prop · GP031d5 · 2001-09-20 00:00:00 — Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Inklusive slutjustering med anledning av de statliga avtalsförsäkringarna. En närmare beskrivning av detta finns i finansplan m.m., avsnitt 9.2. 1Inklusive tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 3 579 392 tkr prisnivå. 3Motsvarar 3 579 392 tkr prisnivå. Domstolsväsendets anslag uppgick till . Förbrukningen understeg således anvisade medel med . Vid utgången av uppgick anslagssparandet till . Anslagssparandet beror till största del på att vissa reformprojekt har senarelagts. har en utgiftsbegränsning lagts på domstolsväsendets anslag. Detta betyder att vissa satsningar måste senareläggas och att ett överskott på ca beräknas finnas på anslaget vid utgången av året. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.24 Avgiftsbelagd verksamhet (Som inte får disponeras) Under innevarande år kommer domstolsväsendet enligt prognos att leverera in avgiftsinkomster motsvarande . Avgifterna består av ansökningsavgifter () och kungörandeavgifter () och expeditionsavgifter (). Budgeten är lägre än beroende på att sjöfartsregistret och företagsinteckningarna har överförts till respektive . I budgetpropositionen tillfördes domstolsväsendet en ramhöjning på . Domstolsväsendets utgifter beräknas uppgå till . Beroende på utgiftsbegränsningen beräknas ett anslagssparande på ca att redovisas på anslaget . fördes bouppteckningsverksamheten över till skatteförvaltningen. För att påbörja och driva verksamheten överfördes i enlighet med gjorda beräkningar till skatteförvaltningen i budgetpropositionen . och har haft regeringens uppdrag att beräkna och återkomma med uppgift om den totala kostnaden för reformen på kort och på . Kostnaden för skatteförvaltningen att driva verksamheten beräknas till ca på årsbasis. Med anledning av de nya beräkningarna skall ytterligare föras över från domstolsväsendet till skatteförvaltningen. trädde i kraft och miljödomstolarna inrättades. I enlighet med regeringens uppdrag har utvärderat miljödomstolarnas påverkan på domstolsväsendets kostnader. Till följd av utvärderingen överförs nu engångsvis från utgiftsområde 18, anslag 34:1 Stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet. Vissa ändringar i socialtjänstlagen (1980:620), bl.a. av överklagandereglerna vid beslut om ekonomiskt bistånd, kommer troligen att innebära en ökad måltillströmning till de allmänna förvaltningsdomstolarna. Frågan om formerna för finansiering av den väntade merkostnaden för domstolsväsendet bereds inom . Ändrade regler avseende inköp av bränsle och alkohol utan punktskatt kan antas medföra en tillfällig ökning av antalet mål i de allmänna förvaltningsdomstolarna. För den därmed väntade kostnadsökningen överförs nu engångsvis från utgiftsområde 3, anslaget 3:1 . Förslagen i propositionen Stöd till brottsoffer (prop. 2000/01:79) kommer leda till vissa ökade kostnader för domstolsväsendet. För de ökade kostnaderna överförs från anslaget 4:11 Ersättning för skador på grund av brott. För domstolsväsendets arkivkostnader överförs till utgiftsområde 17, anslaget 28:22 och landsarkiven. För att finansiera ökningen av det under utgiftsområde 1 uppförda anslaget 46:2 Justitiekanslern minskas domstolsväsendets anslag med . Höjningen av anslaget 4:13 Kostnader för vissa skaderegleringar på föreslås finansieras genom en sänkning av domstolsväsendets anslag med motsvarande belopp. För att finansiera den engångsvisa ökningen av anslaget 4:9 minskas domstolsväsendets anslag med . Som kompensation för beräknade utgiftsökningar för löner, lokaler med mera räknas anslaget upp med . Anslaget har justerats upp med med anledning av den slutjustering av anslag som före- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 slås i denna proposition för övergången till försäkringsmässigt beräknade för förmåner som de statligt anställda har enligt kollektivavtal (statliga avtalsförsäkringar). Övergången skall vara kostnadsneutral för myndigheterna. Anslagen justeras i förhållande till de slutliga premierna . Sammantaget föreslår regeringen att anslaget för fastställs till 3 . beräknas anslaget uppgå till 3 respektive 3 . Tabell 4.25 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen . 2Inklusive slutjustering med anledning av de statliga avtalsförsäkringarna. En närmare beskrivning av detta finns i finansplan m.m., avsnitt 9.2. Förslag till lag om fortsatt giltighet av lagen (1999:613) om försöksverksamhet med videokonferens i rättegång Regeringens förslag: Regeringen föreslår att lagen om försöksverksamhet med videokonferens i rättegång förlängs att gälla till och med . Skälen för regeringens förslag: pågår försöksverksamheten med videokonferens i rättegång. Denna pågår till utgången av 2001. Som framgår av avsnitt 4.5.1. har vid utvärderingen av den verksamhet som ägt rum gjort bedömningen att verksamheten skall permanentas. rättegångsutredning har i uppdrag att lägga fram de regler som behövs för att verksamheten skall kunna permanentas. Eftersom denna utredning inte skall redovisa sitt uppdrag förrän vid detta års utgång och det vore olämpligt att avbryta pågående verksamhet bör försöksverksamheten förlängas. , som är ansvarigt för 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 genomförandet av försöksverksamheten, delar denna bedömning. Lagstiftningsärendet faller inom lagrådets granskningsområde. Lagrådets hörande har bedömts vara överflödig p.g.a. frågans beskaffenhet. Förslag till lag om ändring i lagen (1927:85) om dödande av förkommen handling Inskrivningsmyndigheterna är koncentrerade till sju tingsrätter. har haft regeringens uppdrag att vidta de tekniska, organisatoriska och personella åtgärder som varit nödvändiga för att reformen skall vara genomförd . I uppdraget har legat att fortlöpande skall redovisa frågor som förutsätter författningsändringar eller andra beslut av regeringen. föreslår i en promemoria att reglerna om forum för dödande av pantbrev och inteckning i fast egendom enligt lagen (1927:85) om dödande av förkommen handling blir den rätt där den inskrivningsmyndighet finns inom vars verksamhetsområde fastigheten är belägen. Lagändringen föreslås träda i kraft . För ärenden som anhängiggjorts före ikraftträdandet förslås äldre bestämmelser tillämpas. Promemorian har remissbehandlats. Regeringens förslag: Lagen ändras så att forum för dödande av pantbrev och inteckning i fastighet eller tomträtt blir den rätt där den inskrivningsmyndighet finns inom vars verksamhetsområde fastigheten är belägen. Remissinstanserna: Remissinstanserna tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot det. Skälen för regeringens förslag: gäller att ansökan om dödande av pantbrev och om att en inteckning i fastighet eller tomträtt får dödas utan handlingens företeende enligt lagen (1927:85) om dödande av förkommen handling görs hos den rätt under vilken fastigheten lyder. Ett sådant ärende handläggs inte som ett inskrivningsärende enligt 27 kap. jordabalken utan som ett domstolsärende. Handläggningen förutsätter emellertid att vissa uppgifter inhämtats från inskrivningsmyndigheten. Vidare skall inskrivningsmyndigheten underrättas såväl om att en sådan ansökan har kommit in som att ärendet slutligen har prövats för att vissa registreringsåtgärder skall kunna vidtas. kommer det på inskrivningsmyndigheten bl.a. att efter ansökan utfärda ett nytt pantbrev. Mot bakgrund härav används ofta personal vid inskrivningsmyndigheterna för handläggningen av sådana ärenden. Dessa ärenden har således en stark anknytning till verksamheten vid inskrivningsmyndigheterna. Samordningen av de olika delarna av förfarandet skulle också underlättas om handläggningen enligt lagen om dödande av förekommen handling och enligt jordabalken kunde ske vid samma tingsrätt. Det är därför mest ändamålsenligt om dessa ärenden handläggs av de tingsrätter där det finns en inskrivningsmyndighet. Forumreglerna bör