prop · GP0360 · 2001-12-28 00:00:00 — Regeringens proposition 2001/02:60 Svenskt deltagande i en multinationell säkerhetsstyrka i Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen redogör regeringen för bakgrunden till utvecklingen i , förutsättningarna för stationering av en multinationell säkerhetsstyrka i och förberedelserna för svenskt deltagande i en sådan styrka. Det föreslås att regeringen ställer en väpnad styrka om högst 45 personer till förfogande som ett svenskt bidrag till en multinationell säkerhetsstyrka i efter ett beslut av säkerhetsråd. Förslag till riksdagsbeslut3 Ärendet och dess beredning.4 Bakgrund..5 Svenska humanitära insatser och andra insatser...5 Internationell fredsstyrka..6 Avtal. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ...9 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att ställa en väpnad styrka om högst 45 personer till förfogande som ett svenskt bidrag till en multinationell säkerhetsstyrka i auktoriserad av . Ärendet och dess beredning försök att sätta stopp av väpnade konflikter i har misslyckats. uppträder nu världssamfundet samlat i ansträngningarna att åstadkomma fred i . Efter att ha konsulterat särskilt berörda regeringar och representanter för olika afghanska grupper arrangerade en konferens i om politiska framtid. Deltagarna i enades om att anmoda säkerhetsråd att överväga en snabb insats av en FN-auktoriserad styrka. antog säkerhetsråd resolution som välkomnar överenskommelsen i om provisoriska arrangemang och uppmanar de afghanska parterna att genomföra den till fullo. förväntas säkerhetsråd besluta om en resolution där säkerhetsrådet auktoriserar inrättandet av en multinationell säkerhetsstyrka med uppgift att bistå den afghanska administrationen att upprätthålla säkerheten i missionsområdet, i första hand i och dess omgivningar. har tagit på sig att leda en sådan multinationell styrka som uppskattas . kontaktade för att inbjuda att delta i den multinationella styrkan. har deltagit vid förberedande truppbidragarmöten den 13, 18 och i för att inhämta information om insatsens utformning. Försvarsmakten har i en promemoria (Fö2001/2583/SI) redovisat möjligheten att sända en underrättelsepluton med spaningsuppgifter till . (Försvarsdepartementet) anmodade Försvarsmakten att påbörja förberedelser inför deltagandet med en underrättelsepluton med spaningsuppgifter i . Regeringen beslutar denna dag att Försvarsmakten bl. a. medges att sända en förberedande styrka om cirka 5 personer till i syfte att förbereda och ge underlag inför en eventuell insats med en underrättelsepluton med spaningsuppgifter. Beslutet kan endast verkställas efter anvisning från (Försvarsdepartementet). I 10 kapitlet 9 § regeringsformen anges medgivande som en förutsättning för att sätta in svensk väpnad styrka i strid eller sända den utomlands om inte medgivande i lag eller skyldighet enligt en internationell överenskommelse som godkänt föreligger. blev självständigt 1919 i samband med det tredje anglo- . Landet var en monarki från självständigheten när kungen störtades. Detta följdes av en period av politisk oro och ledde till invasion av . ockuperade landet under . Ockupationen följdes av kaos och laglöshet när de olika grupper som utgjort Mujaheddin kämpade om makten över . förekom omfattande övergrepp mot de mänskliga rättigheterna och befolkning led svårt av kriminalitet och laglöshet. 