prop · GO031D7 · 2001-01-01 00:00:00 — 1 Förslag till riksdagsbeslut 7 2 Lagförslag 9 2.1 Lag om ändring i sametingslagen (1992:1433) 9 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1999:1209) om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i 12 3 Utgiftsområde 1 13 3.1 Omfattning 13 3.2 Utgiftsutvecklingen 14 4 Politikområde Demokrati 15 4.1 Politikområdets omfattning 15 4.2 Utgiftsutvecklingen 15 4.3 Mål 16 4.4 Politikens inriktning 16 4.5 Insatser 17 4.5.1 Statliga insatser inom politikområdet 17 4.5.2 Insatser utanför politikområdet 18 4.5.2.1 Statliga insatser 18 4.5.2.2 Insatser av andra aktörer 19 4.6 Revisionens iakttagelser 19 4.7 Budgetförslag 20 4.7.1 46:1 Allmänna val 20 4.7.2 46:2 Justitiekanslern 20 4.7.3 46:3 Datainspektionen 22 4.7.4 46:4 23 5 Politikområde Mediepolitik under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid 25 5.1 Budgetförslag 25 5.1.1 27:1 och 25 5.1.2 27:2 Presstöd 25 5.1.3 27:3 Stöd till radio- och kassettidningar 29 5.1.4 27:4 Radio- och 29 5.1.5 27:5 och 6 Politikområde Samepolitik under utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar 31 6.1 Ändringar i sametingslagen (1992:1433) 31 6.2 Budgetförslag 33 6.2.1 45:1 33 7 Anslag som inte ingår i något politikområde 35 7.1 Omfattning 35 7.2 Utgiftsutvecklingen 35 7.3 verksamhet och anslag 36 7.3.1 Omfattning 36 7.4 Mål 36 7.5 Resultatbedömning 36 7.6 Revisionens iakttagelser 37 7.7 Budgetförslag 37 7.7.1 90:2 ledamöter och partier m.m. 37 7.7.2 90:3 förvaltningskostnader 38 7.7.3 90:4 ombudsmän, justitieombudsmännen 40 7.7.4 90:1 Kungliga hov- och slottsstaten 42 7.7.5 90:5 m.m. 43 7.7.6 90:6 Stöd till politiska partier 46 Tabell 1.1 Anslagstabell 7 Tabell 3.1 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet 14 Tabell 4.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet 15 Tabell 4.2 Anslagsutvecklingen 20 Tabell 4.3 Anslagsutvecklingen 20 Tabell 4.4 Beräkning av anslaget 21 Tabell 4.5 Anslagsutveckling 22 Tabell 4.6 Beräkning av anslaget 23 Tabell 4.7 Anslagsutvecklingen 23 Tabell 5.1 Anslagsutveckling 25 Tabell 5.2 Beräkning av anslaget 25 Tabell 5.3 Anslagsutveckling 25 Tabell 5.4 Beräkning av anslaget 28 Tabell 5.5 Anslagsutveckling 29 Tabell 5.6 Anslagsutveckling 29 Tabell 5.7 Beräkning av anslaget 30 Tabell 5.8 Anslagsutveckling 30 Tabell 5.9 Beräkning av anslaget 30 Tabell 6.1 Anslagsutvecklingen 33 Tabell 6.2 Beräkning av anslaget 33 Tabell 7.1 Utgiftsutveckligen för anslag som inte ingår i något politikområde 35 Tabell 7.2 Anslagsutveckligen 37 Tabell 7.3 Beräkning av anslaget 38 Tabell 7.4 Anslagsutveckligen 38 Tabell 7.5 Låneram för riksdagsförvaltningen 40 Tabell 7.6 Intäkter som får disponeras 40 Tabell 7.7 Beräkning av anslaget 40 Tabell 7.8 Anslagsutvecklingen 40 Tabell 7.9 Beräkning av anslaget 42 Tabell 7.10 Anslagsutveckling 42 Tabell 7.11 Beräkning av anslaget 43 Tabell 7.12 Anslagsutveckling 43 Tabell 7.13 Resultatinformation för 44 Tabell 7.14 Beräkning av anslaget 45 Tabell 7.15 Anslagsutveckling 46 Tabell 1.1 Anslagsbenämningar 2000 och 2001 49 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. antar regeringens förslag till lag om ändring i sametingslagen (1992:1433) (avsnitten 2.1 och 6.1) 2. godkänner målet folkstyrelsen skall värnas och fördjupas (avsnitt 4.3) 3. godkänner vad regeringen föreslår om en höjning av driftsstödet (avsnitt 5.1.2) 4. godkänner vad regeringen föreslår om endagstidningarnas rätt att ingå i samdistributionen till lika pris (avsnitt 5.1.2) 5. för anvisar anslagen inom utgiftsområde 1 enligt följande uppställning: Tabell 1.1 Anslagstabell Tusental kronor Anslag Anslagstyp 27:1 och ramanslag 5 670 27:2 Presstöd ramanslag 539 029 27:3 Stöd till radio- och kassettidningar ramanslag 127 300 27:4 Radio- och ramanslag 10 847 27:5 och TV ramanslag 8 164 45:1 ramanslag 14 703 46:1 Allmänna val ramanslag 25 000 46:2 Justitiekanslern ramanslag 12 820 46:3 Datainspektionen ramanslag 26 664 46:4 ramanslag 1 011 90:1 Kungliga hov- och slottsstaten ramanslag 84 094 90:2 ledamöter och partier m.m. ramanslag 559 647 90:3 förvaltningskostnader ramanslag 440 649 90:4 ombudsmän, justitieombudsmännen ramanslag 45 756 90:5 m.m. ramanslag 3 269 649 90:6 Stöd till politiska partier ramanslag 145 200 Summa 1. antar förvaltningsstyrelses1 förslag till lag om ändring i lagen (1999:1209) om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i , 2. bemyndigar riksdagsstyrelsen1 att för besluta om lån i till investeringar i fastigheter och tekniska anläggningar till ett sammanlagt belopp av . 