prop · GP031d10 · 2001-09-20 00:00:00 — Syftet med anslaget är att lämna bidrag till funktionshindrade personer och föräldrar med funktionshindrade barn för anskaffning och anpassning av motorfordon m.m. Bestämmelser om bilstöd finns i lagen (1988:360) om handläggning av ärende om bilstöd till handikappade. och de allmänna försäkringskassorna ansvarar för bilstödet. Stöd kan lämnas i form av grundbidrag, inkomstprövat anskaffningsbidrag och anpassningsbidrag. Under vissa förutsättningar kan bidrag också lämnas till körkortsutbildning till den som beviljats bilstöd. De huvudsakliga faktorer som styr utgifterna inom området är personkretsens omfattning, inkomstutvecklingen och prisutvecklingen på fordonsmarknaden. Nytt bilstöd kan beviljas den som tidigare fått sådant om förflutit sedan beslut senaste fattades. Någon tidsbegränsning finns inte beträffande anpassningsbidrag. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 måste användas från det att den som beviljats bilstöd fått besked om att bilstöd kan betalas ut. Genom en förordningsändring begränsades utbetalningarna för bilstöd så att de för respektive budgetår ryms inom ramen för de medel som anslås. har utbetalningarna av beviljade bilstöd fått stoppas och vissa utbetalningar har förskjutits efter. senaste prognos pekar på att anslagna medel inte kommer att räcka till för att motsvara den väntande efterfrågan. Regeringen kommer att noga följa utvecklingen. översyn av bilstödet visar dessutom att det kan finnas behov av regelförändringar i syfte att förbättra och effektivisera stödet. Regeringen avser att återkomma i frågan. Tabell 7.16 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Överföring till/från Förslag/beräknat anslag Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 16:7 Bilstöd till handikappade . beräknas anslaget till respektive . 7.8.816:8 Kostnader för statlig assistansersättning Tabell 7.17 Anslagsutveckling 16:8 Kostnader för statlig assistansutveckling Statlig assistans ersättning lämnas till funktionshindrade personer som har behov av personlig assistans för sin dagliga livsföring under i genomsnitt mer än . Anslaget disponeras av . De allmänna försäkringskassorna administrerar och beslutar om ersättningen. Frågor om assistansersättning regleras i lagen ( 1993:389) om assistansersättning och i förordningen (1993:1091) om assistansersättning. Rätten gäller för svårt funktionshindrade personer som inte fyllt och som bor i eget boende, eller hos familj eller anhörig. gäller att personer som beviljats assistansersättning får behålla denna rätt även därefter. Assistansersättning utgår med per beviljad timme. Om det finns särskilda skäl kan efter ansökan medge att schablonen får överskridas med de godkända faktiska kostnaderna dock högst . Kommunerna finansierar beviljad assistansersättning för de första . De faktorer som styr utgifterna på anslaget är personkretsens omfattning, antalet beviljade assistanstimmar och beviljad assistansersättning . Såväl antalet personer som beviljats assistansersättning som antalet assistanstimmar har ökat kraftigt sedan reformen infördes . Utgiftsökningen består till största delen av att antalet assistanstimmar per person och vecka ökat väsentligt. Som ett led i uppföljningen av reformen har RFV haft i uppdrag att analysera de bakomliggande orsakerna till de ökade utgifterna för den statliga assistansersättningen. RFV lämnade sin rapport . Syftet med uppdraget har varit att förbättra underlaget för regeringens prognoser på anslaget. En arbetsgrupp har tillsatts för att beskriva och analysera rekryteringsbehov och de förhållanden som påverkar möjligheten att rekrytera assistenter. Tabell 7.18 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Överföring till/från Förslag/beräknat anslag Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 7 anvisas under anslaget 16:8 Kostnader för statlig assistansersättning . beräknas anslaget till 8 respektive 9 . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Tabell 7.19 Anslagsutveckling 16:9 utbildningsstöd 1Inklusive en ökning med 192 tkr på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 24 022 tkr prisnivå. 3Motsvarar 15 022 tkr prisnivå. utbildningsstöd (Sisus) skall bidra till att uppnå målet för handikappolitiken genom att förbättra förutsättningarna för utbildning och studier för unga och vuxna personer med funktionshinder samt genom att med god kvalitet och kostnadseffektivitet administrera och utveckla olika stöd som behövs i och omkring studiesituationen för personer med funktionshinder. Sisus ger också kansliservice till . Myndigheten har fått ökade arbetsuppgifter med anledning av den nationella handlingsplanen för handikappolitiken. Anslaget höjdes i tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition med . har anslaget tillförts sammanlagt för kompetensutvecklingsinsatser i enlighet med inriktningen i den nationella handlingsplanen varav avser stimulansbidrag till särskilda projekt 2003. From övertar Sisus hanteringen av vissa bidrag som administrerats av . Det gäller korttidsstudiestöd, internatbidrag och timersättning inom Särvux. Medel har tillförts 2001 för att täcka de ökade administrationskostnaderna. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 I sin årsredovisning för redovisar Sisus sin verksamhet under verksamhetsgrenarna stöd inom folkhögskoleområdet, stöd inom universitet och högskolor samt stöd inom riksgymnasieverksamheten för svårt rörelsehindrade ungdomar. Sisus verksamhet utvecklas i enlighet med verksamhetsmålen. Myndigheten har arbetat med att utveckla olika uppföljningsinstrument och att förbättra sina prognoser för statbidragen. Folkhögskolan har stor betydelse för många personer med funktionshinder och Sisus har genom sin verksamhet en god helhetsbild av handikappinsatserna där. Den uppföljning som Sisus gjort visar att skolorna i allmänhet är nöjda med Sisus administration av bidraget. Sisus får i enlighet med regeringsbeslut ta ut avgift av för att registrera ansökningar och redovisningar samt bereda rådets beslut avseende förstärkningsbidraget till folkhögskolor. Insatsen innebär att Sisus får en helhetsbild av handikappinsatserna på folkhögskolorna. Den bidragsfinansierade verksamheten skall ha som mål full kostnadstäckning. Sisus fick av för att sköta denna administration. Ett nytt betalningssystem inom riksgymnasieverksamheten infördes för verksamheten med boende, omvårdnad och habilitering. Det innebär att kostnaderna för denna verksamhet delas mellan stat, hemkommuner och hemlandsting. Förändringarna sker i enlighet med regeringens proposition 1998/99:105 Elever med funktionshinder ansvar för utbildning och stöd. Sisus administrerar det nya systemet och har också fått ett större ansvar för förhandlingarna och överenskommelserna med de huvudmän som ansvarar för boende, omvårdnad och habilitering i anslutning till riksgymnasierna. För att täcka Sisus kostnader för nya administrationsuppgifter som också innefattar utveckling av den tekniska utrustningen tillförs anslaget . Tabell 7.20 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2En närmare beskrivning av detta finns i tilläggsbudgeten i samband med budgetpropositionen, avsnitt 9.2. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 16:9 utbildningsstöd . beräknas anslaget till respektive . Tabell 7.21 Anslagsutveckling 16:10 1Inklusive minskning med 106 tkr på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 15 945 tkr prisnivå. skall bidra till att uppnå målet för handikappolitiken genom att bevaka frågor som angår funktionshindrade personers rättigheter och intressen samt verka för att personer med funktionshinder uppnår full delaktighet i samhällslivet och jämlikhet i levnadsvillkoren. Målet för verksamhet omfattar således handikappolitik inom alla politikområden och samhällssektorer. I enlighet med den nationella handlingsplanen för handikappolitiken