prop · GP031d11 · 2001-09-20 00:00:00 — Det är en ökning jämfört med samma tidpunkt jämfört med . Fall som pågått eller längre har ökat jämfört med och 1998. Den stora ökningen av de pågående fallen har skett trots att avslutade fler fall, som var eller längre, än vad den gjorde 1998. Kvinnorna står för av sjukfrånvaron och andelen har ökat något jämfört med både 1998 och 1999. Kvinnornas andel av sjukfrånvaron översteg männens 1980. varierade kvinnornas andel mellan av den ersatta sjukfrånvaron. har kvinnornas andel av sjukfrånvaron ökat med ungefär en procentenhet och utvecklingen fortsätter. Andelen partiella sjukskrivningar är i princip oförändrad och knappt en fjärdedel av alla sjukdagar är av partiell omfattning. Kvinnorna har en något högre andel partiella dagar än männen. Sjukskrivningar på halvtid dominerar. Det finns dock en klar skillnad mellan könen vad gäller de olika ersättningsgraderna. Kvinnorna sjukskrivs på kvartstid i högre grad än männen, för kvinnorna jämfört för männen. Männen beviljas i högre grad tre fjärdedels eller halv ersättning, för männen och för kvinnorna. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 ansvarar för att samordna samhällets resurser för rehabilitering så att de tillsammans bildar en väl fungerande enhet. av de försäkrade som genomgick samordnad rehabilitering1 fick en ökad arbetsförmåga. Det är en försämring i jämförelse med både 1999 och 1998. Tabell 2.5 Andel av de försäkrade som genomgått samordnad rehabilitering som ökat sin arbetsförmåga efter avslutad rehabilitering 19982000 (%) Källa: RFV:s årsredovisning för . Fler personer var föremål för samordnad rehabilitering än året innan. Av de som var sjukskrivna bedömde att i genomsnitt hade behov av samordnad rehabilitering. Det är en andelsmässig minskning jämfört med och 1998. Trots detta var alltså det faktiska antalet personer som var föremål för samordnade rehabiliteringsinsatser större. Förklaringen till detta är att antalet personer som varit sjukskrivna längre än ökat i antal. Tabell 2.6 Andel sjukskrivna (längre än ) som varit föremål för samordnad rehabilitering 199820001 1 Uppgifterna avser genomsnittlig andel pågående fall med samordnad rehabilitering. Källa: RFV:s årsredovisning för . Betydligt fler kvinnor än män var föremål för samordnad rehabilitering. Relativt sett är dock 1 Samordnad rehabilitering omfattar enligt RFV:s definition arbete med samordning i det enskilda ersättningsärendet som syftar till att ge den försäkrade möjlighet att återfå sin arbetsförmåga och förutsättningar att försörja sig själv genom arbete. Samordnad rehabilitering påbörjas den dag då bedömer att en försäkrad inte kan återgå i arbete utan att rehabiliteringsåtgärder vidtas och att denna bedömning dokumenterats i akten. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 skillnaden mellan könen mindre. Av de kvinnor som var sjuka längre än var föremål för samordnad rehabilitering och bland männen . Under anslagsposten rehabilitering anslås s.k. särskilda medel. De särskilda medlen omfattar medel för köp av arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster; arbetstekniska hjälpmedel; läkarutlåtanden och läkarundersökningar; särskilt bidrag; resor till och från arbetet samt samverkan. Av RFV:s halvårsrapport framgår att prognosen är att de särskilda medel som anslagits kommer att förbrukas. har försäkringskassorna förbrukat av årets medel. av medlen var intecknade men ännu inte utbetalade. Köp av arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster köpte försäkringskassorna drygt 19 200 arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster. Detta är jämfört med en minskning med ca 2 500 köp. Av de köpta tjänsterna var köp av olika utredningsinsatser och köp av aktiva åtgärder. Detta är i princip samma fördelning av köpen mellan utredningsinsatser och aktiva åtgärder som . av köpen var till kvinnor och till män. Skillnaden mellan kvinnor och män stämmer relativt väl med relationen mellan könen när det gäller antalet sjukskrivna. har