1 Fr.o.m. har riksdagsstyrelsen ersatt förvaltningsstyrelse (bet. 1999/2000:KU19, rskr. 212 214). 2 Lagförslag Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1 Lag om ändring i sametingslagen (1992:1433) Härigenom föreskrivs i fråga om sametingslagen (1992:1433) dels att i 3 kap. 7, 15, 16, 19, 24, 25 och 29 31 §§ ordet innerkuvert i olika böjningsformer skall bytas ut mot valkuvert i motsvarande form, dels att 2 kap. 2 § samt 3 kap. 3, 10, 22, 32 och 32 a §§ skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 kap. 2 § skall bestå av 31 ledamöter, utsedda genom val. För ledamöterna skall det utses ersättare. I fråga om antalet ersättare och hur de skall utses gäller bestämmelserna i 18 kap. 53 § vallagen (1997:157) rörande val till . Ledamöterna skall vara svenska medborgare. Efter förslag av förordnar regeringen ordförande i . Ordföranden skall utses bland dem tingets ledamöter. väljer vice ordförande bland ledamöterna. skall bestå av 31 ledamöter, utsedda genom val. För ledamöterna skall det utses ersättare. I fråga om antalet ersättare och hur de skall utses gäller bestämmelserna i 18 kap. 53 § vallagen (1997:157) om val till . Ledamöterna skall vara svenska medborgare. Efter förslag av förordnar regeringen ordförande i . Ordföranden skall utses bland tingets ledamöter. väljer vice ordförande bland ledamöterna. 3 kap. 3 § Rösträtt till har den som är upptagen i sameröstlängd. I sameröstlängd tas den same upp som anmäler sig till valnämnden och som är svensk medborgare och på den samiska valdagen fyllt eller fyller . I sameröstlängden tas den same upp som anmäler sig till valnämnden och som är svensk medborgare och på den samiska valdagen fyllt eller fyller . Under de förutsättningar som i andra stycket anges för svenska medborgare skall i röstlängden tas upp även de utlänningar som enligt aviseringsregistret enligt lagen (1995:743) om aviseringsregister har varit folkbokförda i landet i följd före valdagen och som anmäler sig till valnämnden. 3 kap. 10 § utfärdar valsedlar. På valsedel skall anges grupp, parti eller liknande sammanslutning samt minst tre kandidater för gruppen, partiet eller sammanslutningen. Kandidatnamnen skall förses med nummer och tas upp i nummerordning under varandra. Intill varje kandidatnamn skall det finnas ett markerat utrymme där väljarna kan lämna en särskild personröst genom en markering. För en registrerad grupp, ett parti eller en sammanslutning får finnas valsedlar med olika kombinationer av kandidater. 22 § Vid en offentlig förrättning, som skall påbörjas så snart det kan ske förflutit från valdagen, skall valnämnden granska och räkna de avgivna rösterna. Vid sammanräkningen prövar valnämnden valsedlarnas giltighet och meddelar de beslut som denna prövning föranleder. Härvid gäller för valnämnden i tillämpliga delar vad som enligt 18 kap. 9 och 10 §§ samt 11 § första stycket 1 och andra stycket 4 vallagen (1997:157) gäller för vid slutlig sammanräkning och mandatfördelning. Vid sammanräkningen prövar valnämnden valsedlarnas giltighet och meddelar de beslut som denna prövning föranleder. Härvid gäller för valnämnden i tillämpliga delar vad som enligt 18 kap. 9 och 10 §§ samt 11 § första stycket 1, andra och tredje styckena vallagen (1997:157) gäller för vid slutlig sammanräkning och mandatfördelning. Vidare gäller att ett namn som skrivits till på en valsedel skall anses obefintligt. Vid förrättningen skall protokoll föras. 