prop · GP031d3 · 2001-09-20 00:00:00 — Anslaget för utvecklingsarbete finansierar insatser som avser budget- och verksamhetsutveckling samt utvecklingsinsatser för myndigheternas ledning. Huvuddelen av insatserna har avsett fleråriga utvecklingsprojekt, främst avseende budget- och verksamhetsutveckling samt myndighetsstyrning inom ramen för den ekonomiska styrningen och utvecklingen av statsförvaltningen. Insatserna 2000-2001 har därför varit relativt oförändrade och i huvudsak avsett fyra områden: med utveckling av tillhörande tekniska system och tvåårsöversynen Genomförandet av det förvaltningspolitiska handlingsprogrammet Utveckling av statistik- och prognossystem avseende skatter, demografi, pensioner m.m. Tabell 4.42 Härledning av nivån 2002-2004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag Stora utvecklingsbehov samt skärpta rutiner för budgetering och uppföljning av utvecklingsarbetet, har snabbt minskat anslagssparandet för utvecklingsanslaget. Vid utgången av 2001 beräknas det ackumulerade anslagssparandet uppgå till endast . Regeringen föreslår att anslaget uppgår till . har anslaget beräknats till . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 4.14.13 1:13 Arbetsgivarpolitiska frågor Tabell 4.43 Anslagsutveckling för Arbetsgivarpolitiska frågor De utgifter som belastar anslaget är bl.a. medlemsavgifter för de samnordiska institutionerna, utgivning av författningssamling (AgVFS), uppgifter enligt förordningen (1974:225) om utmärkelsen nit och redlighet i rikets tjänst och funktion enligt beredskapsförordningen (1993:242). Under anslaget har också medel beräknats för sådana stabsuppgifter som regeringen kan komma att efterfråga hos och som inte ingår i verkets ordinarie arbete. Under har anslaget huvudsakligen belastats för ersättningar för förhandlings- och utredningsuppdrag från regeringen och uppgifter enligt förordningen om nit och redlighet. Ingående balans på anslaget 2001 var . Tabell 4.44 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag Anslaget är svårt att prognostisera, beroende bl.a. av hur mycket regeringen efterfrågar från . Osäkerhetsfaktorer är bl.a. grad av medverkan i EU-arbetet och den pågående utvärderingen av den arbetsgivarpolitiska reformen. har anslaget tillförts medel för vissa nämnder inom det arbetsgivarpolitiska om- Dessa nämnder kan ha att pröva frågor om ersättningar som regleras i kollektivavtal, pröva tvistefrågor som rör tillämpningen av avtal, pröva frågor om disciplinansvar och avskedande beträffande innehavare av högre statliga anställningar etc. Till nämnderna betalas utgifter i regel arvoden till ledamöter och ersättare m.m. för , i vissa trygghetsfrågor (i den mån Kammarkollegiet, som utför kansligöromål åt nämnden har behov av ytterligare medel för detta ändamål), , Offentliga sektorns särskilda nämnd, Statens tjänstepensions- och grupplivnämnd och . Den huvudsakliga faktorn som styr utgifterna på området är hur arbetsbelastningen påverkar antalet sammanträden vid nämnderna eftersom de flesta arvoden utgår per sammanträde. Som en konsekvens av ändrad hantering avseende de författningsreglerade personskadorna bedömde regeringen i förra årets budgetproposition att skulle upphöra fr.o.m. . Regeringen gör nu den bedömningen att kommer att upphöra . Statens ansvarsnämnds funktion och kompetensområde har setts över. Regeringen förbereder en remiss . Regeringen kan komma att efterfråga uppgifter inom det arbetsgivarpolitiska området från annat håll än från . Anslagets benämning anpassas till detta. Med utgångspunkt i nuvarande anslagsnivå, ökat med de som var en engångsminskning 2000 föreslår regeringen att anslaget 1:1 rubriceras Arbetsgivarpolitiska frågor och förs upp med . 