prop · GO031D22 · 2001-01-01 00:00:00 — Tekniska högskolan: Forskning och forskarutbildning 524 621 527 383 527 383 559 400 576 303 594 236 25:33 tekniska högskola: Grundutbildning 365 143 398 973 398 973 437 315 473 490 497 680 25:34 tekniska högskola: Forskning och forskarutbildning 182 953 184 019 184 019 199 590 208 806 223 779 25:35 : Grundutbildning 276 653 314 527 293 328 340 190 362 060 377 578 25:35 : Forskning och forskarutbildning 52 913 75 405 75 405 97 246 120 170 133 303 25:37 : Grundutbildning 236 421 270 279 254 351 295 088 315 695 329 982 25:38 : Forskning och forskarutbildning 53 025 75 518 75 518 97 361 120 309 133 463 25:39 : Grundutbildning 289 597 323 509 323 509 349 346 370 980 386 407 25:40 : Forskning och forskarutbildning 53 136 75 630 75 630 97 476 120 439 133 605 25:41 : Grundutbildning 401 016 453 409 394 292 477 412 509 092 527 696 25:42 : Forskning 52 628 75 118 75 118 86 761 98 975 106 361 25:43 /: Grundutbildning 134 605 161 113 161 113 187 386 213 128 228 951 25:44 /: Forskning och forskarutbildning 21 381 23 580 23 580 34 228 45 309 51 487 25:45 : Grundutbildning 359 160 429 665 429 665 479 430 528 130 559 442 25:46 : Forskning och forskarutbildning 50 915 51 388 51 338 54 380 55 493 59 824 25:47 : Grundutbildning 205 064 246 915 249 517 274 773 295 029 308 909 25:48 : Forskning och forskarutbildning 0 23 509 23 509 34 156 45 280 51 494 25:49 : Grundutbildning 295 865 314 951 314 951 347 694 380 129 401 273 25:50 : Forskning och forskarutbildning Nytt anslag 2 000 2 000 14 500 25:51 : Grundutbildning 22 730 22 942 22 942 24 404 24 920 25 471 25:52 : Grundutbildning 54 675 56 200 56 200 61 784 67 253 70 855 25:53 : Grundutbildning 167 212 192 351 192 351 224 312 243 505 260 417 25:54 : Grundutbildning 186 722 229 635 223 478 255 661 275 520 292 102 25:55 Högskolan på : Grundutbildning 48 990 69 957 66 321 86 301 99 260 110 234 25:56 : Grundutbildning 192 828 220 567 224 713 246 202 265 927 282 342 25:57 : Grundutbildning 136 227 156 075 156 075 180 680 199 049 214 007 25:58 : Grundutbildning 155 330 171 620 174 670 198 585 217 320 232 673 25:59 : Grundutbildning 126 093 158 076 140 135 183 721 202 226 218 352 25:60 /: Grundutbildning 113 502 139 532 129 347 163 603 181 665 196 279 25:61 i : Grundutbildning 34 884 35 208 35 208 35 888 36 646 37 978 25:62 : Grundutbildning 98 599 99 516 99 516 102 912 105 906 108 652 25:63 Kungl. : Grundutbildning 46 461 46 893 46 893 48 817 49 782 50 839 25:64 Kungl. i : Grundutbildning 87 506 88 319 88 319 93 235 96 863 99 855 25:65 i : Grundutbildning 283 396 305 055 263 145 337 852 354 941 370 961 25:66 i : Grundutbildning 13 477 13 856 14 107 15 142 15 464 15 806 25:67 : Grundutbildning 158 231 172 114 173 802 211 604 239 926 260 509 25:68 i : Grundutbildning 22 332 22 540 22 540 23 994 24 492 25 027 25:69 Enskilda och kommunala högskoleutbildningar m.m. 1 473 850 1 544 146 1 570 989 1 845 764 1 944 362 2 023 509 25:70 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. 440 964 391 293 573 000 362 066 403 955 961 432 25:71 Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor 198 838 192 178 176 834 199 887 204 356 209 029 25:72 Ersättningar för klinisk utbildning och forskning 1 056 161 1 600 913 1 600 913 1 631 811 1 689 323 1 740 029 25:73 Universitets och högskolors för de statliga avtalsförsäkringarna 0 1 557 530 870 000 1 164 969 1 191 959 1 219 846 25:74 132 824 131 775 137 500 168 899 172 278 179 086 25:75 Verket för högskoleservice 13 067 12 171 12 231 12 790 13 033 13 304 25:76 341 226 363 250 374 493 351 995 359 115 366 839 25:77 anslag 5 000 5 116 5 236 25:78 Internationella programkontoret för utbildningsområdet 10 236 18 663 17 609 39 711 40 516 41 389 25:79 anslag 60 843 29 354 29 942 25:80 Kostnader för medlemskap i m.m. 33 078 37 629 38 646 37 129 37 129 37 129 25:81 Utvecklingsarbete inom område m.m. 22 561 22 805 21 868 17 432 10 846 17 955 Äldreanslag 95/96 08A4 Stöd för utveckling av skolväsendet 5 614 0 