prop · GP031d24 · 2001-09-20 00:00:00 — I kostnadsramen ingår även utbetalningar av kvarvarande flerårsåtaganden för miljöersättningar från den tidigare programperioden 19951999. Miljö- och landsbygdsprogrammet skall främja en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar utveckling av jordbruket, livsmedelsproduktionen, skogsbruket och landsbygden. Samma möjligheter till utveckling för kvinnor och män skall främjas. Kompetensutveckling fortsätter att vara ett strategiskt viktigt instrument genom att åtgärden kompletterar övriga insatser för att uppnå jord- och skogsbrukets miljömål samt för att främja utvecklingen på landsbygden. Miljöersättningarna inom programmet skall medverka till att de aktuella miljömålen för jordbruket uppfylls. Dessa omfattar i huvudsak odlingslandskapets biologiska mångfald och kulturhistoriska värden, jordbrukets miljöbelastning samt omfattningen av den ekologiska produktionen. Inom ramen för miljö- och lands 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 bygdsprogrammet finns speciellt utformade ersättningar för vart och ett av dessa mål. De nya miljöåtgärderna införs i full omfattning . Miljöersättningarna i miljö- och landsbygdsprogrammet omfattar för hela perioden. Gemensamt för åtgärderna under programmets insatsområde II är att de avser främja utvecklingen och sysselsättningen på landsbygden. Investeringsstöd och stöd till förbättrad bearbetning och saluföring skall dessutom främja landsbygdsföretagens konkurrensförmåga. Målet med startstödet till unga jordbrukare är att påskynda och underlätta generationsväxling i jordbruket och därmed medverka till en föryngring av jordbrukarkåren. För att ytterligare främja anpassningen och utvecklingen av landsbygden kompletteras åtgärderna med stöd till lantbruksanknutna projekt som miljöskydd, marknadsföring av kvalitetsprodukter, diversifiering, utveckling av infrastruktur samt främjande av turism och småföretagande. Stöden skall samverka och förstärka varandra och sammantaget verka för goda förutsättningar att leva på landsbygden. Miljöförbättrande åtgärder inom jordbruket I syfte att underlätta genomförandet av åtgärder inom miljö- och landsbygdsprogrammet och inom olika nationella handlingsprogram för att minimera jordbrukets negativa miljöpåverkan samt maximera dess positiva effekter avsätts medel för försöks- och utvecklingsverksamhet som utgör en viktig grund för att kontinuerligt utveckla och förbättra olika åtgärder. Stöd utgår även till ekologisk produktion genom försöks- och utvecklingsverksamhet inom detta område samt till marknadsstödjande åtgärder. Regeringen har givit i uppdrag att utarbeta ett förslag till nytt handlingsprogram för användning av bekämpningsmedel i jordbruks- och trädgårdsnäringen. Uppdraget skall redovisas . Åtgärder för jordbruket i norra Jordbruket i norra har en särskild regionalpolitisk betydelse genom den mångfald av värden som jordbruksnäringen och dess verksamheter förknippas med. Jordbruket och skogsbruket bidrar till att upprätthålla livs medelsproduktion, sysselsättning, befolkning och samhällsstruktur i dessa delar av landet. Området har delats upp i två separata Mål 1- program, respektive Södra skogslänsregionen. Båda programmen har arbetats fram regionalt med utgångspunkt i bl.a. de länsvisa prioriteringar som lyfts fram i de regionala tillväxtavtalen och innehåller särskilda insatsområden för jordbruk och landsbygdsutveckling. Programmen omfattar även åtgärder riktade till fiskerinäringen, finansierade genom Fonden för fiskets utveckling. Stöd ges vidare i programmen till rennäringen och särskilda insatser avses att genomföras för det fjällnära jordbruket. Miljö- och landsbygdsprogrammets åtgärder för ett hållbart jordbruk, såsom kompensationsbidrag i mindre gynnade områden och olika miljöersättningar, särskilt bevarandet av ett öppet och varierat odlingslandskap, är betydelsefulla i norra . Ett antal stödformer som i genomförs inom ramen för miljö- och landsbygdsprogrammet ingår i norra i stället i Mål 1-pro- grammen. Det gäller stöd till investeringar i jordbruksföretag, kompetensutveckling, startstöd till unga jordbrukare, stöd till förbättrad bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter samt åtgärder för att främja anpassning och utveckling av landsbygden. får därutöver enligt anslutningsfördraget lämna ett nationellt stöd för att upprätthålla produktionen i norra (stödområdena 1 3). Detta stöd kan lämnas för slaktsvin, suggor, getter, ägg, potatis, bär och grönsaker samt som pristillägg och transportstöd för mjölk. Stödet är beräknat utifrån förutsättningen att den totala stödnivån före EU-medlemskapet skall kunna upprätthållas. Fjällägenheter är en upplåtelseform för mark och byggnader på statens mark på renbetesfjällen i samt ovanför odlingsgränsen i och . Upplåtelseformen har sina rötter i lagstiftning . fanns det 106 fjällägenheter som staten har ett underhållsansvar för, de flesta i . Staten lämnar bidrag för investeringar i och underhåll av byggnader m.m. på fjällägenheterna. Även insatser inom ramen för regionalpolitiken är av betydelse för landsbygdens utveckling. Exempelvis kan insatser inom ramen för EU:s strukturfondsprogram som medfinansieras genom Europeiska regionalfonden (ERUF) och Europeiska socialfonden (ESF) nämnas. Dessa omfattar bl.a. åtgärder för att främja infrastruktur- och kompetensutveckling som särskilt kommer näringsliv och befolkning på landsbygden, och därmed även jordbruket, till godo. Gemenskapsinitiativet LEADER+ medfinansieras från Jordbruksfondens utvecklingssektion. Även vissa regionalpolitiska företagsstöd främjar landsbygdens utveckling. Landsbygdsstödet och stöd till kommersiell service är exempel på sådana stödformer. Dessa bidrar till att stimulera näringslivet samt upprätthåller en godtagbar servicenivå på landsbygden. I arbetet med de regionala tillväxtavtalen samt den regionala utvecklingsplaneringen (ESDP) kan jordbruket och landsbygdsperspektivet bidra till regional tillväxt via länens tillväxtstrategier. För en utförlig redovisning av regionalpolitiska insatser hänvisas till utgiftsområde 19. Åtgärder av stor vikt för landsbygdspolitiken återfinns även under utgiftsområde 22, kommunikationer. Statliga bidrag till lokala investeringsprogram som ökar samhällets ekologiska hållbarhet berör även jordbrukets miljöeffekter. Detta gäller i synnerhet olika typer av naturvårdande åtgärder såsom anläggning av våtmarker, vilket dels leder till minskade utsläpp av näringsämnen i vattendrag, dels till bevarande av den biologiska mångfalden och kulturvärden. Arbetet med 2000 och Life ger tillsammans med miljö- och landsbygdsprogrammet goda förutsättningar för att bevara odlingslandskapets biologiska mångfald. Målet för politikområdet som angavs i budgetpropositionen för var en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar utveckling av landsbygden. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Med anledning av att åtagandena i det gamla miljöprogrammet i stor omfattning sträckte sig t.o.m. har miljöersättningarna varit stängda för nyansökningar , med undantag för ersättningarna för ekologisk produktion och värdefulla natur- och kulturmiljöer i renskötselområdet. I samband med att det nya programmet togs fram ändrades utformningen av flera miljöersättningar. Dessa ändringar träder i kraft och det nya programmet tillämpas fullt ut . Inom ramen för det av EU medfinansierade miljöprogrammet åren 19951999 anslöt sig jordbrukarna till fleråriga miljöåtaganden. När dessa åtaganden löper ut kan jordbrukarna inom ramen för det nya miljö- och landsbygdsprogrammet ingå nya, fleråriga åtaganden. En stor andel av de jordbrukare som varit anslutna till åtaganden i det gamla programmet har utnyttjat möjligheten att ingå nya flerårsåtaganden i det nya programmet. Anslutningen till de miljöåtgärder vars syfte är att bevara odlingslandskapets biologiska mångfald och kulturmiljövärden är mycket god. Arealmålen för ersättningarna till slåtterängar och kulturmiljöer har redan uppnåtts. Anslutningen till åtgärden biologisk mångfald i betesmarker samt ersättning för skötsel av betesmarker inom åtgärden öppet odlingslandskap uppgår till av det uppsatta arealmålet. Av de värdefulla ängs- och hagmarker som pekades ut i den landsomfattande inventeringen omfattas av de som fortfarande brukas av någon av miljöersättningarna för betsmarker eller slåtterängar. Målet för ersättning för flerårig vallodling innefattar den totala vallarealen. Anslutningen till åtgärden uppgår till av arealmålet. var av den odlade arealen ansluten till miljöstödet för ekologisk produktion. Det av fastlagda målet att av den odlade arealen skulle vara ekologiskt odlad har därmed uppfyllts. Anslutningen till åtgärder som syftar till att minska växtnäringsförlusterna har under den tidigare programperioden varit låg. I det nya programmet har emellertid åtgärden väckt stort 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 intresse hos brukarna och antalet ansökningar överstiger med god marginal det förväntade antalet. För att bevara den biologiska mångfalden är hävden av betesmarker av central betydelse. Både vad gäller biologiska och kulturhistoriska värden i betesmarker är måluppfyllelsen direkt relaterad till arealen hävdad betesmark. Denna är i sin tur beroende av antalet och fördelningen av betesdjur. Arealen hävdad betesmark har ökat successivt medan det totala antalet betesdjur har varit relativt . Den pågående strukturrationaliseringen inom jordbruket gör dock att utvecklingen går mot färre gårdar med större djurbesättningar. Detta kan leda till en koncentration av betesdjur i landskapet med en försämrad eller upphörd hävd som följd i områden med lite djur. Kompensationsbidrag lämnas som areal i de områden som fastställts som bergsområden eller mindre gynnade områden (s.k. LFA-områden). Stödet säkerställer fortsatt markanvändning för jordbruksändamål och bidrar därmed till en livskraftig landsbygd och ett öppet landskap. Intresset för investeringsstöd till lantbrukare har varit stort under föregående år. beviljades totalt 360 stöd i hela landet om totalt . beviljades 121 startstöd till yngre jordbrukare. Ansökningarna för de båda stöden har vida överstigit tillgängliga medel , för investeringsstödet med upp till 2,5 gånger. Intresset för att ansöka om stöd för bearbetning och saluföring av jord- och skogsbruksprodukter har varit mycket stort. För programperioden åren 20002006 fokuserar mer på målen med stöden vid prioriteringen bland ansökningar, i stället för att fördela stöden till så många som möjligt inom en bransch. En utvärdering av stödet under den tidigare programperioden har också visat att denna prioritering ger bättre effekter. Stödet är inriktat på innovation och småskalig livsmedelsförädling. För vidareförädlingsstödet beviljades 75 av 202 ansökningar till ett värde av . Den största andelen av de beviljade stöden har gått till köttbranschen. Beslut om projekt enligt det nya landsbygdsprogrammet för att främja landsbygdens utveckling började fattas först under slutet av . Antalet ansökningar visar på ett stort intresse för stödet. Resursåtgången är i stort sett vad gäller administrationen av de regionala stöden medan den administrationen av miljöstöden tagit något mer resurser i anspråk än föregående år. Den ökade resursåtgången förklaras enligt bl.a. av förberedelserna för det nya miljö- och landsbygdsprogrammet. Anslutningen till miljöåtgärderna i det nya programmet bedöms vara god. och länsstyrelsernas behandling av ansökningarna är dock ännu inte så långt kommen att en mer detaljerad redovisning kan presenteras här. Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket Miljökvalitetsmålet Ingen övergödning omfattar bl.a. minskade kväveutsläpp till haven och minskad ammoniakavgång från jordbruket. I miljömålspropositionen (prop. 2000/01:130) anges som etappmål att de vattenburna fosforutsläppen från mänsklig verksamhet fram skall ha minskat kontinuerligt års nivå. Utsläppen av kväve från mänsklig verksamhet till haven söder om skall ha minskat med års nivå till . Ammoniakutsläppen skall till ha minskat med års nivå till . Miljömålet att halvera kväveutsläppen uppnåddes inte, utsläppen minskade med . För perioden 19951999 bedömer att någon betydande förändring av kväveläckaget inte har skett. har fastställt att användningen av kväve i handelsgödsel bör minska . Målet har nästan uppnåtts. Den redovisade försäljningen minskade . Vidare visar beräkningar att fosforeffektiviteten ökat avsevärt. Ammoniakavgången från jordbruket har minskat med till 1999. Nedgången beror på minskat antal djur och en ändrad hantering av stallgödseln. Handlingsprogrammet för bekämpningsmedel syftar till att minska hälso- och miljöriskerna. har riskerna, mätt som ett hälso- och miljöindex, minskat fram för att sedan öka något. Ökningen beror på att mängden såld aktiv substans har ökat. Orsaken till ökningen i försåld volym är främst en förändrad grödfördelning till följd av den gemensamma jordbrukspolitiken, samt att kost- naderna för kemisk ogräsbekämpning minskat i förhållande till mekanisk ogräsbekämpning. Hela det nya miljö- och landsbygdsprogrammet är öppet för ansökningar och delar av programmet har varit öppet . En första analys och översyn av programmet görs av och kommer att presenteras . Efter översynen kommer regeringen att ta ställning till eventuella förändringar för att säkerställa att de uppställda målen kan uppnås . Det är ännu för tidigt att dra några slutsatser av de nyanslutningar som skett till programmet. Regeringen kan dock konstatera att åtgärderna inom miljö- och landsbygdsprogrammet väckt ett stort intresse bland lantbrukare och övriga berörda. Detta gäller såväl de fleråriga åtagandena för miljöersättningar som ersättningar inom programmets insatsområde II, t.ex. investeringsstöd och startstöd. Miljöersättningarna till jordbruket bedöms vara av stor betydelse för att uppnå miljökvalitetsmålet "Ett rikt odlingslandskap". Detta gäller framför allt ersättningarna för skötsel av betesmarker och slåtterängar samt ersättningarna till natur- och kulturmiljövärden. Därför har sådana miljöersättningar en betydande omfattning även inom det nya miljö- och landsbygdsprogrammet. För att kunna säkerställa att miljöersättningen för bevarande av biologisk mångfald i slåtterängar och betesmarker riktas till de marker där behovet av sådana åtgärder är störst samt för att möta de ökade kraven på uppföljning och utvärdering av miljö- och landsbygdsprogrammet behövs en ökad kunskap om landets slåtter- och betesmarker. påbörjade därför arbetet med en inventering av värdefulla ängs- och hagmarker. Inventeringen finansieras med medel från miljö- och landsbygdsprogrammets budgeterade medel för utvärdering. För insatsområde II i landsbygdsprogrammet har ett finansieringsbehov utöver de medel som budgeteras i programmet förutsetts. I det godkända programmet anges att regeringen beräknar att möjlighet till ytterligare medfinansiering via i första hand länsstyrelser och kommuner finns. Det finns ett ökat intresse för småskalig lokal och regional livsmedelsproduktion både bland 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 konsumenterna och inom livsmedelsbranschen. Detta ökade intresse har i många fall samband med ett allmänt utbrett miljöintresse och ökad efterfrågan av ekologisk produktion. Stödet till förbättrad bearbetning och saluföring är mer fokuserat på innovativa satsningar. Detta stämmer överens med målen i miljö- och landsbygdsprogrammet och är i linje med resultaten i utvärderingen av motsvarande stödform . En rad projekt för att främja en småskalig livsmedelsproduktion har genomförts i olika delar av landet. Dessa projekt visar att det finns en betydande outnyttjad tillväxtpotential i sådan verksamhet. Genom att förädlingen sker närmare producenten stannar det mervärde som förädlingen medför kvar på den lokala nivån. Inom ramen för landsbygdsprogrammet och i mål 1 prioriteras stöd till utveckling av småskalig livsmedelsförädling och marknadsföring av jordbruksprodukter. Det nationella stödet till jordbruket i norra i enlighet med artikel 142 i anslutningsfördrag med EU har tillämpats . Det pågår en snabb strukturförändring inom jordbruket i norra och antalet företag minskar liksom i andra delar av landet. Hela stödområdets andel av landets mjölkproduktion har varit oförändrad . I stödområde 1, den västligaste och mest fjällnära delen av stödområdet, har det däremot skett en långsam minskning av mjölkproduktionen med . Produktionen av smågrisar har minskat med totalt en tredjedel i hela stödområdet . Därmed har behovet av långa transporter av smågrisar från andra delar av landet ökat, eftersom ingen motsvarande minskning skett i slaktsvinsproduktionen. har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen för avseende . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 beräkningen har beaktats tillgängligt anslags- 6.7.144:1 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Anslaget används i huvudsak för att finansiera strukturstöd och miljöersättningar med anknytning till jordbruket inklusive det nationella stödet till jordbruket i norra . Från anslaget utbetalas även ersättningar för löpande åtaganden från den tidigare programperioden. Startstöd till yngre jordbrukare, stöd till investeringar i jordbruksföretag, stöd till bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter samt miljöåtgärder och åtgärder för landsbygdens utveckling är stödformer som bygger på fleråriga åtaganden om utbetalningar. Detta kan i vissa fall även gälla åtgärder för kompetensutveckling. Detsamma gäller åtgärder inom ramen för strukturfondsprogrammen i Mål 1. Detta innebär att staten åtar sig framtida ekonomiska förpliktelser som inte ryms inom ramen för de av anvisade anslagsmedlen. Regeringen bör därför bemyndigas att , i fråga om ramanslaget 44:1 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur, besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst . Under anslaget har anvisats medel för de av tillämpade miljö- och strukturstöden med anknytning till jordbruket samt för det nationella stödet till jordbruket i norra . Lantbrukare i hela landet har visat stort intresse för åtgärderna inom ramen för miljö- och landsbygdsprogrammet. Regeringens avsikt är att följa den plan som finns för programmet i syfte att nå de mål som formulerats. Nyanslutningen till miljöåtgärderna bedöms ha blivit något större än vad regeringen förutsett. Detta är naturligtvis positivt med avseende på åtgärdernas måluppfyllelse. Det stora intresset innebär att de ekonomiska ramarna blir fullt utnyttjade. Enligt anslutningsfördraget får lämna nationellt stöd för att upprätthålla produktionen i norra (stödområdena 13). Stöd kan bl.a. lämnas för getter, suggor samt som pristillägg och transportstöd för mjölk. Inom ramen för anslaget avser regeringen genomföra två justeringar av stödnivåerna. Den ena mindre ändringen innebär att stödnivån i stödområde 1 höjs per kilogram komjölk och med per stödberättigad get. Den andra ändringen innebär en uppräkning av stödet per stödberättigad sugga med i genomsnitt i stödområdena 13. Förändringarna måste godkännas av genom en ändring av beslut nr 96/228/EG av . Tabell 6.3 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Utestående åtaganden vid årets början * Utgiftsutfall till följd av ingångna åtaganden. Regeringens förslag: Regeringen föreslår att ett statligt stöd för merkostnaden för kadaverhanteringen lämnas inom ramen för anslaget 44:1 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur. Skälen för regeringens förslag: Kostnaden för hämtning och omhändertagande av kadaver i norra är avsevärt högre än i . Merkostnaden har beräknats uppgå till . Jordbruksnäringen är beredd att svara för kostnaderna upp till den nivå som motsvarar kostnaderna i . /2001 har en ny organisation för insamling av kadaver i norra upprättats inom näringen. Genom den nya organisationen beräknas kadaver bli uppsamlade i betydligt större omfattning . Stödet bör utgå med högst . Motivet för stödet är hygien- och miljöskäl. Stödet måste notifieras till EU- kommissionen som statligt stöd inom jordbrukssektorn. Regeringen bedömer anslagsbehovet till 2 för . Anslagsbehoven beräknas till 2 vardera år. Tabell 6.4 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 6.7.244:2 Från EG-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Under anslaget anvisas medel motsvarande EU:s finansiering av strukturstöden inom jordbruket, investeringsstöd till lantbrukare, startstöd till yngre jordbrukare, stöd till bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter, regionala stöd, kompensationsbidrag till jordbruk i bergsområden och mindre gynnade områden, kompetensutveckling, miljöåtgärder i jord- och skogsbruket, åtgärder som främjar anpassning och utveckling av landsbygden m.m. som redovisas under anslaget 44:1 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur. Åtgärderna återfinns inom ramen för miljö- och landsbygdsprogram. Den nationella finansieringen av vissa informations-, utbildnings- och rådgivningsinsatser för skogsägare sker över anslaget 44:1 och anslaget 41:1 samt anslaget 41:2 Insatser för skogsbruket. Till anslaget förs även Jordbruksfondens utvecklingssektions finansiering av Mål 1- och LEADER+programmen. Från anslaget utbetalas även ersättningar för löpande åtaganden från den tidigare programperioden. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Tabell 6.6 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Utestående åtaganden vid årets början * Utgiftsutfall till följd av ingångna åtaganden. Startstöd till yngre jordbrukare, investeringsstöd, stöd till bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter, projektstöd samt miljöersättningar och andra kompletterande åtgärder är stödformer som bygger på fleråriga åtaganden. Detsamma gäller åtgärder inom ramen för strukturfondsprogrammen i Mål 1 och gemenskapsinitiativet LEADER+. Detta innebär att staten åtar sig framtida ekonomiska förpliktelser som inte ryms inom ramen för redan anvisade anslagsmedel. Regeringen bör därför bemyndigas att i fråga om ramanslaget 44:2 Från EG-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst . Vid beräkningen har beaktats tillgängligt anslagssparande. har tilldelats från Jordbruksfondens garantisektion för finansiering av miljö- och landsbygdsprogrammet . Med en eurokurs på motsvarar det . Arbetet med att nå de olika målen bör leda till att de EU-medel som bidrar till finansieringen av miljö- och landsbygdsprogrammet utnyttjas fullt ut. Regeringen bedömer anslagsbehovet till 1 . Anslagsbehoven beräknas till 1 557 951 000 respektive 1 . Tabell 6.7 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 6.7.344:3 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket 1 Motsvarar 29 352 tkr prisnivå. Anslaget disponeras av för försöks- och utvecklingsverksamhet i syfte att styra utvecklingen inom jordbruket och trädgårdsnäringen mot minskat växtnäringsläckage, minskad ammoniakavgång, säkrare och minskad användning av bekämpningsmedel, bevarande av biologisk mångfald och tillvaratagande av kulturvärden samt ökad andel ekologisk produktion. Medel avsätts också för forsknings- och utvecklingsinsatser inom trädgårdsnäringen. Regeringen föreslog i budgetpropositionen för att skulle avsättas för forsknings- och utvecklingsverksamhet inom trädgårdsnäringen. I bereds nu de närmare formerna för detta stöd. Då det är frågan om ett statligt stöd inom jordbrukssektorn krävs ett godkännande av EG- kommissionen, som bereder frågan. Efter godkännande kan utbetalning av stödet ske. har i sitt förslag till ekologisk aktionsplan (rapport 2001:11) föreslagit att ytterligare medel anvisas för bland annat försöks- och utvecklingsverksamhet, marknadsstödjande åtgärder samt för konsumentinformation. Regeringen bedömer att den föreslagna inriktningen av insatserna är ändamålsenlig. föreslås att anslås engångsvis för förstärkta insatser inom området. Medlen anslås under anslaget 43:1 (avsnitt 5.8.1). Regeringen bedömer anslagsbehovet till för . Tabell 6.9 Härledning av nivån 20022004