prop · GO037 · 2001-01-01 00:00:00 — Situationen för dem som har fri bostad och kost i ett privathem skiljer sig påtagligt från dem som har egen bostad eller kan inta sin måltid på restaurang. En barnflickas situation såvitt avser måltider liknar i stort den som gäller för dem med tillsynsskyldighet. Dagens regler ger visserligen utrymme för att justera förmånsvärdet och att till och med undanta förmånen från beskattning. Det är dock ett administrativt tungrott system, såväl för arbetsgivare och arbetstagare som för skattemyndigheterna. Regeringen anser därför att det finns skäl att i vissa fall ge möjlighet att ta upp bostadsförmån och kostförmån till andra värden än nuvarande schablonvärden. Av administrativa skäl bör de bestämmas utifrån enhetliga principer. Bostadens geografiska läge bör därför inte påverka värderingen. Regeringen föreslår att värdet av bostadsförmån när det är fråga om en bostad i uppdragsgivarens hushåll skall beräknas till för kalendermånad eller per dag för del av kalendermånad. Om den bostad som tillhandahålls är en fristående lägenhet eller ett hus som inte används också av uppdragsgivaren skall förmånen däremot beräknas efter marknadsvärdet. Förmånsvärdet av två eller flera måltider per dag bör bestämmas till per dag. För det fall endast frukost, lunch eller middag ges ut bör något förmånsvärde inte beräknas. De nu föreslagna värdena bör ligga till grund såväl vid beräkning av skatteavdrag och arbetsgivaravgifter som vid inkomst- taxeringen. Om det finns synnerliga skäl skall de schablonmässigt beräknade värdena kunna justeras uppåt eller nedåt. Regeringen anser att det är ändamålsenligt att, som föreslås i prome- , ange de belopp till vilka förmånerna skall värderas direkt i lag- texten. Beloppen är schablonmässigt beräknade och det finns inte anled- ning att anta att de behöver ändras annat än i undantagsfall. Förslagen föranleder dels ändringar i 8 kap. 15 § SBL och 61 kap. 1, 4 och 18 §§ IL, dels införandet av en ny paragraf, 61 kap. 3 a § IL. 6 Ekonomiska konsekvenser och ikraftträdande 6.1 Ekonomiska konsekvenser För att få genomslag och skapa intresse för det nya sättet att redovisa krävs en informationsinsats. Vidare kan tillämpningen av de nya reglerna medföra att vissa mindre administrativa kostnader uppkommer för beskattningsmyndigheterna. Regeringen gör bedömningen att kostna- derna för genomförandet kan finansieras inom ramen för skatteförvalt- ningens befintliga anslag. De kostnader som den löpande förvaltningen av det nya systemet kan medföra torde inte medföra någon statsfinansiell kostnad. 6.2 Ikraftträdande De nya reglerna om förenklad skattedeklaration föreslås träda i kraft . Den tidigaste tidpunkt för att införa det förenklade förfa- randet har dock av bedömts vara . Bestämmelserna om förenklad skattedeklaration bör därför börja tilläm- pas först under . Den schablonmässiga värderingen av bostadsförmån och kostförmån bör dock tillämpas redan från och med ikraftträdandet. 7 Författningskommentar 7.1 Förslaget till lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483) 8 kap. 8 § I paragrafens första stycke har i en ny punkt 5 förts in en särskild bestämmelse som anger att skatteavdrag skall göras av sådan ersättning för arbete som redovisas i en förenklad skattedeklaration enligt bestämmelserna i 10 kap. 13 a §. Bestämmelsen avses bli tillämplig oberoende av om ersättningen är mottagarens huvudinkomst eller sidoinkomst. Därigenom behöver utbetalaren inte ta reda på om ersättningen är mottagarens huvudinkomst eller inte och alltså inte i något fall beräkna skatteavdraget enligt den skattetabell som annars skall gälla för mottagaren. Den som tar emot ersättningen skall dock ha möjlighet att hos skatte- myndigheten begära att få skatteavdraget ändrat enligt bestämmelserna i 10 kap. 29 §. Om myndigheten har fattat beslut om en sådan ändring skall skatteavdraget beräknas enligt beslutet. Tillägget i första stycket har införts för