0 95/96 08A6 Fortbildning m.m. 7 937 0 0 95/96 08A7 Genomförande av skolreformer 6 675 0 0 95/96 08A17 Avvecklingskostnader avseende 200 0 0 95/96 08C45 Vissa särskilda utgifter inom universitet och högskolor 58 538 0 0 95/96 08C46 Övriga utgifter inom grundutbildning 423 870 0 0 95/96 08C47 Övriga utgifter inom forskning och forskarutbildning 25 766 0 0 95/96 08F2 Utvecklingsarbete inom område 2 746 0 0 Totalt utgiftsområde 16 26 656 169 29 883 879 29 188 571 32 052 317 37 863 898 40 172 180 Anslag inom övriga utgiftsområden 25:1 Studiehjälp 2 122 007 2 397 807 2 382 800 2 696 483 2 737 310 2 774 600 25:2 Studiemedel m.m. 8 472 857 9 806 694 9 310 400 8 478 256 12 084 556 12 842 522 25:3 Studiemedelsräntor m.m. Nytt anslag 4 522 690 5 159 700 6 179 760 25:4 Vuxenstudiestöd m.m. 8 459 478 7 655 998 6 710 999 5 812 172 4 256 470 2 803 219 25:5 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk 37 118 67 242 44 083 61 520 61 520 61 520 25:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål 23 894 23 935 23 935 24 462 24 950 25 450 25:7 Bidrag till vissa organisationer m.m. Nytt anslag 26 223 40 241 40 241 Utgiftsområde 17 25:1 Bidrag till folkbildningen 2 493 811 2 489 073 2 489 073 2 513 068 2 541 313 2 531 522 25:2 Bidrag till vissa handikappåtgärder inom folkbildningen 66 665 72 377 72 377 73 422 74 953 76 582 25:3 Bidrag till kontakttolkutbildning 9 Utgiftsområde 23 25:1 1 080 919 1 175 012 1 166 379 1 199 121 1 224 286 1 251 215 15 A6 Särskilt vuxenstudiestöd för vuxna vid vissa lärarutbildningar 54 331 69 642 58 237 15 A7 Särskilt vuxenstudiestöd till studerande vid vissa naturvetenskapliga och tekniska utbildningar 506 421 420 324 367 846 Totalt Politikområde 25 49 982 702 54 071 089 51 823 806 57 468 971 66 078 610 68 768 418 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. Regeringens förslag: Målet för utbildningspolitiken är att skall vara en ledande kunskapsnation som präglas av utbildning av hög kvalitet och livslångt lärande för tillväxt och rättvisa. 4.4 Politikens inriktning går in kunskapssamhälle som en ledande utbildningsnation. Utbildning blir en allt viktigare framtidsfråga såväl för den enskilde som för samhället i stort. En välutbildad befolkning är en förutsättning för välfärden genom att den lägger grunden för sysselsättning och tillväxt samt för utvecklingen av ett hållbart samhälle. För den enskilde bidrar en god utbildning till förbättrade möjligheter såväl i arbetslivet som i samhällslivet i övrigt. Utvecklingen av ett hållbart samhälle är ett ansvar som alla delar. Utbildningens roll i strävan att uppnå ett hållbart samhälle är att utrusta människor med kunskaper, insikt och vilja att som globala medborgare göra ansvarsfulla val för att behålla och öka livskvaliteten för egna och kommande generationer. Regeringens politik bryter väg för kunskapssamhället. Internationellt framstående utbildning och livslångt lärande för alla från förskolan till högskolan och i vuxenutbildningen är kraftfulla verktyg för jämlikhet. Förstärkt forskarutbildning och forskning samt förnyelse och utbyggnad av utbildningen på alla nivåer från förskolan till högskolan är centrala delar i en politik för att modernisera . Kvinnors och mäns lika rättigheter och möjligheter måste aktivt främjas. Internationellt utbyte skall uppmuntras, eftersom kontakter med omvärlden ger ny kunskap, möjligheter till rörlighet och en vidgad arbetsmarknad för den enskilde samt ökar förståelsen för främmande länder och kulturer. 4.4.1 2000-talets skola och vuxenutbildning Visionen om en skola för alla måste realiseras och vidgas till en möjlighet till ett livslångt lärande för alla. Utbildning och kunskapsutveckling är av central betydelse för demokratin och medborgarnas delaktighet i samhället. Arbetslivets snabba förändringar medför krav på nya kunskaper och ny kompetens. Att kunna utvecklas och lära nytt hela livet blir därför allt viktigare. Genom reformen med maxtaxa och allmän förskola för fyra- och femåringar lägger regeringen grunden för en tidig start för ett livslångt lärande. En ungdomsskola med välutbildad personal och god personaltäthet blir vägen till livslångt lärande liksom till högskolestudier för allt fler ungdomar och motverkar social snedrekrytering. Vuxenutbildningen ges ett bredare uppdrag och bidrar därmed på ett kraftfullt sätt till att minska kunskapsklyftorna. 