1994 förändrades maktbalansen i landet genom talibanrörelsens framväxt. Med taliban och den väpnade konflikten följde allt allvarligare brott mot mänskliga rättigheter och överträdelser av den humanitära rätten, vilket fick rörelsens inledande popularitet att snabbt dala. kontrollerade talibanrörelsen av landet, övriga var under Nordalliansens kontroll. Den av ledda koalitionens insatser i har bidragit till maktförändringar vilket i sin tur har skapat förutsättningar för den förhandlingsprocess som inleddes i . undertecknade fyra afghanska parter ett avtal om framtida politiska utveckling. I avtalet fastslås att en interimsmyndighet skall styra . skall en oberoende kommission inleda arbetet med att sammankalla en Loya Jirga (ett traditionellt rådslag) som i sin tur skall utse en övergångsregering som skall styra landet varefter val ska hållas. Parterna enades om att en multinationell styrka skall säkra med omgivning. har aldrig haft någon diplomatisk representation i . De diplomatiska förbindelserna med har varit suspenderade sedan invasion 1979. Svenska humanitära insatser och andra Även om den politiska utvecklingen på många sätt går i rätt riktning befinner sig upp till sex miljoner afghaner (av en befolkning på drygt 20 miljoner) i en nödsituation med mycket lite eller ingen mat för dagen. Mer än en miljon människor är internflyktingar. har historiskt sett varit en betydande givare till . har genom Sida bidragit med mer än 1 miljard kronor till det drabbade folket i och de närmare fyra miljoner afghanska flyktingarna i de omkringliggande länderna. har främst kanaliserats via FN, Röda Korset och Svenska Den primära målsättningen har varit att bistå Prop. 2001/02:60 människor som utsatts för konflikter och återkommande har det svenska humanitära biståndet till den afghanska krisen uppgått till ca . Flera svenska organisationer är verksamma i området. har en omfattande verksamhet på landsbygden med 500 skolor och 170 kliniker i 18 provinser. Svenska Röda Korset stöder lokala Röda Halvmånens arbete med afghanska flyktingar i och Internationella rödakorskommitténs arbete i . Svenska samarbetar med () och bidrar med barnexperter som ansvarar för social verksamhet i flyktingläger. stöd till FN har framför allt gått till jordbruksrehabilitering, minröjning samt biståndssamordning. Under de senaste månadernas förvärrade kris har även finansierat ett logistikstöd till (WFP) genom , som har ställt 50 lastbilar till förfogande för livsmedelstransport och skickat en stödgrupp för att underlätta transporter inne i landet. Humanitärt bistånd kommer att vara nödvändigt i under överskådlig framtid med rehabilitering och återuppbyggnad som parallella processer. Den största svårigheten är ett fortsatt allvarligt och oförutsägbart säkerhetsläge. Strider pågår eller blossar upp tillfälligt i vissa områden. Transporter rånas på osäkra vägar. Ett förbättrat säkerhetsläge är en förutsättning för att effektivt bistånd ska kunna genomföras i landet. En multinationell säkerhetsstyrka placerad i kan bidra till en stabilisering av det politiska klimatet och därmed skapa förutsättningar för en förbättrad säkerhet i hela landet. Regeringens förslag: bemyndigar regeringen att ställa en väpnad styrka om högst 45 personer till förfogande som ett svenskt bidrag till en av auktoriserad multinationell säkerhetsstyrka i efter ett beslut av säkerhetsråd. Skälen till regeringens förslag: Säkerhet är grundläggande för att den afghanska politiska processen skall kunna fortsätta utvecklas på ett positivt sätt. Säkerhetsläget måste tillåta att den nya interimsadministrationen kan inrätta sig. Huvudstaden måste uppfattas som militärt neutral av de representanter som ingår i interimsadministrationen och av den övriga befolkningen. När interimsadministrationen finns på plats påbörjas också arbetet med att sammankalla det traditionella rådslaget, Loya Jirga. invånarna i kunna garanteras ett minimum av säkerhet. Ett förbättrat säkerhetsläge är också en förutsättning för ett effektivt bistånd. måste dock säkerhet och ordning upprätthållas av det afghanska folket, men tills dess att ett afghanskt försvar och en afghansk polismakt kan upprättas behövs en internationell säkerhetsstyrka. förväntas säkerhetsråd besluta om en resolution där säkerhetsrådet auktoriserar inrättandet av en multinationell säkerhetsstyrka med uppgift att bistå den afghanska administrationen att upprätthålla säkerheten. Vidare förväntas säkerhetsrådet uppmana