att bostadsförmån som ges ut av privatperson i dennes hushåll till annan privatperson inte skall värderas för högt vid beräkningen av skatteavdraget och arbetsgivaravgifterna. Att även arbetsgivaravgifterna genom ändringen kommer att beräknas enligt de nya reglerna i 61 kap. 3 a § inkomstskattelagen (1999:1229) framgår av hänvisningen i 9 kap. 2 § skattebetalningslagen till 8 kap. 17 § samma lag. 10 kap. 13 § Ett tillägg har gjorts i andra stycket. Av detta framgår att vad som sägs i andra stycket skall gälla även om en förenklad skattedeklaration enligt 13 a § lämnas för redovisningsperioden. På samma sätt som gäller innebär detta att den som inte skall redovisa skatteavdrag eller arbetsgi- varavgifter i en vanlig skattedeklaration inte behöver lämna en sådan deklaration om skattemyndigheten skriftligen upplysts härom. Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om förenklad skattedek- laration. Av första stycket framgår att en privatperson eller ett dödsbo som betalar ut ersättning för arbete till en annan privatperson får välja att redovisa skatteavdrag och arbetsgivaravgifter för denna ersättning i en förenklad skattedeklaration i stället för, enligt gällande regler, i en vanlig skattedeklaration. En begränsning är att ersättningen inte får utgöra utgift i en av utbeta- laren bedriven näringsverksamhet. Inget hindrar dock att ersättningen är att hänföra till näringsverksamhet för mottagaren. Denne torde dock i sådant fall vanligen ha F-skattsedel, varvid skatteavdrag inte skall göras och arbetsgivaravgifter inte betalas. Avsikten med att särskilt ange att en förenklad skattedeklaration får lämnas för den ersättningen är att det inte skall vara möjligt att fullgöra skyldigheten enligt 13 § att lämna en vanlig skattedeklaration genom att i stället lämna en förenklad skattedeklaration. En förenklad skattedeklaration skall lämnas för varje person som har tagit emot ersättning för arbete. Denna bestämmelse var i lagrådsremis- sen placerad som ett tredje stycke i den nya paragrafen 10 kap. 17 a §. På Lagrådets inrådan har bestämmelsen flyttats till 13 a § andra stycket. Av andra stycket framgår också att en förenklad skattedeklaration bara behöver lämnas för den redovisningsperiod under vilken ersättning för arbete betalats ut (i lagrådsremissen var denna bestämmelse placerad i första stycket). I enlighet med Lagrådets förslag har lagts till en bestämmelse som innebär att vad som sägs i det följande i skattebetalningslagen om skatte- deklarationer även skall gälla förenklade skattedeklarationer, om inte annat anges. Som en följd av den omstrukturering som gjorts av bestämmelserna i förtydligande syfte har nämnda bestämmelse tagits in som ett tredje stycke i förevarande paragraf. Som en följd av den nya bestämmelsen i 13 a § tredje stycket, att vad som sägs i det följande om skattedeklarationer även skall gälla förenklade skattedeklarationer om inte annat anges, har ett tillägg gjorts första stycket i förevarande paragraf. Av detta framgår att det finns särskilda bestämmelser i 17 a §. I paragrafen, som är ny, anges vilka uppgifter en förenklad skattedekla- ration skall innehålla. I andra stycket har tagits in en bestämmelse motsvarande 10 kap. 17 § tredje stycket om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela närmare föreskrifter om vad den förenklade skattedeklarationen skall ta upp. Lagrådet har framfört att ett formligt bemyndigande är obehövligt och att bestämmelsen därför bör formuleras om på så sätt att får meddela byts ut mot meddelar . Regeringen delar Lagrådets uppfattning. Bestämmelsen är dock utformad i enlighet med de bestämmelser som redan finns i skattebetalningslagen och regeringen finner inte skäl att inom ramen för detta lagstiftningsprojekt formulera om bestämmelserna. 