prop · GO03100 · 2001-01-01 00:00:00 — Förändringarna av utgiftsområdesramarna i förhållande till budgetpropositionen förklaras av flera faktorer; Resurser för de lagstadgade delarna av maxtaxereformen, och , beräknas i stället under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. Utgiftsområdesramen har minskats med 2002 och med anledning av att ändamålet för de medel som tidigare beräknats för s.k. NT/svux-utbildningar successivt upphör. Vidare beräknas, med anledning av propositionen Nytt huvudmannaskap för vårdhögskoleutbildningar (prop. 2000/01:71) som regeringen överlämnade till , under detta utgiftsområde. Dessa resurser beräknades tidigare under utgiftsområde 25. I utgiftsområdesramarna har vidare beräknats 2002 och för kvalitetsfrämjande åtgärder inom humanistiskt, teologiskt, juridiskt och samhällsvetenskapligt utbildningsområde. För 2002-2004 avsätts för forskning om biologisk mångfald och ekologiskt hållbar utveckling. Till följd av pris- och löneomräkning ökar utgiftsområdesramen med ca 2002. Utgiftsområde 17: Kultur, medier, trossamfund och fritid Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Beräknat 2000 2001 2001 2002 2003 2004 7 589 7 807 7 877 8 061 8 167 8 353 I utgiftsområdet ingår politikområdena Kulturpolitik, Ungdomspolitik och Folkrörelsepolitik samt delar av politikområdena Mediepolitik, Finansiella system och tillsyn, Utbildningspolitik och Forskningspolitik. ökar beräknade resurser för utgiftsområdet med i jämförelse med den beräknade ramen i budgetpropositionen . Regeringen föreslår att utgiftsområdet tillförs ytterligare . Regeringen kommer att föreslå att av dessa medel används för ökade insatser för kulturmiljövård. Regeringen avser vidare att tillföra ytterligare medel för centrala och regionala kultursatsningar. Regeringen återkommer i budgetpropositionen med den närmare fördelningen av tillskottet. Av de finansieras från utgiftsområde 1. I budgetpropositionen (prop. 2000/01:1) beräknades under utgiftsområdet ett samlat belopp på för justering av statsbidragen till teater-, dans- och musikinstitutioner med anledning av att premierna för tjänstepension och tjänstegrupplivförsäkring anpassas till de faktiska kostnaderna. Det ökade premieuttaget innebär att också den särskilda löneskatten höjs. Utgiftsområdet ökar med som kompensation för den ökade löneskatten. minskar beräknade resurser för utgiftsområdet med till följd av dels ny pris- och löneomräkning, dels en minskning till följd av minskade inleveranser från till statsbudgeten. Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till 2002. Efter en översyn av kulturinstitutionernas lokalkostnader anser regeringen att kostnadsbaserade i stället för marknadsanpassade hyror bör tillämpas för ett antal äldre byggnader som i hög grad formats för sitt ändamål och kommit att bli symboler för en kulturinstitutions verksamhet. Dessa fastigheter är Operans, , , och Historiska museets huvudbyggnader. Åtgärden beräknas minska hyreskostnaden med . Regeringen anser också att , med de begränsningar som följer av verkets ansvar för en fastighets långsiktiga och kulturhistoriska värde, skall visa beredvillighet att tillmötesgå en hyresgästs önskemål om hur ansvaret för drift och underhåll av fastigheten ska fördelas. Regeringen har också noterat en brist i det underlag som används för prisomräkning av lokalkostnaderna i vissa anslag. Statskontoret kommer därför att ges i uppdrag att lämna det underlag som är nödvändigt för att en tillfredsställande prisomräkning skall kunna göras av anslagen i samband med att hyresavtalen för kulturinstitutioners ändamålslokaler tecknas om. Regeringen är beredd att bidra till finansieringen av de initialkostnader som uppstår om det permanenta sätet för () förläggs till . Utgiftsområde 18: Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Beräknat 2000 2001 2001 2002 2003 2004 11 867 11 635 11 089 10 292 10 373 10 003 Utgiftsområdet omfattar politikområdena Bostadspolitik och Regional samhällsorganisation samt del av