prop · GP0343 · 2001-10-24 00:00:00 — Om det i en taxeringsenhet ingår flera fastigheter eller delar av fastigheter skall skattemyndig- heten efter ansökan ange hur stor del av taxeringsvärdet och i 5 kap. 7 § nämnda delvärden som belöper på fastigheten eller fastighets- delen. Ansökan skall göras hos skattemyndigheten av ägaren eller arrendatorn. Ett omprövningsbeslut som är till nackdel för fastighetsägaren får, utom i fall som avses i andra stycket samt 15 och 16 §§, inte meddelas efter utgången av året efter taxeringsåret. Har fastighetsägaren inte gett in Har fastighetsägaren inte gett in allmän fastighetsdeklaration i rätt allmän eller förenklad fastighets- tid, får ett omprövningsbeslut som deklaration i rätt tid, får ett om- är till hans nackdel meddelas efter prövningsbeslut som är till hans utgången av den tid som anges i nackdel meddelas efter utgången av den tid som anges i första från den dag deklara- tionen kom in till skattemyndig- från den dag deklarationen kom in heten, dock senast före utgången till skattemyndigheten, dock senast av det femte året efter taxerings- före utgången av det femte året 41Senaste lydelse 1999:630. 42Senaste lydelse 1994:1909. 43Senaste lydelse 1993:1193. Vid prövning av mål om allmän Vid prövning av mål om allmän rätt av tre lagfarna ledamöter samt består kammarrätt av tre lagfarna två av de särskilda ledamöter som ledamöter samt två av de särskilda avses i 5 §. Utevaro av en av de ledamöter som avses i 5 §. varo av en av de särskilda leda- dock inte att mål avgörs om tre av möterna hindrar dock inte att mål avgörs om tre av kammarrättens ledamöter är ense om slutet. Utan hinder av vad som sägs i första stycket får regeringen beträffande vissa grupper av ifrågavarande mål föreskriva, att bestämmelsen om att särskilda ledamöter skall delta vid målens prövning inte skall tillämpas. i sänder för varje kammar- i sänder för varje kammar- rätt minst nio, högst tjugo i prak- rätt minst nio, högst tjugo i prak- tiska värv förfarna personer med tiska värv förfarna personer med god kännedom om fastighets- god kännedom om fastighetsför- förhållanden i allmänhet att efter hållanden i allmänhet att efter kallelse inträda såsom ledamöter i kallelse inträda såsom ledamöter i kammarrätten vid handläggning av kammarrätten vid handläggning av mål om allmän fastighetstaxering. mål om allmän eller förenklad Av dessa personer skall i fråga om varje kammarrätt minst tre äga personer skall i fråga om varje kunskap beträffande värdering av kammarrätt minst tre äga kunskap beträffande värdering av skogs- minst två beträffande värdering av mark och växande skog, minst två vattenfallsfastighet, minst två be- beträffande värdering av vatten- träffande värdering av lantbruks- fallsfastighet, minst två beträf- enhet i övrigt och minst två fande värdering av lantbruksenhet i övrigt och minst två beträffande taxeringsenhet än lantbruksenhet i värdering av annan taxeringsenhet Avgår sådan person under än lantbruksenhet i övrigt. den tid, för vilken han har blivit sådan person , för utsedd, förordnar regeringen annan vilken han har blivit utsedd, person i hans ställe. förordnar regeringen annan person i hans ställe. Ledamot som här sägs skall vara svensk medborgare. Han får inte vara underårig eller i konkurstillstånd eller ha förvaltare enligt 11 kap. 7 § 44Senaste lydelse 1981:280. 45Senaste lydelse 1990:1382. 46Senaste lydelse 1981:280. av de särskilda ledamöterna till av de särskilda ledamöterna till tjänstgöring i kammarrätt samt angående ordnandet av kammar- angående ordnandet av kammar- rätts arbete med handläggning av rätts arbete med handläggning av mål om allmän fastighetstaxering mål om allmän och förenklad Särskild ledamot får för tid, under vilken han varit inkallad till tjänst- , ersättning av statsmedel enligt bestämmelser som meddelas av regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer. Rätt att begära omprövning eller att överklaga som enligt 2022 kap. gäller för ägare av fastighet, tillkommer den som vid ingången av taxe- ringsåret är ägare av fastighet liksom den som därefter, dock senast före ingången av femte året efter taxeringsåret, har blivit ägare av fastigheten. Vad nu sagts gäller även en arrendator, som enligt avtal, ingånget 1928, gentemot ägare har att ansvara för skatt för fastigheten. En ny ägare har rätt att begära En ny ägare