därför ändras så att dödande av pantbrev och beslut om att inteckning i fastighet eller tomträtt får dödas utan inteckningshandlingens företeende skall handläggas hos den rätt där den inskrivningsmyndighet finns inom vars verksamhetsområde fastigheten är belägen. De nya forumreglerna föreslås träda ikraft . Mycket talar för att också de ärenden som anhängiggjorts före ikraftträdandet men som ännu inte har avslutats flyttas över till respektive tingsrätt. Ett överlämnade kan emellertid medföra praktiska problem, bl.a. i ärenden där kungörandet av en offentlig stämning gjorts före ikraftträdandet, som inte övervägs av fördelarna med en sådan överflyttning. Ärenden som anhängiggjorts före ikraftträdandet föreslås därför handläggas klart vid den domstol där de anhängiggjorts. sker inskrivning enligt jordabalken i fastighetsregistrets inskrivningsdel. Mot den bakgrunden bör lagen kompletteras med en hänvisning till fastighetsregistrets inskrivningsdel. Ändringarna berör endast ett fåtal paragrafer. Mot den bakgrunden görs nu inte någon språklig genomarbetning av lagtexten. Däremot har uttryck som må, äro och å bytts ut. Lagförslaget, som i allt väsentligt innebär att forumreglerna för dödande av pantbrev m.m. anpassas till organisationen för inskrivningsmyndigheterna, har bedömts vara av sådan beskaffenhet att det inte kräver Lagrådets granskning. Paragrafen ändras så att forum för dödande av pantbrev i fastighet eller tomträtt blir den rätt där den inskrivningsmyndighet finns inom vars verksamhetsområde fastigheten är belägen. Paragrafen kompletteras med en hänvisning till fastighetsregistrets inskrivningsdel. Paragrafen ändras så att forum för förordnande av dödande av inteckning i fastighet eller tomträtt utan inteckningshandlingens företeende blir den rätt där den inskrivningsmyndighet finns inom vars verksamhetsområde fastigheten är belägen. Vidare kompletteras paragrafen med en hänvisning till fastighetsregistrets inskrivningsdel. 1Varav 3 000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2001 inklusive en minskning med 4 190 tkr på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 4 122 603 tkr prisnivå. 3Motsvarar 4 122 603 tkr prisnivå. förbrukade kriminalvården mer än vad som anslagits för verksamheten. Detta har lett till att utnyttjandet av anslagskrediten ökat ytterligare. Vid budgetårets slut hade anslagskrediten utnyttjats med . tillfördes kriminalvården ett större tillskott i form av i ramtillskott och engångsvis . En stor del av detta tillskott används för att återbetala en högt utnyttjad anslagskredit. Detta leder till att kriminalvården under innevarande budgetår kommer att förbruka mindre än anvisade anslag. Enligt gällande prognos kommer kriminalvården trots detta att behöva utnyttja anslagskrediten . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Budget för avgiftsbelagd verksamhet Kriminalvården disponerar inkomster från arbetsdriften inom kriminalvården. För arbetsdriften gäller inte kravet på full kostnadstäckning. Det ekonomiska målet är satt till att intäkterna skall motsvara av kostnaderna för arbetsdriften. Av 5 § lagen (1994:451) om försöksverksamhet med intensivövervakning med elektronisk kontroll framgår att dömda som deltar i försöksverksamheten skall betala en avgift. Avgiften uppgår till per dag, dock högst . Avgiften skall betalas i förskott till för att därefter kvartalsvis tillföras brottsofferfonden. Tabell 4.27 Avgiftsbelagd verksamhet Ej disponibla/intensiv- var kriminalvårdens anslagsförbrukning lägre än anvisade medel, vilket innebar att kriminalvården byggde upp ett stort anslagssparande. Orsaken var i första hand att beläggningen vid anstalter och häkten minskade. I det korta perspektivet blev kriminalvårdens häktes- och anstaltsorganisation överdimensionerad. Beläggningen minskade främst på grund av verkställighetsreformen intensivövervakning med elektronisk kontroll men också på grund av att antalet fängelsedomar minskade. Mot denna