politikområdena Ekonomisk familjepolitik och Miljöpolitik. Beräknade resurser för utgiftsområdet minskar med och jämfört med de beräknade ramarna i budgetpropositionen . Förändringen 2002 förklaras huvudsakligen av att utgifterna för bostadsbidrag beräknas minska med och utgifterna för räntebidrag beräknas minska med . Utgiftsområdesramen förändras också till följd av att beräknas tillföras utgiftsområdet och för stöd till bostadsbyggande. Medlen avser ett femårigt investeringsbidrag för byggande av hyreslägenheter i områden med bostadsbrist (avsnitt 8.1.16). Regeringen beräknar tillföra utgiftsområdet 2002 och för åtgärder mot radon i bostäder. beräknar regeringen att tillföra till utgiftsområdet för stöd till investeringar som minskar klimatpåverkande utsläpp. Regeringen avser att överlämna en proposition till med förslag till en svensk klimatstrategi, där den närmare inriktningen på investeringsstödet presenteras. Utgiftsområde 19: Regional utjämning och utveckling Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Beräknat 2000 2001 2001 2002 2003 2004 3 006 4 214 3 549 3 351 3 451 3 451 Utgiftsområdet omfattar politikområdena Regionalpolitik respektive delar av IT, tele och post. I jämförelse med den beräknade ramen i budgetpropositionen är resurserna oförändrade. En av regeringen tillsatt parlamentarisk kommitté, med uppgift att lämna förslag om den framtida inriktningen och utformningen av den svenska regionalpolitiken, lämnade sitt betänkande Regionalpolitiska utredningens slutbetänkande (SOU 2000:87). Betänkandet har remissbehandlats och regeringen avser att lägga fram en proposition för . Utgiftsområde 20: Allmän miljö- och naturvård Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Beräknat 2000 2001 2001 2002 2003 2004 1 701 2 201 2 295 2 802 2 937 3 847 Utgiftsområdet omfattar politikområdet Miljöpolitik och del av politikområdet Forskningspolitik. överlämnade betänkandet Framtidens miljö - allas ansvar (SOU 2000:52) till regeringen. Regeringen avser att överlämna en proposition till baserat på kommitténs förslag. I propositionen kommer regeringen att redovisa förslag till delmål, åtgärdsstrategier, styrmedel och uppföljningssystem för att inom en generation uppnå de miljökvalitetsmål fastslagit. Regeringen bedömer att de insatser som kommer att föreslås i propositionen medför behov av ytterligare förstärkningar av utgiftsområdet. Därför föreslår regeringen att utgiftsområdet tillförs 2002 och 2003. föreslår regeringen att tidigare satsningar om ca förlängs samt att utgiftsområdet tillförs ytterligare jämfört med . Utgiftsområdesramen beräknas därmed till 2004. Förstärkningarna omfattar i första hand marksanering, åtgärder för att bevara den biologiska mångfalden och ett miljöforskningsprogram för biologisk mångfald och ekologiskt hållbar utveckling. Medel för detta miljöforskningsprogram finns också avsatta inom utgiftsområde 16 och utgiftsområde 23. Arbetet för att uppnå miljömålen kommer att bedrivas inom alla samhällssektorer och vid många myndigheter. Regeringen avser därför att i budgetpropositionen föreslå att en del av de medel som här beräknas för miljömålsarbetet inom utgiftsområde 20 överförs till andra utgiftsområden. En konsekvens av regeringens förslag om förändring av vilka ändamål och verksamheter som skall innefattas i utgiftsområde 20 är att anslaget 34:1 Bidrag till under utgiftsområde 22 Kommunikationer flyttas till utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Detta föranleder ändring i tilläggsbestämmelserna i riksdagsordningen 4.6.12 och 4.6.13 (se avsnitt 6.4.2). Under förutsättning att godkänner regeringens förslag innebär det att den beräknade ramen för utgiftsområde 20 ökar med . Utgiftsområde 22 minskar med motsvarande belopp. Utgiftsområde 21: Energi Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Beräknat 2000 2001 2001 2002 2003 2004 1 731 2 262 2 289 2 132 1 352 1 372 Utgiftsområdet omfattar politikområdet Energipolitik. En målmedveten satsning på utveckling av förnybar, miljövänlig