prop · GP031d17 · 2001-09-20 00:00:00 — CSN:s verksamhet var till och med indelad i tre resultatområden, varav återbetalning av studielån var ett. På grund av att denna indelning medförde problem för den ekonomiska styrningen av verksamheten slogs resultatområdena samman och CSN:s verksamhet är ett verksamhetsområde. Alltså är ingen specifik del av verksamheten avgiftsbelagd utan alla avgifter får disponeras av myndigheten och skall bidra till att finansiera verksamheten hos CSN. Avgifterna redovisas därför mot anslaget 25:79 m.m. I tabell 9.25.79 redovisas förväntade inbetalningar av avgifter. Tabell 9.25:79 Offentligrättslig verksamhet CSN:s årsredovisning visar att myndigheten har lyckats att uppnå de för myndigheten fastställda målen bättre än . Det gäller t.ex. IT-tillgängligheten. Dock kvarstår en del problemområden. Utveckling för beviljningsärenden är ett sådant område. ga handläggningstiden har försämrats något. Kundernas behov av att komma i kontakt med CSN ökar . Den låga tillgängligheten via telefon har varit ett stort och ökande problem . har de inkommande samtalen blivit längre, som antalet samtal inte har reducerats trots satsningar på övriga informationskanaler såsom hemsidan på internet, webbsvar och datasvar. En rad åtgärder har dock vidtagits för att förbättra servicen bl.a. förväntas inrättandet av servicecentret i leda till en förbättrad telefontillgänglighet. Anslaget föreslås engångsvis ökas med 20 miljoner för att finansiera inrättandet av ett servicecenter för studiestöd i . Anslagshöjningen finansieras genom en omfördelning inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning, där anslag 25:70 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m., minskas i motsvarande grad. Handläggningstiderna har försämrats något för samtliga ärendegrupper, trots att personalstyrkan har ökat. Förklaringarna till detta är flera. Mer tid och resurser har gått åt till serviceåtgärder. Ett relativt stort antal personer nyanställdes vilket har inneburit ett initialt bortfall av handläggarresurser. De mest vana handläggarna har avdelats för systemutveckling av det nya studiestödssystemet. I nedanstående tabell beskrivs några nyckeltal för CSN:s verksamhet för 1998-2000. Tabell 9:25:79 Några nyckeltal för CSN:s verksamhet Antal besök på webbsvar Antal svar på datasvar Hantering av medel för bidrag till studerande vid korttidsstudier sköts numera av Sisus, LO och TCO. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 lertid under innevarande år alltjämt CSN:s anslag. Förutsättningarna för att få bidraget regleras närmare i förordning (2001:362) om bidrag vid korttidsstudier. Av rättssäkerhetsskäl kan besluten överklagas till . Förordningen kompletteras med särskilda beslut som reglerar förhållandet mellan staten och organisationerna angående uppföljning och utvärdering, utgiftsprognos och återrapportering. Dessa uppgifter kommer att lämnas . Motsvarande bestämmelser återfinns i regleringsbrevet för Sisus. Enligt regeringens bedömning har åtgärder därmed vidtagits för att säkerställa att syftet med bidrag till kortare studier bibehålls, att hanteringen kommer att ske på ett rättssäkert sätt och att statens behov av uppgifter för budgetering och kontroll upprätthålls. Verksamheten har inte pågått för att kunna visa några påtagliga resultat. Ett särskilt uppföljnings- och utvärderingsprojekt har bedrivits . Något resultat kan ännu inte redovisas, men arbetet med dessa frågor kommer att fortsättningsvis att prioriteras. Införandet av det nya studiestödssystemet har för CSN inneburit genomgripande förändringar av arbetssituationen. Exempelvis har ett helt nytt datasystem införts. Myndigheten har klarat dessa stora omställningar i enlighet med regeringens förväntningar. Myndigheten har också vidtagit flera åtgärder för att komma tillrätta med de svårigheter som alltjämt råder beträffande t.ex. beviljning och tillgänglighet. Enligt regeringens bedömning bör