestrafikförordningen (1998:779) och förordningen (1998:786) om behöriga myndigheter m.m. i fråga om internationella transporter inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). Frågor om registrering behandlas i förordningen (1979:785) om yrkestrafikregister. Dessutom finns bestämmelser om biluthyrning i lagen (1998:492) om biluthyrning respektive förordningen (1998:780) om biluthyrning. 5.2 har som statens företrädare på central nivå ett samlat ansvar för hela vägtransportsystemet. är vidare central förvaltningsmyndighet för frågor om bl.a. körkort, förarutbildning och förarprov, prov för blivande taxiförare, fordons beskaffenhet och utrustning, yrkestrafikfrågor och bilregisterfrågor. , avdelningen för trafikregistret, svarar för registerhållningen i fråga om de trafikadministrativa registren, dvs. bil-, körkorts- och yrkestrafikregistren. Registren förs med hjälp av ADB-teknik. Fordonskontrollen utförs av tre olika besiktningsorgan med var sitt besiktningsområde, AB , och Det (med tidigare firma ). är central förvaltningsmyndighet i fråga om bl.a. beskattning och uppbörd av skatt samt för exekutionsväsendet hos landets kronofogdemyndigheter, som driver in obetalda skatter och avgifter. I fråga om fordonsskatt är i för hela landet. Länsstyrelserna är regionala myndigheter för körkorts- och yrkestrafikfrågor och för den regionala registerföringen i fråga om körkorts- och yrkestrafikregistren. Länsstyrelserna är också användare av dessa register exempelvis vid prövningen av frågor om återkallelse av körkort, körkortstillstånd eller traktorkort och vid prövningen av ansökningar om trafiktillstånd samt vid tillsynen av innehavare av tillstånd till yrkesmässig trafik. Bil-, körkorts- och yrkestrafikregistren är s.k. statsmaktsregister, dvs. de är inrättade med stöd av författningar och förs också i enlighet med författningsreglering. Regleringen är uppdelad på olika författningar för respektive register, nämligen bilregisterkungörelsen, förordningen (1988:1108) om direktregistrering i bilregistret, körkortsförordningen och förordningen om yrkestrafikregister. För registerföringen gäller även särskilda föreskrifter, som Datainspektionen tidigare meddelat med stöd av datalagen (1973:289). Den lagen har numera ersatts av personuppgiftslagen (1998:204), men datalagen gäller fortfarande för dessa register med stöd av en övergångsbestämmelse till och med . Trafikregistren har i hög grad samband med myndighetsutövning och återspeglar innehållet i olika myndighetsbeslut med anknytning till respektive register. Uppgifterna i bil-, körkorts- och yrkestrafikregistren är offentliga. Allmänheten har alltså enligt offentlighetsprincipen, i den mån sekretesslagens (1980:100) bestämmelser inte hindrar detta, rätt att ta del av uppgifterna i respektive register. I förordningen om direktregistrering i bilregistret regleras möjligheten att lämna uppgifter till det registret via terminal. Antalet användare av bilregistret, såväl uppgiftslämnare som användare av registrerade uppgifter, är mycket stort. Körkorts- och yrkestrafikregistren används däremot i huvudsak endast av , länsstyrelserna och polisen. är ett öppet register och dess uppgifter får enligt uttryckliga författningsbestämmelser säljas till företag, organisationer och allmänheten, medan uppgifterna i främst körkortsregistret till viss del är integritetskänsliga och inte omfattas av någon rätt till försäljning. Inte heller uppgifterna i yrkestrafikregistret är föremål för någon författningsreglerad försäljningsverksamhet. Förutom de nämnda registren för även ett direktregistreringsregister, ett register över felparkeringsavgifter (felparkeringsregistret) och ett förarprovsregister. De två sistnämnda är inte författningsreglerade, utan förs efter tillstånd från Datainspektionen. används för att följa upp att felparkeringsanmärkningar betalas samt för redovisning av influtna medel. används som stöd för administration av förarprovsverksamheten i vid bemärkelse. Slutligen bör nämnas att uppgifter om en persons bild och namnteckning har ansetts som uppgifter i körkortsregistret som är offentliga och kan begäras utlämnade. Foto och namnteckning digitaliseras i en databas, som finns hos . Uppgifterna bildar det s.k. bildregistret eller tillverkningsregistret för körkort. Även det registret förs med tillstånd från Datainspektionen. Själva fotot och namnteckningen i original förstörs när körkortet tillverkats men bevaras i digitaliserad form. 5.3 utgör underlag för den information om fordon och ägarförhållanden som behövs för kontroll och administration av fordonsbeståndet. utgör vidare underlag för uppbörd av fordonsskatt och bevakning av att fordonsägarna fullgör sina förpliktelser. I registret finns uppgifter om fordons ägar-, besiktnings-, trafikförsäkrings- och skatteförhållanden. Kontrollmärkessystemet spelar här en central roll. innehåller också en mängd tekniska data om fordonen och registret används för prognoser t.ex. över utveckling av fordonsbestånd, bilförsäljning m.m. Bilregisterkungörelsen reglerar registreringen av fordon och frågor som hänger samman med denna. har ett samlat ansvar för alla frågor som rör fordonsregistrering i rollen som registreringsmyndighet och prövar, med vissa smärre undantag, frågor som rör bestämmelserna i kungörelsen. I bilregistret förs in data från AB och som hämtas i samband med registrerings-, typ- eller kontrollbesiktning. Registret tillförs också automatiskt från skattemyndigheterna adressuppgifter om ägarna. Beträffande indelningen av bilar i miljöklasser enligt bilavgaslagen (1986:1386) och bilavgasförordningen (1991:1481) förs uppgift om miljöklass in i bilregistret via i samband med registrerings- eller typbesiktning. I bilregistret förs de uppgifter in som anges i bilaga 1 till bilregisterkungörelsen. svarar för att uppgifterna förs in i registret. I de fall en uppgift avser en beteckning på en skylt för beskickningsfordon eller skattebefrielse enligt lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall svarar för att underrättas om uppgiften. I de fall en uppgift avser en anmälan enligt yrkestrafikförordningen eller en anmälan enligt förordningen om biluthyrning svarar för att underrättas om uppgiften. efter det att ett fordon har avregistrerats får föra ur registret alla uppgifter som rör fordonet utom uppgifterna om chassinummer, motornummer, färg, modellkod, registreringsnummer och årsmodell. De sistnämnda uppgifterna får föras ur registret har förflutit från avregistreringen. Beslut av i fråga om registrering får överklagas hos Länsrätten i län. Vid överklagande till kammarrätten krävs prövningstillstånd. Information ur registret är av väsentlig betydelse för polisen i dess trafikövervaknings- och spaningsarbete. Registerinnehållet tjänar också som underlag för beredskapsplanläggningen på fordons- och transportområdet. Det utgör vidare bl.a. underlag för debitering och uppbörd av fordonsskatt och för kontroll av att trafikförsäkringsskyldigheten fullgörs. Registret ligger slutligen till grund för viss fordonsstatistik. Vem som äger ett fordon är av central betydelse i registreringssammanhang. Ett fordon som omfattas av registreringsplikt får brukas endast om fordonet är registrerat och en ägare till fordonet därmed förts in i registret. Registreringen har även en direkt rättslig verkan när det gäller ansvar för fel och brister i fordonets trafiksäkerhets- och miljöegenskaper samt skyldighet att se till att föreskrivna besiktningar genomförs, skyldighet att betala fordonsskatt, skyldighet att betala felparkeringsavgift och överlastavgift. Vid registreringen sker dock inte någon kontroll av vem som egentligen äger fordonet och registreringen har alltså inte någon civilrättslig rättsverkan. Särskilda bestämmelser reglerar rätt att sälja uppgifter ur registret till myndigheter och enskilda. Enligt 8 § förordningen (1997:652) med instruktion för får verket, med de begränsningar som följer av personuppgiftslagen och sekretesslagen, sälja uppgifter till myndigheter och enskilda ur bilregistret. Uppgifterna får lämnas ut via något medium för automatisk databehandling eller på annat sätt. Grunderna för prissättningen bestäms av . Uppgifter som avser den registrerades personliga förhållanden får inte säljas, om de kan antas utgöra ett hot mot den registrerades personliga integritet. Om den registrerade har anmält till att han eller hon önskar att uppgifterna inte används för direktreklam, får de inte säljas för något sådant ändamål. Förordningen om direktregistrering i bilregistret reglerar rätt att låta utomstående få direktåtkomst till registret och att få rätt att anmäla uppgifter för registrering i bilregistret. Företag som bedriver yrkesmässig verksamhet med fordon eller behöver information om fordon och dess ägare, har möjlighet att få direktåtkomst till bilregistret. 5.4 Körkortsförordningen reglerar den registrering av körkortsinnehav m.fl. uppgifter som behövs för tillämpningen av körkortslagen i ett för landet gemensamt körkortsregister. Registret förs av genom automatisk behandling. ingår i ett integrerat, rikstäckande ADB-system för körkortskontroll och administration av körkort. svarar för systemets centrala funktioner, såsom programmering, underhåll och drift av maskiner och system, produktion och distribution av handlingar, utveckling av rutiner m.m. har en utpräglad karaktär av besluts- och ärendediarium. Uppgifterna i registret är integritetskänsliga och vissa uppgifter är sekretessbelagda enligt sekretesslagen. Tillgången är för allmänhetens del begränsad till vad som kan begäras med stöd av offentlighetsprincipen, dvs. personuppgifter (namn, personnummer och adress) och körkortsuppgifter (såsom körkortsbehörighet, eventuella villkor förknippade med innehavet m.m.) medan det för vissa särskilt integritetskänsliga uppgifter, exempelvis en läkares anmälan att en körkortshavare av medicinska skäl är uppenbart olämplig att inneha körkort, råder s.k. absolut sekretess. Före förde i sitt ADB-system sådana uppgifter om brott, som enligt dåvarande lydelse av 7 kap. 4 § körkortsförordningen skulle ingå i körkortsregistrets belastningsdel. Sådana