försäkringskassorna använt ca av de särskilda medlen för samverkan med andra myndigheter kring utsatta grupper som är aktuella hos flera myndigheter. Det är en ökning jämfört med . av resurserna har använts till projektadministration. har använts till åtgärder av olika slag. Resterande har använts till utbildning, utvärdering m.m. Antalet projekt och verksamheter som finansieras med de särskilda samverkansmedlen är stort och av varierande slag. Tabell 2.7 Särskilda medel som avsatts för samverkan 1999 och 2000 Källa: RFV:s årsredovisning för . förebyggande arbete omfattar aktiva insatser som inte är individanknutna och som syftar till att minska risken för individer att drabbas av långvarig nedsättning av arbetsförmågan på grund av sjukdom eller skada. Kassorna redovisar omfattande insatser för att förhindra eller minska ohälsan, men det är svårt att påvisa effekter i form av minskad sjukfrånvaro. Informationsinsatser riktade till arbetsgivarna är exempel på försäkringskassornas förebyggande arbete. Informationen vänder sig ofta till landstingen och kommunerna där försäkringskassorna konstaterat att det finns hög sjukfrånvaro bland vissa personalgrupper. I några fall har träffat avtal med ett landsting eller en kommun om samarbete för att minska sjukfrånvaron. RFV har inom ramen för sin tillsyn granskat beslut om rätt till sjukpenning långa sjukfall. Vid denna granskning har verket även tittat på kassans ställningstagande till behovet av rehabilitering. I av de granskade ärendena framgår inte av dokumentationen i ärendet om något ställningstagande till behovet av rehabilitering har skett. I av ärendena har bedömt att rehabiliteringsbehov föreligger och i att det inte föreligger något behov av rehabiliteringsinsatser. delen av de ärenden där kassan har konstaterat att rehabiliteringsbehov föreligger har åtgärder också pågått under sjukfallet. När det gäller ställningstagande till behovet av rehabilitering kan man se en tendens till att kassan i större utsträckning bedömt att det föreligger ett rehabiliteringsbehov hos män än hos kvinnor. Även när det gäller att initiera rehabiliteringsåtgärder har RFV uppmärksammat en tendens till att detta sker i större utsträckning beträffande män än kvinnor. RFV har inom ramen för sin tillsyn granskat beslut som fattat om bidrag till arbetshjälpmedel. RFV har funnit att kvaliteten i hanteringen av beslut om bidrag till arbetshjälpmedel är bristfällig. RFV:s ställningstagande grundas bl.a. på att besluten bedömdes vara felaktiga i av de granskade ärendena. Dessutom gick det inte att bedöma om beslutet var riktigt eller inte i av de ärenden som granskats. Detta på grund av att beslutsunderlagen var bristfälliga. Närståendepenning utges till den som avstår från förvärvsarbete för att vårda en närstående svårt sjuk person. Utgiftsutvecklingen för närståendepenningen styrs av antal ersatta dagar, löneutvecklingen och regelverket. RFV har presenterat en rapport om utvecklingen av närståendepenning (RFV REDOVISAR 2001:2). Där framgår bl.a. att kostnaden har flerdubblats och att detta främst beror på att ersättningsnivån per dag och antalet personer som vårdas har ökat. Antalet ersatta närståendepenningdagar per person har däremot inte ökat nämnvärt. Av dagarna lämnas hel respektive halv ersättning i av det sammanlagda antalet dagar. Närståendepenning kan även utges som fjärdedels och tre fjärdedels förmån. vårdades av personerna i av en anhörig som tog ut närståendepenning, mot närmare hälften 1993. Var tredje person vårdas mellan . Förändringarna är mindre om man i stället ser på dem som vårdar. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 har tagit ut närståendepenning och har tagit ut mellan . Kvinnor tar ut per person men skillnaden mellan könen är liten. Av de som vårdas är kvinnor och män. Drygt hälften är i åldern och är . Den procentuella åldersfördelningen varierar endast lite . Vidare framgår av rapporten att genomsnittsåldern för dem som vårdar ökar. var nära hälften av dem mellan och var . Män som tar ut närståendepenning har ökat sin andel något men är mer än sju av tio vårdare kvinnor. Kvinnor och män tar i genomsnitt ut ungefär lika många dagar per person. Kvinnor tar ut närståendepenning lika ofta för att vårda män som för att vårda kvinnor. Män vårdar dubbelt så ofta kvinnor som de vårdar män. har såväl antalet ersatta dagar som ersättning per dag ökat mer än beräknat. Närståendepenning utbetalades till 8 400 personer för vård av nästan lika många personer. Genomsnittligt ersattes per vårdare. Antalet dagar per person ökar, men mycket långsamt. Den genomsnittliga ersättningen för män ligger högre än för kvinnor. Ökningen av antalet nybeviljade förtidspensioner och sjukbidrag fortsatte . betalades förmånerna ut till ca 435 000 personer vilket är drygt 13 000 fler än . I anslutning härtill kan nämnas att RFV i sin rapport om tillsynen över försäkringskassorna konstaterat att rätten till förtidspension eller sjukbidrag borde ha prövats i mer än hälften av de av verket granskade sjukfallen som varat längre än . Om det hade skett skulle med stor sannolikhet antalet utbetalade förtidspensioner och sjukbidrag ha varit ännu större. Utvecklingen av antalet förtidspensioner och sjukbidrag mellan framgår av tabell 2.8. Där framgår också att antalet nybeviljade förtidspensioner och sjukbidrag uppgick till ca 49 200 , vilket är en ökning med jämfört med . Fler kvinnor än män beviljades dessa för- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Av de nybeviljade förtidspensionerna var kvinnornas andel och motsvarande för sjukbidragen var . Orsakerna till att kvinnor i högre utsträckning än män blir beviljade förtidspension eller sjukbidrag är många och komplexa. Familjesituation och levnadsförhållanden, arbetsrelaterade faktorer som utbildning, fysisk och psykosocial arbetsmiljö samt arbetslöshet är de viktigaste, men orsaksbilden förväntas bli bättre klarlagd av den särskilde utredare som regeringen tillsatt för att utarbeta en handlingsplan för ökad hälsa i arbetslivet (dir. 2000:92). Tabell 2.8 Antal nybeviljade och utbetalade förtidspensioner och sjukbidrag 19942000 Utbetalade pensioner/ sjuk- Ökningen av antalet nybeviljade förtidspensioner och sjukbidrag beror till stor del på de senaste årens utveckling med allt fler långa sjukskrivningar. av förmånstagarna är . Störst andel förtidspensioner eller sjukbidrag beviljades i åldersgruppen . Knappt 36 000 förmåner upphörde att ges ut vilket var något färre än . De regionala skillnaderna i fråga om nybeviljade förmåner är stora. Dessa varierade mellan 7,0 nybeviljade per 1000 inskrivna försäkrade i till 13,7 per 1 000 i . Med undantag för har antalet nybeviljandeförmåner ökat ihela landet . Andelen nybeviljade förtidspensioner/sjukbidrag med hel omfattning ökade och utgör nu av det totala antalet förmåner. Relativt sett ökade dock de partiella förmånerna mest . Ökningen av antalet förtidspensionärer beror som tidigare nämnts i mycket hög grad på den dramatiska utvecklingen av antalet långa sjukfall . Som framgår av tabell 2.9 övergick knappt 39 000 personer från sjukskrivning till förtidspension eller sjukbidrag, en ökning med jämfört med . Av dessa var ca 23 000 kvinnor och ca 16 000 män. var motsvarande antal ca 19 000 respektive ca 13 300. Tabellen visar också att kvinnornas andel av de som övergår från sjukskrivning till förtidspension eller sjukbidrag har ökat successivt . Tabell 2.9 Antalet personer som övergår från sjukpenning till förtidspension eller sjukbidrag 19972000 * Uppgiften för avser perioden november 1999oktober 2000. Källa: RFV:s årsredovisning för . Ett annat sätt att beskriva utvecklingen inom området är att beräkna det återstående pensionsåtagandet. Detta visar den återstående pensionstiden för samtliga personer med förtidspension eller sjukbidrag vid ett antagande om att dagens förtidspensionärer behåller sin förmån fram till ålderspensionen. Tabell 2.10 visar att det återstående pensionsåtagandet har ökat för både män och kvinnor, mest för kvinnorna. Ökningen beror dels på att de personer som beviljas sjukbidrag eller förtidspension är fler än de som övergår till ålderspension, dels på att nybeviljan- det av förtidspension och sjukbidrag ökar mest bland de unga som har längst tid kvar till . Av det totala återstående pensionsåtagandet, räknat som i kostnader, fördelade sig av åren på kvinnorna vilket motsvarar av de beräknade totalkostnaderna fram till . Detta visar tydligt att män generellt sett haft högre inkomster än kvinnor och därmed får högre tilläggspension. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Tabell 2.10 Antalet återstående pensionsår samt beräknad kostnad* fram till för 19982000 * Den återstående kostnaden är schablonmässigt beräknad utifrån prisbasbelopp. Källa: RFV:s årsredovisning för . Antalet arbetsskadelivräntor har totalt sett minskat på grund av att antalet nybeviljade livräntor är färre än antalet som har upphört. Antalet egenlivräntor i arbetsskadeförsäkringen uppgick till drygt 90 000. Antalet anmälda arbetsskador har ökat totalt . Ökningen avser arbetssjukdomar och arbetsolyckor sammantaget. Arbetssjukdomarna har ökat med . Ökningen är procentuellt högre för männen än för kvinnorna (). Bland de anmälda arbetsskadorna är belastningsskador den vanligaste sjukdomstypen. Dessa ökade totalt . Ökningen var något högre för männen än för kvinnorna (). Arbetssjukdomar orsakade av sociala och organisatoriska faktorer, där stress och psykiska påfrestningar är bakomliggande orsaker, ökade allra mest. Sådana sjukdomar har ökat med bland kvinnor och bland män . Statistik avseende beslut av socialförsäkringsnämnd och 2000 visar att bland de avgjorda ärendena fick fler kvinnor än män beslut om avslag. Andelen avslagsbeslut har dock ökat för både män och kvinnor. Tabell 2.11 Antal beslut i arbetsskadeärenden och 2000 De arbetsskadeärenden som avgjorts av ett visst år, utgör inte en delmängd av de arbetsskador som anmälts det året, eftersom prövning i många fall avser skador som anmälts tidigare. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 2.6.2 Analys och slutsatser Det första övergripande delmålet är att ge ekonomisk trygghet för sjuka och funktionshindrade. Förmånerna förtidspension och arbetsskadelivränta är värdesäkrade genom knytning till prisbasbeloppet. Frågan om vilken eller vilka indexeringsmetoder som skall gälla framöver bereds inom . Proposition planeras till december. Vad gäller taket i sjukförsäkringssystemet så är regeringens bedömning i denna proposition att det skall höjas till 10 prisbasbelopp under förutsättning att det statsfinansiella läget tillåter detta. Regeringen kan vidare konstatera att det andra övergripande delmålet att aktivt arbeta för att återföra människor i arbete inte har uppnåtts. Regeringens verksamhetsmål med anledning av nämnda mål var att socialförsäkringsadministrationen skall förebygga och minska ohälsa. Den enskildes arbetsförmåga skall i ökad grad tillvaratas och förlorad arbetsförmåga skall i ökad omfattning återfås. För att operationalisera regeringens verksamhetsmål satte RFV i sin tur upp två riksmål. Dels skulle det finnas högst tre sjukfall per tusen inskrivna försäkrade , dels skulle av de som varit föremål för samordnad rehabilitering efter avslutningstidpunkten ha en ökad arbetsförmåga jämfört med starttidpunkten (det s.k. SAR-måttet). Inte något av riksmålen har uppnåtts. Istället gick utvecklingen i motsatt riktning. Antalet långa sjukfall per 1000 inskrivna försäkrade ökade och en lägre andel av de som varit föremål för samordnad rehabilitering hade ökat arbetsförmågan. Enligt RFV:s analys är en orsak till att målet inte nåtts ökningen av antalet sjukfall, vilket negativt påverkat kassornas möjligheter att förbättra sina resultat. Vidare kan försäkringskassornas ansträngda arbetssituation ha gjort att sannolikheten för återgång i arbete efter åtgärd inte utretts tillräckligt eller att alltför begränsade insatser gjorts. Men även avsaknaden av en enhetlig metodik i handläggningen och att yrkesrollen för rehabiliteringssamordnarna är otydlig påverkade måluppfyllelsen negativt. Regeringen delar RFV:s analys av varför målet inte nåtts. En av de markanta förändringarna i sjukpenningförsäkringen är att den genomsnittliga ersättningen vid sjukskrivning har ökat mer än löneökningarna i samhället. Av RFV:s budgetunderlag för 20022004 framgår att det är kvinnorna som står för den största ökningen, för kvinnorna och för männen. Enligt RFV tyder förändringen på att det är kvinnor med något högre inkomster som tillkommit. Enligt RFV kan andra delförklaringar vara att fler män än kvinnor i högre utsträckning frångår deltidsarbete, t.ex. arbetar heltid, och därmed erhåller högre ersättning. Av delbetänkande (SOU 2000:72) framgår att sjukskrivning och sjukfrånvaro är ojämnt fördelad mellan kön, mellan olika sektorer och mellan olika arbetsplatser och att utvecklingen har förstärkt dessa skillnader. Utredningen har därför dragit den slutsatsen att olika arbetsplatser och arbetsmiljöer skapar och resulterar i olika sjukfrånvaro. Vad avser de regionala skillnader som förekommer konstaterar utredningen i sitt slutbetänkande (SOU 2000:121) följande: Utredningen finner de stora regionala skillnaderna i utvecklingen av sjukfrånvaron både anmärkningsvärda och svårförklariga. En förklaring kan vara att tradition och inställning till sjukskrivningar som ett försörjningsmedel bland både medborgare, läkare och försäkringskassor varierar över landet. Sjukskrivningarna är höga i framför allt skogs- och Norrlandslänen, där arbetslösheten är, och har varit, hög . Sjukskrivningen kan ha blivit ett icke avsett komplement till arbetsmarknads-, socialpolitiska och regionalpolitiska stöd. Detta skulle i så fall innebära att tillämpningen av sjukförsäkringen inte sker lika över landet. Av slutbetänkandet (SOU 2000:121) framgår vidare, bl.a. vad gäller sambandet mellan arbetsmiljö och sjukskrivning, att risken för sjukskrivning ökar för den som är utsatt för stora krav och har litet inflytande över arbetet. Vidare framgår i en studie som utredningen genomfört att ökande ålder ger en ökad risk för långtidssjukskrivning både för män och kvinnor och oberoende av om man arbetar inom den privata eller statliga sektorn eller inom kommun eller landsting. Kvinnor har högre sjukfrånvaro än män och sjukfrånvaron ökar snabbare för kvinnor. Av utredningens slutbetänkande framgår att det finns ytterst få vetenskapliga studier om orsakerna till detta, och ännu färre om möjligheterna att påverka dessa förhållanden. Vidare framgår som möjliga orsaker till kvinnors högre sjukfrånvaro att kunskapen inom medicin är mindre vad gäller diagnostisering, behandling, rehabilitering respektive prevention av kvinnors besvär och att kvinnor oftare har arbeten som är ergonomiskt eller psykosocialt krävande. En ytterligare orsak kan finnas i ökade krav i kvinnodominerade arbeten . Antalet kvinnor som har arbete med hög anspänning men liten egen kontroll ökar. har ökningen varit särskild tydlig bland personal anställd inom vård, skola och omsorg. Ytterligare orsaker kan vara de neddragningar i välfärdssamhället som skett vilket påverkar framför allt kvinnors obetalda arbete och försämringar för ensamstående föräldrar varav merparten är kvinnor. Att arbetsmarknaden har förbättrats kan också ha bidragit till att öka sjukfrånvaron. Dels har fler människor direkt tillträde till sjukförsäkringen när antalet sysselsatta ökar, dels är människor ofta mer benägna att sjukskriva sig när arbetsmarknadsläget blir bättre. anger i sitt delbetänkande att flera internationella studier på makronivå redovisar samband mellan arbetslöshet och sjukfrånvaro. Utredningen konstaterar att det inte finns anledning att ifrågasätta dessa samband, men anser att sambanden inte har tillräckligt förklaringsvärde för de senaste årens utveckling av sjukfrånvaron. I vilken utsträckning väntetiderna eller andra problem i sjukförsäkringen beror på brister i samordningen mellan sjukvård och sjukförsäkring har inte kunnat fastställas. I en till utredningen redovisad studie konstaterar bl.a. att