prop · GP031d18 · 2001-09-20 00:00:00 — Därefter följde (per invånare), (per invånare), (per invånare), samt (per invånare). Det lägsta beloppet noterades för (per invånare). hade det näst lägsta beloppet, per invånare, vilket är en minskning jämfört med året innan. Det regionala utfallet för de olika konstområdena visar för bidrag inom musik-, teater- och dansområdet vissa smärre variationer jämfört med föregående år. Vad gäller utbetalningar från () , sammanlagt nära , kan konstateras att de största beloppen gått till (ca ) och (ca ) Därefter följer , och . De höga siffrorna för beror på ökade kostnader i samband med omfattande arkeologiska utgrävningar samt betydelsen av det kyrkohistoriska arvet och för bl.a. på en särskild satsning på masungnar. Omräknat till kronor per invånare fick mest medel (per invånare), vilket förklaras av att länet får ett särskilt bidrag för vård av kyrkor och att det i länet finns ett stort antal medeltida byggnader. Även får ett relativt högt belopp (per invånare), vilket förklaras av en särskild satsning på same- och fäbodkultur samt anslagssparande. fördelar stöd till regionala resurscentrum i 17 län. För stöd krävs en regional motprestation motsvarande minst det belopp som söks hos . Motprestationen från landsting och vissa kommuner uppgick sammanlagt till mer än . Un- der 2000 fick 73 kommuner i 19 län stöd för skolbioverksamhet, vilket är en ökning jämfört med . 77 biografer i 17 län fick medel för teknisk upprustning, vilket även det är en ökning. av antalet stipendier och bidrag som fördelade gick till mottagare i , och sammanlagt till , och län tillsammans. Regeringens bedömning är att de regionalt fördelningsbara verksamheterna inom kategori tre har en relativt god spridning, särskilt vad gäller myndigheternas bidragsgivning och att den regionala spridningen förstärkts. En jämförelse mellan länen vad avser andel av rikets folkmängd och andel av regionala bidrag visar att det för endast tre län finns en avvikelse som är större än . Detta gäller , vars andel av folkmängden är betydligt större än andelen av bidragen från , och , och där andel av folkmängden är mindre än bidragsandelen. bidragsgivning är dock starkt koncentrerad till storstadslänen, vilket kan förklaras av att konstnärsgruppen också till stor del återfinns i storstäderna. Även och Rikskonserter redovisar liksom föregående år en relativt stor verksamhet i . Den fjärde kategorin avser bidrag från andra statliga sektorer och från EU samt övrig internationell verksamhet, t.ex. bidrag för gästspel utomlands eller andra projekt i syfte att främja det internationella kulturutbytet. För de senare bidragen är det inte möjligt eller relevant att göra en regional utfallsanalys. Flera stöd från andra statliga sektorer är inte möjliga att fördela länsvis. stöd till icke statliga kulturlokaler och till allmänna samlingslokaler går till ett fåtal projekt varför det krävs att analysen omfattar för att det skall vara möjligt att bedöma det regionala utfallet av stödet. Stiftelsen inledde sin verksamhet 1995 i syfte att under minst en tioårsperiod stödja långsiktiga och nyskapande kulturprojekt och att stimulera det regionala kulturlivet. fördelades nära till 150 projekt. Nästan hälften av bidragsmottagarna är lokaliserade till och de fick av det fördelade beloppet. En stor del av mottagarna fick dock stöd till projekt som gäller flera län eller hela landet och om dessa bidrag räknas bort blir andel drygt en fjärdedel av antalet bidrag och av det fördelade beloppet. är bättre lämpade för en regional redovisning. , , och har regeringens uppdrag att redovisa sådana projekt. omfattar både EU-stödet och den nationella medfinansieringen fördelad på offentliga och privata medel. För perioden 19951999 redovisades närmare 2 000 kulturanknutna projekt som fick EU-stöd med och i offentlig medfinansiering. En ny programperiod omfattande tidsperioden 20002006 har inletts. koncentreras strukturfonderna till tre målområden och fyra gemenskapsinitiativ. har beslut fattats endast om Mål 1 vilket omfattar , , , , , och , se redovisning i tabell nedan. gick i EU-stöd till 43 projekt i de sju länen. Den offentliga medfinansieringen var och den privata . låg i topp med 16 projekt som hade en budget på sammanlagt mer än . , , och påpekar i sin rapport att inte lämpar sig för jämförelser . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 4.5 Regionalt utfall för Stiftelsen och 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Regeringen gör bedömningen vad gäller den fjärde kategorin att det ännu är för tidigt att analysera och dra slutsatser av det redovisade materialet. Regeringens bedömning av det regionala utfallet av statens insatser för kultur 2000 är att de flesta nationellt inriktade verksamheter inom kategorierna 1 och 2 visserligen geografiskt är belägna i men att den verksamhet som bedrivs kommer hela landet till godo. Regeringen konstaterar också att antalet föreställningar utanför har ökat för både Operan och . De regionalt inriktade verksamheterna inom kategori 3 har en relativt god spridning, särskilt vad gäller myndigheternas bidragsgivning. bidragsgivning är dock starkt koncentrerad till , vilket kan förklaras av konstnärsgruppen också till stor del återfinns i storstäderna. Även och Svenska rikskonserter redovisar liksom föregående år en relativt stor verksamhet i . Därvid skall dock uppmärksammas att statistiken för även omfattar de särskilda versamheterna och konsertsalen 11. Regeringens slutsats är att en god regional spridning fortsatt är en viktig del av målen för en nationell kulturpolitik och därmed en viktig utgångspunkt för den långsiktiga kulturpolitiken, som lades fast genom riksdagsbeslut. Även om utvecklingen talar för en bättre regional spridning av resurser och aktiviteter bör insatser fortlöpande göras för att ytterligare sprida de statliga kultursatsningarna i landet. Regeringen vidtar löpande åtgärder för att förbättra den regionala spridningen och kommer även i fortsättningen att i regleringsbreven ange som mål för och Rikskonserter att deras utbud skall ha en bred spridning över landet. För Operan och har regeringen satt som mål att de om möjligt skall ge fler människor utanför tillfälle att se föreställningarna, i genom gästspel eller genom spridning i radio och television. Årets regionala analys föranleder inte några förändringar i principerna för fördelningen av stödet till regional och lokal kultur. Staten har under medverkat till att bygga upp en regional infrastruktur inom kulturområdet. I denna budgetproposition redovisas fortsatta satsningar som bidrar till en bättre regional spridning. Redovisning av vissa kulturinstitutioners hyreskostnader beslöt att begära en redovisning i kommande budgetpropositioner av hur stor andel av föregående års bidrag till olika institutioner som använts till att betala hyreskostnader (bet. 1998/99:KrU6, rskr. 1998/99:188). anförde i betänkandet att det är viktigt att bidragen till verksamheten vid olika kulturinstitutioner kan jämföras med varandra och att det kan utläsas hur stor del av bidragen som är avsatta till den faktiska verksamheten vid institutionerna respektive till hyreskostnader. Av tabellen nedan framgår hyreskostnader m.m. för ett antal kulturinstitutioner . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 4.6 Hyreskostnader m.m. för vissa kulturinstitutioner uppvärmning och el, andel av -0,7 -0,3 -0,3 -0,2 -0,9 -2,0 -0,3 -0,5 -3,9 -0,3 -2,1 -8,9 -1,5 -1,0 -5,4 -5,8 -0,6 1Från och med äger . 2Hyreskostnaderna för är en uppskattning då hyrorna ännu inte är fastställda. Statens musiksamlingar har för av () fått en revisionsberättelse med invändning. Anledningen är att en otillräcklig finansiell kontroll har lett till att ramanslaget disponerats utöver tilldelade medel och beviljad anslagskredit. Under förutsättning att erforderlig förbättring av ekonomiadministrationen sker avser regeringen inte att vidta ytterligare åtgärder med anledning av invändningen i revisionsberättelsen. 4.8Forum för Levande historia Ärendet och dess beredning: Genom beslut bemyndigade regeringen chefen för att tillkalla en kommitté med uppgift att utreda etablerandet av ett Forum för Levande historia (Ku 1999:09, dir. 1999:75). Kommittén överlämnade sin slutrapport för Levande historia (SOU 2001:5). Rapporten har remissbehandlats. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i Kulturdeparte- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 mentet (dnr Ku2001/341/Ka). Genom beslut bemyndigade regeringen chefen för att tillkalla en kommitté med uppgift att leda och bedriva den utåtriktade verksamhet som bedrivits inom ramen för projektet och av för Levande historia (dir. 2001:6). Regeringens förslag: En ny myndighet inrättas i för frågor som rör demokrati, tolerans och mänskliga rättigheter med utgångspunkt i Förintelsen. Verksamheten skall syfta till att stärka människors vilja att aktivt verka för alla människors lika värde. Kommitténs förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Remissinstanserna: Stöder i princip förslaget att inrätta ett Forum för Levande historia. Ett antal remissinstanser anser att föreslagen organisationsform och verksamhetsfält bör utredas ytterligare. Skälen för regeringens förslag: tog statsminister initiativ till informationsinsatsen Levande historia, vilken mött ett mycket starkt gensvar. I propositionen Kulturpolitik (prop. 1996/97:3) markerade regeringen betydelsen av att alla institutioner och myndigheter inom kulturarvsområdet aktivt engageras i arbetet mot rasism och främlingsfientlighet. Forum för Levande historias permanenta uppdrag skall vara att främja arbete med, diskussion om och reflektion över demokrati, tolerans och mänskliga rättigheter i samtiden utifrån historiska perspektiv, från Förintelsen och från svensk nutidshistoria. Ingen svensk institution har detta uppdrag. Forumet skall genom utställningar och konstnärliga uttrycksformer som musik, bildkonst, dans, teater, film och litteratur, genom utbildning, föreläsningar och debatt, bidra till ett fördjupat historiemedvetande. pågår också ett arbete för att ta fram en nationell handlingsplan för mänskliga rättigheter, vilken kommer att redovisas för . En viktig del i denna handlingsplan är FN:s årtionde för utbildning i de mänskliga rättigheterna. Det framtida forumet kan spela en roll när det gäller sådana utbildningsinsatser och i den kommande uppföljningen av handlingsplanen. Forum för Levande historia bör ha sitt säte i men verka i hela landet genom samverkan med ett brett spektrum av aktörer, bland annat med andra kulturinstitutioner, skolor, universitet och högskolor, folkbildningsorganisationer och andra folkrörelser. Barn och ungdom i grund- och gymnasieskolan är särskilt viktiga att nå genom forumets verksamhet. Följaktligen utgör även lärare och andra vuxna i barns och ungdomars närmiljö centrala målgrupper. Forum för Levande historia skall aktivt främja högtidlighållandet av Förintelsens minnesdag genom olika initiativ riktat till såväl det offentliga som föreningsliv, organisationer och enskilda. Myndigheten skall inrättas 2003. Regeringen avser att tillsätta en organisationskommitté med uppgift att lämna förslag till närmare utformning av myndighetens organisation och arbetsformer. En sådan kommitté har möjlighet att närmare behandla de synpunkter som remissinstanserna lämnat om organisation etc. , på årsdagen av befrielse, deklarerade statsminister att skall inrättas som en svensk minnesdag över Förintelsen. tillsattes en arbetsgrupp med uppdrag att kartlägga förutsättningarna för att inrätta en sådan minnesdag. Gruppen lämnade sitt förslag . Arbetsgruppen understryker vikten av att minnesdagen skall bygga på frivillighet och ett brett folkligt engagemang som omfattar så många av samhällets olika delar som möjligt. I betänkandet från för Levande historia föreslås att det framtida forumet skall utgöra sekretariat för minnesdagen. Den nu arbetande kommittén Levande historia har av regeringen fått i uppdrag att ansvara för samordningen av Förintelsens minnesdag och utgå från nämnda rapport. Kommittén har via länsstyrelserna sökt sammanställa de aktiviteter som ägt rum och konstaterat att många kommuner, församlingar och organisationer anordnat en rad olika minnesaktiviteter. Minnesstunder har hållits i . Två av sex almanacksförlag kommer att markera som minnesdag för Förintelsen 2002 och övriga fyra förlag året därpå. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Regeringen delar arbetsgruppens syn på vikten av frivillighet. Minnesdagen är redan etablerad. Någon offentligrättslig reglering av dagen är således inte nödvändig. Däremot kommer Forum för Levande historia att få en aktiv roll för att minnesdagen över Förintelsen blir ett permanent och synligt inslag i såväl det offentliga som övriga delar av det svenska samhället. Mot denna bakgrund bedömer regeringen att en filmvårdscentral för icke-fiktiv film bör inrättas. Filmvårdscentralen skall ta hand om, bevara och tillgängliggöra film, särskilt icke-fiktiv film, samt erbjuda olika vårdtekniska tjänster m.m. samt arkivering av film och videoband. Verksamheten bör byggas upp etappvis. De moment som inledningsvis bör prioriteras är insamling, identifiering, registrering och olika bevarandeåtgärder. Vissa moment kan utföras av exempelvis de regionala museerna, men en samordning skall 4.9Etablering av en filmvårdscentral även i sådana fall ske från filmvårdscentralen. Ärendet och dess beredning: Genom beslut bemyndigade regeringen chefen för att tillkalla en särskild utredare med uppgift att se över förutsättningarna för att bevara respektive göra icke-fiktiva filmer tillgängliga . Utredaren skulle lämna förslag till åtgärder och en särskild nationell handlingsplan för detta. Vidare skulle utredaren analysera förutsättningarna för etablering av en filmvårdscentral i och lämna förslag till filmvårdsåtgärder samt en kostnadsberäkning (dir. 1998:42). Utredaren överlämnade betänkandet Bevara dokumentärfilmens kulturarv (SOU 1999:41). Betänkandet har remissbehandlats. Regeringens bedömning: En filmvårdscentral för icke-fiktiv film bör etableras i . Utredarens förslag överensstämmer med regeringens bedömning vad gäller etablering av en filmvårdscentral i . Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser stödjer utredarens förslag till insatser på området. En majoritet stödjer förslaget med som etableringsort för en filmvårdscentral. Skälen för regeringens bedömning: Det finns en mängd värdefull film runt om i landet som ingen har ett samlat ansvar för. Det handlar om s.k. icke-fiktiv film, dvs. dokumentärfilm av olika art och karaktär, lokala hembygdsfilmer, industrifilmer, folkrörelsefilmer, kortfilmer och undervisningsfilmer. Eftersom ett samlat ansvar saknas inom detta område riskerar filmerna att förstöras och därmed en viktig del av vårt kulturarv. Därför är det angeläget att åtgärder vid- I bedriver både Stiftelsen och bibliotek och Stiftelsen i verksamhet för bevarande och dokumentation inom kulturarvssektorn. Dessa institutioner har goda erfarenheter från samarbete med kommun i bl.a. lokalfrågor. Kommunen har vidare en ambition att på bygga upp en större mediavårdsanläggning där en filmvårdscentral skulle bli en naturlig del. Regeringen bedömer att en etablering av en filmvårdscentral i har mycket stor betydelse ur såväl kulturpolitiskt som regionalpolitiskt perspektiv bl.a. genom att ett 20-tal nya arbetstillfällen kan skapas i regionen. Filmvårdscentralen bör inrättas , och vara en integrerad del av en befintlig institutions verksamhet. Stiftelsen bedriver en omfattande verksamhet med restaurering av långfilmer samt kort- och dokumentärfilmer. har en väl utvecklad teknisk kompetens på området, men hanterar inte de nu aktuella icke-fiktiva filmerna. En sammantagen bedömning av olika alternativ visar att är en lämplig ansvara för en filmvårdscentral i . En sådan uppgift kan dock inte sägas ligga i filmpolitiska uppdrag. Regeringen avser därför att ge ett särskilt uppdrag till att hantera även icke-fiktiv film. Regeringen föreslog i prop. 1998/99:131 Ny svensk filmpolitik att alla filmpolitiska stöd som hanterades av skulle samlas filmavtal. antog regeringens förslag (bet. 1999/2000:KrU5, rskr. 1999/2000:13). filmavtal trädde i kraft och gäller t.o.m. . Den verksamhet som kommer att bedrivas vid filmvårdscentralen är till övervägande delen insatser som rör bevarande och vård av kulturar- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Dessa insatser är något som inte omfattas av nuvarande eller tidigare filmpolitiska uppdrag. Medel behöver därför tillföras utanför filmavtalets ram. Regeringen avser att tillsätta en organisationskommitté med uppgift att lämna förslag till närmare utformning av arbetsformer och i detta sammanhang samarbeta med bl.a. kommun och Stiftelsen . 4.10Form och design en ny mötesplats Ärendet och dess beredning: Regeringen föreslog i prop. 1997/98:117 att ett tidsbegränsat nationellt uppdrag skulle inrättas inom området för formgivning och design. antog regeringens förslag (bet. 1997/98:KrU14, rskr. 1997/98:225). Föreningen fick 1999 ett treårigt nationellt uppdrag inom formområdet. Genom beslut bemyndigade regeringen chefen för att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att klarlägga det statliga åtagandet på formgivnings- och designområdet (Ku 1999:01, dir. 1999:9). Utredaren överlämnade delbetänkandet Mötesplats för form och design (SOU 1999:123) samt slutbetänkandet Statens insatser för form och design (SOU 2000:75). Betänkandena har remissbehandlats (dnr Ku1999/3565/Ka, Ku2000/3019/Ka). Regeringens bedömning: Det tidsbegränsade nationella uppdraget inom området formgivning och design bör förlängas. Etablerandet av en Mötesplats för form och design, lokaliserad till , bör inledas . Utredarens förslag: Överensstämmer med regeringens vad gäller att en Mötesplats för form och design inrättas i . Remissinstanserna: Ett flertal remissinstanser stödjer i stora delar utredarens förslag till insatser på området. Flera remissinstanser har även framfört att Föreningen till stor del uppfyller den roll som en och design skall ha. Skälen för regeringens bedömning: Föreningen innehar ett nationellt uppdrag på formområdet. Genom uppdraget har föreningen bl.a. ökat allmänhetens kunskap om formgivning och design genom utställningar, föreläsningar, debatter, seminarier m.m. Uppdraget har även haft stor betydelse för föreningens arbete med att utveckla och sprida sin verksamhet. Det är dock betydelsefullt att föreningen får möjlighet att utveckla sin verksamhet ytterligare och därför avser regeringen att ge Föreningen ett fortsatt nationellt uppdrag på form- och designområdet för perioden 20022004 och därmed . Samhället satsar på olika sätt för att främja en god utveckling inom svensk form och design. Sådana satsningar gäller t.ex. museiverksamhet vid i och i och andra musei- och utställningsinstitutioner inom form- och designområdet i landet. Detta gäller även särskilda näringslivsfrämjande insatser och utbildning vid universitet och högskolor i konst och design samt utbildning vid s.k. kompletterande skolor. Vidare lämnas arbetsstipendier till bl.a. formgivare. Regeringen har även infört ett nytt stöd till vissa utställare inom bild- och formområdet. Form- och designutredningen framhåller att det finns ett behov av att etablera en institution alternativt ge en befintlig institution ett särskilt ansvar för att prioritera, initiera och samordna insatser i syfte att förverkliga de övergripande form- och designmålen. Enligt regeringens bedömning skall Mötesplatsen vara ett utställnings- och inom form- och designområdet. Verksamheten bör bygga på tillfälliga utställningar som skapas i samverkan med t.ex. museer och arkiv, universitet och högskolor, företag och designfrämjande organisationer. Utställningarna skall även kunna visas på andra platser i landet. Verksamheten vid Mötesplatsen skall fungera som ett och stimulera till forskning och dokumentation inom designområdet inför utställningar och som underlag till läromedel. Institutionen skall även ha ett bildarkiv och ett bibliotek inom området. Mötesplatsen skall även samverka med berörda myndigheter, institutioner och organisationer i landet. Det är även viktigt att Mötesplatsen sam- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 verkar med och stimulerar till regionala initiativ på området. Regeringens avsikt är att med en Mötesplats för form och design i skapa en helt ny plattform för form- och designområdet. Mötesplatsen bör inrättas . Föreningen har gjort en rad insatser för att utveckla kvaliteten på och öka spridningen av svensk form och design. Bland föreningens verksamheter inom formområdet har utställningsverksamheten spelat en viktig roll. Föreningen har även gjort goda insatser inom ramen för det nationella uppdraget och kvalificerat sig till att ta mer ansvar för utställningsverksamheten på form- och designområdet. Föreningen har t.ex. etablerat en ny publik verksamhet med bl.a. utställningar på i . Vidare har föreningen ett omfattande bibliotek och bildarkiv som hålls tillgängligt för forskare och studenter. Genom sina regionala Svensk Form-föreningar har föreningen ett väl fungerande nätverk. Detta nätverk utgör en viktig del i arbetet med att öka medvetenheten om och utvecklingen av god design i hela landet. Föreningen har redan i stora delar de förutsättningar och den regionala spridning som krävs för att etablera en Mötesplats inom form- och designområdet. De har även ett samarbete med flera andra nationella och internationella kulturinstitutioner, organisationer m.fl. inom området. Mot bakgrund av detta anser regeringen att det är lämpligt att Föreningen ges i uppdrag att vara den institution som tar ansvar för verksamheten vid en Mötesplats för form och design. Regeringens förslag: och styrelsen för skall på sina respektive områden besluta om innehavare av inkomstgaranti till konstnärer. Promemorians förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. I promemorian föreslogs dock att ensam skulle besluta om inkomstgarantier. Styrelsen för skulle ges förslagsrätt inom sitt ansvarsområde. Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser tillstyrker förslaget att överlämna åt annan än regeringen att utse innehavare av inkomstgarantier. I fråga om vilken instans som skall ges rätt att utse innehavare av inkomstgarantier, anser ett antal remissinstanser bl.a. Styrelsen för och att resp. styrelsen för skall få utse innehavare inom sina respektive ansvarsområden. Enligt kommer den föreslagna ändringen av beslutsordningen att medföra en förändring av Författarfondens inflytande. ensam skall fatta beslut och ta det fulla ansvaret för dessa, har nämnden principiellt en skyldighet att pröva fondens förslag. anför också att den årliga prövningen av innehavet bör avvecklas och att garantin därmed skall gälla för innehavarens återstående livstid. Samtliga instanser delar uppfattningen att förslaget i promemorian inte kommer att medföra ökade kostnader. Skälen till regeringen förslag: Systemet med en garanterad inkomst för konstnärer skapades som en del av det ekonomiska trygghetsprogram 4.11Inkomstgarantier för konstnärer för konstnärer som byggdes upp under 1960- Ärendet och dess beredning: I promemorian Förslag om ändrad beslutsordning för konstnärer, som har utarbetats inom , föreslås vissa ändringar i förordningen (1976:504) om inkomstgaranti för konstnärer (dnr Ku2001/1675/R). Promemorians förslag har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna och en remissammanställning finns tillgänglig i . talet (prop. 10, SU 1964:8, rskr. Från början kallades garantin för konstnärsbelöning och var ett komplement till det dåvarande systemet med stipendier. Den som utsågs till innehavare av konstnärsbelöningen tillförsäkrades att under sin återstående livstid utses till att vara innehavare av en inkomstgaranti, om inte synnerliga skäl föranledde annat. Garantin var konstruerad så att det statliga bidraget utgick i relation till innehavarens övriga inkomster. Belöningarna utdelades av regeringen efter förslag från olika stipendieorgan. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17