uppgifter ingår inte längre i körkortsregistret. I stället underrättas av om sådana uppgifter som antecknats i det register som förs enligt lagen (1998:620) om belastningsregister enligt 7 kap. 4 § körkortsförordningen. I de fall uppgifterna avser bl.a. körkortshavare skall , med vissa begränsningar, lämna uppgifterna vidare till berörd länsstyrelse tillsammans med uppgifter som finns i körkortsregistret. När underrättat skall de uppgifter verket fått från förstöras. Vissa belastningsuppgifter förs dock i registret såsom anmälan om när någon har omhändertagits enligt lagen (1976:511) om omhändertagande av berusade personer m.m. I 7 kap. 16 § körkortsförordningen regleras vilka uppgifter som skall föras in i registret och vilken myndighet som svarar för att uppgiften förs in. I fråga om identitetsuppgifter svarar eller, beträffande uppgifter som en länsstyrelse har tagit emot, vederbörande länsstyrelse för att uppgiften förs in i registret. Det är också fråga om olika typer av körkortsuppgifter, beträffande vilka den länsstyrelse som skall besluta eller har beslutat i ärendet för in uppgiften. Vidare finns uppgifter om innehav av ett utländskt körkort eller om ett sådant som bytts ut mot ett svenskt, om anmaning att förnya ett körkort eller uppgift om villkor i fråga om körkortshavare eller innehavare av traktorkort och krav på nytt förarprov efter återkallelse. Ett beslut om taxiförarlegitimation enligt yrkestrafiklagen eller om återkallelse av en sådan legitimation samt vissa andra uppgifter enligt yrkestrafikförfattningarna förs in av beslutande länsstyrelse. I körkortsregistret förs även uppgifter om behörighet och tillstånd enligt luftfartslagen (1957:297). Bild och namnteckning för tillverkning av körkort finns inte upptagna i katalogen över de uppgifter som skall föras in i registret. Från körkortsregistret går en automatisk avisering till andra register, t.ex. Totalförsvarets pliktregister. Begäran om utdrag ur körkortsregistret görs hos länsstyrelse, 7 kap. 13 § körkortsförordningen. I utdraget får belastningsuppgifter tas med endast om utdraget begärts av den enskilde själv eller av vissa myndigheter. 5.5 Förordningen om yrkestrafikregister gäller registrering av tillståndsinnehav enligt yrkestrafikförfattningarna i ett för landet gemensamt yrkestrafikregister. Det rör sig om tillståndsinnehav enligt yrkestrafiklagen, lagen om biluthyrning och förordningen om behöriga myndigheter m.m. i fråga om internationella transporter inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). är central registreringsmyndighet och för registret genom automatisk databehandling. Länsstyrelserna är regionala registreringsmyndigheter. som är prövningsmyndighet svarar för att det i yrkestrafikregistret förs in uppgifter. svarar dock för att åtgärder som har vidtagits av verket förs in i registret. I yrkestrafikregistret förs in uppgifter om tillståndshavaren, den myndighet som har meddelat tillståndet, slag av tillstånd samt i förekommande fall uppgift om den eller dem som har ansvaret för trafikutövningen eller uthyrningsverksamheten, de övriga personer vars lämplighet har prövats, villkor och begränsningar i tillståndet, varning och återkallelse eller annat upphörande av tillståndet. Uppgifter om vilka fordon som enligt anmälan används i den yrkesmässiga trafiken finns i bilregistret. Genom att samköra bil- och yrkestrafikregistren kan fullständiga uppgifter erhållas om meddelade tillstånd och om de fordon som används enligt dessa. Utdrag ur yrkestrafikregistret får innehålla de uppgifter om tillståndshavaren och fordonet som finns i registret. Ett sådant utdrag begärs hos prövningsmyndigheten. Uppgifterna i registret om ett tillstånd skall gallras ut efter det att tillståndet har upphört att gälla. 5.6 Övriga register Utöver de nu behandlade registren för också ett antal andra register eller delregister med stöd av tillstånd från Datainspektionen. Identitetsuppgifter som behöver för övrig registerföring läggs in i namn- och adressregistret. Uppgifter om utfärdade parkeringsanmärkningar m.m. förs in i registret över felparkeringsavgifter. Uppgifter som har relevans för förarprov i körkortshanteringen samt vissa andra prov som administrerar förs in i förarprovsregistret. 6 Rättslig reglering till skydd för den personliga integriteten 6.1 EG:s dataskyddsdirektiv och rådets direktiv /46/EG om skydd för enskilda personer med avseende på behandlingen av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter1 (i detta kapitel, EG-direktivet) antogs . Medlemsstaterna är skyldiga att från det att direktivet antogs införa den nationella författningsreglering som är nödvändig för att detta skall kunna följas. Den tidpunkten inföll . För register med en "behandling som pågår" när direktivet genomförs genom nationell lagstiftning har medlemsstaterna på sig att anpassa regleringen till direktivet, dvs. Direktivet har genomförts i svensk lagstiftning genom personuppgiftslagen (1998:204). För statsmaktsregistrens del kan emellertid ytterligare åtgärder krävas för att direktivet skall bli helt genomfört.