32 § Vid mandatfördelningen mellan grupper, partier och liknande sammanslutningar skall mandaten fördelas proportionellt på grundval av valresultatet. Härvid tilldelas mandaten, ett efter annat den grupp, det parti eller motsvarande som för varje gång uppvisar det största jämförelsetalet. Jämförelsetalet beräknas genom att gruppernas, partiernas eller de liknande sammanslutningarnas röstetal delas med det tal som är ett högre än det dubbla antalet mandat som redan har tilldelats gruppen, partiet eller sammanslutningen. För varje mandat som en grupp, ett parti eller en liknande sammanslutning har fått skall en ledamot utses. När en ledamot utses skall reglerna i 18 kap. 38 39 §§ vallagen (1997:157) om val till tillämpas. För att personligt röstetal skall fastställas för en kandidat måste han dessutom ha fått lägst 25 särskilda personröster. Sedan valnämnden fördelat mandaten i skall resultatet av valet offentliggöras genom kungörelse i Post- och . skall utan dröjsmål till regeringen redovisa resultatet av valet samt utfärda bevis till valda ledamöter och ersättare. 32 a§ Om en ledamot har avgått före utgången av den tid för vilken han blivit vald, skall valnämnden på anmälan av ordförande inkalla en ny ordinarie ledamot enligt de bestämmelser i 18 kap. 62 § vallagen (1997:157) som avser ny ordinarie landstingsledamot. Om en ledamot har avgått före utgången av den tid för vilken han blivit vald, skall valnämnden på anmälan av ordförande inkalla en ny ordinarie ledamot enligt de bestämmelser i 18 kap. 61 § vallagen (1997:157) som avser ny ordinarie landstingsledamot. Om en ersättare för ledamot har inträtt som ordinarie ledamot eller avgått som ersättare av annan orsak, skall valnämnden på anmälan av ordförande utse ytterligare ersättare enligt de bestämmelser i 18 kap. 63 § vallagen (1997:157) som avser ersättare för landstingsledamot. Den förrättning som avses i första och andra styckena är avslutad när protokollet från förrättningen har lagts fram för granskning. Efter sammanräkningen skall valsedlarna åter läggas i omslag på sätt som föreskrivs i 31 §. Denna lag träder i kraft . framlägger följande förslag till lagtext 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1999:1209) om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i Härigenom föreskrivs att 4 och 10 §§ lagen (1999:1209) om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4 § Basstödet består av grundbelopp och tilläggsbelopp. Grundbelopp utgör och tilläggsbelopp . Basstödet består av grundbelopp och tilläggsbelopp. Grundbelopp utgör och tilläggsbelopp . 10 § Stödet är avsett att bekosta handläggarhjälp åt ledamöter. Stödet beräknas efter att det skall täcka kostnaden för en politisk sekreterare per två ledamöter. För en politisk sekreterare utbetalas . Stödet är avsett att bekosta handläggarhjälp åt ledamöter. Stödet beräknas efter att det skall täcka kostnaden för en politisk sekreterare per två ledamöter. För en politisk sekreterare utbetalas . Denna lag träder i kraft . 3.1 Omfattning I utgiftsområde 1 ingår politik- området Demokrati och delar av politikområdet Mediepolitik som ingår i utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Budgetförslaget för anslagen 27:1, och , 27:2 Presstöd, 27:3 Stöd till radio- och kassettidningar, 27:4 Radio och samt 27:5 och TV återfinns inom utgiftsområde 1 I utgiftsområdet ingår även del av politikområdet Samepolitik som ingår i utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar. Budgetförslaget för anslaget 45:1 återfinns inom utgiftsområde 1 . Vidare ingår i utgiftsområde 1 anslagen 90:1 Kungliga hov- och slottsstaten, 90:2 ledamöter och partier m.m, 90:3 förvaltningskostnader, 90:4 ombudsmän, justitieombudsmännen, 90:5 m.m, 90:6 Stöd till politiska partier. Utgiftsområde 1 skiljer sig i flera avseenden från övriga utgiftsområden. För bl.a. och dess ombudsmän, och hovet gäller särskilda förutsättningar. Mål- och