höjdes anslaget med för inrättande av ett nationellt tillgänglighetscenter. I årsredovisningen för redovisar sin verksamhet under verksamhetsgrenarna ärendehandläggning, uppföljning och analys samt information och kunskapsöverföring. har i särskild ordning lämnat en rapport till regeringen om sin verksamhet och om utvecklingen inom handikappområdet samt givit förslag till åtgärder. Den senaste rapporten uppmärksammar särskilt situationen för barn och för personer med psykiska funktionshinder. HO har genom sina insatser bidragit till målen för handikappolitiken. Ärendemängden har ökat och myndigheten har fått nya uppgifter till följd av lagen (1999:132) om i arbetslivet av personer med funktionshinder. Den juridiska rådgivningen bedöms hålla hög kvalitet. Arbetet med information, utveckling av arbetsmetoder och uppföljning av diskrimineringslagstiftningen har prioriterats . Regeringen avser att i en särskild proposition föreslå en lag om likabehandling av studenter i högskolan. Den skall ha till ändamål att främja lika rättigheter för studenter och för sökande till högskolan och att motverka diskriminering på grund av könstillhörighet, etnisk tillhörighet, sexuell läggning och funktionshinder. (JämO) , Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO), () och Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO) skall utöva tillsynen över lagens efterlevnad. Under förutsättning att godkänner propositionen kommer ombudsmännen 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 att förstärkas med sammanlagt som fördelas mellan dem utifrån den förväntade arbetsmängden hos respektive ombudsman. anslag tillförs därför från anslaget 25:73 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Tabell 7.22 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen . 2En närmare beskrivning av detta finns i tilläggsbudgeten i samband med budgetpropositionen, avsnitt 9.2. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 16:10 . beräknas anslaget till 16 335 000 respektive . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Politikområdet omfattar insatser som syftar till att ge äldre personer förutsättningar att leva ett självständigt liv med god livskvalitet. Bland annat omfattas insatser som bidrar till att förbättra kvaliteten inom äldreomsorg och äldrevård och insatser som ökar den fysiska tillgängligheten i boendet, i samhället och till information bl.a. via modern informationsteknologi. De insatser som redovisas inom politikområdet rör främst äldreomsorg. Ansvaret för äldreomsorgen ligger i första hand på kommunerna. Detta ansvar regleras i socialtjänstlagen (1980:620). Staten lämnar ekonomiskt bidrag till Tabell 8.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet verksamheten inom ramen för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. Politikområdet omfattar medel för stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken. Detta anslag innefattar stöd till pensionärsorganisationerna. Statens insatser inom äldrepolitiken i övrigt omfattar främst lagstiftning, tillsyn samt olika åtgärder för att stimulera utvecklingen inom äldreområdet. Länsstyrelserna är viktiga aktörer inom politikområdet. 17:1 Stimulansbidrag och åtgärder inom Totalt för politikområde Äldrepolitik 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Målet för politikområdet är att äldre skall kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande i samhället och över sin vardag, kunna åldras i trygghet och med bibehållet oberoende, bemötas med respekt samt ha tillgång till god vård och omsorg. Målet innebär bl.a. att den enskilde skall ha inflytande i samhället som boende, patient, mottagare av hemtjänst eller i andra sammanhang. Äldre bör finnas representerade bland förtroendevalda i kommuner, landsting och riksdag. Pensionärsorganisationernas möjlighet att medverka i beslutsprocesser i kommuner och landsting som rör frågor om äldres förhållanden skall tas