prop · GO031D22 · 2001-01-01 00:00:00 — Den låga andelen examinerade lärare med matematisk eller naturvetenskaplig inriktning utgör ett allvarligt problem, framför allt på grund av arbetsmarknadens behov av många välutbildade inom dessa ämnesområden. Enligt regeringens bedömning bör minst en tredjedel av de examinerade lärarna med inriktning mot senare år och gymnasieskolan ha en matematisk- naturvetenskaplig inriktning. Kraftfulla åtgärder måste sättas in för att tillgodose lärarbehovet på alla nivåer. Regeringen har lämnat en proposition med förslag till en förnyad lärarutbildning (prop. 1999/2000:135). Med detta förslag förväntas rekryteringen att underlättas. Genom att valet av inriktning görs först senare under utbildningen finns det möjligheter att under utbildningens gång skapa ett ökat intresse för de inriktningar där behovet av lärare är störst. Det finns behov av att snabbt öka antalet lärare. med inriktning mot senare år och gymnasieskolan. Regeringen har gett uttryck för detta i de mål som tidigare fastställts för dessa lärarkategorier för treårsperioden 2002. Regeringen förutsätter att de lärosäten som har dessa utbildningar kommer att vidta åtgärder för att i möjligaste mån tillgodose behovet. De åtgärder som står till buds är främst stimulansåtgärder för att öka genomströmningen i lärarutbildningen, kompletterande praktisk- pedagogisk utbildning, vilken ger behörighet som lärare, samt rekryteringsåtgärder som ökar inflödet av studerande. Enligt regeringen bör examinationen av lärare med inriktning mot senare år och gymnasieskolan ökas från under 2 000 examinerade 1998/99 till preliminärt omkring 3 350 examinerade för att sedan ligga kvar på den nivån tills vidare. För lärare med karaktärsämne för gymnasieskolans program med yrkesinriktning (yrkeslärare) finns ett stort och akut behov av ökad examination inom ramen för det angivna målet för lärare med inriktning mot senare år och gymnasieskolan. Regeringen förutsätter att lärosätena verkar för en ökning enligt angivna mål och avser att i regleringsbrevet återkomma med ytterligare preciseringar av utbildningsuppdraget till lärosätena. I detta arbete medverkar , och . Antalet examinerade psykologer bör öka. ges psykologexamen vid sex universitet och mellan läsåren 1993/94 och 1998/99 antogs i genomsnitt 340 studenter till dessa utbildningar. Antalet studenter som examinerats efter genomgången psykologutbildning har ökat och uppgick /99 till 240 personer. Trots ökningen kommer det enligt (Trender och prognoser 98) att med nuvarande dimensionering av psykologutbildningen att finnas en psykologbrist som 2010 beräknas uppgå till mellan 700 och 1 400 personer. Mot denna bakgrund är det rimligt att höja antalet examinerade psykologer med minst 120 psykologer . De universitet som ger psykologutbildning förutsätts beakta arbetsmarknadens behov av psykologer och anpassa utbildningens dimensionering efter detta behov. Regeringen kommer att följa utvecklingen. Utöver de befintliga psykologutbildningarna har lärosätena möjlighet att anordna kompletterande utbildning eller anta studerande till en s.k. senare del av utbildningen för dem som har en äldre psykologutbildning och som har erfarenhet från yrkesområdet. Denna möjlighet gäller särskilt psykologer som genomgått psykologutbildningen , men som inte uppfyller kraven för gällande psykologexamen och därmed inte heller har möjlighet att erhålla legitimation som psykolog. För dessa har det fram till funnits möjligheter att komplettera psykologutbildningen med hjälp av påbyggnad efter grundutbildning (). Att dessa möjligheter upphör får dock inte hindra lärosätena från att anordna antagning av studerande med äldre psykologexamen till en s.k. senare del av utbildningen. Utbildningsuppdraget Utfallet av antalet helårsstudenter i förhållande till lärosätenas uppdrag enligt regleringsbrev redovisas i tabell 4.6.5, såväl totalt för alla utbildningsområden som för de naturvetenskapliga och tekniska utbildningsområdena. Redovisningen