prop · GP0353 · 2001-11-07 00:00:00 — De som då inte är folkbokförda i landet skall tas upp i röstlängden i det valdistrikt inom vilket de senast var folkbokförda. Finns det inte någon uppgift om folkbokföring så att de kan hänför- as till visst valdistrikt men finns det en uppgift om i vilken kommun som de senast varit folkbokförda, bestämmer i vilken röstlängd de skall tas upp. För var och en som finns i en röstlängd skall den centrala val- 1Senaste lydelse 1999:128. 2Senaste lydelse 2001:208. upprätta ett röstkort. myndigheten upprätta ett röstkort. hålls skall det upprättas För val som hålls skall ett gemensamt röstkort. det upprättas ett gemensamt röst- som inte har någon känd adress För väljare som inte har nå- skall det upprättas röstkort bara om gon känd adress skall det upprättas de begär det. röstkort bara om de begär det. Ett röstkort skall innehålla uppgift om väljarens namn och nummer i röstlängden, och vilka val som väljaren får delta i. Röstkortet bör också innehålla annan information om valet. Väljare som har förlorat sitt röstkort eller inte har fått något röstkort skall få ett duplettröstkort om de begär det. den centrala valmyndigheten, läns- ha ett duplettröstkort skall lämna styrelsen, en utlandsmyndighet uppgift om namn och personnum- De som vill ha ett duplettröstkort skall lämna uppgift om namn och personnummer. De som anser att röstlängden in- nehåller felaktiga uppgifter om dem skall före valdagen skriftligen begära att uppgifterna rättas. Detta gäller ock- så dem som anser sig vara felaktigt uteslutna ur röstlängden. Det som hänt senare än före val- dagen får inte ligga till grund för rättelse enligt denna paragraf. Frågor om rättelse skall prövas av skattemyndigheten. Får skattemyndigheten från en myndighet i någon annan med- lemsstat meddelande om att en per- son som har rösträtt och som finns upptagen i röstlängd här i landet, redan avgett en röst i val till Euro- paparlamentet, skall skattemyndig- heten genast rätta röstlängden. De som anser att röstlängden in- nehåller felaktiga uppgifter om dem skall senast före valdagen skriftligen begära att upp- gifterna rättas. Detta gäller också dem som anser sig vara felaktigt uteslutna ur röstlängden. Det som hänt senare än före val- dagen får inte ligga till grund för rättelse enligt denna paragraf. Frågor om rättelse skall prövas av . Får den centrala valmyndigheten från en myndighet i någon annan medlemsstat meddelande om att en person som har rösträtt och som finns upptagen i röstlängd här i landet, är upptagen i röstlängd i annat land eller redan avgett en röst i val till , skall den centrala valmyndigheten genast rätta röstlängden om inte röstkort redan skickats ut till välja- ren. Om en röst lämnas av en svensk medborgare som inte är folkbok- förd i landet och som inte finns upptagen i röstlängden skall den centrala valmyndigheten genast rätta röstlängden om rösten kom- mit in till myndigheten senast valdag- en. När samtliga beslut om rättelser förts in i en röstlängd skall den sändas till den kommun där valdistriktet ligger. Har ett beslut om rättelse inte hunnit föras in i röstlängden innan den sänts till kommunen får den centrala valmyndigheten eller läns- styrelsen uppdra åt valnämnden i kommunen att ombesörja att rättel- sen förs in. ärende om rättelse får överklagas eller beslut i ett bara i samband med att det val ärende om rättelse får överklagas överklagas för vilket röstlängden I ett sådant ärende får bara det åberopas som har fö- rekommit hos skattemyndigheten. skall ha kommit in till den myndig- het som meddelat beslutet (besluts- Om skrivelsen med överklagan- det kommit in till Valprövnings- nämnden inom överklagandetiden, skall överklagandet tas upp till prövning även om inte skrivelsen som skall avgöra om en skrivelse med ett överklagande har kommit i yttrande över överklagandet. stämmelserna i 27 och 28 §§ för- valtningslagen (1986:223) om om- prövning av beslut skall inte till- valsedlar för val till samt landstings- och kommunfull- mäktige