bakgrund minskades kriminalvårdens anslagsram i enlighet med budgetpropositionerna för åren 1997 respektive 1998 med fördelat . Av dessa neddragningar har 423 miljoner varit rampåverkande. Vid utgången av hade det tidigare anslagssparandet förbrukats i sin helhet och kriminalvården har i stället utnyttjat sin anslagskredit. Den ekonomiska situationen var ansträngd. Genom de tillskott som tillförts kriminalvården har budgetläget förbättrats och 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 utnyttjandet av anslagskrediten kommer att kunna minskas under innevarande år. Regeringen föreslog i budgetpropositionen för att ett antal områden inom kriminalvården skulle prioriteras och ställde sig bakom detta. De områden som då prioriterades överensstämmer väl med de områden regeringen vill lyfta fram i denna budgetproposition och som beskrivs under avsnittet 4.4 Politikens inriktning. bedömer att ytterligare volymökningar är att vänta och att man därför kommer att behöva utöka antalet anstalts- och häktesplatser. Regeringen instämmer i denna bedömning. Ett viktigt område där kriminalvården behöver intensifiera utvecklingen är kompetensförsörjningen. Detta gäller inte minst kompetensutvecklingen för personal med klientnära arbete. De tillskott som tillförts kriminalvården har givit verksamheten förutsättningar att i ett kortare perspektiv upprätthålla en hög kvalitativ nivå inom frivård, häkte och anstalt, att möta ett visst ökat platsbehov och att fullfölja arbetet med de prioriteringar statsmakterna tidigare fastslagit för kriminalvården samt för att ge förbättrade möjligheter till kompetensutveckling. Kostnader beroende på redan inträffade och förväntade volymökningar, förväntad klientsammansättning och andra därmed sammanhängande faktorer kan dock visa sig bli betydande i det längre perspektivet. Vid beräkningen av anslaget har vissa tekniska justeringar gjorts av anslaget som motsvaras av ändrade utgifter. Som kompensation för beräknade utgiftsökningar för löner, lokaler m.m. räknas anslaget upp med . Anslaget har justerats ned med med anledning av den slutjustering av anslag som föreslås i denna proposition för övergången till försäkringsmässigt beräknade för förmåner som de statligt anställda har enligt kollektivavtal (statliga avtalsförsäkringar). Övergången skall vara kostnadsneutral för myndigheterna. Anslagen justeras i förhållande till de slutliga premierna . Slutligen sänks anslaget med för att delfinansiera arkivhållningen. Mot bakgrund av detta föreslår regeringen att kriminalvårdens anslag fastställs till . beräknas anslaget till respektive . Tabell 4.28 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen . 2Inklusive slutjustering med anledning av de statliga avtalsförsäkringarna. En närmare beskrivning av detta finns i finansplan m.m., avsnitt 9.2. 1Varav 1 580 tkr på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 43 817 tkr prisnivå 3Motsvarar 43 817 tkr prisnivå () är ett stabsorgan under regeringen och ett expertorgan inom rättsväsendet. Brottsförebyggande rådets övergripande mål är att främja brottsförebyggande arbete genom utvärdering, kunskapsutveckling, informationsspridning och utbildningsinsatser inom det kriminalpolitiska området och därigenom bidra till att minska brottsligheten och öka tryggheten. Viktiga inslag i verksamheten är att ta fram underlag till regeringen och rättsväsendets myndigheter för åtgärder och prioriteringar i det kriminalpolitiska arbetet, utvärdering av vidtagna åtgärder och stöd till lokalt brottsförebyggande arbete. Två rådgivande organ är knutna till myndigheten dels en referensgrupp för rättsväsendet, dels en vetenskaplig nämnd med representanter från olika ämnesområden. Det genomsnittliga antalet anställda var 59, jämfört med 58 föregående budgetår. På chefsnivån är könsfördelningen jämn. Bland antalet anställda med kärnkompetens är könsfördelningen också jämn. Bland anställda med stödkompetens är kvinnor kraftigt överrepresenterade. har