avser både treårsperioden 1999 och 1999 separat. I regleringsbrevet avseende anslagen till universitet och högskolor anges för flertalet lärosäten som mål ett minsta antal helårsstudenter totalt samt ett minsta antal helårsstudenter inom de naturvetenskapliga och tekniska utbildningsområdena. I nästa års budgetproposition kommer målen att följas upp. Beträffande det totala antalet helårsstudenter har lärosätena väl fullgjort sina uppdrag. Redovisade helårsstudenter uppgår till 642 000 för perioden 1999 mot uppdragets 609 000, vilket innebär att uppdraget har fullgjorts till . fullgjordes uppdraget till , för och för . Det summerade uppdraget för hela perioden 1999 har fullgjorts av nära nog samtliga lärosäten. Endast två har ej fullgjort uppdraget. Lärosätena har även sammantaget fullgjort sina uppdrag vad avser antalet helårsstudenter inom de naturvetenskapliga och tekniska utbildningsområdena. Antalet redovisade helårsstudenter inom de naturvetenskapliga och tekniska utbildningsområdena uppgick till 167 614 för perioden 1999 mot uppdragets 164 135, vilket innebär att uppdraget har fullgjorts till . Måluppfyllelsen har sjunkit från 1999. Måluppfyllelsen varierar mellan lärosätena. 1999 har endast 16 av de 26 lärosätena som har erhållit mål för antalet helårsstudenter inom de naturvetenskapliga och tekniska utbildningsområdena lyckats uppnå dem. i perioden lyckades endast 7 lärosäten inom dessa utbildningsområden uppnå målen för antalet helårsstudenter. Tabell 4.6.5 Antal helårsstudenter per lärosäte 1997 1999 uppdrag och utfall VARAV NATURVETENSKAP OCH TEKNIK UNIVERSITET/HÖGSKOLA EXKLUSIVE UPPDRAGSUTBILDNING UPPDRAG 1997 99 UTFALL 1997 99 UPPDRAG 1999 UTFALL UPPDRAG 1997 99 UTFALL 1997 99 UPPDRAG 1999 UTFALL 49 565 54 181 16 455 17 372 106 14 055 14 441 4 835 4 782 99 71 910 75 287 21 740 21 392 98 19 57 730 63 879 19 010 20 211 106 10 405 10 951 3 615 3 768 104 57 530 59 702 19 240 19 538 102 8 775 8 589 3 075 3 017 98 41 505 42 453 14 285 14 051 98 11 130 11 324 3 980 3 937 99 36 360 39 742 12 840 13 561 106 17 895 18 975 6 515 6 817 105 7 970 8 983 2 600 2 976 114 Tekniska högskolan 29 715 30 (28 321) (9 500) 19 215 19 998 6 715 6 902 103 9 970 10 058 3 520 3 506 100 18 670 19 505 6 600 6 553 99 5 490 5 184 2 080 1 867 90 16 390 17 612 5 870 6 215 106 4 020 3 806 1 610 1 357 84 18 365 18 356 6 625 6 321 95 3 370 4 231 1 460 1 667 114 23 460 24 339 9 / 6 220 6 733 2 470 2 556 103 3 545 4 014 1 425 1 657 116 10 100 9 521 6 800 6 434 95 2 590 2 733 1 955 1 869 96 11 085 11 246 4 125 3 985 97 5 350 5 119 2 060 1 823 88 15 340 16 312 5 860 6 017 103 7 830 7 787 3 050 2 932 96 8 100 8 782 3 10 690 10 774 3 980 3 879 97 4 900 4 365 1 860 1 631 88 Högskolan på 2 370 2 499 1 10 115 10 959 3 745 4 205 112 4 680 4 283 1 800 1 625 90 8 135 9 324 2 965 3 673 124 3 9 195 9 347 3 285 3 630 111 2 465 2 383 1 025 945 92 6 565 6 829 2 575 2 333 91 3 555 3 635 1 425 1 339 94 / 5 865 6 555 2 345 2 563 109 2 275 2 148 995 855 86 i (1 107) (1 784) (1 729) i 15 120 16 658 5 020 4 861 97 2 840 2 618 960 712 74 i 9 015 9 606 4 145 4 929 119 1 170 1 407 500 602 120 i 21 960 21 387 3 945 7 213 95 (20 635) (6 956) Stiftelsen 10 895 11 669 4 083 103 3 090 3 230 1 195 1 209 101 Summa, högskolor med uppdrag 609 155 642 269 214 075 217 815 103 164 135 167 614 61 055 59 891 98 Källor: Utfallssiffrorna är hämtade från universitetens och högskolornas årsredovisningar. Anm.: Antalet helårsstudenter som redovisas gentemot uppdraget är inte högskolornas totala antal helårsstudenter. Härtill kommer helårsstudenter inom åtaganden för vilka särskilda resurser anvisats och antalet helårsstudenter inom ramen för uppdrag av annan högskola eller inom annan uppdragsutbildning. För att få jämförbarhet har endast utfall och prognos som svarar mot ett av regeringen givet uppdrag tagits med i summeringen. Uppgifter som inte summerats har satts inom parentes. ekonomiska vårpropositionen (prop. 1999/2000:100) har regeringen föreslagit att ytterligare medel skall tillföras högskolans grundutbildning utöver den expansion som redan har beslutat om . Detta innebär att grundutbildningen totalt sett i riket beräknas öka till omkring 300 000 helårsstudenter . Diagram 4.9 Högskolans expansion, prognos 2000-2003 Ett långsiktigt mål för den grundläggande högskoleutbildningen som regeringen tidigare fastställt är att hälften av en årskull skall ha påbörjat högskoleutbildning (prop. 1999/2000:1 utg. omr. 16 avsnitt 5.1). Grunden för detta mål och för den hittillsvarande expansionen av den högre utbildningen är övertygelsen att en väl utbildad arbetskraft är en förutsättning för ett modernt kunskapssamhälle. Det ämnesdjup och den analysförmåga som tränas i den högre utbildningen bör vara en drivande kraft i kunskapssamhället. Till detta kommer behovet av specialkunskaper inom många olika områden inte minst inom de tekniska och naturvetenskapliga utbildningsområdena eller inom dessa områden i kombination med andra utbildningsområden. Svårigheter att rekrytera studenter till vissa naturvetenskapliga och tekniska yrken har kunnat noteras och kommer enligt lärosätenas prognoser att öka om utbyggnaden i naturvetenskapliga och tekniska utbildningar fortsätter i den takt som regeringen tidigare angivit (prop. 1998/99:1och 1999/2000:1 utg.omr. 16 avsnitt 5.3.1 2). Dessa svårigheter får enligt regeringens bedömning inte leda till att studieplatser står outnyttjade. Alla platser som ryms inom lärosätenas s.k. takbelopp bör utnyttjas. Mot den bakgrunden medgav regeringen i ett särskilt beslut (U2000/983/UH) lärosätena rätt att omfördela platser i uppdraget från naturvetenskap och teknik till humaniora, samhällsvetenskap och juridik, om högskolan eller bedömer att utbildningsuppdraget inte kan uppnås. Enligt regeringens bedömning bör denna rätt för lärosätena att omfördela platser i uppdraget gälla även . En utgångspunkt för fastställandet av målen för antalet helårsstudenter inom naturvetenskapliga och tekniska utbildningsområden bör vara de mål som angetts . Genom denna rätt till omfördelning ökar möjligheterna att tillgodose arbetsmarknadens behov av utbildade inom olika områden som också fler studenter kan ges möjlighet att studera inom högskolan. Det är angeläget att öka den andel av en årskurs som går vidare till högre utbildning efter avslutad gymnasieutbildning. Design och media är exempel på områden där efterfrågan är stor såväl på arbetsmarknaden som bland de ungdomar som söker sig till högskolan. Regeringen finner det därför angeläget att öka antalet studieplatser inom dessa utbildningsområden och andra konstnärliga utbildningsområden enligt avsnittet Statliga insatser på universitets- och högskoleområdet, Konstnärlig högskoleutbildning. Enligt regeringen bör det därför för några lärosäten finnas en möjlighet att omfördela platser från andra utbildningsområden till dessa. Ersättningsbeloppen för de konstnärliga utbildningsområdena är väsentligen högre än för andra. En alltför stor satsning på ett sådant område medför därför negativa konsekvenser för dimensioneringen av utbildningen inom andra utbildningsområden. Mot denna bakgrund avser regeringen att i regleringsbrev ange det maximala antal helårsstudenter för respektive konstnärligt utbildningsområde, för vilket berörda lärosäten har rätt att tillämpa ersättningsbeloppet. Detta gäller inte för de konstnärliga högskolorna i . Dessa har inom takbeloppet rätt att tillämpa ersättningsbeloppet för enbart ett eller ett fåtal utbildningsområden. Det planerade maximiantalet helårsstudenter för vilka lärosätena 2001 har rätt till ersättning framgår av tabell 4.6.6. Förslaget innebär en ökad rätt för några lärosätena att tillämpa ersättningsbeloppen för dessa områden genom att denna rätt inom utbildningsområdet design utvidgas till att omfatta även , och , inom utbildningsområdet media även , och och inom utbildningsområdena konst och musik även Högskolan på . Tabell 4.6.6 Högsta antal helårsstudenter som kan avräknas inom konstnärliga utbildningsområden 4081) 66 318 18 31 112) 165 60 Totalt 926 203 1 ) Inklusive . 2) Härutöver 5 helårsstudenter Analys och slutsatser För perioderna 1997 1999 och 2000 2002 har regeringen fastställt kvantitativa mål för magisterexamen, apotekarexamen, civilingenjörsexamen, grundskollärarexamen med inriktning mot årskurserna 4 9 samt gymnasielärarexamen. För dessa utbildningar gäller att närmare en tredjedel av antalet examina som givits som examinationsmål för treårsperioden 2002 bör uppnås . För att perioderna med målangivelse för grundutbildning skall bli de samma som för forskning och forskarutbildning anger regeringen i denna proposition mål för perioden 2004 per berört lärosäte för magisterexamen och civilingenjörsexamen. För civilingenjörsexamen ges härutöver planeringsförutsättning för den följande fyraårsperioden 2008. För lärarexamen med inriktning mot senare år och gymnasieskolan och examen för lärare med karaktärsämne för gymnasieskolans program med yrkesinriktade ämnen (yrkeslärare) avser regeringen att i regleringsbrevet för universitet och högskolor återkomma med precisering av utbildningsuppdraget per lärosäte. Apotekarexamen har endast givits av , men ges utbildningen även vid . Med hänsyn till att utbildningen endast ges vid två lärosäten förutsätter regeringen att dessa tar ansvaret för att utbildningens dimensionering anpassas till arbetsmarknadens behov. En ökad examination inom högskoleingenjörsutbildningen är angelägen i enlighet med vad som angivits i avsnittet Resultat. Vidare bör varje lärosäte som ger psykologutbildning öka antalet examinerade inom denna utbildning. För att tillgodose arbetsmarknadens behov är det dessutom viktigt att ge möjlighet till antagning av studenter till en s.k. senare del av utbildningen. Som ett led i att uppnå regeringens övergripande mål att andelen sysselsatta 2004 skall vara föreslogs ekonomiska vårproposition (prop. 1999/2000:100) en rad åtgärder. En viktig åtgärd är att motverka s.k. flaskhalsar på arbetsmarknaden och i ökad utsträckning beakta arbetsmarknadens framtida behov i den högre utbildningen. Regeringen avser därför att ge i uppdrag att analysera hur högskolesektorns utbildningsutbud i ökad utsträckning kan svara mot arbetsmarknadens framtida behov. Särskilt det naturvetenskapliga och tekniska området behöver lyftas fram. Direktiven till uppdraget är under beredning inom . I flertalet uppdrag till lärosätena har regeringen för vart och ett av åren 1997 2000 angivit mål för antalet helårsstudenter totalt samt för antalet helårsstudenter inom utbildningsområdena naturvetenskap och teknik. har regeringen beslutat om en ökad frihet för lärosätena att omfördela utbildningsplatser från naturvetenskap och teknik till humaniora, samhällsvetenskap och juridik, om ett universitet eller en högskola bedömer att de inte kan utföra utbildningsuppdraget för naturvetenskap och teknik. Denna rätt för lärosätena att omfördela platser bör gälla även . Härigenom ökas lärosätenas möjligheter att tillgodose såväl de sökandes som arbetsmarknadens behov av utbildning inom olika utbildningsområden. För vissa konstnärliga utbildningsområden är efterfrågan stor från såväl arbetsmarknad som studenter. Rätten att omfördela utbildningsplatser utvidgas därför för några lärosäten till främst design- och mediaområdena. På grund av de relativt dyra ersättningsbelopp som gäller för helårsstudenter och helårsprestationer inom dessa områden införs en maximering av det antal helårsstudenter för vilka lärosätena har rätt att tillämpa de ersättningsbelopp som avser dessa områden. Forskning och forskarutbildning Resultat Bakgrund Forskarutbildningen har ökat kraftigt . Av diagram 4.10 framgår att det rör sig om en fördubbling både av antalet doktorsexamina och av antalet licentiatexamina. Även antalet nybörjare i forskarutbildningen ökade kraftigt fram till /98 för att därefter minska /99. Minskningen kan hänföras till de nya villkor för antagning till forskarutbildning som gäller och som innebär skärpta krav på studentens försörjning och förbättrad handledning under utbildningen. Minskningen avser framför allt humanistisk-samhällsvetenskapligt vetenskapsområde. Diagram 4.10 Antal nybörjare och examina i forskarutbildningen läsåren 1989/90 1998/99 Universitetens och högskolornas anslag för forskning och forskarutbildning framgår av tabell 4.6.7. Tabell 4.6.7 Anslagsutveckling avseende forskning och forskarutbildning vid universitet och högskolor Miljoner kronor ÅR 1997 5 999 1998 6 448 1999 6 613 2000 6 773 2001 Förslag 7 184 2002 Beräknat 7 3551 2003 Beräknat 7 5372 Anm. I uppgifterna ingår anslaget för forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor. Vidare ingår och Stiftelsen , men inte . 1 Redovisat prisnivå. 2 Redovisat prisnivå. I löpande priser innebär anslagsutvecklingen en ökning med . Detta motsvarar en ökning med i fasta priser. Med de förslag som lämnas i denna proposition kommer anslagen för forskning och forskarutbildning att öka med . Mål för forskning och forskarutbildning Regeringen avser att presentera en övergripande forskningspolitisk proposition per mandatperiod. Innevarande mandatperiods forskningspolitiska proposition presenteras (prop. 2000/01:3). Inför denna proposition har universitet, högskolor, forskningsråd, myndigheter och organisationer inkommit med kunskaps- och forskningsstrategier om den vetenskapliga utvecklingen och behov . Mot bakgrund av att perioderna med målangivelser för såväl grundutbildning som forskning och forskarutbildning bör överensstämma och vara i fas med de forskningspolitiska propositionerna har tidigare angivna mål räknats om och anpassats till nya tidsperioder (beträffande examina-tionsmål för grundutbildningen, se avsnittet Grundläggande högskoleutbildning, Resultat). Mål för antalet examina i forskarutbildningen har bl.a. bestämts för perioden 1999. Utfallet redovisas i tabell 4.6.8. Tabell 4.6.8 Examinationsmål i forskarutbildningen Preliminära värden VETENSKAPSOMRÅDE UTFALL 1993/94 1995/96 MÅL 1997 1999, % MÅL 2000 HUMANISTISK- SAMHÄLLSVETENSKAPLIGT 1 108 1 154 419,5 492,5 520,5 1 432,5 482 MEDICINSKT 1 574 1 692 590,0 559,5 721,0 1 870,5 660 NATURVETENSKAPLIGT 981 1 172 353,5 387,5 377,5 1 118,5 492 TEKNISKT 1 238 1 640 503,0 511,5 565,5 1 580,0 679 TOTALT * 4 901 5 658 1 866,0 1 951,0 2 184,5 6 001,5 2 313 Källa: NU-databas . Licentiatexamen räknas som en halv examen i forskarutbildningen liksom doktorsexamen som föregåtts av licentiatexamen. Som mål anges en tredjedel av det för perioden 2002 i budgetpropositionen angivna målet *) Exklusive och i Totalt sett är utfallet av antalet examina i forskarutbildningen 1999 tillfredsställande såväl i förhållande till målen som till resultat för treårsperioden /94 1995/96. Resultatet ligger över målet för perioden. I förhållande till perioden /94 1995/96 innebär resultatet en ökning . Den största ökningen avser humanistisk-samhällsvetenskapligt vetenskapsområde där ökningen i examinationen var , tätt följt av tekniskt vetenskapsområde med 28 procents ökning. Utfallet innebär att av antalet forskarexamina avlades inom de naturvetenskapliga och tekniska vetenskapsområdena 1999. har framhållit svårigheter att öka antalet examina i forskarutbildningen i den utsträckning som tidigare mål förutsatt. En viktig orsak är det minskade antalet nyantagna till forskarutbildningarna till följd av ökade krav på studiefinansiering vid antagningstillfället. Förändringen innebär att de som antas till forskarutbildningen kan erbjudas tillräckliga resurser i form av handledning och stöd i utbildningen, vilket bör leda till en betydligt högre examinationsfrekvens än tidigare och därmed också till en ökning av antalet examina. De mål som ges i denna budgetproposition 2004 är något lägre än tidigare årliga mål för . Målen för humanistisk- samhällsvetenskapligt och medicinskt vetenskapsområde är dock lite högre. Till grund för denna bedömning ligger utfallet av antalet examina i forskarutbildningen samt den hittillsvarande anslagsutvecklingen. Behovet av forskarutbildade är stort såväl inom högskolan som på arbetsmarknaden utanför högskolan. I forskningspropositionen (prop. 2000/01:3) framhålls forskarutbildningen som en av de viktigaste förutsättningarna för att skall befästa och utveckla sin ställning som framgångsrik kunskapsnation. För perioden 2004 fastställer regeringen mål enligt tabellerna 4.6.9 och 4.6.10. Som långsiktigt mål gäller att det årliga antalet examina i forskarutbildningen bör fortsätta att öka efter 2004. Tabell 4.6.9 Mål för antal examina i forskarutbildningen BERÄKNINGSUNDERLAG MÅL VETENSKAPSOMRÅDE 2001 2002 2003 2004 2001 -2004 Humanistisk- samhällsvetenskapl igt 498 504 512 518 2 032 Medicinskt 667 678 691 707 2 743 Naturvetenskapligt 385 390 390 393 1 558 Tekniskt 591 600 613 640 2 444 lantbruksuniversite t 100 100 100 100 400 Totalt 2 241 2 272 2 306 2 358 9 177 * Doktorsexamen räknas som 1 examen om den inte föregåtts av licentiatexamen, medan licentiatexamen och doktorsexamen som föregåtts av licentiatexamen räknas som ½ doktorsexamen. För de lärosäten som bedriver forskarutbildning innebär detta följande mål och planeringsförutsättningar. Tabell 4.6.10 Mål för antal examina i forskarutbildningen MED NAT -VET 1 331 371 414 294 440 1 519 univ. 1 042 univ. 900 160 225 140 828 828 tekniska univ. 250 264 univ. 590 590 ** 22 22 lantbruksuniversite t - - - - 400 Totalt* 2 * Doktorsexamen räknas som 1 examen om den inte föregåtts av licentiatexamen, medan licentiatexamen och doktorsexamen som föregåtts av licentiatexamen räknas som ½. ** Preliminärt. Målen fastställs genom avtal. Trots utvecklingen mot en mer jämställd högre utbildning råder det fortfarande en stor obalans mellan könen inom högskolan. För att påskynda utvecklingen har regeringen vidtagit en rad åtgärder och satsningar, bl.a. har rekryteringsmål för andelen nyanställda kvinnliga professorer fastställts för samtliga universitet samt för perioden 1999. Rekryteringsmålen är av stor betydelse för lärosätenas arbete med jämställdhet. har på uppdrag av regeringen (U1999/3733/UH) utvärderat föregående periods måluppfyllelse. konstaterar att de flesta lärosäten med rekryteringsmål uppfyllde dessa, dock inte , , , , Stiftelsen eller . föreslår att ytterligare lärosäten bör erhålla rekryteringsmål för andelen kvinnliga professorer under nästa period 2001 2004. Regeringen delar bedömning att ytterligare lärosäten bör omfattas av rekryteringsmål för perioden 2004. Preliminära mål avseende könsfördelningen bland nyrekryterade professorer för perioden 2004 anges i tabell 4.6.11. En vägledande princip i arbetet med rekryteringsmål är att målen bör höjas för att fungera som en i jämställdhetsarbetet. Utgångspunkten i regeringens bedömning har varit beräkningar. Definitiva mål kommer att anges i regleringsbrev. Tabell 4.6.11 Preliminära mål avseende könsfördelningen bland nyrekryterade professorer (andelen kvinnor) UNIVERSITET//i Stiftelsen Analys och slutsatser För perioden 2004 anger regeringen mål för antalet examina i forskarutbildningen per lärosäte och vetenskapsområde. Antalet examinerade i forskarutbildningen bör öka även efter . För perioden 1999 har regeringen fastställt rekryteringsmål för andelen kvinnliga professorer. Dessa har i två tredjedelar av fallen uppfyllts. En fortsatt ökning av andelen kvinnliga professorer är angelägen och regeringen kommer därför att fastställa nya rekryteringsmål. Särskilda frågor Avräkning av anslag och anslagsberäkningar Regeringens förslag: Avräkning av de konstnärliga högskolornas särskilda hyresersättningar under grundutbildningsanslagen får göras i samband med att medlen tillförs respektive lärosätes räntekonto. Skälen för regeringens förslag: Anslagen för grundutbildning till respektive konstnärlig högskola består av ett s.k. takbelopp, dvs. högsta möjliga ersättning för helårsstudenter och helårsprestationer som kan erhållas och i vissa fall dessutom ersättning för särskilda åtaganden. Vidare har under anslagen beräknats en särskild hyresersättning.