4.14.14 1:14 Statliga tjänstepensioner m.m. Tabell 4.45 Anslagsutveckling för Statliga tjänstepensioner 1 Anslag efter en minskning med 19 000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2001. Anslaget avser utgifter för personalpensionsförmåner, särskild löneskatt på pensionskostnader m.m. Personalpensionsförmånerna styrs av kollektivavtal. Inkomsterna utgörs främst av de försäkringsmässigt beräknade som statliga arbetsgivare fr.o.m. skall betala (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97:FiU1, rskr. 1996/97:53) och som redovisas under . Inkomsterna på inkomsttiteln stämmer inte överens med utgifterna på anslaget beroende på att de försäkringsmässigt beräknade som redovisas på inkomsttiteln avser beräknade pensionskostnader för aktiv personal för ett visst år medan anslaget belastas med de pensioner som utbetalas . (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Tabell 4.47 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition. Medelsbehovet för anslaget styrs främst av antalet förmånstagare, medelvärdet av den statliga kompletteringspensionen samt av basbeloppsförändringar. Löneutvecklingen har betydelse för nytillkomna förmåners storlek. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 fall överensstämmer i stort med anvisat anslag. SPV har utvecklat sitt prognosverktyg och har i sitt budgetunderlag redogjort för vilka underlag som ligger till grund för prognoserna. Prognoserna på utbetalning till pensionärerna är förhållandevis säker. En stor osäkerhetsfaktor är dock att de förmåner som är utformade enligt bruttosystem kommer att vara beroende inte bara av prisbasbeloppets utvecklingen utan även av det s.k. följsamhetsindexet, som styr den allmänna pensionen. Om följsamhetsindexet höjs med mer än prisbasbeloppet kommer de samordnade förmånerna betydligt mer än hälften av hela beståndet att höjas mindre än prisbasbeloppet och vice versa. Även prognosen på nya särskilda pensionsersättningar är osäker. Det beror bl.a. på att effekterna av den ändrade finansiering som infördes ännu inte kan utläsas. Beräkningarna är gjorda enligt nuvarande pensionsavtal, utan hänsyn till att pågående förhandlingar om ett nytt statligt pensionsavtal kan leda till att ett sådant börjar gälla 2003. Årets anslag 7 har minskats med till 7 (prop. 2000/01:100, bet. 2000/01:FiU27, rskr. 2000/01:279). visar prognosen att anslaget kommer att belastas med 7 , vilket innebär att av disponibla 8 062 948 000 beräknas komma att överföras till 2002. Med ledning av ovanstående antaganden föreslår regeringen att anslaget blir 7 . Anslaget har beräknats till 7 och till 7 . en central förvaltningsmyndighet och förvaltar det fastighetsbestånd som regeringen bestämmer. Det övergripande målet för verket är att förvaltningen skall ske på det sätt som innebär god resurshushållning och hög ekonomisk effektivitet som fastigheternas värden i vid mening bevaras. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Redovisning av uppgifter om det ekonomiska läget Tabell 4.48 Uppgifter om det ekonomiska läget för av låneram (%) Regeringen föreslår att godkänner den nedanstående investeringsplanen för . Pågående och planerade större investeringar I i , som förhyr, pågår en byggnadsanpassning för myndighetens verksamhet. Flera delprojekt är planerade för i . Om- och tillbyggnad har gjorts 2001 av i . Ombyggnad av militärrestaurang i har gjorts 2001. genomför en ombyggnad av gamla i . Tabell 4.49 Investeringsplan för Ombyggnad av på i planeras där en anpassning av byggnaden för verksamhet måste lösas. Om- och tillbyggnad av fastigheten i kvarteret i planeras för att förbättra arbetsmiljön och öka antalet arbetsplatser i . En första utredningsskiss har upprättats för tillbyggnad av kvarteret i på den breda delen av i . utvärderar och prioriterar förslaget från verket som förordad en turordning som innebär att projektet utförs före projekten . Utredning pågår om om- och tillbyggnad av i . Ett projekt om förbättringar i i planeras. En utredning pågår om ombyggnad av i . Ett stort ombyggnadsbehov finns av i kvarteret i . Efter genomförandet av en internationell arkitekttävling har projektet med genomförandet av ett i påbörjats. Brandskyddsåtgärder planeras för . En ombyggnad av flygmuseum i projekteras. I samband med utbyggnaden av Ar- landa