2000-talets skola skall vara en skola i tiden. Det måste ske en kontinuerlig utveckling av arbetsmetoder och pedagogik så att de svarar mot dagens och morgondagens utmaningar. Synen på lärande har förändrats och ställer nya krav på arbetssätt och arbetsorganisation. Regeringens förslag till ny lärarutbildning innebär att lärarnas kompetens breddas och anpassas till dagens syn på lärande. Skolledarens roll i det sammanhanget är särskilt viktig. Det behövs tydliga pedagogiska ledare i skolan som tar ansvar för att undervisningen utvecklas så att eleverna ges förutsättningar att nå målen. Lärarnas fortsatta lärande är en förutsättning för elevernas lärande. 2000-talets skola skall vara en skola för livet, för ett livslångt lärande genom ungdomsskolan, i vuxenutbildningen, i högskolan och i arbetslivet. Det är en av skolans viktigaste uppgifter att göra undervisningen intresseväckande, så att barnens nyfikenhet och lust att lära bibehålls och utvecklas. 2000-talets skola skall vara en skola där eleven står i centrum. Eleven har rätt till en god lärmiljö utifrån sina egna förutsättningar. En ömsesidig respekt måste genomsyra verksamheten i skolan. Jämställdhet och tolerans skall vara självklara ledstjärnor i skolans vardag. Sexuella trakasserier skall motarbetas aktivt. Genom att alla i skolan arbetar med värdegrundsfrågorna kan man förebygga mobbning och annan kränkande behandling. Ungdomarna har rätt till inflytande över sin situation i skolan. Elevernas kapacitet måste tas tillvara inte bara för det egna lärandet utan också för att påverka och utveckla arbetet i stort. 2000-talets skola skall vara en skola mitt i samhället en skola som angår och berör alla. Det omgivande samhället är en resurs som skall tas tillvara. Skolan klarar inte allt på egen hand. Föräldrarnas betydelse för barns och ungdomars motivation att lära är stor. Därför skall skolan sträva efter att i största möjliga mån involvera föräldrarna i skolans arbete. Genom regeringens förslag att återinföra kontaktdagarna förbättras möjligheterna för föräldrar att ta aktiv del i sina barns vardag. Arbetslivet kan bidra med en verklighetsanknytning som ökar elevernas motivation och lust att lära. Föreningar och organisationer som deltar i skolans arbete bidrar med kunskaper om samhället. Ungdomar har kunskaper om och kontakter med ungdomar i andra länder i en helt annan omfattning . Regeringens satsning på IT i skolan ökar bl.a. möjligheten att i undervisningen anknyta till ungdomars internationella intresse och bidra till att fördjupa kunskaper om och kontakter med omvärlden. Vi ser konsekvenserna av 1990-talets svåra ekonomiska situation i skolan. De ekonomiska resurserna minskade som barnkullarna ökade och vi hade en stor flykt- inginvandring. De elever som går i grund- skolans senare år är de som har drabbats hårdast. De ökade statsbidragen till kommunerna tillsammans med den ökade tillväxten gör att möjligheterna har förbättrats för de flesta kommuner att åter satsa på skolan. Det är varje kommuns ansvar att analysera sina resultat och vidta åtgärder så att alla barn och ungdomar kan nå målen. Staten ger bättre förutsättningar bl.a. genom ett riktat statsbidrag till personalförstärkningar och genom fortsatta satsningar för att förstärka personalens kompetens. Det riktade statsbidraget utgår första gången med och ökar därefter successivt med tills nivån uppnås. Detta blir sedan en nivåhöjning av det generella statsbidraget. Denna massiva satsning innebär att skolsektorn tillförs . har regeringen avsatt för att stödja skolutveckling och lärarnas kompetensutveckling