med parti- och valbeteck- ning (partivalsedlar) för varje parti som vid något av de två senaste riksdagsvalen har fått mer än 1 pro- cent av rösterna i hela landet, under förutsättning att partiet har gjort en anmälan enligt 6 kap. 7 § tredje stycket, valsedlar för val till Europa- Kommunen skall se till att det finns lämpliga lokaler som kan användas som vallokaler. Kommunen skall se till att det finns lämpliga lokaler som kan användas som vallokaler och som i fråga om lokalisering och öppet- hållande ger väljarna goda möjlig- heter att rösta. Kommunen får som vallokal an- vända en lokal som inte är till- gänglig för fysiskt funktionshindra- de väljare endast om kommunen inte kan använda en lokal som är tillgänglig för dem. Om kommunen avser att använda en lokal som inte uppfyller kravet på tillgänglighet, skall kommunen samråda med innan den beslutar i saken. Kommunen skall ange var- för den gjort bedömningen att nå- gon annan lokal inte kan användas i stället. Väljare som röstar i sin vallokal bör ha med sig sitt röstkort. För att få rösta på ett postkontor För att få rösta på ett postkontor eller ett särskilt röstmottagnings- eller ett särskilt röstmottagnings- ställe inom landet måste väljare ha ställe inom landet måste väljare ha med sig sitt röstkort och lämna det med sig sitt röstkort och lämna det till röstmottagaren om inte röstkor- tet på annat sätt är tillgängligt för Om de som vill rösta hos en utlandsmyndighet inte har något röstkort skall röstmottagaren fylla i ett adresskort för dem. I anslutning till varje röstningslokal skall det ordnas en lämplig plats där valsedlar kan läggas ut. Om detta inte är möjligt får en sådan plats i stället ordnas inne i lokalen. På denna plats skall väljarna för det val som avses ha tillgång till valsedlar för val till samt landstings- och kommunfull- mäktige med parti- och valbeteck- ning (partimarkerade valsedlar) för varje parti som vid något av de två senaste riksdagsvalen har fått av rösterna i hela landet, valsedlar för val till Europa- parlamentet med parti- och val- parlamentet med parti- och val- beteckning (partimarkerade val- beteckning (partivalsedlar) för sedlar) för varje parti som vid nå- varje parti som vid något av de två got av de två senaste valen har fått senaste valen har fått mer än 1 pro- av rösterna i hela cent av rösterna i hela landet eller (namnvalsedlar) om med endast en valsedel, under för- utsättning att partiet har gjort en enligt 6 kap. 7 § tredje Valförrättarna och röstmottagarna skall se till att valsedlar enligt första stycket finns utlagda. De partier som deltar i valen De partier som deltar i valen skall också kunna lägga ut sina skall också kunna lägga ut sina valsedlar på denna plats. valsedlar på denna plats. mottagningsställen som inrättas av som inrättas av utlandsmyndighet- bara lägga ut partivalsedlar. er får partierna bara lägga ut par- En vallokal skall vid val till riks- En vallokal skall vid val till dagen och vid val till landstings och vid val till lands- öppen för röstning mellan klockan hållas öppen för röstning mellan 8.00 och 20.00 samt vid val till och 20.00 samt vid 8.00 och 21.00. Om väljarna i dist- riktet ändå får tillräckligt bra möj- arna i distriktet ändå får tillräckligt ligheter att rösta, får den centrala bra möjligheter att rösta, får val- valmyndigheten bestämma att val- nämnden bestämma att vallokalen i lokalen i ett visst valdistrikt skall ett visst valdistrikt skall vara öppen vara öppen för röstning under kor- Uppfylls de krav som ställs i 6 och 7 §§ skall valförrättaren ta emot väljarens valkuvert, i väljarens närvaro lägga det i valurnan för det val valsedeln gäller och markera i röstlängden att väljaren röstat. Om en vallokal inte är tillgäng- lig för en fysiskt funktionshindrad väljare, får valförrättaren trots vad som sägs i första stycket ta emot väljarens valkuvert utanför val- lokalen om det kan ske under be- 1 Senaste lydelse 1999:129. Väljarna skall visa sitt röstkort Väljarna skall för varje slag av för röstmottagaren, som skall ge val de vill delta i få ett valkuvert. dem ett valkuvert för varje slag av Därefter skall de bakom en ledig val de vill delta i och hänvisa dem valskärm avge sin röst och lägga till en ledig valskärm. en valsedel för varje slag av val i avge sin röst och lägga en valsedel ett valkuvert utan att vika valse- för varje slag av val i ett valkuvert utan att vika valsedeln. När väljarna gjort i ordning sina valkuvert skall de lämna kuverten och sitt röstkort till röstmottagaren. Röstmottagaren skall ta hand om de fönsterkuvert som gjorts i ordning och på en särskild för- teckning anteckna varje väljares namn och den valnämnd som varje fönsterkuvert skall skickas till. På fönsterkuvertet skall röstmottaga- ren anteckna det nummer som finns i förteckningen. Röstmottagaren skall ta hand om de fönsterkuvert som gjorts i ordning och på en särskild för- teckning anteckna varje väljares namn och den valnämnd eller det valdistrikt som varje fönsterkuvert skall skickas till. På fönsterkuver- tet skall röstmottagaren anteckna det nummer som finns i förteck- ningen. Röstmottagaren skall skicka fönsterkuverten till valnämnden i den kommun där väljaren finns i röstlängden. Skickas kuverten med post skall de ordnas som värdepost. Röstmottagaren vid ett sådant röstmottagningsställe som inrät- tats med stöd av 2 § får i stället skicka kuverten till valförrättarna i valdistriktet om kuverten kan be- räknas vara hos valförrättarna innan tiden för röstning i vallokal- en går ut. Innan fönsterkuverten skickas till vallokalen skall de läggas i särskilda omslag som förseglas. På varje omslag skall det anteck- nas hur många fönsterkuvert som omslaget innehåller. valsedlar för val till samt landstings- och kommunfull- mäktige med parti- och valbeteck- ning (partivalsedlar) för varje par- ti som vid något av de två senaste riksdagsvalen har fått av rösterna i hela landet, under förutsättning att partiet har gjort en anmälan enligt 6 kap. 7 § tredje stycket, valsedlar för val till Europa- parlamentet med parti- och valbe- teckning (partivalsedlar) för varje parti som vid något av de två se- naste valen har fått mer än 1 pro- cent av rösterna i hela landet eller valsedlar med kandidatnamn Väljare som är sjuka, funktionshindrade eller gamla och därför inte kan komma personligen till sin vallokal eller någon annan röstningslokal får lämna sin valsedel genom bud. Vad som sägs i första stycket gäller också väljare som 1. är intagna i häkte, eller anstalt och av säkerhetsskäl inte kan rösta i samma röstningslokal som andra intagna på anstalten. Bud får vara väljarens make, Bud får vara väljarens make, sambo, barn, barnbarn, makes barn, sambos barn, fader, moder barn, sambos barn, fader, moder Bud får också den Bud får också den vara som yrkesmässigt eller på ett vara som yrkesmässigt eller på ett därmed likartat sätt ger väljaren därmed likartat sätt ger väljaren vård av mera varaktigt slag eller vård eller på ett annat sätt brukar på ett annat sätt brukar hjälpa välj- hjälpa väljaren i personliga an- aren i personliga angelägenheter. Den som anlitas som bud skall ha fyllt . Väljare som betjänas av Posten Aktiebolags lantbrevbärare får lämna sina röster genom lantbrevbäraren, om röstmottagning anordnas vid det postkontor som lantbrevbäraren hör till. Den centrala valmyndigheten får vid val som inte gäller hela landet, på förslag av , be- gränsa antalet linjer där väljarna får lämna sina röster genom lantbrevbä- raren. En lantbrevbärare som tar hand om ytterkuvert för budröster bör ha med sig partimarkerade valsedlar för varje parti som vid något av de två senaste riksdagsvalen har fått av rösterna i hela lan- det, och (namnvalsedlar) om partiet deltar med endast en valsedel, under för- utsättning att partiet har gjort en anmälan enligt 6 kap. 7 § tredje stycket, och Valförrättarna skall ta emot omslagen med fönsterkuvert. De skall anteckna i valdistriktets pro- tokoll hur många omslag de tagit emot och hur många fönsterkuvert som omslagen innehåller enligt vad som står på dem. Omslagen får inte öppnas innan den gransk- ning som sägs i 7 § påbörjats. Valförrättarna skall ta emot omslagen med fönsterkuvert. De skall anteckna i valdistriktets pro- tokoll hur många omslag de tagit emot från valnämnden och från särskilda röstmottagningsställen samt hur många fönsterkuvert som omslagen innehåller enligt vad som står på dem. Omslagen får inte öppnas innan den granskning som sägs i 7 § påbörjats. Kommunfullmäktige bestämmer hur många ersättare som skall finnas för ledamöterna i fullmäktige. Antalet utgör en viss andel, dock högst hälften av det antal platser som varje parti får i kommunen. Dessa be- stämmelser finns i 5 kap. 4 § andra stycket kommunallagen (1991:900). till det antal och på det sätt som till det antal och på det sätt som sägs i 20 kap. 7 §. sägs i 20 kap. 7 §. ersättare av de platser som ett parti ersättare av de platser som ett parti fått utgör ett brutet tal skall detta fått utgör ett brutet tal skall detta avrundas till närmast högre hela avrundas till närmast högre hela För partier som har fått ett Om det för ett parti inte kom- eller två mandat i fullmäktige skall mer att utses minst två ersättare även 20 kap. 8 § tillämpas om det skall 20 kap. 8 § tillämpas. annars inte kommer att utses två någon ersättare för en viss ledamot Kan någon ersättare för inte utses på det sättet, utses ingen en viss ledamot inte utses på det ersättare för den ledamoten. sättet, utses ingen ersättare för den Uppgifter som är oförenliga med uppdraget att vara företrädare i Uppdraget som företrädare i Eu- ledamot av Europeiska gemen- skapernas kommission, domare, generaladvokat eller justitiesekreterare i ge- menskapernas domstol, ledamot av Europeiska revi- sionsrätten, medlem av rådgivande kommit- tén i Europeiska kol- och stål- gemenskapen eller av Ekonomiska och sociala kommittén i Europe- iska gemenskapen och Europeiska atomenergigemenskapen, medlem av sådana kommittéer eller andra organ som har tillsatts enligt fördragen om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemen- skapen, Europeiska gemenskapen och Europeiska atomenergigemen- skapen för att förvalta gemenskap- ernas medel eller för att utföra en permanent och direkt förvaltnings- uppgift, styrelseledamot, direktions- ledamot eller anställd i Europeiska investeringsbanken, eller tjänsteman eller annars an- ställd i aktiv tjänst inom Europe- iska gemenskapernas institutioner eller till dessa knutna fackorgan. Ett beslut får överklagas av den som enligt röstlängden har rösträtt vid valet, den som enligt beslut av skat- temyndigheten i ett ärende om rät- telse av röstlängd enligt 7 kap. 11 § var utesluten från rösträtt, den som efter anmälan enligt 7 kap. 1 eller 10 § inte tagits upp i röstlängden, och ett parti som har deltagit i valet. den som enligt röstlängden har rösträtt vid valet, och Om ett visst beslut enligt lag inte får överklagas eller om det skall överklagas i särskild ordning, får en omständighet som avses med beslut- et inte åberopas vid ett överklagande som avses i 18 eller 19 §. Bestämmelser om talan i sam- Den kandidat inom valkretsen som står i tur att få nästa mandat för partiet utses till ersättare eller ny ledamot. Saknas en sådan kan- didat på partiets valsedlar, skall den centrala valmyndigheten, så- vitt avser riksdagsvalet, och läns- styrelsen, såvitt avser val till landstings- och kommunfullmäkti- ge, med tillämpning av 2 § be- stämma en annan valkrets, där partiet deltar i fördelningen av fasta valkretsmandat, från vilken ersättaren eller ledamoten skall utses. Till ersättare utses den som där står närmast i tur att få mandat för partiet. band med ett överklagande av val mot en skattemyndighets beslut om rättelse av en röstlängd finns i 7 kap. 14 §. Om ersättare skall utses enligt 18 kap. 51 § andra stycket eller 56 § andra stycket samt om en ny ledamot skall utses enligt 62 eller 65 § skall följande gälla. Den kandidat inom valkretsen som står i tur att få nästa mandat för partiet utses till ersättare eller ny ledamot. Saknas en sådan kan- didat på partiets valsedlar, skall den centrala valmyndigheten med tillämpning av 2 § bestämma en annan valkrets, där partiet deltar i fördelningen av fasta valkrets- mandat, från vilken ersättaren eller ledamoten skall utses. Till ersätta- re utses den som där står närmast i tur att få mandat för partiet. Ersättare enligt 18 kap. 55 § utses på följande sätt. I första hand utses ersättare på grundval av ordningen mellan kandidat- erna som framkommer vid beräkningen av deras personliga röstetal en- ligt 3 §. I andra hand utses ersättare genom en sammanräkning inom det parti för vilket han eller hon har blivit vald. Vid varje sammanräkning tas hän- syn bara till de valsedlar som upptar ledamotens namn och som på grund härav gällde för detta namn, när det fick plats i ordningen. Varje valsedel gäller som en hel röst. Med iakttagande av att namnet på en kandidat som genom valet blivit utsedd till ledamot skall anses som obefintligt tillgo- doräknas röstvärdet det namn som står främst på sedeln. Den som får högsta röstetalet är utsedd till ersättare för den ledamot som sammanräk- ningen avser. Får flera kandidater lika röstetal skall avgöra vem som skall ha företräde. Om det antal ersättare som har utsetts är mindre än det antal som kommunfullmäktige har bestämt enligt 5 kap. 4 § andra stycket kommu- nallagen (1991:900) och samma ersättare har utsetts för tre eller flera ledamöter, utses ytterligare en ersättare för var och en av dessa ledamöt- er. Därvid skall även namnet på en kandidat som genom valet blivit ut- sedd till ersättare för den ledamot som sammanräkningen avser anses som obefintligt. I övrigt görs på sätt som anges i andra och tredje stycket. Om antalet ersättare fortfarande Om antalet ersättare fortfarande är mindre än det antal som kom- är mindre än det antal som kom- munfullmäktige har bestämt enligt munfullmäktige har bestämt enligt 5 kap. 4 § andra stycket kommu- 5 kap. 4 § andra stycket kommu- nallagen och samma ersättare har nallagen och samma ersättare har utsetts för fem eller flera leda- utsetts för fem eller flera leda- möter, utses ytterligare en sam- möter, utses ytterligare en ersättare manräkning ersättare för var och för var och en av dessa ledamöter. en av dessa ledamöter. Därefter görs på motsvarande sätt successivt ytterligare sammanräk- ningar för de ledamöter vilkas ersättare har utsetts för sju eller flera le- damöter, nio eller flera ledamöter, och så vidare, så länge antalet ersätta- re är mindre än det antal som kommunfullmäktige har bestämt. Om det sedan ersättare utsetts enligt 7 § visar sig att det för le- damot eller ledamöter i ett parti som har fått ett eller två mandat utsetts bara en ersättare skall ytter- ligare en sammanräkning göras. I det fall partiet har fått två mandat skall sammanräkningen i första hand göras för den ledamot som har störst personligt röstetal i för- hållande till antalet röster för par- tiet i valkretsen och därefter för den som har störst jämförelsetal. Om det sedan ersättare utsetts enligt 7 § visar sig att det för le- damot eller ledamöter i ett parti utsetts bara en ersättare skall ytter- ligare en sammanräkning göras till dess minst två ersättare utsetts. I det fall partiet har fått två eller flera mandat skall sammanräk- ningen i första hand göras för den ledamot som har störst personligt röstetal i förhållande till antalet röster för partiet i valkretsen och därefter för den som har störst jämförelsetal. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Den nya lydelsen av 3 kap. 2, 6 och 8 §§ skall tillämpas första gång- en års allmänna val. 3.Den nya lydelsen av 6 kap. 11 § skall tillämpas första gången års val till . 2.5Förslag till lag om ändring i lagen (2001:183) om behandling av personuppgifter i verksamhet med val och folkomröstningar Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2001:183) om behandling av personuppgifter i verksamhet med val och folkomröstningar att 1 kap. 1 och 6 §§ samt 2 kap. 1, 8 och 14 §§ skall ha följande lydelse. Denna lag tillämpas vid behand- ling av personuppgifter i den cen- trala valmyndighetens, skattemyn- digheternas och länsstyrelsernas verksamhet med val och folkom- röstningar enligt vallagen (1997:157), folkomröstningslagen (1979:369) samt lagen (1994:692) om kommunala folkomröstningar, om behandlingen är helt eller del- vis automatiserad eller om uppgif- terna ingår i eller är avsedda att ingå i en strukturerad samling av personuppgifter som är tillgäng- liga för sökning eller samman- ställning enligt särskilda kriterier. Den centrala valmyndigheten är personuppgiftsansvarig för den be- handling av personuppgifter som myndigheten skall utföra. En skat- temyndighet eller länsstyrelse är personuppgiftsansvarig för den be- handling som myndigheten eller skall utföra. Denna lag tillämpas vid behand- ling av personuppgifter i den cen- trala valmyndighetens och läns- styrelsernas verksamhet med val och folkomröstningar enligt val- lagen (1997:157), folkomröst- ningslagen (1979:369) samt lagen (1994:692) om kommunala folk- omröstningar, om behandlingen är helt eller delvis automatiserad eller om uppgifterna ingår i eller är av- sedda att ingå i en strukturerad samling av personuppgifter som är tillgängliga för sökning eller sam- manställning enligt särskilda kri- terier. Den centrala valmyndigheten är personuppgiftsansvarig för den be- handling av personuppgifter som myndigheten skall utföra. En läns- styrelse är personuppgiftsansvarig för den behandling som länsstyrel- sen skall utföra. I den centrala valmyndighetens, skattemyndigheternas och länssty- relsernas verksamhet med val och folkomröstningar skall det finnas en samling personuppgifter som med hjälp av automatiserad be- handling används gemensamt i I den centrala valmyndighetens och länsstyrelsernas verksamhet med val och folkomröstningar skall det finnas en samling per- sonuppgifter som med hjälp av automatiserad behandling används gemensamt i verksamheten för de i Den som ansvarar för röstmot- tagning i en röstningslokal som avses i 9 kap. 3 § vallagen (1997:157) får ha direktåtkomst till uppgifter om personnummer, namn och valdistrikt. verksamheten för de i 1 kap. 4 och 5 §§ angivna ändamålen (val- och folkomröstningsdatabas). 1 kap. 4 och 5 §§ angivna ändamå- Prop. 2001/02:53 len (val- och folkomröstningsdata- Den centrala valmyndigheten och länsstyrelserna får ha direktåtkomst till uppgifter som avses i 36 §§. De kommunala valnämnderna får ha direktåtkomst till uppgifter som avses i 35 §§. Skattemyndigheterna får ha di- rektåtkomst till uppgifter som av- ses i 3 § samt till uppgifter enligt 5 och 6 §§ i fråga om person som avses i 2 § 1. Den centrala valmyndigheten, och länsstyrelserna får ta ut avgift- styrelserna får ta ut avgifter för att er för att lämna ut uppgifter ur lämna ut uppgifter ur databasen databasen enligt de närmare före- enligt de närmare föreskrifter som skrifter som meddelas av regering- meddelas av regeringen. Rätten att ta ut avgifter enligt första stycket får inte innebära inskränk- ning i rätten att ta del av och mot fastställd avgift få kopia eller utskrift av en allmän handling enligt tryckfrihetsförordningen. Denna lag träder i kraft . 2.6Förslag till lag om upphävande av lagen (1993:1403) om försöksverksamhet vid de allmänna valen Härigenom föreskrivs att lagen (1993:1403) om försöksverksamhet vid de allmänna valen skall upphöra att gälla vid utgången av februa- ri 2002. 2.7Förslag till lag om upphävande av lagen (1994:285) om försök i vissa kommuner där väljarna skall kunna avge en särskild personröst vid de allmänna valen Härigenom föreskrivs att lagen (1994:285) om försök i vissa kommun- er där väljarna skall kunna avge en särskild personröst vid de allmänna valen skall upphöra att gälla vid utgången av . 3 Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade att tillkalla ett parlamentariskt samman- satt råd för att utvärdera den reform av det svenska valsystemet, som då trätt i kraft (dir. 1997:87).