och konkurrenskraftig energi är en väsentlig del i regeringens energipolitiska strategi. Det långsiktiga arbetet är inriktat på att främja energiforskning och introduktion av ny energiteknik. I dessa utvecklingsskeden är statliga insatser som mest kostnadseffektiva när det gäller att snabbt få ut ny teknik på marknaden. Inom ramen för dessa insatser avser regeringen prioritera demonstration av elproduktion från vindkraft och biogas som drivmedel. ökas beräknade resurser för utgiftsområdet med i jämförelse med den beräknade ramen i budgetpropositionen . Även 2003 och 2004 ökas de beräknade resurserna med 26 respektive i jämförelse med de beräknade ramarna i budgetpropositionen . Ökningen beror på pris- och löneomräkning varav huvuddelen rör en teknisk justering av anslaget 35:11 Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av en reaktor i i enlighet med avtal . Anslaget uppräknas med nettoprisindex från . Utgiftsområde 22: Kommunikationer Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Beräknat 2000 2001 2001 2002 2003 2004 25 345 24 690 24 657 24 967 25 913 26 180 Utgiftsområdet omfattar politikområdena IT, tele och post respektive Transportpolitik, samt del av politikområdet Miljöpolitik. Av hög prioritet inom området är att säkerställa och underhålla nuvarande infrastruktur samt utveckla den i förhållande till de transportpolitiska målen. Säkerhets- och miljöfrågor har fortsatt hög prioritet. Regeringen kommer att presentera en proposition om hur transportinfrastrukturen skall utvecklas . Regeringen anser att det finns ett behov av ambitionshöjningar inom infrastrukturområdet och att detta skall komma till uttryck i höstens inriktningsproposition. Regeringen anser att vissa av dessa ambitionshöjningar kan ske i närtid, d.v.s. redan innan nästa planeringsperiod träder i kraft. Regeringen avser att föreslå ett utökat finansiellt utrymme för järnvägsinvesteringar bl.a. för att ge godstrafiken bättre förutsättningar. En gemensam arbetsgrupp mellan socialdemokraterna, och skall bereda frågan inför budgetpropositionen och därvid också undersöka olika finansieringsalternativ. Gotlandstrafiken kommer vid nuvarande ambitionsnivå att finansieras inom befintlig utgiftsområdesram. Utgiftsområdesramen påverkas av förslaget om en utvidgning av sjöfartsstödet. Det utvidgade sjöfartsstödet skall införas , dock . Regeringen har för avsikt att förlänga avtalet mellan staten och till . Regeringen har även för avsikt att i samband med budgetpropositionen se över anslagsnivån med utgångspunkt från bl.a. en precisering av de tjänster som ingår i den grundläggande kassaservicen och Posten AB:s särredovisning av kostnaderna för kassaserviceverksamheten. Regeringen föreslår i denna proposition att ärenden om väderlekstjänsten överförs till ut-giftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. En konsekvens av förslaget är att anslaget 34:1 Bidrag till under utgiftsområde 22 flyttas till utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Detta föranleder ändring i riksdagsordningen. Under förutsättning att godkänner regeringens förslag innebär det att den beräknade ramen för utgiftsområde 22 minskar med . Utgiftsområde 20 ökar med motsvarande belopp. Frågan behandlas under lagförslag (avsnitt 3.1). Utgiftsområde 23: Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Beräknat 2000 2001 2001 2002 2003 2004 9 739 13 677 13 954 14 312 14 406 14 287 Utgiftsområdet omfattar politikområdena Skogspolitik, Djurpolitik, Livsmedelspolitik, Landsbygdspolitik, Samepolitik samt delar av Forskningspolitik och Utbildningspolitik. ökas beräknade resurser för utgiftsområdet med 429 miljoner konor i jämförelse med den beräknade ramen i budgetpropositionen . Regeringen aviserade i regeringsförklaringen att de så kallade gödselskatterna - skatt på bekämpningsmedel och kväve i handelsgödsel - kommer att återföras till jordbruksnäringen i lämplig form. Regeringen avser att ta upp ytterligare diskussioner med näringen och om hur återföringen skall ske. Återföringen uppskattas till ca vilket innebär att utgiftsområdet kommer att ökas med motsvarande anslagsbelopp . För att uppnå ett bättre biotopskydd tillförs anslaget för insatser för skogsbruket 2002 samt 2003 och 2004. I betänkandet Ett förbättrat djurskydd (SOU 2000:108) har föreslagits förändringar i organisationen av djurskyddet. För en ny myndighetsorganisation för djurskyddet har beräknats ett tillkommande medelsbehov på 2002 samt per 2003 och 2004. För att ge ArtDatabanken en möjlighet att förstärka kompetensen och utveckla verksamheten, i syfte att ta fram en nationell fauna och flora, föreslår regeringen att tillförs utgiftsområdet såväl 2002 som 2003 samt 2004. För att främja utvecklingen av alternativa försökdjursmetoder avsätts 2002, 2003 och 2004 till . I syfte att förbättra kunskapen om i vilken utsträckning olika grupper av livsmedel innehåller genetiskt modifierade substanser avser regeringen förstärka resurserna till med . I enlighet med regeringens intentioner att öka återflödet från EU kommer att ansöka om kompensationsstöd till jordbrukssektorn för valutaförändringar med ca till följd av märkbar revalvering. Mottagandet av stödet förutsätter en nationell medfinansiering med motsvarande belopp. Utgiftsområde 24: Näringsliv Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Beräknat 2000 2001 2001 2002 2003 2004 3 819 3 518 3 689 3 278 3 256 3 309 Utgiftsområdet omfattar politikområdena Näringspolitik, Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande samt Konsumentpolitik. Inom utgiftsområdet finns också anslag som ingår i politikområde Forskningspolitik. Regeringen har genomfört en omstrukturering av centrala myndighetsfunktioner inom näringslivsområdet. De nya myndigheterna är Verket för näringslivsutveckling, och Verket för innovationssystem. Regeringen planerar att lägga fram en konsumentpolitisk proposition för . Propositionen kommer dels innehålla förslag till mål och inriktning för konsumentpolitiken, dels tjäna som nationellt handlingsprogram för konsumentpolitiken . Regeringen planerar att tillföra för att främja ekologisk livsmedelsanvändning. Dessutom avsätts för Lokala kooperativa utvecklingscentra ytterligare 2002, och . Regeringen planerar också insatser för att främja kvinnors och invandrares företagande med 2002, och . Den närmare fördelningen av dessa medel kommer att specificeras i budgetpropositionen . Genom den i särskilda enheten för regelförenklingsarbete - SimpLex-enheten, ska insatserna för förenkling och genomarbetade regler för småföretag fortsätta och intensifieras. Utgiftsområde 25: Allmänna bidrag till kommuner Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Beräknat 2000 2001 2001 2002 2003 2004 97 535 99 363 98 911 100 218 90 861 92 951 Utgiftsområdet omfattar merparten av statens utgifter för bidrag till kommuner och landsting. Målet för utgiftsområdet är att skapa goda och likvärdiga ekonomiska förutsättningar för kommuner respektive landsting att uppnå de nationella målen inom olika verksamheter. ökas beräknade resurser för utgiftsområdet med i jämförelse med den beräknade ramen i budgetpropositionen . Regeringen föreslår en satsning för att förbättra tillgängligheten till behandling inom sjukvården. Det generella statsbidraget höjs därför med . Reformen finansieras med 2002 och 2003 från anslaget Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting. Regeringen avser att lämna en proposition med förslag om förbehållsbelopp inom äldre- och handikappomsorgen. tillförs därför utgiftsområdet . Från utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning förs 2002 med anledning av att kommunerna får en lagstadgad skyldighet att tillhandahålla delar av reformen gällande maxtaxa inom barnomsorgen. förs av samma anledning ytterligare från utgiftsområde 16. tillförs utgiftsområdet från de så kallade Dagmarpengarna inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg för att förstärka de generella statsbidragen till landstingen. avsätts till ett särskilt statsbidrag för kommuner och landsting med befolkningsminskning. Det kommunala skatteunderlaget ökar till följd av reformeringen av förtidspensionssystemet, varför ramen för utgiftsområdet justeras ned med (se Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp). övertar staten huvudmannaskapet för vårdhögskolorna, vilket medför att förs till utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Prognosen för utjämningsbidraget är osäker. beslutar om det definitiva beloppet . I samband med budgetpropositionen kommer frågan åter behandlas vilket kan leda till att justeringar behöver göras för perioden och framåt. Utgiftsområde 26: Statsskuldsräntor m.m. Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Beräknat 2000 2001 2001 2002 2003 2004 90 213 70 925 65 976 60 423 53 791 56 692 Utgiftsområdet omfattar utgifter för räntor på statsskulden, oförutsedda utgifter samt provisionskostnader i samband med upplåning och skuldförvaltning. Utgiftsområdet Statsskuldsräntor m.m. ingår inte under utgiftstaket för staten eftersom regeringen och endast i begränsad omfattning kan påverka dessa utgifter på kort sikt. Ränteutgifternas storlek är beroende av ett flertal faktorer. På lång sikt är statsskuldens storlek och utvecklingen av lånebehov samt ränte- och valutakurser avgörande. Enskilda år kan ränteutgifterna även påverkas av vilken upplåningsteknik använder sig av. uppgick ränteutgifterna på statsskulden till vartdera år. beräknas ränteutgifterna minska kraftigt. Den viktigaste förklaringen till att ränteutgifterna minskar med kommande år är lägre statsskuld, återköp av obligationslån med höga kupongräntor samt höga kursförluster 2000. I förhållande till beräkningen i budgetpropositionen minskar både kassa- och kostnadsmässiga statsskuldsräntor med ca . Minskningen beror dels på att korta och långa räntenivåer nu bedöms bli lägre än tidigare, dels på att statsskulden nu bedöms minska kraftigare . Tabell 6.8 Kassa- och kostnadsmässiga statsskuldsräntor1 Miljarder kronor 2000 2001 2002 2003 2004 Kassamässiga statsskuldsräntor 90 66 60 54 57 Kostnadsmässiga statsskuldsräntor 77 56 56 53 54 1 Kassamässiga statsskuldsräntor avräknas statsbudgeten och påverkar statsbudgetens saldo medan kostnadsmässiga statsskuldsräntor påverkar statens finansiella sparande. Skillnaden dem emellan är förutom att de kostnadsmässiga räntorna är periodiserade även att valuta- och kurs vinster/förluster inte inräknas i de kostnadsmässiga statsskuldsräntorna. De kostnadsmässiga statsskuldsräntorna definieras i nationalräkenskaperna. Utgiftsområde 27: Avgiften till Europeiska gemenskapen Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Beräknat 2000 2001 2001 2002 2003 2004 22 295 23 804 23 407 23 779 24 210 24 281 Utgiftsområdet avser avgift till Europeiska gemenskapernas budget. Avgiften beräknas på grundval av EU-budgeten , uppräknad med utgiftsutvecklingen enligt det finansiella perspektivet och antaganden om den ekonomiska utvecklingen. Beräknade resurser ökar för utgiftsområdet med i jämförelse med den beräknade ramen i budgetpropositionen , främst beroende på ändrade antaganden om den ekonomiska utvecklingen. Beräkningen av resursbehovet kommer att revideras i budgetpropositionen på grundval av kommissionens förslag avseende EU-budgeten , inklusive reviderade avgiftsbaser för samtliga medlemsstater. Ålderpensionssystemet vid sidan av statsbudgeten Miljoner kronor Utfall Beräknat Prognos Beräknat 2000 2001 2001 2002 2003 2004 140 658 144 579 144 725 150 486 152 476 160 474 Utgiftsområdet omfattar ålderspension i form av allmän tilläggspension (ATP) och ålderspension i form av folkpension till pensionärer som även uppbär ATP. Vidare ingår reformerad tilläggspension, inkomstpension och premiepension. Utgifterna för ålderspensionerna ökar . Detta beror dels på att den genomsnittliga ATP-nivån trendmässigt stiger, dels på indexeringen av pensionerna som styrs av förändringar i prisbasbeloppet () respektive inkomstbasbeloppet (). förs kostnaderna för den bosättningsbaserade folkpensionen till pensionärer som också uppbär ATP, från ålderspensionssystemet till garantipensionsanslaget på utgiftsområde 11. Denna överföring av kostnader uppgår till ca och justerat för denna tekniska förändring är utgiftsökningen för ålderspensionssystemet således kraftigare än vad ovanstående tabell visar. 7.1 Inledning Regeringen redovisar här riktlinjer för skattepolitiken. Vidare aviseras vissa skatteåtgärder för sjöfarten samt kommenteras den fortsatta beredningen av förslag om yrkesfiskaravdrag. 7.2 Riktlinjer för skattepolitiken Efter en redovisning av mål och uppgifter för skattepolitiken kommenteras de krav internationaliseringen ställer på politikens utformning. Därefter behandlas förvärvsinkomstbeskattningen, beskattningen av sparande och kapitalbildning, fastighetsbeskattningen, den indirekta beskattningen och skattekontrollen. 7.2.1 Mål och uppgifter Skattesystemets främsta uppgift är att på ett varaktigt och stabilt sätt finansiera olika gemensamma åtaganden. En varaktig finansiering förutsätter bl.a. att skatteuttaget skall baseras på uthålliga och därmed kontrollerbara skattebaser i en värld där ekonomierna i allt större utsträckning integreras med varandra. En stabil finansiering handlar om att skatteuttaget skall utformas så att det bidrar till samhällsekonomisk balans och till balans i de offentliga finanserna. Det totala skatteuttaget har i grunden att göra med den avvägning medborgarna via det politiska systemet gör mellan offentligt och privat finansierad välfärd. Skatter har därmed inget egenvärde som utrymmet för skattesänk-ningar måste bedömas mot bakgrund av medborgarnas önskemål om en offentligt finansierad välfärd och de uppsatta budgetpolitiska målen. Skattesystemet skall också, tillsammans med utformningen av offentligt finansierade verksamheter och transfereringar till medborgarna, bidra till en rättvis fördelning. Det gäller förhållandet mellan individer med olika inkomstförhållanden, s.k. vertikal rättvisa, men också förhållandet mellan individer och företag med samma inkomstförhållanden, s.k. horisontell rättvisa. Den vertikala rättvisan tillgodoses i första hand genom beskattningen av förvärvsinkom-ster, särskilt skatteskalans utformning, men även kapitalinkomst- och förmögenhetsskatterna är betydelsefulla. Den horisontella rättvisan är en central uppgift för alla delar av skattesystemet. En rättvis fördelning av skatteuttaget bidrar till att upprätthålla skattesystemets legitimitet. För , där de offentliga utgifterna är större än i flertalet andra länder, ställs höga krav på att skatteuttaget skall uppfattas som rättvist och legitimt. Skattesystemet skall också ge goda förutsättningar för tillväxt och sysselsättning. För med en stor gemensam sektor förutsätter detta att man i särskilt stor utsträckning eftersträvar breda skattebaser. På alla skatteområden är det därför angeläget att motverka undantags- och särregler för att undvika att skattebaserna urholkas. Särregler i skattelagstiftningen är i många fall att likställa med bidrag på budgetens utgiftssida och bör också i budgetpolitiskt hänseende behandlas som vanliga utgifter. Därigenom åstadkoms en likabehandling av olika slag av utgifter som det bidrar till att möta kraven på enkla skatteregler. För att belysa förekomsten av undantags- och särregler på skatteområdet har regeringen redovisat dessa s.k. skatteavvikelser i en bilaga till den ekonomiska vårpropositionen (jfr. bilaga 3). Regeringen eftersträvar en fortsatt integration av skatteavvikelserna i budgetarbetet bl.a. som ett led i en förstärkt uppföljning av olika särregler. Enkla och likformiga skatteregler bidrar till att stärka skattesystemets legitimitet. Men de innebär också låga hanteringskostnader för skatt-skyldiga och skatteförvaltning och förbättrar den samhällsekonomiska effektiviteten genom en bättre användning av våra reala resurser. Enkla och likformiga regler är i allmänhet inte utsatta för det förändringstryck som är fallet beträffande mer komplicerade regelverk.