medlemsstaterna att bidra med personal, utrustning och andra resurser till den multinationella styrkan. Den multinationella säkerhetsstyrkan kommer att ledas av . Det innebär att , utifrån det givna FN-mandatet, planerar styrkans sammansättning och dess uppgifter. Häri ingår även att ta ställning till de samordningsbehov som föreligger gentemot den amerikanska insats som sker i landet. Den multinationella insatsen på marken kommer att ledas av en brittisk stab i . Det svenska truppbidraget kommer att stå under brittisk ledning. Den multinationella styrkans organisation och sammansättning kan komma att omfatta mellan 3 000 och 5 000 man. Den slutliga organisationen kan bestämmas först när har avslutat den styrkegenereringsprocess som pågår. Deltagare blir med stor sannolikhet förutom även , , , , , , , , och ett antal andra länder. Den multinationella styrkans uppgifter är att stödja de afghanska myndigheterna med säkerhetsarrangemang. Regeringen anser att det är av vikt att ett eventuellt svenskt truppbidrag snabbt kan börja verka i det tilltänkta operationsområdet. Försvarsmakten har i en promemoria redovisat möjligheten att sända en underrättelsepluton med spaningsuppgifter till . I promemorian konstaterar att ett sådant förband bestående av mellan 20 och 30 man kan sättas in . Förbandet kan enligt Försvarsmakten verka i operationsområdet . Kostnaden för en sådan insats är beräknad till ca . Förbandet består av två till tre patruller med lednings- och logistikfunktioner och kan genom övervakning, patrullering och rekognoscering bidra till en högre säkerhet i området. Inriktningen är att förbandet underställs den brittiska styrkan och därigenom stöds med logistik och underhåll m.m. Regeringen konstaterar att de uppgifter förbandet kan lösa väl faller inom ramen för de uppgifter den multinationella säkerhetsstyrkan skall lösa. En liknande enhet är insatt i den fredsbevarande styrkan i Kosovo (KFOR). De arbetar bland annat med den brittiska brigaden i KFOR och bedöms av Försvarsmakten vara ett effektivt Prop. 2001/02:60 svenskt bidrag med gott resultat. Enligt regeringens uppfattning är ca en lämplig tid för förbandet att verka i operationsområdet. En förlängning med ca kan dock komma att aktualiseras. Det finns enligt regeringens mening viss osäkerhet vad avser rotation m.m. i en internationell operations inledningsskede som kan påverka insatsens längd. Regeringen har därför begärt att Försvarsmakten ytterligare utreder konsekvenserna av en sådan förlängning. Regeringen bedömer således att en underrättelsepluton med spaningsuppgifter är ett väl avvägt och funktionellt svenskt bidrag till den multinationella styrkan. Regeringen bedömer att utgifterna för det svenska truppbidraget kan finansieras inom Försvarsmaktens ordinarie anslag. Regeringens sammantagna bedömning är att en multinationell säkerhets- styrka har en avgörande betydelse för att interimsadministrationen skall kunna inleda sitt arbete, vilket är en förutsättning för en framtida fredlig utveckling i . Ett förbättrat säkerhetsläge är också en förutsättning för att effektivt bistånd ska kunna genomföras i landet. Ett svenskt deltagande i en fredsstyrka skulle ligga i linje med redan mycket omfattande engagemang i och skulle dessutom visa att aktivt är berett att ta ett ansvar för FN:s fredsarbete i . Styrkan skall agera inom ramen för de s.k. Rules of Engagement (ROE:s) som gäller i missionen. deltagande i en multinationell fredsstyrka förutsätts regleras genom ett avtal om deltagande mellan och den stat som leder styrkan. Detta avtal skall bl.a. reglera det interna förhållandet mellan den svenska truppen och den stat som leder styrkan samt förhållandet till övriga deltagare. Vidare bör rättslig status för fredsstyrkans personal avtalsregleras. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , . Regeringen beslutar proposition 2001/02:60 Svenskt deltagande i en multinationell säkerhetsstyrka i .