har rätt att begära omprövning eller att överklaga endast när ärende avser senaste endast när ärende avser senaste allmänna eller förenklade fastig- ny taxering avseende taxeringsen- heten som därefter skett genom Rätt att begära omprövning och att överklaga, som enligt 2830 kap. gäller för ägare av fastighet, tillkommer den som vid ingången av taxeringsåret är ägare av fastig- het liksom den som därefter, dock senast före ingången av det taxe- ringsår då allmän fastighets- taxering sker nästa gång, har blivit ägare av fastigheten. Vad nu sagts gäller även arrendator, som enligt avtal, ingånget , gentemot ägare har att ansvara för skatt för fastigheten. Rätt att begära omprövning och att överklaga, som enligt 2830 kap. gäller för ägare av fastighet, tillkommer den som vid ingången av taxeringsåret är ägare av fastig- het liksom den som därefter, dock senast före ingången av det taxe- ringsår då allmän eller förenklad fastighetstaxering sker nästa gång, har blivit ägare av fastigheten. Vad nu sagts gäller även arrendator, som enligt avtal, ingånget , gentemot ägare har att ansvara för skatt för fastigheten. 47Senaste lydelse 1999:1247. 48Senaste lydelse 1999:1247. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid fastighetstaxering. Äldre bestämmelser tillämpas dock för hyreshusenheter vid fastighetstaxering och för lantbruksenheter vid 2003 och fastighetstaxeringar. Förslag till lag om ändring i lagen (1984:1052) om Härigenom föreskrivs att 3 § lagen (1984:1052) om statlig fastighets- skatt skall ha följande lydelse. Lydelse enligt prop. Fastighetsskatten utgör för varje beskattningsår a) av: a) av: avseende privatbostad i utlandet, avseende privatbostad i utlandet, b) av: taxeringsvärdet avseende hyreshusenhet till den del det avser värde- ringsenhet för bostäder, värderingsenhet för bostäder under uppförande, värderingsenhet avseende tomtmark som hör till dessa bostäder samt annan värderingsenhet avseende tomtmark som är obebyggd, c) av: taxeringsvärdet avseende hyreshusenhet till den del det avser vär- deringsenhet för lokaler, värderingsenhet för lokaler under uppförande och värderingsenhet avseende tomtmark som hör till dessa lokaler, d) av: taxeringsvärdet avseende industrienhet och elproduktionsenhet. Innehåller byggnaden på en fastighet, som är belägen i , bostä- der och har byggnaden beräknat värdeår som utgör året före det fastig- hetstaxeringsår som föregått inkomsttaxeringsåret, utgår dock ingen fastighetsskatt på bostadsdelen för det fastighetstaxeringsåret och de fyra följande kalenderåren och halv fastighetsskatt för de därpå följande fem kalenderåren enligt vad som närmare föreskrivs i femte stycket. Det- samma gäller färdigställd eller ombyggd sådan byggnad, för vilken värdeår inte har åsatts vid ny fastighetstaxering, men som skulle ha åsatts ett värdeår motsvarande året före det fastighetstaxeringsår som föregått inkomsttaxeringsåret, om ny fastighetstaxering då hade företagits. För fastighet, som avses i 2 kap. 13 § inkomstskattelagen (1999:1229), skall fastighetens andel av taxeringsvärdet på annan samfällighet än sådan som avses i 6 kap. 6 § första stycket nämnda lag inräknas i under- laget för fastighetsskatten om samfälligheten utgör en särskild taxerings- enhet. Har byggnad, som är avsedd för användning , på grund av eldsvåda eller därmed jämförlig händelse inte kunnat utnyttjas eller har i sådan byggnad för uthyrning avsedd lägenhet inte kunnat uthyras, får fastighetsskatten nedsättas med hänsyn till den omfattning, vari byggnaden inte kunnat användas eller uthyras. varit fallet under endast av beskattningsåret, skall någon Prop. 2001/02:43 nedsättning dock inte ske. Om fastighetsskatt skall beräknas enligt olika grunder för skilda delar av fastigheten skall underlaget för beräkningen av fastighetsskatten för dessa delar utgöras av den del av värdet som belöper på respektive fastighetsdel. Den nedsättning av fastighetsskatten som föreskrivs i andra stycket skall såvitt avser småhusenhet beräknas på den del av taxerings- värdet som belöper på värderingsenhet som avser småhuset med tillhö- rande tomtmark, om tomtmarken ingår i samma taxeringsenhet som småhuset. Detsamma gäller i tillämpliga delar småhus med tillhörande tomtmark på lantbruksenhet. För hyreshusenhet beräknas nedsättningen på den del av taxeringsvärdet som belöper på värderingsenhet som avser bostäder med tillhörande värderingsenhet tomtmark, om tomtmarken ingår i samma taxeringsenhet som hyreshuset. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. Till den del fastighetsskatt skall beräknas på grundval av taxeringsvärde som bestämts vid fastighetstaxering eller tidigare tillämpas inte den nya lydelsen. 2.3Förslag till lag om ändring i lagen (1997:323) om statlig förmögenhetsskatt Härigenom föreskrivs att 10 § lagen (1997:323) om statlig förmögen- hetsskatt skall ha följande lydelse. Fastighet i tas upp till Fastighet i tas upp till innehas med tomträtt tas den upp innehas med tomträtt tas den upp till den del av taxeringsvärdet som till den del av taxeringsvärdet som utgång anses fastigheten inte ha utgång anses fastigheten inte ha taxeringsvärde sänkts för taxe- ringsåret vid särskild fastighets- enligt 16 kap. 25 §§ fastighets- taxering enligt 16 kap. 25 §§ (1979:1152), tas fastigheten upp till det taxerings- (1979:1152), tas värde som fastställts för taxerings- till det taxeringsvärde som fast- ställts för taxeringsåret. Fastighet utomlands tas av marknadsvärdet. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. 1 Senaste lydelse 2001:547. Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen Härigenom föreskrivs i fråga om inkomstskattelagen (1999:1229) dels att 47 kap. 5 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas två nya paragrafer, 47 kap. 5 a och 13 a §§, av följande lydelse. Med ersättningsbostad avses en tillgång i som vid förvärvet är 1.småhus med mark som är småhusenhet, 2.småhus på annans mark, 3.småhus som är inrättat till bostad åt en eller två familjer med tillhö- rande tomtmark på lantbruksenhet, eller 4.tomt om där uppförs ett småhus som avses i 1 eller 3. Som ersättningsbostad räknas också en bostad i ett privatbostads- företag. Som ersättningsbostad räknas inte en bostad som förvärvas tidigare än året före eller senare än året då ursprungs- bostaden avyttras. inte en bostad som förvärvas tidigare än året före eller senare än året då ursprungs- En fastighet som förvärvas tidi- gare än året före det år då ur- den skattskyldige utför en ny-, till- året före det år då ursprungs- bostaden avyttras och den 15 februari andra året efter av- sådana fall anses förvärvad den 1 januari året före det år då I de fall som avses i 5 a § andra stycket skall bara utgifter för ny-, som ersättning för ersättnings- Prop. 2001/02:43 bostaden. Denna lag träder i kraft och tillämpas på avytt- ringar och . Förslag till lag om ändring i lagen (1984:404) om Härigenom föreskrivs att 22 och 32 a §§ lagen (1984:404) om stämpel- skatt vid inskrivningsmyndigheter skall ha följande lydelse. Sker nyinteckning och dödning på grund av samtidig ansökan, före- ligger skatteplikt endast för skillnaden mellan det nyintecknade beloppet och beloppet av de inteckningar som dödas. Detta gäller dock bara om inteckningarna beviljas i egendom eller, då fråga är om företagsin- teckning, i näringsverksamhet som helt eller delvis omfattades av de Har en näringsverksamhet ti- Har en näringsverksamhet tidi- gast före ansökan om genom en sådan fusion eller genom en sådan fusion eller fission som anges i 4 respektive fission som anges i 37 kap. 3 5 § lagen (1998:1603) om beskatt- respektive 5 § inkomstskattelagen ningen vid fusioner, fissioner och (1999:1229) föreligger endast för ett belopp motsvarande ligger skatteplikt endast för ett skillnaden mellan det nyinteck- nade beloppet och beloppet av de mellan det nyintecknade beloppet och beloppet av de inteckningar i den förvärvade verksamheten som gälla till följd av fusionen eller upphörde att gälla till följd av fusionen eller fissionen. Har en juridisk person (förvärvaren) förvärvat fast egendom eller tomträtt från en annan juridisk person som ingår i samma koncern som förvärvaren (överlåtaren), skall inskrivningsmyndigheten medge uppskov med betalning av skatten om 1)moderföretaget i koncernen är ett svenskt aktiebolag, en svensk ekonomisk förening, en svensk sparbank eller ett svenskt ömsesidigt försäkringsföretag, och 2)överlåtaren inte ingår i en annan koncern än den i vilken förvärvaren ingår. skall förklara att uppskovet inte längre gäller om 1)förvärvaren överlåter fastigheten till annan, 2)koncernförhållandet mellan överlåtaren och förvärvaren upphör eller 3)överlåtaren eller förvärvaren upplöses genom likvidation