tillvara. Samhällets planering vad gäller t.ex. utformning av bostadsområden, butiker, gator och kollektivtrafik skall göras på ett sådant sätt att äldres behov av tillgänglighet tillgodoses. Välanpassade bostäder skall göra det möjligt för äldre personer att bo kvar hemma trots funktionshinder eller sjukdom. Pensionerna skall ge ekonomisk trygghet. Brottsligheten skall bekämpas så att äldre personer kan känna sig trygga både hemma och ute på gator och torg. Målet för den nationella äldrepolitiken omfattar de flesta samhällsområden. Målet kompletterar på så sätt de målsättningar som finns i socialtjänstlagen och hälso- och sjukvårdslagen, vilka främst inriktar sig på verksamheter inom vård och omsorg. Målet för äldrepolitiken fastslogs av i samband med behandlingen av den nationella handlingsplanen för äldrepolitiken (prop. 1997/98:113, bet. 1997/98SoU24, rksr. 1997/98:307). Regeringen avser att i en skrivelse till redovisa genomförandet av handlingsplanen. Äldrepolitiken står inför en rad utmaningar. Andelen personer i åldersgruppen har under ökat kraftigt. Denna utveckling kommer att fortsätta. kommer enligt SCB:s befolkningsprognos att ha drygt 2 miljoner invånare i åldersgruppen eller äldre, vilket motsvarar av befolkningen. ställer ökade krav på samhällets insatser för äldre personer. Den parlamentariska äldreberedningen, som tillsattes , har som uppgift att skapa förutsättningar för en långsiktig utveckling av äldrepolitiken. Beredningens arbete inriktar sig på tre huvudområden; äldre i arbetslivet, det friska pensionärslivet och äldre inom vård och omsorg. Beredningens förslag skall bidra till måluppfyllelse med avseende på de av fastställda nationella målen för äldrepolitiken. Om så erfordras skall beredningen föreslå nya mål. Beredningen skall redovisa resultatet av sitt arbete till regeringen . Regeringen har vidtagit en serie åtgärder för att skapa bättre förutsättningar för kommuner och landsting att utveckla verksamheter inom socialtjänst och hälso- och sjukvård. Bland annat har det generella statsbidraget till kommunsektorn successivt höjts . Vidare antog regeringens proposition Nationell handlingsplan för äldrepolitiken, i vilken samlade mål för äldrepolitiken fastslogs samt drygt 20 olika åtgärder föreslogs för att uppnå målen. Syftet med handlingsplanen är bl.a. att rätta till brister och problem inom vården och omsorgen om äldre personer. Handlingsplanen avser vidare att lägga fast grundvalarna för en äldrepolitik som beaktar behoven hos en befolkningsstruktur med en betydligt större andel av invånarna eller äldre. Uppföljningen av genomförandet av handlingsplanen samt den parlamentariska äldreberedningens förslag kommer att utgöra viktiga underlag när regeringen förbereder insatser för att utveckla den framtida äldrepolitikens innehåll. Samhällets insatser inom äldrepolitiken behöver även i fortsättningen dels inriktas på att ge äldre förutsättningar att leva ett självständigt liv med god livskvalitet, dels att ge äldre med behov service, vård och omsorg av god kvalitet. Även inom EU har den successivt ökande andelen äldre i medlemsländerna uppmärksammats. En prioriterad fråga i sammanhanget är hur EU-ländernas pensionssystem skall utvecklas för att möta denna utveckling. lyftes även frågor om vård och omsorg upp i arbetet inom EU. Till skall en rapport lämnas till Europeiska rådet med riktlinjer för vård och omsorg till äldre personer. har i samband med ordförandeskapet i EU spelat en aktiv roll i arbetet inom FN med framtagandet av en reviderad internationell handlingsplan om äldrefrågor. Handlingsplanen kommer att behandlas under FNs andra världsförsamling om äldrefrågor i . Handlingsplanen omfattar äldrefrågor ur ett brett perspektiv, bl.a. förebyggande hälsoarbete, det livslånga lärandet samt boende och miljö. Regeringen har överlämnat förslag till om nya och preciserade bestämmelser vad gäller avgifter inom äldre- och handikappomsorgen. Förslagen omfattar