flygplats måste flytta sin desarmeringsanläggning till , varför ett uppförande av bombvärn måste genomföras. Under förutsättning att soliditeten inte understiger kommer att ta upp nya lån i för att finansiera de löpande investeringarna. Den ökade belåningen beräknas med oförändrad räntesats innebära en ränteökning med eller jämfört med utfallet . Regeringen föreslår att får en låneram om i . är en central förvaltningsmyndighet med huvuduppgift att förvalta statens fastigheter avsedda för försvarsändamål, s.k. försvarsfastigheter. verksamhet finansieras fullt ut med avgiftsintäkter. Tabell 4.50 Uppgifter om det ekonomiska läget för av låneram (%) 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 disponerar en låneram i om för investeringar i mark, anläggningar och lokaler samt en låneram på för investeringar i anläggningstillgångar som används i verksamheten. Redovisad plan för investeringar bygger på det investeringsbehov som angetts av brukarna. Osäkerheten är stor för såväl totalnivån som fördelningen mellan lånefinansierade investeringar och investeringar finansierade enligt betalplan. Osäkerheten gäller framför allt för senare delen av perioden. Regeringen föreslår att låneramen för i höjs till totalt , varav för investeringar i mark, anläggningar och lokaler samt för investeringar i anläggningstillgångar för förvaltningsändamål. Regeringen föreslår att godkänner nedanstående investeringsplan för . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 4:51 Investeringsplan för 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 5 Politikområde Finansiella system och tillsyn Politikområdet finansiella system och tillsyn omfattar frågor om reglering och tillsyn av finansmarknader, internationellt finansiellt samarbete, tillsyn och kontroll av spelmarknaden samt särskilda finansierings- och garantiåtaganden m.m. Reglering och tillsyn av det finansiella systemet omfattar reglering och tillsyn av kredit-, försäkrings- och värdepappersmarknaderna och avser den verksamhet som bedrivs inom ramen för Fi- nansinspektionen. Därtill ingår normgivning i redovisningsfrågor. omfattar den verksamhet som bedriver för upplåning och förvaltning av statsskulden. Statliga garantier omfattar utfärdande och förvaltning av garantier och lån med kreditrisk. Verksamheten bedrivs av . Övrig finansiell förvaltning omfattar verksamhet som syftar till en effektiv finans- och kapitalförvaltning inom staten. Verksamheten bedrivs av (verksamheterna in- och utlåning samt kassahållning, hädanefter refererad till som statens internbanksfunktion), (), samt av (). Internationella finansiella organisationer omfattar anslag för tre internationella finansiella institutioner: Nordiska investeringsbanken (NIB), Europeiska () och utvecklingsbank (CEB). I och med årets utbetalning till kapitalhöjningen i NIB föreslås detta anslag avvecklas . Till området kan även åta- ganden gentemot institutioner såsom () och Europeiska investeringsbanken (EIB) räknas. Avsättningar för äldre garantier till Nordiska investeringsbankens projektinvesteringslån kan även räknas hit. Tillsyn av spelmarknaden omfattar Lotteriinspektionens tillståndsgivning och typgodkännande samt övergripande kontroll och tillsyn av spelmarknaden vilket även innefattar åtgärder för att motverka illegalt spel, utfärdande av förelägganden och yttranden. Lotteriinspektionen ansvarar vidare för utbildning samt information bl.a. till regeringen om utvecklingen på spelmarknaden, såväl nationellt som internationellt. Särskilda garantiåtaganden omfattar avgiften för Stadshypotekskassans grundfond och garantier för vissa statliga bolag som och A/O Dom Shvetsii. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 5.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområde Finansiella system och tillsyn 2:5 Avgift för stadshypotekskassan 2:6 Insatser i internationella finansieringsinstitutio- 2:7 Avsättning för garantiverksamhet 2001 0208 Insatser i Nordiska investeringsbanken 2000 02B4 : Vissa kostnader för 1997 02B3 Statliga ägarinsatser i Nordbanken 1997 02B7 Investeringar i infrastrukturen på den Totalt för utgiftsområde 2 Anslag inom utgiftsområde 17 Totalt för politikområde Finansiella system och tillsyn 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen . 2Tidigare benämning Bidrag till kapitalet i 3Tidigare benämning Kapitalhöjning i Nordiska investeringsbanken Målet för politikområdet fastställdes i samband med beslut om budgetproposition . N att det finansiella systemet skall vara effektivt och tillgodose såväl samhällets krav på stabilitet som konsumenternas intresse av ett gott skydd, N att tillsynen skall bedrivas effektivt, samt N att kostnaderna för statsskulden långsik- tigt minimeras som risken beaktas, samt N att statens finansförvaltning bedrivs effektivt. I budgetpropositionen redogjorde regeringen för motiven till de föreslagna målen. Reglering och tillsyn av det finansiella systemet Inriktningen på arbetet med regleringen av den finansiella sektorn är att fortlöpande modernisera den finansiella regleringen i syfte att säkerställa ett effektivt finansiellt system. Samhällets krav på stabilitet och konsumenternas intresse av ett gott konsumentskydd skall tillgodoses. Förutsättningar skapas för produktutveckling, nyetablering och konkurrens. Särreglering och tillsyn på det finansiella området bör framför allt motiveras med behovet av att minska risken för systemstörningar och bör inte förhindra utvecklingen av nya produkter, produktionstekniker eller branschglidning. Positiva stabilitetseffekter av en reglering måste alltid vägas mot kostnaderna. Inom bankområdet planeras en proposition med nya rörelseregler och förändringar av till- synen av banker och kreditmarknadsföretag. Syftet är att modernisera banklagstiftningen genom att i högre grad dels reglera olika funktioner inom verksamheten, dels tillämpa ramlagstiftning. Detta bör leda till en reglering som ger bättre utrymme för t.ex. nya tekniska lösningar och nyetableringar inom den finansiella sektorn. Initiativ kommer också tas för att fortsätta förbättringen av försäkringslagstiftningen i syfte att förbättra konsumentskydd och effektivitet i branschen. En proposition planeras om ny associationsrätt för försäkringsbolagen och en utredare ser över försäkringsbolagens placeringsregler m.m. (Dir. 2000:15). Även reglerna för värdepappersfonderna ses över av en särskild utredare i syfte att ta fram förslag till en anpassning av lagstiftningen i ljuset av de senaste årens utveckling av fondmarknaden (Dir.1999:108). Inom förbereds även en proposition som syftar till att ge de svenska bostadsfinansieringsföretagen möjlighet att emittera säkerställda obligationer. Säkerställda obligationer är i EU alltmer ett standardinstrument för upplåning och endast ett fåtal länder i unionen saknar lagregler om sådana obligationer. Förslagen bygger på ett betänkande av Utredningen om särskilda regler för vissa kreditmarknadsbolag, Säkrare obligationer (SOU 1997:110). Re- geringen har med ledning av utredningens förslag utarbetat en promemoria Säkerställda obligationer (Ds 2001:38). Avsikten är att de nya reglerna skall kunna träda i kraft . Nya regler för kapitaltäckning , ett internationellt samarbetsorgan för centralbanker och tillsynsmyndigheter, pågår ett arbete med att ta fram nya regler för kapitaltäckning i internationellt verksamma banker. Dessa regler kommer att ligga till grund för nya kapitaltäckningsregler som blir tillämpliga på samtliga europeiska kreditinstitut och värdepappersbolag. De europeiska finansministrarna har ställt sig bakom prioriteringen att EU inför det nya regelverket . Tillsyn och reglering av risker och kapitalstyrka i finanssektorn är en strategiskt viktig fråga för att kunna säkerställa stabiliteten i det finansiella systemet. Förslaget kommer att utgöra en stor förändring i fråga om hur de finansiella instituten skall beräkna minimikravet på kapital, samt betydande förändringar av hur tillsynen kommer att bedrivas. Reformeringen kommer att vidga