ett av de stora och grundläggande problemen inom detta område är bristen på kunskap. Ett sätt att avhjälpa bristen på kunskap är utbildning i försäkringsmedicin för kliniskt verksamma läkare. möjligheter att bromsa utvecklingen av sjukskrivningarna är begränsade eftersom inflödet i sjukförsäkringen till stor del bestäms av externa faktorer. har större möjligheter att påverka utflödet från sjukförsäkringen genom att samordna rehabili- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 teringsinsatser eller genom att bevilja sjukbidrag eller förtidspension för de människor som saknar rehabiliteringsmöjligheter. Vad avser handläggningens kvalitet har resultatet för sjukpenningen försämrats. Nivån för riksmålet, korrekta ärenden, har inte nåtts. En tänkbar förklaring skulle enligt RFV kunna vara att den ökande ärendemängden gjort att tidsåtgången per ärende sjunkit och detta i sin tur medfört ökad andel fel. Detta tycks emellertid inte vara fallet eftersom försäkringskassor med hög styckkostnad inte redovisar en högre andel korrekta ärenden. Det är svårt att bedöma måluppfyllelsen med avseende på utvecklingen inom förtidspensionsområdet. Den kraftiga ökningen av antalet långtidssjukskrivna leder ofrånkomligen till en ökning av antalet nybeviljade förtidspensioner och sjukbidrag. Vidare kan konstateras att de långa sjukfallen negativt påverkat möjligheterna för försäkringskassorna att förbättra sina resultat på andra områden, t.ex. i fråga om förtidspensionerna. Enligt RFV:s tillsynsrapport och granskning av socialförsäkringsadministrationen har kassorna underlåtit att pensionspröva ett stort antal färdigutredda ärenden i de fall förutsättningar finns att byta ut sjukpenning mot förtidspension. Dessutom har bristen på resurser medfört att pensionsprövningen blivit fördröjd. Regeringen anser att det är mycket otillfredsställande att många försäkrade därmed riskerar att ha fel ersättningsform. Härutöver finns brister i rättstillämpning och stora regionala skillnader över landet vilket medför ökade kostnader för samhället. Det råder dessutom stora regionala skillnader i fråga om handläggningstider och genomströmningstider för ärenden om förtidspension och sjukbidrag, som styckkostnaderna för beslut och utbetalning av förtidspension har ökat 2000 jämfört med föregående år. I fråga om kvaliteten på ärendehandläggningen bedöms trots de ovan angivna bristerna andelen korrekta ärenden om förtidspension och sjukbidrag ligga nära det av RFV uppsatta riksmålet att av alla ärenden skall vara korrekta i fråga om beslutsunderlag, beslut och utbetalning. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 De åtgärder som vidtagits för att göra det möjligt för förtidspensionärer att ha förtidspensionen vilande för att pröva att arbeta, samt särskilda insatser för personer med tre fjärdedels förtidspension, har haft mycket begränsad effekt. Regeringen har därför gett RFV i uppdrag att genomföra olika insatser för att förbättra informationen om möjligheten till vilande förtidspension till bl.a. de försäkrade som bedöms ha en restarbetsförmåga. Antalet personer med handikappersättning med den högsta ersättningsnivån har minskat. har antalet med den lägsta nivån ökat mer än förväntat. En könsuppdelad utveckling av handikappersättningen visar att antalet på den mellersta ersättningsnivån (av prisbasbeloppet) ökar för de män som uppbär handikappersättning som huvudförmån. För kvinnor sker en marginell ökning inom den högsta ersättningsnivån (av prisbasbeloppet). Fler kvinnor än män uppbär handikappersättning vilket förklaras med att kvinnor lever än män. Fördelningen på kön har inte förändrats mellan åren. Genomströmningstiden för handikappersättning har ökat 2000 jämfört med . Riksmålet för genomströmningstiden har inte uppnåtts. Andelen fel i beslut är alltjämt hög och har ökat jämfört med . Inte heller i denna del uppnås riksmålet. Antalet anmälda arbetsskador fortsätter att öka. En tydlig förändring av anmälningsfrekvensen kunde noteras 1997 och ökningen fortsätter.