dels ett högkostnadsskydd för hemtjänst och dagverksamhet, dels bestämmelser om beräkning av enskildas förbehållsbelopp. Vidare finns förslag om hur beräkning skall ske av enskildas avgiftsunderlag (inkomster) samt förslag om högsta nivå för boendeavgifter i vissa typer av särskilt boende. Det föreslås även att det införs regler som gör det möjligt att genom förvaltningsbesvär överklaga individuella beslut enligt socialtjänstlagen som rör avgifternas storlek. Förslagen i regeringens proposition syftar till att säkerställa att den kvarts miljon människor som erhåller insatser från äldre- och handikappomsorgen skyddas mot för höga avgifter. är det tredje och då särskilda satsningar görs inom vissa prioriterade områden inom ramen för den nationella handlingsplanen för äldrepolitiken. för genomförandet av handlingsplanen fördelas sammanlagt för att stödja och påskynda kvalitetsutvecklingen inom äldreområdet. Bland annat har och länsstyrelserna fått resursförstärkningar för att kunna öka tillsynsinsatserna inom äldreområdet. Forskning och kunskapsutveckling inom äldreområdet, fortbildning av arbetsledare och förtroendevalda samt utveckling av anhörigstödet är exempel på andra insatser som erhåller statligt stöd. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 de totala medlen satsats för ny- och ombyggnation inom det särskilda boendet. Regeringen har föreslagit och genomfört en serie åtgärder inom andra politikområden som även kommit de äldre till del. Regeringen har bl.a. anvisat extra medel till kommuner och landsting bl.a. för att skapa bättre förutsättningar för verksamhetsutveckling inom socialtjänst och hälso- och sjukvård. I regeringens skrivelse Utvecklingen inom den kommunala sektorn (skr. 2000/01:102) redogörs närmare för kommunernas insatser inom äldreomsorgen. Den nationella handlingsplanen för handikappolitiken antogs av . I handlingsplanen fastslås att ett av de prioriterade områdena är att skapa ett tillgängligt samhälle för att möjliggöra full delaktighet i samhället för människor med funktionshinder. Som ett led i detta arbete har beslutat om ändringar i som innebär att enkelt avhjälpta hinder mot tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga skall vara åtgärdade före utgången av 2010 i befintliga lokaler dit allmänheten har tillträde och på allmänna platser (1987:10, jfr prop. 2000/01:48). Bestämmelserna gäller fr.o.m. . Inom ramen för den av antagna nationella handlingsplanen för hälso- och sjukvårdspolitiken (prop. 1999/2000:149) genomförs bl.a. satsningar för att skapa förutsättningar för att höja kvaliteten på den vård och omsorg som ges till äldre personer vad gäller såväl medicinska insatser som omvårdnad och rehabilitering i särskilt boende och i hemsjukvården. Rätten till personlig assistans har fr.o.m. utvidgats till att även gälla personer som haft denna insats tidigare. Regeringens proposition Ny socialtjänstlag (prop. 2000/01:80, bet. 2001/02:SoU18, rskr. 2000/01:259) antogs av . Den nya lagen innebär bl.a. att alla former av biståndsbeslut enligt socialtjänstlagen skall kunna överklagas genom förvaltningsbesvär. Regeringen föreslår i proposition 2000/01:136 Äldreförsörjningsstöd ett nytt ekonomiskt stöd för äldre som skall garantera de personer som är 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 bosatta i en viss lägsta levnadsnivå. De som kan komma att beviljas äldreförsörjningsstöd är personer som inte uppfyller bosättningskravet för oavkortad folkpension, ofta invandrare som kommit hit sent i livet. är dessa personer i stor utsträckning hänvisade till socialbidrag, som dock inte är avsett för permanent försörjning utan som en tillfällig lösning. Förbättringar som gäller fr.o.m. har gjorts i bostadsstödet för pensionärer. Vidare föreslår regeringen i denna proposition ytterligare förbättringar genom en höjning av ersättningsnivån för bostadskostnaden. kommer tandvårdsstödet att tillföras ett betydande resurstillskott. Regeringens avsikt är att dessa medel skall användas för att förbättra skyddet mot höga behandlingskostnader för äldre personer. var ungefär 250 000 personer beviljade hemtjänst i ordinärt boende eller boende i en särskild boendeform. Antalet motsvarade av åldersgruppen. Något mer än hälften av omsorgstagarna fick hemtjänst i ordinärt boende och resterande andel i särskilt boende. Andelen män respektive kvinnor med omsorgsinsatser varierade kraftigt mellan de olika åldersgrupperna. Av personer hade t.ex. av männen hemtjänst eller plats i särskilt boende medan motsvarande andel för kvinnor var . För de i åldrarna var motsvarande andel respektive . Det har skett en kraftig ökning av offentligt finansierad äldreomsorg i privat drift. Ökningen har skett inom såväl det särskilda boendet som . Enligt den officiella statistiken erhöll av samtliga äldreomsorgstagare hjälp från privata vårdgivare . Andelen är störst inom det särskilda boendet. Det skedde en minskning av äldreomsorgens omfattning under större delen av . har dock den andel äldre personer som erhåller äldreomsorg stabiliserats (se vidare handlingsplan för äldrepolitiken: lägesrapport ). En tydlig trend har varit att antalet äldre personer med mer omfattande insatser i form av hemtjänst och hemsjukvård har ökat, medan ett stort antal äldre med mer begränsade hjälpbehov har ställts utanför den offentliga omsorgen. Denna utveckling har fortsatt . Kommunerna har blivit alltmer restriktiva med att bevilja insatser av servicekaraktär, såsom skötsel av hem och inköp. Även de sociala inslagen i kommunernas äldreomsorg har minskat i omfattning. Utvecklingen har lett till att anhöriga har kommit att få ett växande ansvar för hjälpen till äldre och att fler äldre köper tjänster på den privata marknaden. En tydlig förbättring har ägt rum beträffande boendestandarden i särskilda boendeformer. delade av samtliga personer i särskilda boendeformer rum med annan person än make eller maka. Motsvarande siffra för var . Jämfört med 1993 bodde betydligt färre personer i boende utan egen dusch eller bad samt utan egen toalett. genomförde tillsammans med landets länsstyrelser en studie över olika aspekter av rättssäkerhet inom äldreomsorgen. Av studien framgick att det i många kommuner förekommer långa väntetider på verkställighet av beslutade insatser inom äldreomsorgen. Det förekommer också att äldre personer får avslag på ansökningar om hjälp trots att de bedömts vara i behov av insatser. Den dominerande orsaken till dessa problem är platsbrist i särskilda boendeformer (se vidare regeringens skrivelse Utvecklingen inom den kommunala sektorn). En fjärdedel av landets länsstyrelser rapporterar om att kommuner avvecklar särskilda boenden av besparingsskäl. Detta gällde inte sällan gruppboenden för dementa personer samt servicehusliknande boenden. har det har skett en ökning av de offentliga utgifterna för vård och omsorg om äldre i kommuner och landsting i förhållande till antalet äldre personer (Regeringens skrivelse Utvecklingen inom den kommunala sektorn). Det har skett en viss ökning av personal inom äldreomsorgen. Hälften av länsstyrelserna rapporterar dock om problem med personal- och kompetensförsörjning inom kommunernas vård och omsorg om äldre. arbetar deltid är fortfarande hög och långtidssjukskrivningarna ökar. Vidare har andelen anställda inom äldreomsorgen utan adekvat vård- och omsorgsutbildning ökat . Problem att rekrytera och behålla personal med lämplig kompetens finns både vad gäller högskoleutbildad personal som sjuksköterskor och sjukgymnaster och vad gäller undersköterskor och vårdbiträden. Bristande personal- och kompetensförsörjning leder till problem både vad gäller verkställighet av beviljade insatser och kvalitet i vård- och omsorgsverksamheter. Arbetet med kvalitetsutveckling inom har i många kommuner kommit längst inom äldreomsorgen. Arbetets innehåll och omfattning varierar dock kraftigt mellan kommunerna.