bl.a. genom ITiS - IT i skolan. Tillsammans med regeringens satsning på reformen maxtaxa och allmän förskola för fyra- och femåringar innebär detta en unik satsning på barn och ungdomar. Det kommer dock att ta tid innan påtagliga effekter kan märkas eftersom det handlar om långsiktiga åtgärder för att förbättra såväl lärares kompetens som lär- och arbetsmiljön i skolan. Alla skall nå målen i förskola och skola Ansvaret för förskola och skola har decentraliserats . Det nya styrsystemet innebär att staten sätter mål, utvärderar och följer upp resultat, medan huvudmannen ansvarar för genomförande och utveckling av verksamheten. Regering och riksdag har i läroplaner och Skolverkt i kursplaner formulerat vilka kunskaper, färdigheter och värden som barn och ungdomar skall tillägna sig. Kommunerna och övriga huvudmän för förskola och skola har ansvaret för att målen förverkligas. Barn och ungdomar har rätt till en verksamhet som ger dem förutsättningar att nå målen i alla avseenden, såväl när det gäller kunskapsmålen som de övergripande värdegrundsmålen. Alla barn och ungdomar når dock inte målen, vilket inger oro. Ett brett spektrum av insatser är nödvändigt för att förbättra skolans möjlighet att ge varje barn förutsättningar att nå målen. Mer personal till skola och fritidshem genomfördes många och genomgripande förändringar inom skolans område. minskade resurserna, vilket också drabbade förskolan, fritidshemmet och skolan . Detta har på många håll lett till att nya arbetsformer prövats med goda resultat, men också till större barngrupper och färre vuxna. Resurserna till skolan ökar nu åter, om än långsamt. Dock finns det stora skillnader mellan olika kommuner och mellan olika skolor. I en del kommuner fortsätter nedskärningarna, och det finns oroande signaler om arbetsbelastningen och om svårigheter att leva upp till de mål som anges i läroplanerna och andra styrdokument. Alla elever kan inte läsa, skriva och räkna tillräckligt bra när de lämnar . För vissa elever känns skoltiden svår. Resurserna för att hjälpa elever i behov av särskilt stöd har varit otillräckliga. Regeringen anser att det nu behövs en kraftsamling för att förbättra resultaten och arbetsmiljön för barn och vuxna i ungdomsskolan och fritidshemmen. Ett riktat statsbidrag till skolsektorn införs därför i syfte att öka personaltätheten. Regeringen kommer att successivt, från och med , tillföra kommunerna utökade resurser . Därefter skall medlen inordnas i det generella statsbidragssystemet som får en varaktig nivåhöjning på . Förstärkningen kommer att ha stor betydelse för de elever som behöver stöd för att nå målen. Bidraget skall vara frivilligt för kommunerna, men för de kommuner som önskar ta del av bidraget gäller de villkor som regeringen ställer upp. Ett ömsesidigt åtagande mellan staten och respektive kommun etableras. Kommunerna bestämmer själva vilka personalkategorier som pengarna skall användas för. kommer att få i uppdrag att följa upp att medlen används för avsett ändamål. Maxtaxa och allmän förskola allra flesta barn har en plats inom förskoleverksamheten eller skolbarnsomsorgen. Förtroendet är stort bland småbarnsföräldrar och verksamheterna efterfrågas också för nästan alla barn. Regeringen anser att förskolan, i likhet med skolan, föräldraförsäkringen, barnbidraget och hälso- och sjukvården skall vara en del av den generella välfärden och erbjudas alla barn och barnfamiljer. Målet är en avgiftsfri förskola. Ett stort steg i den riktningen är att införa allmän förskola för fyra- och fem-åringar, rätt till förskoleverksamhet för barn till arbetslösa eller föräldralediga samt en maxtaxa i förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg. Den föreslagna reformen kommer i stort sett alla barn till del och avgifterna blir så låga att ingen utestängs. För att förstärka kvaliteten har regeringen avsatt som skall fördelas till de kommuner som inför maxtaxa inom förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen. Medlen är avsedda att användas för personalförstärkningar samt för kompetenshöjande åtgärder för personalen. Basfärdigheter för alla Så länge det finns ungdomar som lämnar utan tillräckliga baskunskaper när det gäller att läsa, skriva och räkna fullgör inte skolan sitt uppdrag. Tillräckliga basfärdigheter är helt avgörande för möjligheterna till inflytande i samhällslivet och till ett fortsatt framgångsrikt lärande. Läs- och skrivförmåga är inte något som man enbart tillägnar sig i skolan och sedan behåller livet ut. För att upprätthålla och vidareutveckla den krävs kontinuerlig och meningsfull språkanvändning . Det är viktigt att eleverna möter goda läs- och skrivmiljöer i alla ämnen under sin skoltid. Eftersom lust att läsa är en viktig drivkraft för språkutvecklingen är även satsningar på skolbiblioteken nödvändiga för en positiv språkmiljö. Regeringen har avsatt medel för särskilda utvecklingsinsatser och 2002 med syftet att främja inlärningen av basfärdigheterna, dvs. att läsa, skriva och räkna. Satsningen skall främst inriktas på tidiga år. Regeringen har i budgetpropositionen anslagit medel för kompetensutveckling bl.a. för undervisning av elever i behov av särskilt stöd t.ex. elever med läs- och skrivsvårigheter/dyslexi. Det är angeläget att satsningen fortsätter och att även lärare för de senare åren i ges möjlighet till kompetensutveckling. Ökad specialpedagogisk kompetens Situationen för barn i behov av särskilt stöd måste förbättras. finns det inte tillräckligt många lärare med specialpedagogisk utbildning. Det är oacceptabelt att barn och ungdomar som är i behov av stöd för att nå målen inte kan få detta. Med förslaget till ny lärarutbildning kommer det specialpedagogiska kunnandet att öka hos lärarna, men brister måste också åtgärdas på kort sikt. För att öka antalet specialpedagogiskt utbildade lärare kommer staten att inom ramen för avsatta medel ge några lärarutbildningar i uppdrag att anordna kompetensutveckling för redan utbildade och verksamma lärare i specialpedagogisk grundkompetens. För att deltagarna skall kunna kombinera utbildning och yrkesverksamhet under studierna bör utbildningen erbjudas på deltid och genom distansutbildning. Satsning på förskoleklassen och samarbete i arbetslag Utvecklingen mot en ökad samverkan och integrering mellan förskolan och skolan måste fortsätta utifrån en gemensam syn på lärandet. Avsikten är att skapa en kontinuitet i det livslånga lärandet så som det uttrycks i läroplanerna. Förskola, förskoleklass och skola skall vara en sammanhållen helhet med en genomtänkt utvecklingslinje för barns och ungdomars lärande. Förskoleklassen fungerar som en mötesplats mellan förskolans och skolans kulturer. Samverkan i arbetslag och en pedagogisk integration mellan förskoleklass, grundskola och fritidshem syftar till att skapa ett gemensamt ansvar för att utveckla lärmiljöer av hög kvalitet som främjar barns utveckling och lärande. Förskolepedagogikens arbetssätt bör få större genomslag i såväl förskoleklassen som i . Regeringen planerar insatser i syfte att stärka den fortsatta pedagogiska integreringen och samverkan mellan personal med olika yrkeskompetenser. Mer tid för undervisning i gymnasieskolan går så gott som alla ungdomar vidare från till gymnasieskolan. Målen för gymnasieskolan formulerades senast av regeringen i de nya programmål som gäller . Det finns dock elever som har svårigheter att nå gymnasieskolans mål. Lösningen ligger emellertid inte i att sänka ambitionerna. I stället har regeringen vidtagit flera åtgärder för att förbättra resultaten, t.ex. ökade möjligheter till stödundervisning och möjlighet till etappindelning av vissa kärnämnen. Regeringen bedömde senast ekonomiska vårproposition att det finns starka skäl att ge eleverna i gymnasieskolan bättre möjligheter att nå utbildningsmålen. En ökad total undervisningstid i gymnasieskolan ger eleverna bättre förutsättningar att nå målen, främst i kärnämnen där nuvarande resultat behöver