prop · GO03101 · 2001-04-17 00:00:00 — En del av de ökade skatterna tillfaller dock kommunsektorn, vilket medför att statens periodiserade skatter ökar med 26 respektive i förhållande till budgetproposi- tionen. Den högre skatten på kapitalinkomster beror till på realisa- tionsvinster och till på skatt på återförda överskottsmedel från försäkrings- bolaget , f.d. SPP. Statsbudgetens skatter har jämfört med be- dömningen i budgetpropositionen ökat med 1999 och med 56 mil- jarder kronor 2000. Jämfört med de periodisera- de skatterna är ökningen mindre 1999 men stör- re 2000. Dessa skillnader förklaras av förändringar i betalningsförskjutningarna. För- ändringen i betalningsförskjutningen för- framför allt av att hushållens skatt på realisationsvinster till största delen betalas som sationsvinster till största delen betalas som kompletteringsbetalningar året efter inkomst- året. bidrar förändringen i betalnings- förskjutningen till att öka statsbudgetens skatte- inkomster. Detta förklaras av att de högre preliminärskatterna ökade inkomsterna på stats- budgeten medan motsvarande utbetalning till kommunsektorn sker först i form av en slutreglering. Slutregleringen beräknas 2002 uppgå till . Som framgår av tabell 4.3 var de periodiserade skatterna lägre i beräkningen till budgetpropositionen än i aktuell prognos. Denna skillnad hade ekono- miska vårproposition minskat till och i budgetpropositionen upp- gick skillnaden till . Progno- sen för skatt på realisationsvinster blev betydligt bättre efter det att hushållens kompletteringsbe- talningar, som till största delen gjordes , gick att uppskatta. Prognosen för löne- skatterna förbättrades i långsammare takt, vilket framför allt förklaras av att sysselsättningsök- ningen underskattades. I budgetpro- positionen antogs lönesumman öka medan den ekono- miska vårproposition antogs öka med 5,2 pro- cent. I budgetpropositionen antogs lö- nesumman öka , medan ökningen enligt det preliminära utfallet uppgår till . Osäkerheten kring beskattning- en av överskottsmedel gjorde att dessa intäkter först beaktades i beräkningen av övriga kapitalskatter till budgetpropositionen . Utvecklingen av statsbudgetens inkomster har ett starkt samband med den makroekonomiska utvecklingen. Det är därför viktigt att veta vilka beräkningsantaganden, som legat till grund för prognoser över statsbudgetens inkomster. I ta- bell 4.4 nedan redovisas några centrala makro- ekonomiska förutsättningar för beräkningen av skatteinkomsterna i budget- propositionen , ekonomiska vårproposition samt i budgetpropositionen . Tabell 4.4 Förutsättningar vid olika prognostillfällen utgifter, löpande priser1 1Exklusive effekten av överföringen av från kommunsektorn till hushållens ideella organisationer. Källor: (konjunkturstatistiken för kostnadstimlön, Natio- nalräkenskaperna för antal arbetade timmar och arbetsgivarnas skattedeklara- tioner till skattemyndigheterna för utbetald lönesumma), och Finansdepartemen- tet Utvecklingen av antalet arbetade timmar över- skattades vid varje prognostillfälle med samman- taget . I budgetpropositionen underskattades visserligen BNP- tillväxten, men även produktivitetstillväxten för- utsågs då bli svagare än vad som blev fallet. ekonomiska vårproposition, liksom i budgetpropositionen , överskattades styrkan i ekonomin medan förväntningarna av- seende produktivitetstillväxten fortfarande var för låga. som prognosen över utvecklingen av antalet arbetade timmar var högre än utfallet prognoserades en för svag ökning av antalet sysselsatta vid varje prognos- tillfälle. Det beror på att medelarbetstiden blev betydligt svagare än prognoserat till följd av en oväntat stark ökning av sjukfrånvaron. Den genomsnittliga ökningen av kostnads- timlönen 2000 reviderades upp från i budgetpropositionen för i vårpropositionen 2000, där prognosen låg kvar i budgetpropositionen . Vid det första re- dovisade prognostillfället förutsattes löneglid- ningen uppgå till och i de andra två förutsattes den