myndigheten därför ha möjlighet att nå en bättre måluppfyllelse. () har aprilmaj 2000 genomfört en inspektion av CSN. Regeringen avser att återkomma till och i en proposition lämna förslag om ett särskilt studiemedel för vuxenstuderande. I propositionen Vuxnas lärande och utvecklingen av vuxenutbildningen (prop. 2000/01:72) har regeringen gett inriktningen för detta stöd. Avsikten är att detta stöd skall gälla fr.o.m. . Stödet fordrar ett uppföljningssystem som uppfyller högt ställda krav på säkerhet och enkel hantering. För att ge CSN förutsättningar att förbereda uppföljningssystemet bör CSN:s anslag engångsvis ökas med 1,5 miljoner för . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 9.25:79 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Överföring från andra an- 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen . 2En närmare beskrivning finns i tilläggsbudgeten i samband med budgetpropositionen, avsnitt 9.2. Tabell 9.25:80 Anslagsutveckling för 1Varav 2 500 tkr på tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition. 2Motsvarar 10 090 tkr prisnivå. 3Motsvarar 10 090 tkr prisnivå. Anslaget finansierar utgifter för kansliets verksamhet, för arvoden och andra ersättningar till nämndens ledamöter. har sålunda präglats av inrättande och successivt uppbyggande av verksamheten vilket innebär att myndighetens första år i full verksamhet blir 2002. föreslås därför anslaget ökas till . Tabell 9.25:80 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Överföring till/från andra 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen . 9.1.8125:81 Internationella programkontoret för utbildningsområdet Tabell 9.25:81 Anslagsutvecklingen för Internationella programkontoret för utbildningsområdet 1Inklusive en minskning med 2 952 tkr på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 40 354 tkr prisnivå. 3Motsvarar 40 354 tkr prisnivå. har nämndens och dess kanslis verksamhet gradvis byggts upp med nyanställd personal i nya lokaler. Utbildning i bl.a. regelsystem och administrativa rutiner har dominerat . Likaså har nämndens verksamhet beträffande ärendehantering, sammanträden och beslut påbörjats med uppfyllande av de krav som kan ställas på en statlig myndighet. Internationella programkontoret för utbildningsområdet (programkontoret) ansvarar för; , EU:s program för utbildning, , EU:s program för yrkesutbildning, Tempus, EU:s program för samarbete med inom högre utbildning, , utbytesprogram för samarbete mellan utvecklingsländer och svenska universitet och högskolor, Interpraktik, stipendier för praktik i utlandet för arbetslösa ungdomar, IAESTE, internationell praktikplatsförmedling för blivande civilingenjörer och naturvetare, EU:s utbytesprogram inom högre utbildning med (Alfa) och (Med-Campus) samt med , EG/och EG/, i //, utbytesprogram för gymnasiestuderande, Resurscentrum för vägledning, Cedefop, studiebesök och dokumentation inom yrkesutbildning i EU, Nordplus-Junior, Nordiska ministerrådets utbytesprogram på gymnasienivå, internationella stipendier och bidrag för internationalisering av den svenska skolan. En jämförelse mellan budget och utfall visar ett överskott på . Härav har regeringen beslutat om indragning av . Verksamheten vid programkontoret har utökats genom att EU-programmen , Tempus, EG/, EG/, Med- Campus och Alfa har förts över från samt att medel för stipendier och bidrag för internationalisering av den svenska skolan har förts över från . Programkontoret har även fått det administrativa ansvaret för det nya högskoleprogrammet Linnaeus- , som finansieras av Sida. Antalet deltagare i mobilitetsprogrammen uppgick till 8 736 personer. Av dessa reste 3 087 personer på utbyte inom (del av ), 2 500 inom Nordplus- Junior och 976 personer inom . Anslaget beräknas till . Regeringen bedömer att verksamheten inom programkontoret vad gäller hanteringen av programmen i huvudsak har fungerat väl. Regeringen anser dock att ytterligare ansträngningar bör göras för att tillvarata avnämarnas erfarenheter. Det är enligt regeringens mening även angeläget att programkontoret inleder ett närmare samarbete med andra myndigheter inom utbildningsområdet för att stärka internationaliseringen inom sektorn. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 9.25:81 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag2 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och i samband med budgetpropositionen . 2Inklusive slutjustering med anledning av de statliga avtalsförsäkringarna. En närmare beskrivning av detta finns i tilläggsbudgeten i samband med budgetpropositionen, avsnitt 9.2.. 9.1.8225:82 Myndigheten för nätuniversitet3 Tabell 9.25:82 Anslagsutveckling för Myndigheten för 1Motsvarar 34 356 tkr prisnivå. 2Motsvarar 34 356 tkr prisnivå. Anslaget finansierar verksamheten vid en ny myndighet för . I samband med att denna myndighet inrättas avses (Distum) avvecklas. Ändamålet för anslaget kommer därmed att förändras. Distum har som uppgift att främja utökningen av antalet utbildningsplatser för IT-stödd distansutbildning inom högskolan och folkbildningen samt utveckla verksamheten. Verksamheten har varit inriktad på att uppnå myndighetens tre verksamhetsmål. Regeringens bedömning är att Distum på ett ambitiöst sätt har lyckats väl i sina strävanden. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Regeringen gör i propositionen Den öppna högskolan (prop. 2000/01:15) bedömningen att universitetens och högskolornas IT-stödda distansutbildning bör samordnas i ett svenskt nätuniversitet med start . Nätuniversitetet kräver som stöd att ett antal servicefunktioner kan tillhandahållas. De behov som uppstår i fråga om service, administration och viss samordning av nätuniversitetet och dess verksamhet bör en ny myndighet, Myndigheten för , svara för. Denna myndighet planeras att inrättas fr.o.m. . Fr.o.m. detta datum föreslås i den nämnda propositionen att Distum avvecklas. Distums nuvarande uppgifter rörande folkbildning bör mot denna bakgrund föras samman mot Statens skolor för vuxna till ett nationellt centrum för distansutbildning och flexibelt lärande . Som en konsekvens av detta bör verksamheten fortsättningsvis finansieras från anslaget 25:14 Nationellt centrum för flexibelt lärande. De nämnda förändringarna kräver ett visst omställningsarbete för vilket regeringen räknar med att tillkalla en särskild utredare. Myndigheten för bör främja nätuniversitetets utveckling och stimulera kursutveckling inom områden som saknar distanskurser och då särskilda motiv föreligger, t.ex. behov av att tillhandahålla kurser över hela landet som dels kan bidra till ökad kompetensutveckling, dels stimulera nya grupper till högre studier och dels svara upp mot arbetsmarknadens efterfrågan på utbildad personal. Vidare bör myndigheten utveckla en nätburen informationscentral för nätuniversitetet där myndigheten registrerar de IT-stödda distansutbildningarna som högskolorna anordnar och som de anmäler till myndigheten. Regeringen beräknar att anslaget 25:82 Myndigheten för behöver ökas med för informationsverksamhet, samordning av högskolornas utbud och samverkan med olika intressenter i frågor om nätuniversitetet. föreslås anslaget uppgå till . Högst av anslaget får användas för att finansiera myndighetens förvaltningsutgifter. Tabell 9.25:82 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Överföring till/från andra 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen . 9.1.8325:83 Kostnader för medlemskap i m.m. Tabell 9.25:83 Anslagsutvecklingen för Kostnader för medlemskap i m.m. Den största delen av anslaget avser medlemsavgift till , vilken utbetalas i euro och i USD. Avgiften har kunnat reduceras om inbetalning skett tidigt . Anslaget täcker även kostnader för Svenska unescorådet samt medlemsavgifter till konventionen om världens natur- och kulturarv och det In- ternationella centret för bevarande och restaurering av kulturföremål i (ICCROM). En jämförelse mellan budget och utfall visar ett överskott på . beräknas anslaget till . Faktorer som styr utgifterna under detta anslag är utvecklingen av organisationens budget, andel av budgeten samt valutaförändringar. Årsavgiften till beslutas vid generalkonferensen . Då den svenska kronan försvagats mot euro och USD kan årsavgift till komma att öka markant. därför en ökning av anslaget med för att täcka årsavgiften. Tabell 9.25:83 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och i samband med budgetpropositionen . 9.1.8425:84 Utvecklingsarbete inom område m.m. Tabell 9.25:84 Anslagsutveckling för Utvecklingsarbete inom område m.m. - 2 435 1 1I enlighet med regeringsbeslut rörande disposition av anslagssparande kommer anslagssparandet att uppgå till 6 730 tkr. 2Motsvarar 17 793 tkr prisnivå. 3Motsvarar 17 793 tkr prisnivå. De utgifter som belastar anslaget avser utveckling av system som skall leda till effektiviseringar och kostnadsminskningar i myndigheternas verksamhet eller av system som ger ökat tillgång till information nationellt och internationellt samt till viss övergripande statistik inom utbildningsområdet. Anslaget kan även tas i anspråk för vissa andra myndighetsövergripande verksamheter av tillfällig art. I nu gällande ansvarsfördelning för officiell statistik inom område finansieras den officiella skolstatistiken via anslag till och högskolestatistiken via anslag till . Den officiella statistiken som gäller utbildningsväsendet som helhet finansieras via anslag till (). Från detta anslag finansieras särskilda överblickspublikationer och gemensam utbildningsstatistik samt annan internationell jämförande statistik. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 delfinansieras SCB:s verksamhet med långsiktiga prognoser och analyser vad gäller utbildning och arbetsmarknad från detta anslag. gjorde SCB en undersökning av invandrares utbildning, vilken finansierats från detta anslag. Under har bland annat avsatts för vidareutveckling av antagningssystemet som Verket för högskoleservice ansvarar för. Vidare har medel avsatts för ett gemensamt nordiskt projekt (Nordunet 2) som gäller fortsatt utveckling av olika tjänster inom det nordiska universitetsdatanätet. Under innevarande budgetår har bl a avsatts vissa medel för det europeiska språkåret. Huvuddelen av anslaget används för verksamheter av tillfällig art och där behoven uppstår löpande . Det innebär att anslagsbelastningen varierar mellan budgetåren. kommer utöver statistik inom utbildningsområdet medel att avsättas för fortsatt utveckling av antagningssystemet vid Verket för högskoleservice. I anslagsbeloppet för nästa budgetår ingår ökade medel till SCB för utveckling av dels statistiken över utbildningskostnader dels vuxenutbildningsstatistik samt utbyggnaden av elevpanelundersökningarna. I förra årets budgetproposition beräknades ett lägre belopp för anslaget till följd av att omfördes till anslaget 1:7 Folk- och bostadsstatistik under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning som ett led i finansieringen av en kommande folk- och bostadsräkning. För att klara åtaganden inom anslaget föreslås nu vissa överföringar från andra anslag inom detta utgiftsområde till anslaget. Sammantaget innebär detta efter prisomräkning att anslaget föreslås minskas med i förhållande till innevarande år. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 9.25:84Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 9.1.8511.1 Förstärkning av utbildning i storstadsregionerna Tabell 9.11:1 Anslagsutvecklingen för Förstärkning av utbildning i storstadsregionerna Fördelning av medel sker till de sju storstadskommuner som tecknat lokala utvecklingsavtal med staten. Under anslaget beräknas medel för förskola i socialt utsatta bostadsområden praktikanskaffning för vuxna invandrare. Anslagssparandet visar att medelsförbrukningen sker långsammare än först beräknat. Detta beror främst på eftersläpningar av verksamheten och att en del kommuner tecknat avtal senare än först uppskattat. En närmare redovisning finns under politikområdet Storstadspolitik, utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar. har avsatts () för utbyggd förskoleverksamhet. Ytterligare har anvisats för . För att kommunerna skall få del av dessa medel skall 3 5-åringarna i de berörda bostadsområdena erbjudas avgiftsfri förskola med en särskild inriktning på barns språkutveckling. Vidare har medel fördelats för språkutveckling i skolan. har avsatts (). Medlen skall användas för åtgärder som syftar till att främja språkutvecklingen i svenska hos invandrarelever. beräknas således för . har avsatts per helår () för att underlätta varvning mellan praktik och studier för arbetslösa invandrare och sfi-studerande. beräknas således för . Tabell 9.11:2 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Politikområdet omfattar anslag till nationell och internationell forskning, till nationella forskningsbibliotek och arkiv samt till nationell kontaktverksamhet i förhållande till EU:s forskningssamarbete. Inom området finns forskningsråden , för arbetsliv och socialvetenskap samt för miljö, areella näringar och samhällsbyggande. Även Verket för innovationssystem hör till politikområdet. Andra myndigheter inom området är , Kungl. , , Rådet för forsknings- och utvecklingssamarbete inom EU, samt Statens ljud- och bildarkiv. Tabell 10.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet Anslag inom UO 16 26:1 : Forskning och forskningsinfor- 26:7 Rådet för forsknings- och utvecklingssamarbete 26:9 Särskilda utgifter för forskningsändamål Totalt för utgiftsområde 16 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Anslag inom andra utgiftsområden 26:1 för arbetsliv och socialveten- 26:2 för arbetsliv och socialveten- 26.1 Statens ljud- och bildarkiv 26:1 för miljö, areella näringar och 26:2 för miljö, areella näringar och 26:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och kollektiv forskning 26:2 Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien 26:1 Verket för innovationssystem: Förvaltningskost- 26:2 Verket för innovationssystem: Forskning och ut- Totalt för politikområde 26 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen . 2Inklusive de anslag som upphört . Regeringen föreslog i budgetpropositionen (prop. 2000/01:1) som mål för forskningspolitiken att skall vara en ledande forskningsnation, där forskning bedrivs med hög vetenskaplig kvalitet. Målet har godkänts av (bet. 2000/01:UbU1, rskr. 2000/01:99 och bet. 2000/01:KrU1, rskr. 2000/01:59). Re- geringen föreslår ingen ändring av detta mål. skall vara en ledande forskningsnation Tillgången till nya kunskaper liksom förmågan att tillämpa dem, spelar en allt större roll för den ekonomiska, kulturella och sociala utvecklingen i samhället. Forskningen lägger grunden för kunskapsutvecklingen i samhället och bidrar med nya rön att använda inom olika samhällsområden. Regeringens politik syftar till att förnya och bana väg för kunskapssamhället. Det innebär betydande satsningar på forskning. avsätter av BNP till forskning och utvecklingsarbete (FoU), vilket är mer än vad något annat land i världen gör. har ett FoU-intensivt näringsliv. tillhör också de länder i världen som avsätter mest offentliga resurser per invånare till forskning och utvecklingsarbete. Svensk forskning håller hög kvalitet och är världsledande inom flera viktiga områden. Genom att ny kunskap är grunden för en god och hållbar samhällsutveckling och en av främsta konkurrensfördelar, måste strävan vara att upprätthålla och förstärka ställning som ledande kunskaps- och forskningsnation. De grundläggande principerna för den svenska forskningspolitiken slogs fast av i samband med behandlingen av propositionen Vissa forskningsfrågor (prop. 1998/99:94) och utvecklades i behandlingen av den forskningspolitiska propositionen Forskning och förnyelse (prop. 2000/01:3). Målet för regeringens forskningspolitik är att skall vara en framstående forskningsnation där all forskning håller hög kvalitet och forskningsinsatserna rymmer både bredd och specialisering. skall vara ett av världens mest FoU- intensiva länder, vilket kräver fortsatt stora insatser av både staten och näringslivet. Staten har särskilt ansvar för grundforskning och forskarutbildning Staten har ett övergripande ansvar för att det svenska samhället utvecklar och tar tillvara ny kunskap. Staten har ett särskilt ansvar för att garantera forskningens frihet och att stödja vital grundforskning och forskarutbildning. Genom att grundforskning och forskarutbildning är grunden för annan kunskapsutveckling och kunskapsförmedling, är de av största betydelse för samhällets, inklusive näringslivets, behov av kunskap och kompetens. Eftersom nyttan av långsiktig forskning ofta inte kan bedömas i förväg, kan grundforskning knappast bedrivas i rimlig omfattning utan offentlig finansiering. Forskarutbildningen har blivit en strategiskt viktig utbildning i kunskapssamhället eftersom behovet av forskarutbildade ökar både inom högskolan och i det övriga samhället. En ökning av antalet forskarutbildade främjar spridningen av kunskaper och forskningsresultat i hela samhället. fördubblades det årliga antalet forskarexaminerade (licentiater och doktorer) i , från ca 1 500 till 3 000 och regeringens ambition är att ytterligare höja examinationsfrekvensen. 2004 ökar de statliga anslagen till framförallt grundforskning och forskarutbildning med . Satsning på forskarskolor och unga forskare Svensk forskning måste bli bättre på att prioritera och profilera sig inom angelägna forskningsområden, satsa på unga forskartalanger, fortsätta öka andelen kvinnor på alla nivåer inom forskarvärlden och bygga upp konkurrenskraftiga och dynamiska forskningsmiljöer. För att stärka svensk forskning är det också angeläget att uppmuntra såväl nationell som internationell rörlighet i forskarvärlden. Det internationella forskningssamarbetet måste utvecklas, som de svenska universiteten och högskolorna också måste bli bättre på att samarbeta med var- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 andra och deras samverkan med det omgivande samhället bör utvecklas. För att klara det förestående generationsskiftet inom svensk forskning och den ökande efterfrågan på forskarutbildade, behövs satsningar på forskarutbildning men också särskilda satsningar på unga forskare. Som aviserades i den forskningspolitiska propositionen tas nya steg i en satsning om sammanlagt på sexton forskarskolor inom olika ämnesområden. Parallellt fortskrider den av regeringen aviserade satsningen på unga forskare om sammanlagt . Forskarstyret stärks i den nya myndighetsorganisationen För att försäkra att den statligt finansierade forskningen håller hög kvalitet fördelas en stor del av forskningsresurserna efter vetenskaplig prövning via de nationella forskningsfinansiärerna. Den vetenskapliga bedömning som görs av de forskarstyrda forskningsråden är av stor betydelse för att upprätthålla och höja kvaliteten i svensk forskning. Svensk forskning står inför ett stort generationsskifte vilket ger lärosätena och forskningsråden osedvanligt stora möjligheter att ompröva användningen av de befintliga forskningsresurserna. För att ytterligare främja kraftsamling och ökat gränsöverskridande mellan olika vetenskapliga discipliner, inrättades en ny myndighetsorganisation för forskningsfinansiering. Omorganisationen innebar bl. a. att tre nya forskningsråd inrättades där forskarna är i majoritet i styrelsen. spelar en central roll i den nya organisationen och har till uppgift att stödja grundläggande forskning av hög kvalitet inom alla vetenskapsområden. Dessutom inrättades för arbetsliv och socialvetenskap (FAS), för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) samt Verket för innovationssystem ().