11 kap. 19 § Ett nytt tredje stycke har lagts till. Av detta följer att skönsbeskattning enligt schablonen i andra stycket tredje meningen inte får göras på grund av avlämnade förenklade skattedeklarationer. Om någon deklaration inte har lämnats men skattemyndigheten ändå fått kännedom om att ersättning för arbete betalats ut av en privatperson till en annan privatperson skall skatten givetvis kunna bestämmas på grundval av tillgängliga uppgifter men om en tillförlitlig beräkning inte kan göras på ett sådant sätt skall skatten kunna bestämmas endast efter vad som framstår som skäligt med hänsyn till vad som kommit fram. Den skatt som redovisats tidigare i vanliga skattedeklarationer avses däremot kunna läggas till grund för en senare beräkning av oredovisad skatt när någon deklaration inte har lämnats även i det fall det gäller sådan skatt som den skattskyldige skulle haft rätt att redovisa i en förenklad skattedeklaration. 15 kap. 6 § Av ändringen framgår att förseningsavgift inte skall tas ut från den som har rätt att redovisa i en förenklad skattedeklaration. Om även sådan ersättning betalats ut som måste redovisas i en vanlig skattedeklaration gäller inte befrielsen om skattedeklaration för den ersättningen inte görs inom föreskriven tid. I de fall skattemyndigheten behöver utöva påtryckning för att få in en skattedeklaration från en privat arbetsgivare som har rätt att lämna en förenklad skattedeklaration, är myndigheten således hänvisad till att förelägga denne att deklarera. Att ett sådant föreläggande får förenas med vite framgår av 23 kap. 2 §. 7.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter 3 kap. 5 § Genom tillägget i punkt 2 a kommer den som redovisat skatteavdrag och arbetsgivaravgifter i en förenklad skattedeklaration att undantas från kravet att lämna kontrolluppgift avseende dessa ersättningar. Uppgifts- skyldigheten fullgörs i stället genom den förenklade skattedeklarationen. I de fall skattemyndigheten finner att behov föreligger att få de mer detaljerade uppgifter som en kontrolluppgift innehåller, har myndigheten möjlighet att förelägga även den som redovisat i en förenklad skattedek- laration att lämna kontrolluppgift. 7.3 Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) 61 kap. 1 § Ändringen är en följd av införandet av 61 kap. 3 a §. I paragrafen, som är ny, har tagits in en bestämmelse om särskild beräk- ning av värdet av bostads- och kostförmån som en fysisk person får av en annan fysisk person och som ges ut i dennes hushåll. Värdet av fri bostad skall beräknas till för hel kalendermånad. Om förmånen endast har utgått under en del av månaden skall värdet beräknas till per dag. Värdet av fria måltider skall beräknas till per dag. Uttryckssättet dennes hushåll innebär att det inte nödvändigtvis måste vara i utgivarens permanenta bostad som förmånen erhålls. Även kostförmån som utgår under till exempel en resa, bör beräknas enligt nu nämnda regler, så länge den utgår i utgivarens hushåll. I de fall för- månstagaren får en förmån som utges utanför utgivarens hushåll, det kan t.ex. vara fråga om en bostadsförmån i en lägenhet eller ett hus som är skilt från utgivarens hushåll, skall värderingsreglerna enligt denna para- graf däremot inte tillämpas. Att förmånen skall vara utgiven i utgivarens hushåll utesluter inte att värderingsreglerna kan tillämpas i de fall förmå- nen utgör en utgift i utgivarens näringsverksamhet. Av andra stycket framgår att förmånen inte skall tas upp om den endast avser en måltid per dag. Ändringen är en följd av införandet av 3 a §. Paragrafen innehåller bestämmelser som gör det möjligt att justera de schablonmässigt beräknade värdena av kostförmån och bilförmån om det finns synnerliga skäl. Värderingen av kostförmån och bostadsförmån i den nya 3 a § skall ske schablonmässigt. Ändringen innebär att justering av förmånsvärdet kan ske även i dessa fall. 7.4 Förslaget till lag om ändring i socialavgiftslagen (2000:000) 2 kap. 30 § Av paragrafen, som är ny, framgår att den som redovisar i en förenklad skattedeklaration alltid får reducera arbetsgivaravgifterna . På detta sätt underlättas redovisningen av arbetsgivaravgifterna och blan- ketten för förenklad skattedeklaration kan göras enklare genom att den inte behöver innehålla utrymme för redovisning av avgifter som endast delvis reduceras. Av bestämmelsen framgår också att en enskild näringsidkare, som har anställda i sin näringsverksamhet, inte behöver ta hänsyn till de avgifter som betalas till personer som anställs inom den privata sfären när han skall redovisa arbetsgivaravgifterna för sina anställda i näringsverksamheten. På detta sätt undviks att någon utbeta- lare missgynnas för att han är näringsidkare. Ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till socialavgiftslagen (2000:000) Av punkt 9 som är ny, framgår att de nya bestämmelserna i 2 kap. 30 § skall tillämpas första gången i fråga om avgiftspliktig ersättning som betalas ut efter utgången av . 7.5 Förslaget till lag om ändring i lagen (2000:000) om fördelning av socialavgifter 11 § Ändringen är en konsekvensändring med anledning av införandet av den nya bestämmelsen, 2 kap 30 §, i nya socialavgiftslagen (2000:000) och innebär att hänvisningen utvidgas till att omfatta även den bestämmelsen. Sammanfattning av promemoria Förenklad skattedeklaration (A3000-1017-00/100) Regeringen gav i uppdrag att analy- sera vilka möjligheter det finns att förenkla redovisning och betalning av preliminär skatt och arbetsgivaravgifter samt lämnande av kontrollupp- gifter, när en privatperson har anställt eller anlitat en annan privatperson för att utföra ett arbete eller uppdrag. har i en promemo- ria, Förenklad skattedeklaration, redovisat sitt uppdrag. Promemorian förslag till förenkling riktar sig till fysiska personer som lämnar uppdrag som är hänförliga till uppdragsgivarens privata sfär. Även näringsidkare föreslås få tillämpa det förenklade förfarandet när de anlitar en fysisk person till att utföra ett uppdrag som inte är hänförligt till näringsidkarens näringsverksamhet. Enligt förslaget skall skatteavdrag göras om inte skat- temyndigheten beslutat om ändrat skatteavdrag eller, beträffande huvudarbetsgivare, uppdragstagaren begär att högre skatteavdrag skall göras. Den avdragna skatten och underlaget för arbetsgivaravgifterna redovi- sas i en förenklad skattedeklaration. I skattedeklarationen behöver endast redovisas nödvändiga personuppgifter på utbetalaren och mottagaren, redovisningsperiod, ersättningens storlek samt storleken på skatteavdrag och arbetsgivaravgifter. Betalning sker genom förmedling av post- giro/bankgiro på samma sätt som övriga skattekontoinbetalningar. Genom att lämna den förenklade skattedeklarationen har uppdragsgivaren även fullgjort sin kontrolluppgiftsskyldighet. För att uppnå ytterligare förenklingar föreslås att skattebetalnings- lagens regler om förseningsavgift inte skall tillämpas beträffande förenklad skattedeklaration. Vidare föreslås att den beloppsmässiga gräns som gäller för den femprocentiga nedsättningen av arbetsgivaravgifter inte skall tillämpas på ersättningar som redovisas i den förenklade självdeklarationen. En låg schablonmässig värdering föreslå avseende fri bostad och fri kost. Förmån av fri bostad i utgivarens hem skall beräknas till eller per dag för del av kalendermånad. Förmån av två eller fler fria måltider per dag i utgivarens hem skall beräknas till per dag. Det förenklade förfarandet föreslås träda i kraft . Lagförslag i promemoria Förenklad skattedeklaration (A3000-1017-00/100) 1. Förslag till lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483) Härigenom föreskrivs i fråga om skattebetalningslagen (1997:483) dels att §, 8 kap. 8 och 15 §§, 10 kap. 9 § och 15 kap. 6 §, skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas två nya paragrafer, 10 kap. 13 a och 17 a §§, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 8 kap. 8 § Skatteavdrag skall göras av 1. sådan ersättning för arbete som betalas ut till en juridisk person, 2. sådan ersättning för arbete som betalas ut till en fysisk person och är sidoinkomst för mottagaren, 3. ersättning som inte avser en bestämd tidsperiod eller inte betalas ut vid regelbundet återkommande tillfällen, och 4. ersättning för arbete som är avsett att pågå än . 