eller kon- Uppgår överlåtaren eller för- Uppgår överlåtaren eller för- Senaste lydelse 1998:1610. Senaste lydelse 1998:1610. värvaren i ett annat företag genom fusion enligt 4 § lagen (1998:1603) om beskattningen vid fusioner, fissioner och verksam- hetsöverlåtelser inträder det övertagande företaget i det vid fusionen överlåtande företagets situation såvitt avser uppskovet. Motsvarande gäller vid fission enligt 5 § samma lag. I detta fall avses med övertagande företag det företag till vilket egendomen övergått. värvaren i ett annat företag genom Prop. 2001/02:43 fusion enligt 37 kap. 3 § inkomstskattelagen (1999:1229) inträder det övertagande företaget i det vid fusionen överlåtande företagets situation såvitt avser uppskovet. Motsvarande gäller vid fission enligt 37 kap. 5 § samma lag. I detta fall avses med över- tagande företag det företag till vilket egendomen övergått. Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller dock fortfarande för tid före ikraftträdandet. Ärendet och dess beredning Förenklad fastighetstaxering i stället för omräkning, m.m. Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare för att utvärdera och se över regelsystemet för fastighets- taxering, m.m. (dir. 1997:36). Uppdraget omfattade både förfarande- regler och de materiella regler som skall tillämpas vid allmän och särskild fastighetstaxering samt vid den årliga omräkningen. utredningen lämnade sitt betänkande Fastighetstaxering precision, påverkansmöjligheter, individuella bedömningar (SOU 2000:10). I betänkandet föreslog utredningen bl.a. att det s.k. omräk- ningsförfarandet vid fastighetstaxeringen skulle tas bort och ersättas av ett system med förenklade fastighetstaxeringar mitt emellan de allmänna fastighetstaxeringarna. Utredningens lagförslag i här aktuella delar finns i bilaga 1. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remiss- instanserna finns i bilaga 2. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i lagstiftningsärendet (dnr Fi2000/755). Delar av betänkande har tidigare behandlats i propositionen 2000/01:121 Vissa frågor inför den allmänna fastighets- taxering , m.m. (bet. 2000/01:SkU25, rskr 2000/01:271, SFS 2001:546). I budgetpropositionen (avsnitt 8.3.2) meddelade regeringen sin avsikt att överlämna en proposition till med förslag om att i enlighet med vad föreslagit i sitt betänkande bl.a. avskaffa omräkningsförfarandet och i stället införa regler om en förenklad fastighetstaxering mitt emellan de Vidare angavs att (avsnitt 8.3.3) det fanns skäl att kombinera de nya taxeringsreglerna med bestämmelser om att de taxeringsvärden som kommer att fastställas vid en förenklad eller en allmän fastighetstaxering endast stegvis tillåts slå igenom på uttaget Regeringen förklarade att det i påbörjats ett arbete som syftar till att åstadkomma sådana regler. Regeringen lägger i det följande fram förslag om att avskaffa omräkningsförfarandet, att införa regler om en förenklad fastighets- taxering och om en ny grund för ny taxering under löpande taxerings- period samt förslag om att ändra tidsplanen för de allmänna fastighets- Det senare förslaget som inte härrör från Fastighets- taxeringsutredningens betänkande har under hand beretts med Riks- skatteverket, RSV, och . Regeringen avser att senast lägga fram förslag om att höjda taxeringsvärden endast stegvis skall slå igenom på uttaget av fastighetsskatt. I propositionen behandlar regeringen även ett förslag från Fastighets- taxeringsutredningen om att begreppet skatteplikt skall utmönstras ur fastighetstaxeringslagen (1979:1152), FTL. Uppskov med beskattning av kapitalvinst vid bostadsbyten i vissa fall har gett regeringen i uppdrag att se över reglerna när det gäller uppskov med kapitalvinstbeskattningen i de fall den skattskyldige tillbaka äger en tomt och där uppför ett småhus (bet. 2001/02:43 1999/2000:SkU17, rskr. 1999/2000:175). Frågan har beretts inom . En promemoria (Fi2001/2899) har utarbetats och Promemorians lagförslag finns i bilaga 3 och en förteckning över remissinstanserna i bilaga 4. En sammanställning av remissvaren finns tillgänglig i lagstiftningsärendet. Regeringen avser nu att ta upp promemorians förslag. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 5. Lagrådets yttrande finns i bilaga 6. Lagrådet har föreslagit en ändring av i huvudsak redaktionell art av bestämmelsen i 16 kap. 4 a § FTL. