prop · GP031d10 · 2001-09-20 00:00:00 — Heltäckande system för kvalitetssäkring saknas i de allra flesta kommuner. Handläggning och dokumentation inom kommunernas äldreomsorg har varit bristfällig. rapporterar och länsstyrelserna om förbättringar inom detta område, bl.a. som en följd av att länsstyrelserna genomfört utbildningsinsatser. kvarstår dock brister. Genom ett tillägg i socialtjänstlagen, 6 h §, lagstadgades rätten för personer samt funktionshindrade personer med varaktiga behov av omfattande vård och omsorgsinsatser att ansöka om sådant bistånd i annan kommun. Bestämmelsen tillkom för att bidra till måluppfyllelse med avseende på målet om självbestämmande för äldre personer och personer med funktionshinder. Uppföljningar av bestämmelsen visar att tillämpningen av ansökningar enligt 6 h § inte inneburit några större problem för kommunerna. Omkring 650 personer som önskat flytta till annan kommun har kunnat göra det. Ett 30-tal kommuner, främst förortskommuner i storstadsregionerna, har dock haft svårt att leva upp till lagstiftningens intentioner. Detta beror främst på platsbrist i särskilda boendeformer. Den nationella handlingsplanen för äldrepolitiken De utökade resurserna för tillsyn inom äldre- och handikappomsorg har medfört en utökad och förbättrad tillsyn. Länsstyrelserna har fått en betydligt bättre kunskap om situationen inom äldre- och handikappomsorgen. Förutom utökad verksamhetstillsyn ges även mer utbildning och 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 stöd till kommunerna. Många länsstyrelser rapporterar att tillsynen har god effekt då kommuner i stor utsträckning åtgärdar påpekade brister. har regeringens uppdrag att följa utvecklingen beträffande den nationella handlingsplanen för äldrepolitiken. Inom ramen för detta uppdrag har bl.a. tagit initiativ till en omfattande kartläggning av det särskilda boendet. Kartläggningen visar att strukturen i svenskt äldreboende i stort sätt är oförändrad sedan före Ädelreformens genomförande. Det kvarstår en tydlig differentiering beträffande målgrupper, boendestandard, bemanning och kompetens. De statliga insatser som genomförts för utveckling av anhörigstödet i landets kommuner har resulterat i en såväl kvantitativ som kvalitativ utveckling av anhörigstödet. I stort sätt i samtliga kommuner pågår arbete med att bygga upp sådant stöd. Det kartläggnings- och inventeringsarbete som har bedrivits i de flesta kommuner har medfört att det finns bättre kunskaper om antalet anhörigvårdare och deras behov av stöd. De anhörigas situation har fått ökad uppmärksamhet och allt fler anhöriga får hjälp. rapporterar att en tydlig utveckling sker mot en mångfald av insatser, liksom stödinsatser som är mer lättillgängliga samt mot mer individuella stödformer. Inom ramen för satsningen på försöksverksamheter med uppsökande verksamheter har 21 projekt beviljats stimulansbidrag. De första resultaten från projekten visar att kunskapen har ökat om hur man med enkla medel kan undanröja vissa hinder för ett självständigt liv och istället förebygga ett beroende av vård- och omsorgsinsatser. Många av de äldre personer som tagit del av de förebyggande hembesöken har uppskattat initiativet, dels för att det inneburit möjlighet till praktisk hjälp i form av t.ex. råd om enklare hjälpmedel, dels för att det givit dem en känsla av ökad trygghet. Regeringen har beslutat om fördelning av cirka 200 projektbidrag som syftar till utveckling och nytänkande inom äldreområdet. Områden som behandlas i dessa projekt är bl.a. hälsofrämjande arbete för äldre, brukarinflytande och IT för äldre personer. Inom ramen för det sistnämnda området har bl.a. de fem största pensionärsorganisationerna beviljats stimulansbidrag för att bedriva IT-utbildning för äldre personer. Uppföljningar av den nya bestämmelsen i socialtjänstlagen om skärpt anmälningsplikt för 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 personal avseende missförhållanden inom äldreomsorgen har visat att den upplevs som svårtolkad av dem som skall tillämpa bestämmelsen. Med anledning av detta har meddelat föreskrifter och allmänna råd angående tillämpningen av den s.k. , gällande fr.o.m. . Exempel på missförhållanden som anmälts till länsstyrelserna är våld mellan boende, försummelser/brister i omsorg och ekonomiska oegentligheter. Det är dock fortfarande få anmälningar som gjorts i enlighet med den nya bestämmelsen. Inom ramen för beslutade stimulansbidrag till äldrebostäder m.m. har beviljat medel för nybyggnation av cirka 1 860 lägenheter och ombyggnad av cirka 3 800 lägenheter. Av dessa hade ungefär 5 300 lägenheter färdigställts. har regeringen genomfört ett flertal insatser för att skapa bättre förutsättningar för kommuner och landsting att utveckla verksamheter inom socialtjänst och hälso- och sjukvård. Den successiva höjningen av det generella statsbidraget till kommunerna utgör en viktig del av dessa insatser. Den ökning som har skett av de offentliga utgifterna för äldre i kommuner och landsting i förhållande till antalet äldre personer tyder på att bidragen har använts i enlighet med intentioner. De ekonomiska förutsättningarna i kommuner och landsting ser dock fortfarande olika ut, vilket gör att effekterna av bidragen varierar mellan kommunerna. Variationerna i kommunerna är också stora vad gäller t.ex. andelen äldre personer med äldreomsorg och förutsättningar för personalförsörjningen inom vården och omsorgen om äldre personer. Det pågår ett omfattande utvecklingsarbete inom äldreomsorgen, bl.a. som följd av nya bestämmelser i socialtjänstlagen och de satsningar som genomförts inom ramen för den nationella handlingsplanen för äldrepolitiken. följer upp en del av satsningarna och har i sina uppföljningsrapporter konstaterat det finns mycket positivt att säga om bl.a. uppbyggnaden av stöd till anhöriga, arbetet med uppsökande verksamhet, fortbildning av arbetsledare och uppbyggnad av regionala FoU-enhe- ter. Överlag förefaller det som om de stimulans- bidrag som fördelas för utveckling inom vissa prioriterade områden får åsyftad verkan. Det är dock för tidigt att dra definitiva slutsatser om stimulansbidragens effekter och långsiktiga betydelse för måluppfyllelse inom äldrepolitiken. Problem med personalförsörjningen har i en del kommuner haft en hämmande effekt på de satsningar som genomförts . Till exempel har de satsningar som gjorts på utbildning av arbetsledare och biståndsbedömare inte fått full effekt då personal inte haft möjlighet att ta tillvara på utbildningsmöjligheterna p.g.a. tidsbrist och svårigheter att rekrytera vikarier. Likaså rapporteras det om svårigheter att frigöra personal från den ordinarie verksamheten till verksamheten som bedrivs i de 15 regionala FoU-centren. En del kommuner rapporterar också att kvalitetsutvecklingsarbetet har hämmats p.g.a. otillräcklig bemanning. Intresset har varit stort för de stimulansbidrag för äldrebostäder som beviljats 1999. Regeringen gör bedömningen att stimulansbidraget för äldrebostäder har bidragit till en väsentlig höjning av boendestandarden i särskilda boendeformer samt till nya bostäder av hög kvalitet. Äldreomsorgen är av god kvalitet i många kommuner. Olika studier som bl.a. genomförts av visar emellertid att det alltjämt förekommer att äldre inte alltid får tillgång till den vård, omsorg och service som de är i behov av. Det har också vid ett antal tillfällen uppdagats allvarliga missförhållanden i vården och omsorgen om äldre personer. För att komma tillrätta med de kvalitetsbrister som fortfarande finns inom äldreomsorgen krävs insatser inom ett flertal områden. Det handlar bl.a. om att se till att det finns tillräckligt med personal med rätt kompetens. Kvalitetssäkringssystemen inom äldreomsorgen behöver utvecklas och även tillsynen över verksamheten kan i vissa avseenden behöva förbättras. Innehållet i äldreomsorgen behöver också utvecklas. En oroande utveckling är t.ex. att serviceinsatserna liksom de sociala inslagen i äldreomsorgen minskar i omfattning. Äldre personers behov av vård och omsorg tillgodoses inte på ett tillfredsställande sätt i de kommuner där långa väntetider förekommer för att erhålla beviljad insats eller där avslag ges på ansökningar om hjälp trots att behov konstateras föreligga. Dessa problem är till största del beroende på platsbrist i särskilda boendeformer. Kommunerna är enligt lag förpliktigade att inrätta särskilda boendeformer för service och omvårdnad för äldre personer med behov av särskilt stöd. Kommunerna har även en planeringsskyldighet för vissa insatser inom , t.ex. särskilt boende. Regeringen ser mycket allvarligt på de kvarstående problem med att äldres faktiska behov inte tillgodoses i en del kommuner . Regeringen avser att noga följa utvecklingen inom detta område. Att skapa förutsättningar för en trygg ekonomi för äldre personer är en viktig insats för äldrepolitikens måluppfyllelse. Regeringen har vid ett flertal tillfällen pekat på brister i kommunernas tillämpning av nuvarande lagstiftning vid fastställande av avgifter inom äldreomsorgen. genomförda ändringar och tillägg i bestämmelserna om avgifter har haft viss effekt men regeringen anser att det krävs ett större och mer samlat grepp för att helt komma till rätta med problemen. Det är främst av denna anledning som regeringen föreslagit nya och preciserade bestämmelser för avgifter inom äldre- och handikappomsorgen. Förslagen tar fasta på flera olika delar inom avgiftsområdet och regeringen gör därför bedömningen att huvuddelen av de problem som förekommer kommer att lösas genom de nya bestämmelserna. Vad gäller äldre personers ekonomi har regeringen vidare prioriterat de ekonomiskt sämst ställda pensionärerna i reformarbetet inom pensions- och socialförsäkringsområdet. Regeringen gör bedömningen att den sammantagna effekten av de statliga insatser som genomförts utgör betydelsefulla bidrag för en ökad måluppfyllelse inom äldrepolitiken. För att en tillfredsställande måluppfyllelse skall kunna uppnås krävs dock fortsatta insatser från staten, kommuner och landsting samt andra aktörer. Till exempel måste de brister som vid upprepade tillfällen påtalats vad gäller samverkan mellan kommuner och landsting beträffande vården och omsorgen om äldre rättas till. Förbättringar inom detta område är en förutsättning för att en god vård och omsorg om äldre personer skall kunna bedrivas. Detta gäller särskilt för äldre människor med sammansatta, långvariga och svåra sjukdomstillstånd. Genom satsningarna inom ramen för den nationella handlingsplanen för utveckling av hälso- och sjukvården finns goda förutsättningar för att förbättringar skall komma till stånd inom detta område. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Regeringen anser att det är av stor vikt att de satsningar som genomförts och det utvecklingsarbete som påbörjats inom ramen för den nationella handlingsplanen för äldrepolitiken fortgår efter perioden för handlingsplanens genomförande. För att skapa förbättrade förutsättningar för en fast etablering av satsningarna på FoU- verksamheter och arbete med anhörigstöd i kommunerna beslutade regeringen inom ramen för den nationella handlingsplanen för utveckling av hälso- och sjukvård att dessa satsningar skall fortsätta . Regeringen anser att det är viktigt att utvärdera hur ökningen av äldreomsorg i privat drift som skett har påverkat äldreomsorgens kvalitet. kommer därför regeringen att ta initiativ till ett uppdrag med denna inriktning. 8.7.117:1 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken Tabell 8.2 Anslagsutveckling 17:1 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken I propositionen Nationell handlingsplan för äldrepolitiken (prop. 1997/98:113) aviserade regeringen att särskilda medel skulle avsättas för att genomföra prioriterade insatser för att förverkliga målen i handlingsplanen . Fr.o.m omfattar anslaget även bidraget till pensionärsorganisationerna. Avvikelsen mellan budgeterade och utbetalda medel beror dels på att några satsningar försenats, dels på att beviljade medel inte rekvirerats . Prognosen visar på ett överskott för . Dessa medel kommer att användas för att avsluta satsningen. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Tabell 8.3 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Utestående förpliktelser vid årets början Erhållen/föreslagen bemyndiganderam * Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. har stimulansbidrag lämnats till ett tiotal prioriterade områden för att stödja genomförandet av Nationella handlingsplanen för äldrepolitiken. Regeringen avser att lämna en skrivelse till där bl.a. resultaten av dessa satsningar redovisas. har regeringen beviljat stimulansbidrag om för uppbyggnad och utveckling av 15 regionala FoU- center, där landsting och kommuner tillsammans med universitet och högskolor bedriver forsknings- och utvecklingsverksamhet inom äldreområdet. Centrumbildningarna har till syfte att stimulera en lokalt förankrad och praktiknära kunskapsutveckling inom både äldreomsorg och äldresjukvård. Regeringen har bedömt att det är angeläget att denna satsning förlängs under . I Nationella handlingsplanen för hälso- och sjukvården (prop. 1999/2000:149) föreslog regeringen därför ett fortsatt stöd till uppbyggnad och utveckling av regionala FoU- center inom äldreområdet 2004 med sammanlagt . Re- geringen kommer att ge i uppdrag att ansvara för administration och uppföljning av denna satsning. Regeringen har beviljat stimulansbidrag om till fyra huvudmän för uppbyggnad av longitudinella områdesdatabaser inom äldreområdet. Detta forskningsprojekt innebär att det () samlas in uppgifter som beskriver åldrandet ur medicinsk och social synvinkel samt vilka insatser den enskilde erhåller från äldre omsorg, hälso- och sjukvård och anhöriga m.fl. Syftet är att öka kunskapen om både åldrandet och hur väl vård och omsorg svarar mot den enskildes behov. Projekten är långsiktiga och behöver fortsatt ekonomiskt stöd från staten med . Regeringen avser att ge fortsatt stöd till nationella anhörigorganisationer m.m. inom ramen för detta anslag. Statsbidrag till pensionärsorganisationer. Villkoren för bidraget regleras i förordningen (1994:316) om statsbidrag till pensionärsorganisationer. har fem rikstäckande pensionärsorganisationer fått bidrag. Anslaget administreras av . Tabell 8.4 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 17:1 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken . och 2004 beräknas anslaget till respektive . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Politikområdet omfattar insatser för att förbättra situationen för utsatta grupper, t.ex. personer och familjer med behov av socialbidrag, utsatta barn och familjer, hemlösa, missbrukare, prostituerade och kvinnor utsatta för våld. Ansvaret för att människor i socialt utsatta situationer får det stöd och den hjälp de behöver vilar enligt socialtjänstlagen (1980:620, SoL) på kommunen. Det rör sig bl.a. om bistånd i form av socialbidrag, vård av barn och unga, vård av missbrukare samt åtgärder för andra utsatta grupper i samhället. Statens stöd lämnas i huvudsak från utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. På nationell nivå svarar för Tabell 9.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet tillsyn, uppföljning, utvärdering och utveckling inom området. Även länsstyrelserna har viktiga uppgifter inom politikområdet. Många organisationer är också engagerade i frivilligt socialt arbete. Till politikområdet hör (SiS) som ansvarar för vård som sker utan eget samtycke enligt lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall (LVM), vård av unga (LVU) enligt 12 § lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga samt lagen (1998:603) om verkställighet av sluten ungdomsvård (LSU). Under politikområdet redovisas också bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. samt utvecklingsmedel till åtgärder för hemlösa. 18:1 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. 18:3 Utvecklingsmedel till åtgärder för hemlösa Totalt för Politikområde Socialtjänstpolitik 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Målet för politikområdet är att stärka förmågan och möjligheten till social delaktighet för ekonomiskt och socialt utsatta personer samt att stärka skyddet för utsatta barn. Välfärdspolitikens huvuduppgift är att ge människor trygghet och möjlighet till utveckling. ekonomiska vårproposition angav regeringen att arbetet nu inriktas på att öka sysselsättningen och rättvisan i samhället. Som en följd av det skall antalet socialbidragsberoende halveras . Social utsatthet kan ta sig många uttryck. Det kan vara fråga om långvarigt socialbidragsbehov, missbruk, hemlöshet eller prostitution. Barn som växer upp i miljöer där det förekommer våld, missbruk och psykiska sjukdomar eller i familjer med långvarigt socialbidragsbehov löper särskilt stor risk för social utsatthet. Andra utsatta grupper är kvinnor, barn och ungdomar som utsätts för våld. De statliga insatserna skall syfta till att minska det långvariga behovet av socialbidrag, att fler missbrukare genom rehabiliteringsinsatser skall bli fria från sitt beroende, att fler hemlösa skall få ett ordnat boende och att utsatta barn skall få den vård och det stöd som de behöver. Uppföljningen avser individer respektive hushåll och familjer med insats inom individ- och familjeomsorg. In- satserna kan avse ekonomiskt bistånd eller andra stöd- och hjälpinsatser som syftar till ekonomisk och social trygghet. Inom departementet pågår ett arbete med att utveckla mått och kriterier för bedömning av måluppfyllelsen. Statsbidraget följs upp i regeringens årliga skrivelse Utvecklingen inom den kommunala sektorn. spelar en viktig roll i välfärdspolitiken, genom att utgöra ett komplement till de allmänt riktade ekonomiska stödsystemen, för människor som av olika skäl är i behov av särskilt stöd. svarar också för insatser för utsatta grupper. Genom socialtjänstreform lades de grundläggande målsättningarna och värderingarna för fast. Samhällets socialtjänst skall på demokratins och solidaritetens grund främja människors ekonomiska och sociala trygghet, jämlikhet i levnadsvillkor samt aktiva deltagande i samhällslivet. Det handlar också om att bidra till att frigöra och utveckla enskildas och gruppers egna resurser samt bygga på respekt för människors själbestämmande och integritet. De bärande principerna är helhetssyn, frivillighet, det förebyggande perspektivet samt att den enskildes egna resurser skall tas tillvara. Regeringen anser att det är ett kompromisslöst mål att välfärden skall omfatta samtliga medborgare. insatser ger de människor som av olika anledningar utsätts för ekonomiska eller sociala påfrestningar möjlighet att leva ett värdigt och självständigt liv. har beslutat om en ny socialtjänstlag (prop.2000/01:80, bet. 2001/01:SoU18, Ny socialtjänstlag m.m., rskr 2000/01:259). I den proposition som föregick lagstiftningen betonas att dessa grundläggande värderingar alltjämt skall gälla. Principerna ger inte bara vägledning för praktiska verksamhet, utan också för den människosyn som alltjämt skall prägla reformarbetet inom . I den nya socialtjänstlagen har bl.a. den enskildes rätt till bistånd stärkts. Den som inte själv kan tillgodose sina behov eller få dem tillgodosedda på annat sätt skall ha rätt till bistånd för sin försörjning och livsföring i övrigt av socialnämnden. I princip alla former av bistånd kan med den nya lagen överklagas med förvaltningsbesvär, inte som endast insatser för äldre och funktionshindrade. Bestämmelserna om bistånd innebär i allt väsentligt en återgång till vad som gällde före . Tillsynen över stärks genom att länsstyrelserna får rätt att inspektera all socialtjänstverksamhet som står under dess tillsyn, samt att de får inhämta de upplysningar och ta del av de handlingar som krävs för tillsynen. Länsstyrelserna ges också en vidgad rätt att ingripa mot missförhållanden i viss verksamhet. I syfte att effektivisera tillsynen pågår ett utvecklingsarbete för att förbättra och stärka samarbetet mellan och länsstyrelserna i deras respektive tillsynsfunktion. trädde en annan ändring i Socialtjänstlagen i kraft (prop. 2000/01:79, bet. 2000/01:JuU20, rskr. 2000/01:205). Av 8 a § framgår numera att har ett ansvar för alla som utsatts för brott. Regeringen har i samband med denna lagändring uppdragit åt att bedriva ett utvecklingsarbete till stöd för i dess arbete med brottsofferfrågor. För att stärka rättvise- och rättssäkerhetsaspekterna i för de mest utsatta i samhället har fått regeringens uppdrag att genomföra en strategi för nationellt stöd till kunskapsutvecklingen inom . För ändamålet disponerar under 20012003. Arbetet skall ske i nära samarbete med andra berörda myndigheter och organisationer som företräder brukare samt övriga berörda. Satsningen på att förebygga hemlöshet och förbättra situationen för hemlösa som har pågått fortsätter . Regeringen har ekonomiska vårproposition avsatt 2002 2004. Betänkanden från (SOU 2000:77) och kommittén mot barnmisshandel (SOU 2001:72) kommer att ligga till grund för en proposition med förslag som syftar till att stärka skyddet för utsatta barn. Som ett led i uppföljningsarbetet efter Världskongressen mot Kommersiell sexuell exploatering av barn i har inom ramen för Östersjöstaternas råd drivit ett utvecklingsprojekt at Risk. Syftet är att med stöd av IT bygga ett regionalt närverk () bland experter. Projektet planeras införlivas i sekretariatet för Östersjöstaternas råd . har, i likhet med övriga medlemsländer i EU, utarbetat en handlingsplan mot fattigdom och social utslagning 20012003. Här tydliggörs att en ekonomisk politik för full sysselsättning, ett generellt socialförsäkringssystem samt yttersta skyddsnät utgör grunden för välfärdspolitiken. Regeringen har för avsikt att uppdra åt att analysera eventuella ojämlikheter mellan kvinnor och män i hälso- och sjukvården. Inriktningen är att uppdraget skall omfatta även . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Statens insatser inom politikområdet består främst av lagstiftning, tillsyn, myndigheternas utvecklingsarbete samt vissa stimulansbidrag. Regeringen stödjer genom ett utvecklingsarbete som syftar till att höja kvaliteten och utveckla kunskapen om det sociala arbetet och dess effekter. Det sker bl.a. genom forskning, uppföljning och utvärdering samt genom stöd till metod-, kunskaps- och kvalitetsutveckling. Staten är genom (SiS) huvudman för de hem som avses i 12 § lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga (särskilda ungdomshem), och lagen (1998:603) om verkställighet av sluten ungdomsvård samt 22 och 23 §§ lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall (LVM-hem). (SiS) bedriver ett omfattande forsknings- och utvecklingsarbete inom sitt område. Allt fler människor tvingades ekonomiska krisår söka socialbidrag p.g.a. försörjningsproblem, vilket utsatte socialbidragssystemet för stora påfrestningar. har socialbidragstagandet åter minskat. En kategori som erhållit långvarigt försörjningsstöd enligt socialtjänstlagen (1980:620) är vissa äldre personer som inte kvalificerat sig för en pension som är tillräcklig att leva på. I syfte att återställa försörjningsstöd till dess avsedda funktion att vara ett individuellt behovsprövat bistånd vid tillfälliga ekonomiska problem, har regeringen i proposition Äldreförsörjningsstöd (prop. 2000/01:136) föreslagit att personer som är bosatta i och som är eller äldre skall garanteras en viss lägsta levnadsnivå i form av ett äldreförsörjningsstöd. Reformen innebär att denna ålderskategori inte längre behöver ha en tät kontakt med för att garanteras en grundläggande försörjning. Stödet föreslås vara skattefritt, regleras i en särskild lag och finansieras av statsmedel. Det föreslås träda i kraft och samordnas med ikraftträdandet av den nya pensionsreformen. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Utsatta barn och unga (SiS) ansvarar för vården vid de särskilda ungdomshemmen, de s.k. § 12-hemmen.