begränsad intern rörlighet. Det beror bl.a. på att tjänsterna till stor del är utrednings- och forskningstjänster som kräver specialistkompetens. Målen för kompetensförsörjningen har inte kunnat nås fullt ut . Svårigheter med att rekrytera och behålla kompetent IT-personal betonas. rekryterar främst kvalificerade forskare och erfarenheterna är att det är förhållandevis svårt att få personer med invandrarbakgrund som söker dessa tjänster. Brottsförebyggande rådets verksamhet kan delas in i verksamhetsområdena stöd till lokalt brottsförebyggande arbete, forsknings- och utvecklingsverksamhet, informations- och förlagsverksamhet samt officiell statistik för rättsväsendet. skall på olika sätt stimulera lokalt brottsförebyggande arbete. I årsredovisningen för konstaterar att verksamhetsmålet att inrätta s.k. lokala brottsförebyggande råd eller motsvarande organisationer i två tredjedelar av landets kommuner har uppfyllts. Arbetet med att stimulera lokalt brottsförebyggande arbete har skett dels genom att myndighetens personal deltagit vid ett stort antal konferenser, seminarier och utbildningsdagar på såväl lokal som regional nivå, dels beviljat ekonomiskt stöd till brottsförebyggande projekt och till kommuner för att inrätta ett lokalt råd eller annan samarbetsorganisation. har beslut fattats om utdelning av i ekonomiskt stöd till lokalt brottsförebyggande arbete, varav utbetalats . Totalt har 97 projekt erhållit ekonomiskt stöd. Utöver startbidrag prioriterades ansökningar 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 som avsåg verksamheter inom skolans område, bostadsområden, kvinnofrid och föräldrautbildning. Av de beslutade medlen har avsett stöd till brottsförebyggande åtgärder i storstäder. Under anslaget 4:15 Bidrag till brottsförebyggande arbete redogörs mer utförligt för det ekonomiska stödet till brottsförebyggande arbete och vissa förändringar i detta. Erfarenheterna från lokalt brottsförebyggande arbete har sammanställts i en serie om sex idé- och tipsböcker. En del av det ekonomiska stödet till brottsförebyggande arbete används för att säkerställa att den kunskap som erhålls i projekten värderas objektivt och kommer andra till del. Detta görs genom att externa forskare anlitas för dokumentation, uppföljning och utvärdering av de av finansierade projekten. Det är också viktigt att det inom myndigheten bedrivs forsknings- och utvecklingsprojekt som syftar till att utveckla metoderna i det brottsförebyggande arbetet. I fem kommuner har gjort särskilda satsningar för att utveckla det brottsförebyggande arbetet. Syftet var att skapa förebilder eller i alla fall goda exempel. Insatserna i de fem kommunerna har i stor utsträckning bestått av kartläggning och problemanalys i syfte att stimulera ett problemorienterat brottsförebyggande arbete. Satsningarna har publicerats i fyra rapporter som har lagts ut på . Regeringen anser det viktigt att arbetar vidare med att ta fram modeller och lyfta fram exempel som kan tjäna som förebild för det brottsförebyggande arbetet. har drivit sammanlagt 40 projekt av forsknings- och utvecklingskaraktär. Åtta projekt har rört utvärderingar och uppföljningar av reformer eller åtgärder inom rättsväsendet bl.a. kriminalisering av bruk av narkotika, närpolisverksamheten, frigivningsförberedelser inom kriminalvården och medling. Tolv projekt har rört statistik och brottsutvecklingen, bl.a. IT-relaterad brottslighet och brottslighet bland niondeklassare. Sju projekt har rört brottsförebyggande arbete bl.a. i skolan och i storstädernas ytterområden. Övriga projekt har bl.a. gällt våldsbrott, brott med rasistiska inslag, brottsoffer, våld mot kvinnor, organiserad brottslighet och återfall i brott. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 De projekt som driver resulterar i rapporter, promemorior och andra skrifter som huvudsakligen sprids genom försäljning, men också kostnadsfritt till en grupp av nyckelpersoner och myndigheter. publicerades 28 rapporter varav 7 endast digitalt. Försäljningen av tryckta rapporter och antalet fasta prenumeranter ökade respektive jämfört med föregående år. Alla rapporter finns tillgängliga på Brottsförebyggande rådets webbplats. En utvärdering har visat att rapporterna varit till nytta i det dagliga arbetet och att innehållet bedöms som bra och lättillgängligt. Brottsförebyggande rådets tidskrift har spritts i närmare 50 000 exemplar. som tidskriften publiceras läggs den ut på webbplatsen. var 19 400 besökare inne på någon av Apropås sidor. Det är en ökning jämfört med . I en läsarundersökning fick tidskriften enligt genomgående högt betyg. Det framkom att den ofta cirkulerar på arbetsplatserna. har på försök träffat en överenskommelse med polismyndigheten i om att tidningen skickas hem till alla anställda inom , till ett självkostnadspris för polismyndigheten. En utvärdering av försöket har visat att av poliserna, främst närpoliser, ville fortsätta få tidningen hem. uppgav att de haft direkt nytta av den i sitt arbete. Försöket har utvidgats till andra polismyndigheter. I nyhetsbrevet , som utkommer med en upplaga på 2 000 per nummer, förmedlas information av betydelse för lokala brottsförebyggande aktörer. Upplagan har minskat med 700 i förhållande till föregående år till följd av att den i större utsträckning riktas till identifierade personer inom den målgrupp man vill nå ut till. arrangerar även konferenser och seminarier samt medverkar i sådana som arrangeras av andra. har också utvecklat och ökat sina ansträngningar för att via medierna sprida kunskap om brott och brottsförebyggande arbetet till målgrupperna. Detta sker bl.a. genom ett mera strukturerat pressarbete med fler pressmeddelanden. Publiciteten i medierna har också ökat. Antalet artiklar och inslag som refererar till Officiell statistik för rättsväsendet skall sörja för att den officiella rättsstatistiken är av god kvalitet, tillförlitlig, relevant och lättillgänglig. Den officiella rättsstatistikens består av uppgifter om bl.a. antalet anmälda brott, uppklarade brott, personer misstänkta och lagförda för brott. arbetar kontinuerligt för att förbättra den officiella rättsstatistikens kvalitet. har det förekommit allvarliga störningar i produktionen av statistik vilket har medfört förseningar i rättsstatistiken. har fram enbart kunnat publicera statistik över anmälda brott samt (statistik över misstänkta personer, uppklarade brott samt lagföringsstatistik har ej kunnat färdigställas). har arbetet med att anpassa produktionssystemet till förändringar i rättsväsendets informationssystem vilket påverkat leveranserna av de uppgifter som ligger till grund för statistiken över anmälda och uppklarade brott samt misstänkta personer. Förändringarna har både påverkat vilka uppgifter som levereras och hur dessa uppgifter levereras, vilket kan komma att leda till vissa förbättringar av statistikens tillförlitlighet. För att arbetet skall vara framgångsrikt är beroende av att de underlag som kommer in är tillförlitliga och levereras . Omfattande kontroller har genomförts av både av det inmaterial som utgör grunden för statistiken och den färdiga statistiken. har som ett led i arbetet med statistikens kvalitet även arbetat med att dokumentera och effektivisera arbetsrutinerna i produktionsprocessen. arbetar med att anpassa statistikens innehåll efter användarnas behov och önskemål. har nya brottskoder införts efter önskemål från olika statistikanvändare. De nya brottskoderna kommer bl.a. att möjliggöra en redovisning av brottsoffrets kön för mord och dråp. Internationella jämförelser av kriminalstatistiken är ett område som särskilt studeras. Bl.a. har initierat ett samarbete med de nordiska länderna för att förbättra jämförelserna av kriminalstatistiken i de nordiska länderna. En stor informationsmängd finns numera i den databas som byggts upp för framställning av kriminalstatistik men endast en mindre del utnyttjas vid redovisningen.