3. ersättning som inte avser en bestämd tidsperiod eller inte betalas ut vid regelbundet återkommande tillfällen, 4. ersättning för arbete som är avsett att pågå än , och 5. ersättning för arbete som en fysisk person betalar till en annan fysisk person och som inte utgör utgift i en av utbetalaren bedriven näringsverksamhet. Om ersättning som avses i första stycket 3 betalas ut tillsammans med ersättning som utgör mottagarens huvudinkomst, skall skatteavdrag göras enligt grunder som fastställs av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. 15 § Värdet av förmån av någon annan bostad här i landet än semesterbostad skall beräknas enligt värdetabeller. Värdet av förmån av någon annan bostad här i landet än semesterbostad eller bostad som avses i 61 kap 22 § inkomstskattelagen (1999:1229) skall beräknas enligt värdetabeller. Tabellerna skall ha följande grunder. Landet delas in i områden som är väsentligen enhetliga i fråga om boendekostnader. Förmånsvärdet av en bostad skall bestämmas inom varje område till det genomsnittliga värdet beräknat per kvadratmeter bostadsyta för jämförbara bostäder inom området. För en bostad utanför tätort med närmaste omgivning skall dock värdet bestämmas till av det lägsta av nämnda genomsnittsvärden. 10 kap. 9 §1 En skattedeklaration skall lämnas av 1. den som har varit skyldig att göra skatteavdrag eller betala arbetsgivaravgifter eller som har gjort ett skatteavdrag utan att vara skyldig att göra det, 2. den som har betalat ut sådan ersättning som skatteavdrag skall göras från enligt lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta, 3. handelsbolag som är skattskyldigt enligt mervärdesskattelagen (1994:200), 4. annan som är skattskyldig enligt mervärdesskattelagen, med undantag av sådan mervärdesskattegrupp som avses i 6 a kap. 1 § nämnda lag, allt om inte annat följer av 31 eller 32 §§, 5. den som är grupphuvudman, och 6. den som omfattas av beslut enligt 11 §. En fysisk person som har betalat ut ersättning till en annan fysisk person får, om ersättningen inte skall hänföras till en av utbetalaren bedriven näringsverksamhet, välja att lämna skattedeklaration som avses i 17 a §. 13 a § En skattedeklaration enligt 17 a § skall lämnas för varje redovisningsperiod under vilken ersättning för arbete betalats ut. 17 a § En förenklad skattedeklaration skall ta upp 1. nödvändiga identifikations- uppgifter avseende såväl utbetalare som betalningsmottagare, 2. uppgift om de utbetalnings- dagar för vilken redovisning lämnas, 3. utgivna skattepliktiga förmå- ner, 4. verkställt skatteavdrag, 5. periodens arbetsgivaravgifter, och 6. de ytterligare uppgifter som behövs för beräkning och kontroll av skatteavdrag och arbets- givaravgifter. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela närmare föreskrifter om vad en förenklad skattedeklaration skall ta upp. 15 kap. 6 § Förseningsavgift skall tas ut med om den som är skyl- dig att lämna en skattedeklaration eller en periodisk sammanställning inte gjort detta inom föreskriven tid. Förseningsavgift tas dock inte ut när det är fråga om en särskild skattedeklaration enligt 10 kap. 32 § första stycket. Förseningsavgift skall tas ut med om den som är skyl- dig att lämna en skattedeklaration eller en periodisk sammanställning inte gjort detta inom föreskriven tid. Förseningsavgift tas dock inte ut när det är fråga om en förenklad skattedeklaration enligt 10 kap. 17 a § eller en särskild skattedeklaration enligt 10 kap. 32 § första stycket Förseningsavgift tas inte ut om den skattskyldige har avlidit. Denna lag träder i kraft och tillämpas på redovisningsperioder efter ikraftträdandet. Förslag till lag om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter Härigenom föreskrivs att 2 kap. 5 a § och 3 kap. 5 a § lagen (1981:691) om socialavgifter skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 kap. 5 a §2 Vid beräkning av arbetsgivaravgifter får en arbetsgivare från arbetsgivaravgifterna göra avdrag av avgiftsunderlaget, dock högst . Om flera arbetsgivare ingår tillsammans i en koncern, skall de vid bedömningen av avdragsrätt enligt första stycket anses som en arbetsgivare. Avdraget skall i sådant fall i första hand göras av moderföretaget. Om avdraget inte kan utnyttjas av moderföretaget får det utnyttjas av dotterföretagen i den ordning moderföretaget bestämmer. Om en arbetsgivare med stöd av 10 kap. 12 § skattebetalningslagen (1997:483) medgivits dispens från skyldigheten att redovisa arbetsgivaravgifterna får han, i stället för vad som föreskrivs i första stycket, från arbetsgivaravgifterna göra avdrag av avgiftsunderlaget, dock högst för verksamheten bedrivits. Vid beräkning av arbets- givaravgifter som redovisas i en förenklad skattedeklaration enligt 10 kap. 9 § andra stycket skattebetalningslagen får avdrag göras av avgiftsunderlaget utan begränsning enligt ovan. Hänsyn skall inte tas till avdrag enligt detta stycke vid beräkning av avdrag enligt första-tredje styckena. 3 kap. 5 a §3 Vid beräkning av egenavgifter får avdrag göras av avgiftsunderlaget beräknat enligt 4 § första stycket, dock högst med . Om den försäkrade även betalat ut lön eller annan förmån till arbetstagare och som arbetsgivare gjort avdrag från arbetsgivaravgifterna enligt 2 kap. 5 a §, får dock avdrag från egenavgifterna medges högst med ett så stort belopp att det sammanlagda avdraget från egenavgifterna och arbetsgivaravgifterna inte överstiger . Om den försäkrade är delägare i ett handelsbolag får det sammanlagda avdraget från de egenavgifter som är hänförliga till handelsbolagets inkomster för samtliga delägare i handelsbolaget inte överstiga . Avdraget fördelas mellan delägarna i proportion till hur den skattepliktiga inkomsten från handelsbolaget fördelas mellan dem. Kan en eller flera av delägarna helt eller delvis inte utnyttja avdraget får resterande avdrag fördelas mellan övriga delägare på motsvarande sätt. Om handelsbolaget även betalat ut lön eller annan förmån till arbetstagare och som arbetsgivare gjort avdrag från arbetsgivaravgifterna enligt 2 kap. 5 a §, skall delägarna medges avdrag från egenavgifterna högst med så stort belopp att delägarnas sammanlagda avdrag från de egenavgifter som är hänförliga till inkomsten från handelsbolaget och handelsbolagets avdrag från arbetsgivaravgifterna inte överstiger . Avdrag enligt första stycket skall i angiven ordning avse arbetsmarknadsavgiften, sjukförsäkringsavgiften, arbetsskadeavgiften, efterlevandepensionsavgiften och föräldraförsäkringsavgiften. Vid beräkning av avdrag enligt denna paragraf skall hänsyn inte tas till avdrag som beräknats på grund av avgiftsunderlag som redovisats i en förenklad skattedeklaration enligt 10 kap. 9 § andra stycket skattebetalningslagen (1997:483.) Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången beträffande avgifter som avser inkomster som uppburits efter ikraftträdandet. Förslag till lag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter Härigenom föreskrivs att 3 kap. 5 § lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3 kap. 5 §4 Uppgiftsskyldighet enligt 4 § föreligger först efter föreläggande av skattemyndigheten beträffande 1. ersättning och förmån med anledning av tillfälligt arbete, som getts ut av fysisk person eller dödsbo och inte utgör omkostnad i näringsverksamhet, om skatteavdrag inte har gjorts och det som mottagaren sammanlagt fått haft ett lägre värde än , 2. ersättning och förmån med anledning av tillfälligt arbete i andra fall än som avses i 1 om det som mottagaren sammanlagt fått haft ett lägre värde än samt förmån av fritt logi ombord för arbetstagare som avses i punkt 1 av anvisningarna till 49 § kommunalskattelagen (1928:370),