tillsynsmyndighetens befo- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 genheter och ställer ökade krav på myndigheten. minimiregler för kapitaltäckning breddas genom att dessa delas upp i de s.k. tre pelarna, vilka omfattar: generella minimikrav på kapital, regler för en aktiv, individualiserad risktillsyn, samt regler för genomlysning av risker och kapital. har ingående redovisat de nya reglerna i rapporten och kapitalkrav. In- spektionen har också överlämnat sin bedömning av vilka konsekvenser reglerna har för resurssituationen inom myndigheten (Fi2001/1032). Av redovisningen framgår att ramen för myndigheten bör förstärkas med ca om de nya reglerna skall kunna införas på föreskrivet sätt. Reglerna kommer inte som att enbart omfatta harmoniserade minimikrav på kapital utan omspänner ett bredare fält. Kapitaltäckningen har enbart varit fokuserad på kredit- och marknadsrisker. De operativa riskerna i verksamheten föreslås också i de nya reglerna åsättas ett särskilt kapitalkrav. Förslaget öppnar vidare möjligheter för banker att beräkna kapitalkrav för kreditrisker på grundval av information ur de egna kreditbedömningssystemen. Detta ställer stora krav på tillsynsmyndighetens förmåga att verifiera att bankernas interna system lever upp till gällande kvalitetskrav. Vidare skall tillsynsmyndigheten, där man anser det befogat, bestämma ett lägsta kapitalkrav för ett enskilt institut. Detta kommer att ställa högre krav på tillsynsmyndighetens förmåga att bedöma riskerna i ett enskilt institut. har redogjort för den genomförda fallstudien om verksamhet, avseende mål- och resultatfrågor som rör relationerna mellan riksdag och regering (bet. 2000/01:FiU2, rskr. 2000/01:123). I en särskild rapport från redogörs för hela studien och exempel ges bl.a. på hur uppföljningen av arbete kan förbättras med hjälp av olika resultatindikatorer (2000/01:UDR2). Målet för är att bidra till stabilitet, effektivitet och ett gott konsumentskydd i den finansiella sektorn. I rapporten konstateras att det är svårt att mäta i vilken utsträckning verksamhet bidrar till de uppsatta målet. Stabiliteten, effektiviteten och gott konsumentskydd på de finansiella markna- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 derna kan även påverkas av t.ex. konjunkturen, strukturförändringar och politiska beslut. I rapporten anges ett antal delmål som har härletts ur målet om stabilitet, effektivitet och konsumentskydd. Ett framgångsrikt arbete med uppföljning av statliga myndigheter förutsätter bl.a. en aktiv dialog mellan regeringen och myndigheten. Som ett led i denna dialog har bl.a. haft regeringens uppdrag att bedöma och kommentera utskottets studie. anför i sin redovisning att de förslag som presenteras är ambitiösa. Detta gäller såväl förslaget på utveckling av flera indikatorer för den egna verksamheten som indikatorerna för att kunna spegla den allmänna utvecklingen i den finansiella sektorn (Fi2001/1300). räknar med att få till stånd effektivare mätningar och uppföljningar av: N Standarden vad gäller riskhantering och riskkontroll i de större finansiella företagen och koncernerna, N ett antal nyckelvariabler på mikro- och makronivå som kan spegla förändringar i stabilitetsläget i den finansiella sektorn, samt N resultatindikatorer som kan spegla utvecklingen av volym och kvalitet i inspektionens egen tillsynsverksamhet. Regeringen avser att på olika sätt med ledning av utskottets arbete och ställningstaganden arbeta med att utveckla uppföljningen av mål och resultat. Syftet är att övergripande mål skall brytas ner i mätbara och uppföljningsbara delmål för att resultatstyrningen skall bli meningsfull och kunna relateras till kostnaderna. arbete skall även fortsättningsvis inriktas på att främja utvecklingen av god redovisningssed i företagens bokföring och offentliga redovisning. Arbetet med kompletterande normgivning med anledning av den nya bokföringslagen liksom arbetet med förenklade regler för små och medelstora företag är prioriterat. beslutade om en ny