förbättras. Regeringen föreslår nu att antalet undervisningstimmar utökas, dels generellt för samtliga nationella och specialutformade program , dels för program med yrkesämnen, eftersom andelen som inte når målen är större på dessa program. Satsning på barn och ungdom med utländsk bakgrund Regeringen kommer att fortsätta satsningarna i syfte att förbättra situationen för barn och ungdomar med utländsk bakgrund. Genom storstadssatsningen främjas barns och ungdomars språkutveckling i förskola och skola. Många barn lever i miljöer där få människor har svenska som modersmål. För att kunna lära sig svenska behövs också att man utvecklar sitt eget modersmål. Kompetensutvecklingen av lärare i skolor med elever med många nationaliteter och språk skall fortsätta. Intressanta exempel på hur olika arbetssätt används i undervisningen i dessa skolor måste spridas för att inspirera och stimulera en fortsatt utveckling. Regeringen har för avsikt att inom ramen för avsatta medel vidta åtgärder för att förstärka modersmålsundervisningen i förskolan och skolan. Regeringen avser vidare att lägga en proposition som ger asylsökande barn och barn som beviljats tidsbegränsat uppehållstillstånd samma rätt till förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg och skola som barn bosatta i . Jämställdhet och andra värdegrundsfrågor Läroplanerna markerar tydligt de grundläggande värdena för skolans arbete och verksamhet. Värdegrunden skall genomsyra hela verksamheten i förskola, skola och utbildning för vuxna. Den handlar om hur vi bemöter och värderar varandra. Värdegrunden är också en pedagogisk fråga som ställer krav på kunskap och kompetens. För att stärka demokratin i skolan och i samhället, främja jämställdhet och jämlikhet, förebygga och motverka mobbning, sexuella trakasserier, våld och andra brott, främlingsfientlighet och diskriminering måste värdegrunden sättas i fokus. Det krävs en ständigt pågående process som omfattar alla i skolan och det är nödvändigt att skolan samverkar med det övriga samhället. Värdegrundsfrågorna har hög prioritet. Under vidtogs särskilda åtgärder för att stödja och stimulera det lokala arbetet med värdegrunden i förskolan, skolan och vuxenutbildningen genom regeringens värdegrundsprojekt. Styrdokumenten för skolan ger mål och riktlinjer för vad värdegrunden skall representera i skolan men det är på kommunnivå och i den enskilda skolan som arbetet måste omsättas i det dagliga arbetet. Jämställdhet är en viktig del av värdegrundsarbetet i förskolan och skolan. Regeringens arbete för jämställdhet i skolan har som en följd av signaler om kränkande behandling och sexuella trakasserier i skolorna främst inriktats mot insatser för att motverka kränkande behandling. Frågor om jämställdhet och hur pojkar och flickor uppträder mot varandra har uppmärksammats särskilt i samband med Värdegrundsåret. fick 1999 i uppdrag att göra en kvalitetsgranskning om hur skolorna bedriver sex- och samlevnadsundervisning, främst ur ett jämställdhetsperspektiv. Detta ledde i sin tur till ett nytt uppdrag, att ta fram en långsiktig, strategisk planering för verkets arbete med de grundläggande demokratiska värdena. Uppdraget skall redovisas . I de reviderade kursplanerna för , bl.a. i de samhällsorienterande ämnena, markeras att tid skall avsättas för att diskutera och reflektera över begrepp som identitet, sexualitet, kärlek och jämställdhet. () har också arbetat med insatser för att motverka sexuella trakasserier i ett särskilt skolprojekt och givit ut en handbok i ämnet. Regeringen överväger fortsatta insatser inom området, t. ex. genom att sprida kunskap och lärande exempel, särskilt beträffande jämställdhet och sex och samlevnad. Elevinflytandet måste förbättras Elevernas inflytande över sin situation i skolan måste förbättras. Erfarenheter från den pågående försöksverksamheten med lokala styrelser med elevmajoritet inom gymnasieskolan sprids och elevrådsarbete uppmuntras i skolorna. Variationerna är dock stora.