totala löneökningen begränsas till . Det preliminära utfallet från Sta- tistiska centralbyrån visar på en löneökning på . Utfallet kommer dock att revideras för retroaktiva utbetalningar och den preliminära statistiken bedöms revideras upp med 0,2 pro- centenheter till en total löneökning på . Trots att utvecklingen av antalet arbetade timmar och kostnadstimlönen sammantaget låg relativt nära utfallet vid alla prognostillfällen un- derskattades ökningen av den utbetalda löne- summan 2000. låg dock prognosen nära utfallet. Skillnaden mellan den sammantag- na utvecklingen av antalet arbetade timmar och kostnadstimlönen och utvecklingen av den utbe- talda lönesumman beror bland annat på olika pe- riodiseringar av löneutbetalningarna och på att de inte mäts utifrån samma källor. Vid beräk- ningen av förändringen av kostnadstimlönen ju- steras det preliminära utfallet för retroaktiva ut- betalningar, dvs. löneutbetalningarna läggs in på den period de avser, vilket de inte gör i beräk- ningen av den utbetalda lönesumman. Det finns ingen enkel förklaring till diskrepanserna mellan de olika statistikkällorna. var differen- sen mellan kostnadstimlön och utbetald timlön - , dvs. kostnadstimlönen öka- de svagare än den utbetalda timlönen. Den sam- mantagna förändringen av utbetald timlön enligt SCB:s konjunkturstatistik och antal arbetade timmar enligt Nationalräkenskaperna var där- med högre än vad skattedeklarationerna visar att den utbetalda lönesumman ökade med. var förhållandet det omvända, dvs. kostnads- timlönen steg mer än den utbetalda och den sammantagna ökningen av timlön och antal ar- betade timmar var lägre än ökningen av den utbetalda lönesumman. I takt med att diskrepansen blev synlig i utfallen info- gades den i prognosen men den underskattades fortfarande med i budget- propositionen . Diskrepansen kan bland annat bero på att vissa förändringar i lönekost- naderna, som exempelvis bonus, inkluderas i lö- nesummeberäkningarna men inte i konjunktur- statistiken. Skillnaden kan också bero på att skattedeklarationerna eventuellt fångar upp strukturella förändringar i löneutvecklingen bättre än konjunkturstatistiken. Bedömningen avseende hushållens konsum- tionsutgifter i löpande priser, som påverkar be- räkningen av intäkterna av mervärdesskatt, har också reviderats mellan prognostillfällena. Kon- sumtionen bedömdes bli stark vid alla tillfällen till följd av en snabb sysselsättningsökning, rela- tivt stark realinkomstutveckling, god förmögen- hetsställning och hög tillförsikt bland hushållen. En viss mättnad i konsumtionen av kapitalvaror I bud- getpropositionen låg prognosen avse- ende hushållens konsumtionsutgifter i linje med utfallet. var däremot utvecklingen för låg. Den dramatiska börsuppgången mellan budgetpropositionen och vårproposi- tionen 2000 samt det mycket starka utfallet föranledde en kraftig upprevidering av hus- hållens konsumtionsutgifter . och hade aktiekur- serna fallit något och en viss dämpning i kon- sumtionen av vissa varor hade observerats, vilket bidrog till att konsumtionsprognosen revidera- des ner något i budgetpropositionen . överskattades dock ökningstakten. Utfallet visade att konsumtionen av framför allt kapitalvaror bromsades upp betyd- ligt snabbare än väntat . 4.3.3 Redovisning av inkomsttitlar Skattekontots införande med- för att det i huvudsak är debiterade och inte inbetalda belopp, som redovisas på följande inkomsttitlar: -1111 Fysiska personers inkomstskatt -1121 Juridiska personers inkomstskatt -1200 Socialavgifter och allmän pensions- avgift Skillnaden mellan inbetalda och debiterade be- lopp redovisas på inkomsthuvudgruppen 1600 Betalningsdifferenser, skattekonto. För de flesta skatter utgörs skillnaden mellan den periodiserade skatten och det belopp som redovisas på statsbudgeten endast av en för- skjutning av den månatliga uppbörden. På stats- budgeten redovisas således skatter som till 11/12 avser och 1/12 avser inkomst- . Uppbörden av hushållens och bola- gens inkomstskatt är emellertid något mer kom- plicerad. Förutom preliminärskatt, som redovisas med en månads förskjutning, debiteras skillnaden mellan slutlig skatt och preliminärskatt avseende . Från inkomsttitlarna Fysiska personers inkomst- skatt och Juridiska personers inkomstskatt omförs också vissa skatter avseende in- komståren 1998 och 1999 till andra inkomsttitlar på statsbudgeten. Från inkomsttiteln soners inkomstskatt utbetalas dessutom skatter avseende inkomståren 19982000 till kommun- sektorn. I det följande kommenteras endast de in- komsttitlar som redovisar större skillnader mel- lan utfall och statsbudget. En fullständig redo- visning av statsbudgetens samtliga inkomsttitlar finns i bilaga 6. 1100 Skatt på inkomst 1111 Fysiska personers inkomstskatt Utfallet på inkomsttiteln in- komstskatt blev högre än i statsbudgeten. I tabell 4.5 redovisas hushållens periodiserade inkomstskatter för inkomståren 19982000 samt skillnader mot beräkningen till budgetproposi- tionen. Tabell 4.5 Hushållens periodiserade skatter Kyrko- och begravn.avg. Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför . Kursiverade belopp avser prognoser. Utfallet för den slutliga skatten avseende in- blev högre än i beräkningen till budgetpropositionen . Underskattningen av kapitalskatt förklaras av en felaktig nedjustering av realisationsvinster som gjordes utifrån det preliminära taxeringsutfallet. Den slutliga skatten avseende blev högre jämfört med beräkningen till budgetpropositionen. Skillnaden förklaras till största delen av ökade kapitalskatter. Skatt på realisationsvinster ökade med till följd av tillgångspri- sernas starka utveckling, som omsätt- ningen varit mycket hög. Detta bidrog även till att förmögenhetsskatten blev högre än beräknat. De högre inkomstskatterna förklaras i huvudsak av högre sjukersättning, pensioner och näringsverksamhet. För beräknas den slutliga skatten bli avsevärt högre jämfört med beräk- ningen till budgetpropositionen. Skillnaden för- huvudsakligen av högre statlig och kom- munal inkomstskatt samt kapitalskatt. Upp- revideringen av kapitalskatten beror på högre realisationsvinster. De högre inkomstskatterna beror på en underskattning av löner, sjukpen- ning och pensioner. Vidare förklaras av en högre medelutdebite- ring. I tabell 4.6 redovisas utfallet på inkomsttiteln Fysiska personers inkomstskatt för . Det högre underuttaget (debiterad slutlig skatt minus preliminärskatt) om förklaras av en högre slutlig skatt och en högre preliminärskatt avseende . De högre inkomstskatterna 2000 resulte- rade i att preliminärskatterna underskattades med . Dessutom påverkas inkomsttiteln genom större förskottsutbetal- ningar till kommunerna. De högre kapital- och förmögenhetsskatterna påverkar inte inkomstti- teln , eftersom dessa inte preli- minärbeskattas utan betalas som komplette- ringsbetalningar 2001. Tabell 4.6 Inkomsttiteln inkomstskatt preliminär F-skatt o särsk. A-skatt slutlig skatt minus preliminär skatt -331,3 -2,8 Utbetalning av kyrko- och begravn.avg. -11,2 -0,1 Summa inkomster på statsbudgeten Omföringar till andra inkomsttitlar -93,6 Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför . 1121 Juridiska personers inkomstskatt Utfallet på titeln inkomstskatt blev högre än i statsbudgeten. I tabell 4.7 redovisas de periodiserade skatter- na för åren 19982000 samt förändringen av de- samma i jämförelse med beräkningen till bud- getpropositionen . Tabell 4.7 Företagens periodiserade skatter Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför . Kursiverade belopp avser prognoser. I budgetpropositionen underskattades inkomst- skatten 1999 med . Det är svårt att närmare analysera avvikelsen mellan prognos och utfall av företagens inkomstskatt. Företagens resultat utgörs av nettot av flera olika typer av intäkter och kostnader, såsom rörelse- överskott, avskrivningar, finansiella intäkter och kostnader. Utöver detta påverkas inkomstskat- ten av koncernbidrag, bokslutsdispositioner och avdrag förluster m.m. Någon specifik prognos över de enskilda poster som in- går i beräkningen av inkomstskatten görs inte, utan prognosen baseras på senaste års utfall av inkomstskatten samt på en antagen allmän vinstutveckling. Den framskrivna inkomstskat- ten korrigeras därefter med eventuella regelför- ändringar. Prognosen för företagens periodiserade in- komstskatt 2000 är ca högre ekonomiska vårproposition än i bud- getpropositionen , vilket främst beror på att ett stort antal företag erhöll överskottsmedel från försäkringsgivaren , f.d. SPP, detta år. De återförda pensionsmedlen, som uppgår till , beräknas ha ökat in- komstskatten med . Prognosen för avkastningsskatten 2000 har reviderats upp med . Den hög- re skatten förklaras dels av att den genomsnittli- ga statslåneräntan 1999 blev knappt 0,2 procent- enheter högre än vad som antogs i budgetpropositionen, dels av att livbolagens för- mögenhet vid ingången av 2000 blev högre än beräknat. Utfallet för särskild löneskatt 1999 blev högre än vad som beräknades till budgetpropositionen. Detta beror främst på extraordinära intäkter i samband med att Svens- ka kyrkan 1999 övergick till att betala särskild löneskatt på pensionspremier i stället för på ut- betalda pensioner. I tabell 4.8 redovisas utfallet på inkomsttiteln samt avvikelsen mot statsbudgeten. Utfallet på inkomsttiteln uppgick till , vilket är mindre än den periodiserade skatten. Skillnaden förklaras av betalningsförskjutningar. Tabell 4.8 Inkomsttiteln inkomstskatt prel. F-skatt o särsk. A-skatt slutlig skatt minus prel. skatt -0,5 Summa inkomster på statsbudgeten Omföringar till andra inkomsttitlar -24,7 Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför . Under inkomstskatter redovisas även beskatt- ning av tjänstegruppliv, ofördelbara inkomst- skatter, kupongskatt och lotteriskatt. Utfallet blev högre än vad som be- räknades till statsbudgeten. Den största en- skilda förändringen, , av- ser kupongskatt och förklaras av att det utländska ägandet av svenska aktier ökat mer än förväntat. 1200 Socialavgifter och allmän pensionsavgift Socialavgifter består av arbetsgivaravgifter, egen- avgifter och särskild löneskatt. huvudgruppen redovisas dessutom allmän pen- sionsavgift. I tabell 4.9 redovisas skillnaden mellan utfall och prognos för de periodiserade arbetsgivarav- gifterna. I frånvaro av regelförändringar bestäms skillnaden mellan utfall och prognos av hur av- giftsunderlaget, dvs. lönesumman, faktiskt ut- vecklas jämfört med prognosen i statsbudgeten. Utfallet för lönesumman blev högre än progno- sen, vilket innebär att intäkterna underskattades med motsvarande i budget- propositionen. Tabell 4.9 Periodiserade arbetsgivaravgifter 2000 -0,5 -0,1 Periodiserade avgifter, staten I tabell 4.10 redovisas inkomsthuvudgruppen 1200. Inkomsterna blev högre än beräknat till statsbudgeten och förkla- ras främst av högre arbetsgivaravgifter och sär- skild löneskatt. Utbetalningarna till pensionssy- stemet blev lägre än beräknat. Nettot på inkomsthuvudgruppen un- derskattades således med . Tabell 4.10 Inkomsthuvudgruppen Socialavgifter och allmän pensionsavgift -0,5 -1,6 1200 Socialavgifter och allmän 1300 Skatt på egendom Diagram 4.2 Mervärdesskatt uppdelad efter användning Intäkterna från skatt på egendom förväntas bli högre än bedöm- ningen i statsbudgeten. Underskattningen av in- täkterna beror främst på högre prisutveckling på tillgångsmarknaderna. Utfallet på inkomsttitlar- na blev dock endast högre. Detta förklaras av att det är fastighets- och förmögenhetsskatten avseende som redovisas på inkomsttitlarna. 1400 Skatt på varor och tjänster Utfallet på inkomsttiteln blev eller högre än be- räknat till statsbudgeten. Mervärdesskatten påverkas främst av hushål- lens konsumtionsutgifter, men även av invester- ingar och förbrukning i de företag som har un- dantag från skatteplikt samt av kommunsektorns förbrukning och investeringar. Diagram 4.2 illu- strerar fördelningen av mervärdesskatten 2000 uppdelad efter användning. Anm: Företags och kommunsektorns investeringar är sammanslagna i diagram- met. Den periodiserade mervärdesskatten beräknas 2000 uppgå till , vilket är högre än i beräkningen till budgetpropositionen. Huvuddelen av detta be- lopp är utfall medan den del som fastställs vid inkomsttaxeringen är en prognos. Det högre utfallet förklaras främst av en ökning av hushållens konsumtionsutgifter, men även av att konsumtionen i högre grad än tidigare avser högbeskattade varor. En större andel konsum- tion högbeskattade varor ökar intäkterna från mervärdesskatten även om de totala konsum- tionsutgifterna är konstanta. ökade hushållens konsumtionsutgifter medan intäkterna ökade . I diagram 4.3 visas hushållens konsumtionsut- gifter 19802000 i fasta priser. Konsumtionsut- gifterna är uppdelade i varugrupperna: dagligva- ror, bilar och sällanköpsvaror samt, övriga varor, övriga tjänster, bostäder och energi. Diagram 4.3 Hushållens konsumtionsutgifter uppdelade i varugrupper Övriga varor och tjänster, bostäder och energi I diagrammet framgår tydligt att konsumtionen av dagligvaror är relativt jämn under hela perio- den medan konsumtionen av bilar och sällan- köpsvaror varierar med konjunkturen. Dagligva- ror mervärdesbeskattas medan bilar och sällanköpsvaror mervärdesbeskattas . Intäkterna från mervärdesskat- ten har därför en tendens att variera kraftigare med konjunkturella svängningar i ekonomin än vad de underliggande konsumtionsutgifterna gör. Diagrammet visar också en relativt jämn upp- åtgående trend av konsumtionsutgifter för grup- pen övriga varor m.fl. Detta förklaras främst av en ökad konsumtion av bostäder och övriga tjänster. Bland övriga tjänster dominerar catering (restaurangutgifter), men även teletjänster och samhällsservice bidrar till trenden av ökande konsumtionsutgifter. högre än vad som beräkna- des till statsbudgeten . I beräkningen an- togs en svag nedgång av den inhemska tobaks- konsumtionen. Under inkomsttiteln redovisas skatt på etylalkohol, skatt på vin, skatt på mellan- klassprodukter samt skatt på öl. Utfallet på titeln blev högre än vad som be- räknades till statsbudgeten. Detta trots att det i beräkningen ej tagits hänsyn till de ändrade in- förselreglerna för alkohol fr.o.m. . En förklaring till det höga utfallet är att kon- junkturläget kan ha bidragit till att öka den in- hemska efterfrågan. -2,8 -2,5 Utfallet på inkomsttiteln energi blev lägre än i beräkningen till statsbudgeten. I budgetpropositionen föreslog regeringen att av intäkterna skulle föras över till Riksgäld- kontoret för tillfällig förvaltning. Dessa medel är avsatta för att stimulera igångsättningen av ett system för individuellt kompetenssparande. Den resterande delen av avvikelsen härrör från energi- och koldioxidskatten på oljeprodukter. För- brukningen av oljeprodukter var ovanligt låg beroende på en relativt hög medel- temperatur i landet. 1460 Skatt på vägtrafik För inkomsttiteln blev utfallet högre än i beräkningen till statsbudgeten 2000. Avvikelsen beror på en nå- got högre tillväxt i fordonsparken än beräknat. Övriga skatter på varor och tjänster -0,1 -0,4 För övriga inkomsttitlar under inkomsthuvud- gruppen Skatt på varor och tjänster blev utfallet lägre än i beräkningen till statsbudgeten. Den största enskilda inkomstti- teln är Tullmedel, vilken står för närmare hälften av inkomsterna i gruppen. 1600 Betalningsdifferenser, skattekonto -8,5 -3,5 -3,1 -5,0 -0,1 Skillnaden mellan inbetalda och debiterade skatter redovisas som betalningsdifferenser. Betalningsdifferensen uppgick till -3,5 milj- arder kronor, vilket är hög- re än i statsbudgeten. Skillnaden beror framför allt på större kompletteringsbetalningar avseende skatt på realisationsvinster. Övriga inkomster omfattar inkomsttyperna in- komster av statens verksamhet, inkomster av försåld egendom, återbetalning av lån, kalkyl- mässiga inkomster, bidrag m.m. från EU och ex- traordinära medel från EU. Utfallet uppgick till och var därmed 38 mil- jarder kronor () lägre än vad som be- räknades i statsbudgeten. Skillnaden förklaras främst av att inkomsterna av försåld egendom blev lägre än beräknat i statsbudgeten. Tabell 4.11 Övriga inkomster, sammanfattning -3,3 -33,5 -0,2 -0,4 -0,6 -38,0 2000 Inkomster av statens verksamhet Tabell 4.12 Inkomster av statens verksamhet, översikt -3,3 -1,4 -1,9 -0,5 -0,5 -0,7 Under denna inkomsttyp redovisas bl.a. rörelse- överskott från affärsverk och , men även överskott från AB och statens fastighetsförvaltning. Vidare redovisas räntein- komster, aktieutdelningar från bolag med statligt ägande, offentligrättsliga avgifter, försäljningsin- komster, böter samt övriga inkomster av statens verksamhet. Inkomsterna uppgick till 45,5 miljarder kro- nor vilket är lägre än beräk- nat i statsbudgeten. Skillnaden mot budget för- framför allt av lägre utdelningsinkomster av statens aktier samt lägre inlevererat överskott från till följd av ett svagare resultat för . Tabell 4.13 Inkomster av Rörelseöverskott -1,4 -0,2 -1,8 Inkomsterna under inkomsthuvudgruppen Rö- relseöverskott uppgick till vilket är lägre än beräknat i statsbudgeten. Den enskilt viktigaste förklaringen till det läg- re utfallet är att inleverans blev läg- re än vad som beräknats i statsbudgeten . Enligt årsredovisning upp- gick vinsten, exklusive valutakurseffekter, till för , vilket är en kraftig försämring gentemot resultat. Inleveransen baseras på Riks- bankens genomsnittliga resultat före boksluts- dispositioner (exklusive valutakurseffekter) un- der den senaste femårsperioden. Inkomsterna från AB Svenska Spels överskott steg 2000. Ökningen beror på de ändrade redo- visningsprinciper som infördes . De föränd- rade redovisningsprinciperna innebär att redo- visning mot inkomsttiteln skall ske efter det att bolagsstämma hållits. Svenska kraftnäts inleverans är högre än be- räknat i statsbudgeten beroende på att affärsver- ket gjorde en särskild inleverans på . Utfallet för inkomsthuvudgruppen Räntein- komster uppgick till , vilket är högre än beräknat. Det beror dels på att ränteinkomsterna blev 0,7 mil- jarder kronor högre på studielån upptagna efter 1989, dels på att inkomsterna under inkomstti- teln Räntor på skattekonto m.m., blev 0,7 mil- jarder kronor högre. Tabell 4.15 Aktieutdelning från företag med statligt ägande 1999-2000 (10 tkr) Under inkomsthuvudgruppen redovisas bara in- komster mot inkomsttiteln av statens aktier. Inkomsterna uppgick till vilket är (10 pro- cent) lägre än beräknat i statsbudgeten. Jämfört med 1999 är dock inkomsterna 8,9 miljarder högre. Det lägre utfallet jämfört med statsbudge- ten beror främst på att inte behövde betala in någon utdelning enligt avtalet om stängning av . Att utdelningarna var mycket högre än 1999 beror främst på den förhöjda utdelningen som förvaltningsaktiebola- get gjorde till följd av försäljningen av aktier i . Utdelningen från blev 11 miljarder kro- nor 2000 jämfört med året in- nan. I tabell 4.15 specificeras de största aktieutdel- ningarna från statligt ägda aktier. I statsbudgeten redovisas ingen prognos för aktieutdelningar per företag utan endast en prognos för de totala ak- tieutdelningarna. Inkomsterna under inkomsthuvudgruppen upp- gick till , vilket är 0,5 miljar- der kronor lägre än beräknat i statsbudgeten. Av skillnaden förklarar inkomsttiteln för ar- betsplatsintroduktion till följd av ett lägre antal deltagare än beräknat. De sammanlagda inkomsterna för inkomsttitlar- na under inkomsthuvudgruppen Försäljningsin- komster uppgick till . Det är högre än beräknat i stats- budgeten. De högre inkomsterna hänförs fram- för allt till inkomsttiteln av bered- skapslager. Utfallet för denna inkomsthuvudgrupp uppgick till , vilket innebär en minskning med jämfört med beräkningen till statsbudgeten. Det är främst inkomsttiteln som förklarar det lägre utfallet. Det lägre utfallet är en följd av att omprövningar avseende 1999 medför lägre skattetillägg än beräknat. 2800 Övriga inkomster av statens verksamhet