modell för statsskuldsförvaltningen. Genom beslutet har ansvarsfördelningen mellan , regeringen och förtydligats, målet för statsskuldsförvaltningen preciserats och utvärderingen av förvaltningen av statsskulden lyfts fram. Målet för statsskuldspolitiken är att kostnaden för skulden långsiktigt skall minimeras som risken i förvaltningen beaktas. Den nya ansvarsfördelningen innebär att regeringen fattar beslut om riktlinjer för statsskuldsförvaltningen . Ansvaret för de övergripande övervägandena om statsskuldens sammansättning och löptid ligger därmed på politisk nivå. svarar sedan för att operationalisera regeringens beslut och för den löpande upplåningen och förvaltningen av statsskulden. Regeringen lämnar en utvärdering av statsskuldsförvaltningen till . Riktlinjebeslutet för anlägger i allt väsentligt ett flerårigt tidsperspektiv där riktlinjerna är preliminära. I riktlinjerna anges en långsiktig ambition att reducera andelen valutaskuld i statsskulden och öka andelen kronskuld. Skulden i utländsk valuta skall amorteras med och med motsvarande inriktning . Riktlinjerna anger även en ambition att öka andelen reallån i statsskulden. Genomsnittlig löptid i nominell kron- och valutaskuld skall uppgå till . Regeringen har därefter i beslut sänkt riktmärket för valutaamorteringen till . Avsikten var att säkerställa möjligheter att inte i onödan fördyra förvaltningen av statsskulden i ett läge då den svenska kronans värde påtagligt bedöms avvika från vad som kan anses vara en långsiktigt motiverad nivå. Ambitionen att långsiktigt minska valutaskuldens andel av statsskulden ligger fast. Utformningen och uppföljningen av statsskuldsförvaltningen följer en process som är reglerad i lag och som i olika avseenden skiljer sig från budgetprocessen. Regeringens ställningstagande till statsskuldspolitikens närmare utformning och sker därför i regeringens riktlinjebeslut . infördes en ny garantimodell för staten (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97:FiU1, rskr. 1996/97:53) i avsikt dels att synliggöra kostnaderna för statens garantigivning, dels att göra verksamheten långsiktigt finansiellt självbärande. En närmare redovisning av den nya garantimodellen och av statens totala garantigivning återfinns i regeringens skrivelse Årsredovisning för staten 2000 (skr. 2000/2001:101, avsnitt 6). Regeringen har tidigare aviserat att arbetet med att invärdera de garantier som utfärdats före införandet av den nya modellen (s.k. äldre garantier) skall vara avslutat (prop. 1999/2000:1, vol. 1, sid 181). I årets budgetproposition lämnas därför förslag till åtgärder som innebär att de äldre garantierna invärderas i enlighet med principerna i den nya garantimodellen. En samlad översikt över invärderingen redovisas i föreliggande budgetproposition volym 1, kapitel 7, avsnitt 7.2. Regeringen anser det viktigt att intentionerna i den nya garantimodellen fullföljs så att den statliga garantigivningen baseras på ekonomiskt sunda principer. Regeringen har bl.a. därför givit i uppdrag att utreda förutsättningarna för en effektivare hantering av statens risktagande genom garantier och även lämna förslag till hur garantimodellen kan fortsätta att utvecklas. () hanterar frågor om insättningsgaranti och investerarskydd . Insättningsgarantin innebär att kunders insättningar i banker och värdepappersbolag skyddas till maximalt per kund och institut vid konkurs. Syftet med insättningsgarantin är att stärka konsumentskyddet för allmänhetens insättningar. Investerarskyddet omfattar finansiella instrument och medel som svenska banker och värdepappersbolag hanterar för sina kunders räkning i samband med att en investeringstjänst utförs. Investerarskyddet ger ersättning för förlorade värdepapper och medel upp till ett värde av per kund och institut i samband med konkurs. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Genom lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension, som trädde i kraft , infördes ett reformerat system för ålderspensionering i .