resultatstyrning går inte att applicera på stora delar av utgiftsområdet. Detta innebär att mål som är uppföljningsbara, dvs. mätbara och avgränsade i tiden, inte kan fastställas. För flera verksamheter inom utgiftsområde 1 sätter regeringen över huvud taget inga mål. I möjligaste mån skall strukturen för politik- områden följas inom utgiftsområde 1. Det är dock viktigt att beakta att det för flera verksamheter inom utgiftsområdet inte går att definiera tydliga mål kopplade till budget och uppföljning på samma sätt som inom övriga utgiftsområden. Detta måste beaktas inför det fortsatta arbetet med att utveckla mål- och målstrukturer inom ramen för den s.k. tvåårsöversynen. Återrapporteringen till måste också anpassas till de förutsättningar som nämns här. Av ovan nämnda skäl ingår vissa av anslagen inom utgiftsområde 1 inte i något politikområde. 3.2 Utgiftsutvecklingen Tabell 3.1 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet Miljoner kronor Utfall 1999 Anslag 2000 2 Utgifts- prognos 2000 Förslag anslag 2001 Beräknat anslag 2002 Beräknat anslag 2003 Politikområde Demokrati 141 49 66 66 258 59 Politikområde Mediepolitik 674 685 679 691 693 687 Politikområde Samepolitik 12 15 16 15 15 15 Anslag som inte ingår i något politikområde 3 510 3 944 4 062 4 545 4 170 4 259 Äldre anslag1 180 Totalt för utgiftsområde 1 4 517 4 693 5 0143 5 3164 5 136 5 020 1 Avser anslaget, , F1 Samarbete och utveckling inom . 2 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. 3-4 Differens uppstår vid summering till följd av avrundning. 4.1 Politikområdets omfattning Inom politikområde Demokrati ingår: utvecklingsarbetet Tid för demokrati; betalning av statens kostnader för valsedlar, valkuvert och andra valtillbehör samt ersättningar till vissa myndigheter m.m. för biträde i samband med allmänna val; Justitiekanslerns och Datainspektionens verksamheter samt tilldelningen av () till kommuner, landsting och kommunbibliotek. Utvecklingsarbetet Tid för demokrati syftar till att utveckla medborgarnas deltagande i de politiska beslutsprocesserna och i samhällslivet samt att öka valdeltagandet. Utvecklingsarbetet består av tre huvudaktiviteter; ett nationellt rådslag om demokrati och delaktighet, stöd för demokratiutveckling samt uppmärksammandet av 80-årsjubileet av den allmänna rösträtten. Justitiekanslern har bl.a. till uppgift att utöva tillsyn över offentlig verksamhet samt bevaka statens rätt och vara regeringens juridiske rådgivare. Datainspektionen har till uppgift att verka för att människor skyddas mot att deras personliga integritet kränks genom behandling av personuppgifter och för att en god sed iakttas i kreditupplysnings- och inkassoverksamhet. Tabell 4.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet Miljoner kronor Utfall 1999 Anslag 2000 1 Utgifts- prognos 2000 Förslag anslag 2001 Beräknat anslag 2002 Beräknat anslag 2003 46:1 Allmänna val 103,5 5,0 22,6 25,0 215,0 15,0 46:2 Justitiekanslern 10,8 12,7 14,0 12,8 13,1 13,4 46:3 Datainspektionen 25,6 30,4 28,7 26,7 28,2 29,4 46:4 0,7 1,0 1,0 1,0 1,0 1,0 Totalt för politikområde Demokrati 140,6 49,1 66,3 65,5 257,9 58,8 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. 4.3 Mål Regeringen föreslår att målet för politikområdet är att folkstyrelsen skall värnas och fördjupas. 4.4 Politikens inriktning Regeringens politik inriktas på att främja medborgarnas aktiva deltagande i de politiska beslutsprocesserna och i samhällslivet. Vidare är inriktningen att stärka individens integritet och yttrandefrihet samt att verka för en rättssäker förvaltning. Valdeltagandet i de allmänna valen skall öka. Förutsättningarna för människor, särskilt personer med utländsk bakgrund, funktionshindrade, arbetslösa, barn och ungdomar, att delta i demokratin skall förbättras. Bilden av demokratin är motsägelsefull har den svenska folkstyrelsen genomgått stora förändringar. Bilden av demokratin är motsägelsefull. Deltagandet i den representativa demokratins inslag minskar; valdeltagandet minskar såväl i de allmänna valen som i valen till , medlemskapet i de politiska partierna minskar, antalet förtroendevalda minskar, politiker åtnjuter ett allt mindre förtroende osv. visar undersökningar att medborgarna har goda kunskaper om samhällsfrågor, ett stort samhällsengagemang och höga förväntningar på politiken. Folkstyrelsen skall utvecklas och stärkas Folkstyrelsen kan inte tas för given, utan måste ständigt återerövras. Förutsättningar skall skapas så att det offentliga samtalet kan ske överallt i samhället. Ett vitalt offentligt samtal är nödvändigt för den demokratiska beslutsprocessen. Valdeltagandet skall öka Valdeltagandet i svenska val har fallit under en följd av år. I det senaste riksdagsvalet nåddes rekordlåga . Ett lågt valdeltagande utgör ett hot mot en vital demokrati. En fortsatt vikande trend kan till och med innebära att legitimiteten av samhälleliga beslut ifrågasätts. Valdeltagandet i de allmänna valen 2002 skall öka. Uppgifterna att vrida den utvecklingen åt rätt håll vilar i första hand på de politiska partierna. är det av yttersta vikt att organisationen av de allmänna valen är utformad på så sätt att medborgarnas valdeltagande underlättas. Antalet förtroendevalda skall öka Enligt regeringen bör antalet förtroendevalda i kommuner och landsting återgå till den nivå som gällde , dvs. öka med en femtedel - eller 10 000 personer - . Rekryteringen måste underlättas och förtida avhopp motverkas. En viktig uppgift är bl.a. att förbättra de förtroendevaldas arbetsförhållanden. Vid en ökning av antalet förtroendevalda måste särskilt beaktas behovet av att det politiska livet i största möjliga utsträckning skall spegla sammansättningen av befolkningen som helhet. Jämställdhetsperspektivet skall särskilt beaktas i de åtgärder som genomförs. Det är också av yttersta vikt att personer med utländsk bakgrund, funktionshindrade, arbetslösa och ungdomar ges bättre förutsättningar att åta sig och genomföra politiska förtroendeuppdrag. Demokratiskt deltagande i alla former skall främjas Nya vägar för att utveckla och stärka folkstyrelsen måste sökas och nya instrument måste prövas. Exempelvis har den nya informationstekniken en stor potential även inom detta område. Regeringen kommer att genomföra satsningar för att underlätta användandet av IT i den demokratiska processen. Det demokratiska deltagandet utanför de representativa organen är väsentligt för en fungerande demokrati. Det finns ett stort samhällsintresse bland medborgarna. Många kommuner arbetar med nya metoder för att få med olika grupper i den politiska processen, det handlar om medborgarpaneler, s.k. hearings av olika slag, ungdomsråd osv. Det är väsentligt att dessa aktiviteter i kommunerna uppmuntras. Det är av yttersta vikt att alla ges goda möjligheter att delta i den kommunala demokratin. Demokratiarbetet spelar en betydelsefull roll även på den internationella nivån. Till exempel är öppenhetsfrågan inom EU central för den demokratiska legitimiteten. Att mänskliga rättigheter respekteras är en grund för demokratin. Arbetet med att uppmärksamma de mänskliga rättigheterna kommer därför att intensifieras. Stärka individens yttrandefrihet och integritet samt verka för en rättssäker förvaltning Yttrandefriheten är en central del av demokratin. Medborgarnas frihet att föra fram sina åsikter måste värnas. Den enskildes integritet får inte kränkas. I och med den snabba IT-utvecklingen accentueras integritetsfrågorna. Här har t.ex. Datainspektionen en viktig roll i sitt arbete med att tillse att bl.a. personuppgiftslagen (PUL) efterlevs. En rättssäker förvaltning är en förutsättning för en modern demokrati. Justitiekanslern har här en central uppgift i att värna rättssäkerheten och förbättra effektiviteten på den offentliga förvaltningens område. 4.5 Insatser 4.5.1 Statliga insatser inom politikområdet Deltagandet i de politiska beslutsprocesserna och i samhällslivet uppmuntras aktivt Regeringen har initierat ett långsiktigt utvecklingsarbete för folkstyrelsen- Tid för demokrati. Utvecklingsarbetet, som har beslutat om medel för i den ekonomiska vårpropositionen för (prop. 1999/2000:100, bet. 1999/2000:FiU27, rskr. 1999/2000:262), har inletts och kommer att pågå t.o.m. . Avsikten med utvecklingsarbetet är att utveckla medborgarnas aktiva deltagande i de politiska beslutsprocesserna och i samhällslivet. Vidare är avsikten att valdeltagandet skall öka. Utvecklingsarbetet består av tre huvudaktiviteter; ett nationellt rådslag om demokrati och delaktighet, stöd för demokratiutveckling samt uppmärksammandet av 80-årsjubileet av den allmänna rösträtten. Det nationella rådslaget kommer att pågå och är kopplat till remissarbetet med slutbetänkande. Stöd för demokratiutveckling kommer att pågå 2002. Stödet som regleras i en särskild förordning om statliga projektbidrag för utvecklingsarbete för den svenska folkstyrelsen (2000:648) skall i första hand inriktas mot utvecklingen av den lokala demokratin, utsatta grupper i storstädernas förorter samt skola och demokrati. och 2002 kommer regeringen även på olika sätt uppmärksamma 80-årsjubileet av den allmänna rösträtten. De ovan nämnda aktiviteterna skall ha ambitionen att nå sådana grupper som normalt inte brukar nås av dessa typer av aktiviteter. Det kan gälla t.ex. ungdomar, personer med annan etnisk bakgrund, arbetslösa och funktionshindrade. En särskild demokratidelegation har inrättats för att leda utvecklingsarbetet. Inom området IT och demokrati har regeringen initierat ett arbete för att utveckla metoder där mötesgrupper kan utbyta åsikter med IT-stöd. Den kommunala demokratin stärks och fördjupas För att öka medborgarnas möjligheter till insyn och deltagande i den kommunala demokratin samt stärka den kommunala representativa demokratins funktionssätt och former har regeringen tillsatt den s.k. (Ju2000:03, dir. 1999:98). Kommittén har bl.a. i uppgift att föreslå åtgärder för att underlätta deltagandet för personer med utländsk bakgrund, funktionshindrade, barn och ungdomar. De åtgärder som föreslås skall analyseras ur ett könsperspektiv. För att underlätta för staten, kommuner och landsting samt forskare att kunna följa upp samt utvärdera t.ex. organisationsförändringars effekter på demokrati och rättssäkerhet har regeringen givit Statskontoret i uppdrag att utveckla ett system för kontinuerlig uppföljning av kommunernas förändringsarbete. Vissa författningsfrågor utreds Regeringen tillsatte en parlamentarisk kommitté, Författningsutredning, med uppdrag att se över vissa frågor som rör regeringsformen (Ju1999:13, dir. 1999:71, dir. 2000:21). Kommittén har bl.a. i uppdrag att utreda vissa valfrågor med anknytning till det konstitutionella systemet och den parlamentariska ordningen. Det gäller t.ex. frågorna om skilda valdagar och vårval. Utredningen skall redovisa delar av sitt uppdrag , valfrågorna skall dock redovisas . Valsystemet ges en teknisk och administrativ utformning som främjar valdeltagandet Regeringen tillkallade en särskild utredare med uppgift att göra en teknisk och administrativ översyn av delar av valsystemet (Ju2000:02, dir. 2000:10). I uppdraget ingick att överväga var den centrala valmyndigheten skall vara placerad. Utredaren har i denna del föreslagit att det bildas en ny myndighet. Regeringen bereder ärendet och avser att skyndsamt återkomma till med överväganden i denna fråga. I övrigt har utredaren bl.a. i uppdrag att göra en inventering av de möjligheter och problem som kan finnas med röstning via Internet samt att överväga vilka lösningar som finns för att kompensera en förmodad nedläggning av postkontor runt om i landet. Utredningens uppdrag skall vara avslutat . Tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrund- lagen utreds En parlamentarisk kommitté (Ju1999:01, dir. 1999:08) tillsattes med uppdrag att se över tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen.