prop · GO031D13 · 2001-01-01 00:00:00 — genomfördes också en utvärdering av Stiftelsen . Utredarna drog slutsatsen att institutets verksamhet har ett övergripande långsiktigt värde för och för olika aktörer på den svenska marknaden, även om ansträngningar borde göras för att göra institutet mer synligt och operativt för svenska aktörer. Regeringen bedömer att de insatser som genomförts har varit relevanta för att närma sig de mål som regeringen ställt för verksamheten. Då denna typ av verksamhet innebär att en mängd aktörer samverkar i en internationell miljö, kan det för en enskild insats vara svårt att bedöma dess bidrag till måluppfyllelsen. skall en utvärdering av det hittillsvarande samarbetet genomföras vilken skall ligga till grund för en kommande proposition om utvecklingssamarbetet med efter 2001. Nedan redovisas hur , , m.fl. arbetat för att uppnå de fastställda målen. Främjande av en säkerhetsgemenskap Under har Sida och utgått från målsättningarna för det säkerhetsfrämjande stödet som föreskrivs i propositionen 1997/98:70 "Att utveckla ett grannlandssamarbete". Samarbetet med motparterna har överlag fungerat väl. Detta framgår av rapportering och utvärdering från myndigheterna. Insatserna har legat i linje med de prioriteringar som gjorts. Regeringen har med utgångspunkt i propositionen genomfört vissa förändringar i det säkerhetspolitiska stödet. bereds insatserna av en beredningsgrupp som även fungerar som samråds- och policyorgan. Vissa beslut som avser insatser på myndighetsnivå har överförts till Sida, nämligen att bereda och besluta om insatser inom ramen för de civila myndigheternas verksamhet. Från har Sidas mandat utökats. Sida skall även kunna bereda och besluta om insatser rörande säkerhetspolitisk kompetens, fredsfrämjande insatser, demokratiskt totalförsvar samt gränsbevakning i den mån insatsen inte är av särskild utrikes- och säkerhetspolitisk vikt. Av de insatser som beretts och beslutats inom har den volymmässiga tyngdpunkten utgjorts av militär utbildning i samt stöd till den baltiska sjöstyrkan BALTRON och den baltiska bataljonen BALTBAT. Insatser för nedrustning och ickespridning av massförstörelsevapen i har också varit av betydelse. Här kan nämnas fortsatta svenska insatser genom vid kemvapenlagret i Kambarka samt arbete med kärnämneskontroll, lagstiftning och fysiskt skydd. Ett omfattande försvarsupplysningsprojekt riktat till försvarsmakten och allmänheten har påbörjats i . Av de insatser som genomförts av Sida har en betydande del bestått av insatser för bekämpande av internationell organiserad brottslighet. Kunskapsöverföring och utbildning inom områdena räddningstjänst, tullverksamhet och asyl- och migrationspolitisk kompetens har också varit omfattande. Samtliga dessa insatser har betydelse för den civila säkerheten i . Kunskapsöverföringen har utgjort kärnan inom samtliga verksamhetsområden. Detta skapar långsiktighet och hållbarhet i stödet och medverkar till utveckling mot ett normalt grannlandssamarbete. Det materiella stöd som förekommit har varit nära knutet till denna kunskapsöverföring. Fördjupande av demokratins kultur bedriver verksamhet som syftar till ett fördjupande av demokratins kultur i samarbetsländerna. Särskilt fyller institutet härvidlag en viktig funktion på kultur-, utbildnings- och forskningsområdena. De olika samarbets- och utbytesprogrammen bidrar till att främja det vetenskapliga och kulturella utbytet mellan och samarbetsländerna, vilket i sin tur ger vidgade kunskaper om demokrati och därmed stärker demokratins förankring i samhället. Som exempel kan nämnas insatser genomförda inom området akademisk förvaltning som bidragit till att göra högskoleförvaltningarna i samarbetsländerna mer öppna och effektiva, vilket parallellt med annan samhällsutveckling gör demokratin mer hållbar. Språk- och integrationsstödet, som lämnas för integration av de ryskspråkiga befolkningarna i och , är en angelägen insats. "Partnerskap för Kultur", ett projekt för dialog och erfarenhetsutbyte om kulturens möjligheter att främja yttrandefrihet och mångfald, demokrati och gemensam säkerhet, kommer att fortsätta till och med ordförandeskap i EU . Sida-finansierade insatser på demokratiområdet omfattar bl.a. utveckling av det civila samhället, uppbyggnad av lokalt självstyre, utveckling av rättssektorn och utbildning av journalister. I pågår ett särskilt demokratiorienterat stöd via svenska enskilda organisationer. Sammanfattningsvis kan konstateras att de insatser inom området demokrati som har genomförts varit relevanta för de mål regeringen ställt på verksamheten och att måluppfyllelsen därigenom varit god. Stödjande av en socialt hållbar ekonomisk omvandling En betydande del av det svenska utvecklingssamarbetet är att hänföra till målet stöd till en socialt hållbar ekonomisk omvandling. Stöd på det ekonomiska och administrativa området är omfattande och varierande. Lantmäteriprojekt, som har särskild betydelse för jordreformer, genomförs i flera av samarbetsländerna. Det näringslivsfrämjande stödet till är - förutom StartÖst - främst inriktat på uppbyggnad och förstärkning av och bankkunskap i , och andra städer. Genom Nordpraktik får ca 100 ryska företagsledare praktik på svenska företag. I , och har det näringslivsfrämjande stödet minskat något i omfattning i enlighet med landstrategierna. I enlighet med regeringens avsikter har fokus ökat på det sociala området. Exempel på insatser är hälsoreformer i samarbete med i . Även i har åtagandena i den sociala sektorn ökat betydligt. Sociala projekt pågår i alla regioner i nordvästra och i avseende metoder för socialt arbete inom åldringsvård, handikapp, barn och familj samt missbruksproblem. Uppbyggande av en modern socialtjänst är ytterligare ett viktigt mål. har 1 500 ryska socialarbetare utbildats. Hiv/aids är ett område som tillmäts stor betydelse och kampen mot tbc är av stor vikt. medverkar i utvecklingen av tbc/hiv-projekt. Insatser har även gjorts genom ett nordiskt-baltiskt projekt som syftar till att stärka de nationella tuberkulosprogrammen. En regional satsning för att bekämpa smittsamma sjukdomar har beslutats av regeringschefer. Beslut om insatser uppgående till ca med målet att stödja en socialt hållbar ekonomisk omvandling har fattats . I enlighet med samarbetsprogrammet ökar tonvikten på samarbete på det sociala området. De insatser som genomförts har varit relevanta för att uppfylla målet. Stödjande av en miljömässigt hållbar utveckling I enlighet med programmet för utvecklingssamarbetet skall miljöinsatser ges fortsatt hög prioritet. Sida har inom miljösamarbetet beaktat de prioriteringar som finns inom för Baltic 21 samt Åtgärdsprogrammet för . Två exempel är programmet för minskad miljöbelastning från jordbruket och introduktion av miljöledningssystem inom industrin i . Svenska insatser för energieffektivisering och energibesparing i nordvästra har gjorts inom ramen för . Befrämjande av EU- integrationen har varit en central aspekt i miljösamarbetet med kandidatländerna för både investeringar och kunskapsstöd. Genom har stöd lämnats till uppbyggande av miljöförvaltningarna i , , och nordvästra . Miljösamarbetet har löpt smidigt i de baltiska länderna. Två reningsverk har invigts. Beslut har tagits om delfinansiering av ett reningverk i Sigulda i . I och är det svårt att få investeringsprojekt till stånd på grund av omfattande finansiella och institutionella svagheter. Förberedande och kapacitetshöjande insatser är därför en viktig del av miljöarbetet. och har i sin verksamhet inom följt målsättningarna för det svenska kärnsäkerhets- programmet. I har verksamheten inriktats på att fullfölja pågående projekt avseende säkerhetshöjande åtgärder vid kärnkraftverket i . I har verksamheten karakteriserats av säkerhetsanalyser och stöd till direkta säkerhetsförbättringar vid och Kola kärnkraftverk. En allmän slutsats är att de insatser som genomförts på miljöområdet varit relevanta för de mål som regeringen ställt på verksamheten och att måluppfyllelsen därigenom varit god. Diagram 4.3 Utveckling 1997-99 per mål Ekonomiskt resultat Utfallet 1999 på anslaget 9:1 Samarbete med ökade med jämfört med . Reservationen minskade med . Utgiftsbegränsningen innebar att utbetalningarna blev lägre och reservationen högre än vad som annars planerats. Fördelningen av medlen på mål respektive länder framgår av diagram 4.1, 4.2 och 4.3. På anslaget 9:2 Avsättning för förlustrisker vad avser garantier för finansiellt stöd och ex- portkreditgarantier gjordes inga utbetalningar för skadeförluster . 4.7 Revisionens iakttagelser () har i sin revisionsberättelse för redovisat två huvudinvändningar mot institutets resultatredovisning, nämligen att resultatredovisningen i väsentlig omfattning inte uppfyller regleringsbrevets krav på återrapportering samt att det finns väsentliga brister i den underliggande dokumentationen av resultatredovisningen. Regeringen konstaterar att genomför en genomgripande rekonstruktion av sin ekonomiadministration. Syftet är bland annat att förbättra rutinerna vad gäller återrapportering. Regeringen har därutöver initierat en översyn av de anslags- och styrningsmässiga förutsättningarna för Svenska institutets verksamhet. 4.8 Budgetförslag Tabell 4.2 Anslagsöversikt för Samarbete med Tusental kronor Anvisat 2000 Beräknat 2001 9:1 Samarbete med 9:1.1 Samarbete med genom Sida 610 000 9:1.2 Samarbete med genom 54 000 9:1.3 Bidrag till Stiftelsen 4 636 9:1.4 Övriga bidrag till samarbetet med 196 364 Summa anslag 9:1 725 000 865 000 9:2 Avsättning för förlustrisker vad avser garantier för finansiellt stöd och exportkreditgarantier 35 000 Summa anslag B 750 000 900 000 4.8.1 9:1 Samarbete med Tabell 4.3 Anslagsutveckling Tusental kronor 943 000 2001 Förslag 865 000 2002 Beräknat 600 000 2003 Beräknat 900 000 Ett program för samarbetet med har beslutats av för som totalt omfattar . Anslaget 9:1 Samarbete med omfattar anslagsposterna Samarbete med genom Sida, Samarbete med genom , Bidrag till Stiftelsen samt Övriga bidrag till samarbetet med . Eftersom samarbetet med är ett treårigt progam som temporärt in går i myndigheternas verksamhet belastas anslaget 9:1 med vissa förvaltningsutgifter. Utfallet 1999 var . avses högst avdelas för förvaltningsutgifter. Av anslaget beräknar regeringen anslå till Sida, 54 miljoner till , till och till Övriga bidrag till samarbetet med . Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser Som framgår ovan under punkt 4.2 Utgiftsutveckling är i det treåriga programmet för . Regeringen bedömer dock att samarbetet kommer att fortsätta och preliminärt har beräknats för och . För att verksamheten inte avsevärt skall påverkas negativt föreslås att bemyndigande ges att göra ekonomiska åtaganden om högst för insatser i . Tabell 4.4 Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser Miljoner kronor 1999 utfall prognos 2001 beräknat 2002 beräknat 2003 beräknat Utestående förpliktelser vid årets början 236 450 594 Nya förpliktelser 214 165 618 21 352 480 380 Utestående förpliktelser 450 594 860 Föreslagen bemyndiganderam 750 750 860 * Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. Regeringens överväganden Samarbetet med genom Sida Med hänvisning till avsnittet 4.6 Resultatbedömning bedömer regeringen att de insatser som görs via Sida är av stort värde för samarbetsländerna och att de bidrar till en utveckling mot normalt grannlandssamarbete. Regeringen bedömer att Sidas insatser på det säkerhetsfrämjande området har stor betydelse för ökad säkerhet i . Regeringen beräknar att anslå till Sida för . Samarbete med genom Med hänvisning till avsnittet 4.6 Resultatbedömning bedömer regeringen att Svenska institutets insatser för en fördjupning av demokratins kultur i samarbetsländerna har varit ändamålsenlig. Regeringen beräknar därför anslå till Svenska institutets verksamhet i för . Den av aktualiserade frågan om en fortsättning av det s.k. Nya Visbyprogrammet för samarbete inom utbildning och forskning bereds vidare. Bidrag till Stiftelsen Stiftelsen bildades gemensamt av staten och näringslivet. Institutets syfte är att främja kunnandet i om de ekonomiska förhållandena i . Institutets verksamhet inriktar sig främst på akademisk forskning om övergångsekonomierna. riktar sig till både stat och näringsliv och förmedlar forskningsresultat genom publikationer och seminarier. Institutet är även internationellt verksamt och deltar i internationella konferenser och forskningsprojekt. har tjänsten som ansvarig för kontakter med den bredare svenska marknaden tillsatts. Genom avtal åtar sig staten att lämna årliga bidrag till . tecknades ett nytt femårigt avtal där staten förbinder sig att lämna i bidrag. För beräknas statens bidrag uppgå till . Övriga bidrag till samarbetet med I denna anslagspost ingår bl.a. medel för samarbete och stöd på det kärntekniska området, medel för multilateralt stöd samt medel för säkerhetsfrämjande insatser. För att kunna bemöta den snabba utvecklingen i de Central- och Östeuropeiska länderna är det nödvändigt att det finns medel till regeringens disposition. Det är av vikt att stödja det samarbete som bedrivs genom internationella organisationer eftersom det kan uppstå synergieffekter genom samfinansiering mellan bilaterala och multilaterala program och projekt. Organisationerna skall huvudsakligen finansiera sin verksamhet genom ordinarie resurser, men regeringen avser även fortsätta att finansiera insatser som är av särskild betydelse för reformprocessen och som är otillräckliga i det internationella utvecklingssamarbetet. Utgifter för administrativa kostnader i utrikesförvaltningen täcks av medel från denna anslagspost. I anslagsposten ingår även medel till i och juristhögskolan i . Vad gäller säkerhetsfrämjande insatser skall regeringen framgent bereda och besluta om följande insatser i den mån de är av särskild utrikes- och säkerhetspolitisk vikt: - stöd till säkerhetspolitisk kompetens, - fredsfrämjande insatser, - demokratiskt totalförsvar, - gränsbevakning, - bekämpning av internationell och organiserad brottslighet, - ickespridning och förstöring av massförstörelsevapen. Regeringen beräknar att anslå till Övriga bidrag till samarbetet med för . har, mot bakgrund bl.a. av förslag från kommittén för ekonomiskt samarbete i (Näringslivsutveckling i , SOU 1999:125), låtit utföra en utredning av behoven av och inriktningen på statliga satsningar på riskkapital i samt det statliga riskkapitalbolaget verksamhet i . Utredningen konstaterar att det finns ett behov av svenskt statligt riskkapital för satsningar i , både hos svenska företag och hos företag på de lokala marknaderna i och . Regeringen föreslår att huvudansvaret för riskkapitalsatsningar i kvarstår hos , och att en tydlig uppdelning görs mellan denna verksamhet och verksamhet i . Detta bör ske genom en fortsättning och vidareutveckling av den riskkapitalverksamhet som dotterbolaget bedriver för att utveckla de finansiella sektorerna i . Därutöver kan kompletterande finansiering ske ur Östersjömiljard 2 och anslaget för Samarbete med . 4.8.2 9:2 Avsättning för förlustrisker vad avser garantier för finansiellt stöd och exportkreditgarantier Tabell 4.5 Anslagsutveckling Tusental kronor 32 000 2001 Förslag 35 000 Länderna i har behov av finansiellt stöd för att påskynda reformprocessen. Detta kan bland annat avse betalningsbalansstöd eller exportkreditgarantier till vissa länder i . Medel avsätts för att täcka eventuella skadeförluster. Regeringens överväganden Finansiellt stöd har /92-1994/95 utfäst betalningsbalansstöd till 11 länder. Vid utgången av har fem länder återbetalat sina lån. Den totala utestående skulden till uppgår då till . För eventuella skadeförluster skall , i något fall , av den utestående skulden avsättas. Det sammanlagda behovet av avsättningar uppgår till . har avsatts för eventuella skadeförluster. Skillnaden på beror på återbetalda lån. I och med att blev medlem i EU har det bilaterala betalningsbalansstödet ersatts med deltagande i EU:s gemensamma utlåning. Regeringen bedömer att behovet av ytterligare bilaterala insatser kommer att vara begränsat. En viss beredskap för bilateralt betalningsbalansstöd för vissa länder bör dock finnas i de fall gemensamt EU-stöd inte kommer till stånd. Regeringen föreslår därför att godkänner ett statligt garantiåtagande för betalningsbalansstöd om . I det fall möjligheten att ge betalningsbalansstöd skulle utnyttjas kommer medel för avsättningar att reserveras i samband med regeringsbeslut. Regeringen har inrättat en exportkreditgarantiram på för de baltiska länderna och . Affärer med , och har även inkluderats vid kredittider i samfinansiering med internationella finansieringsinstitutioner. Syftet med ramen är att bidra till att utveckla näringsliv och infrastruktur i berörda länder samt att bidra till ett varaktigt samarbete mellan de berörda länderna och svenska företag. Regeringen har avsatt för eventuella skadeförluster vilket belopp belastat anslaget för utvecklingssamarbete med . godkände en höjning av ramen från 2,0 till 2,5 miljarder mot bakgrund av den utvärdering som genomfördes . Med hänsyn till den ekonomiska krisen i har dock denna höjda ram tills vidare inte ställts till EKN:s förfogande. För att förhindra skadeförluster bör en restriktiv hållning intas till utnyttjande av ramen på tills dess att den ekonomiska situationen har stabiliserats. Verksamheten uppvisade en kraftig minskning beroende dels på den instabila situationen i , dels på att de baltiska länderna kommit allt längre i sin ekonomiska omvandling så att allt fler transaktioner kan tas inom EKN:s ordinarie verksamhet. I samband med utvärderingen av samarbetet med inför förslaget om ett nytt treårigt program kommer också en utvärdering att göras av den särskilda exportkreditgarantiramen. Med anledning av höjningen av ramen med skall en avsättning för skadeförluster ske med . avsattes och avsattes . På anslaget finns också som tidigare avsatts för finansiellt stöd. Regeringen föreslår att avsätts för . Därmed har de beräknade avsatts. Av de gjorda avsättningarna på har utbetalats till EKN för skadeförluster 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 7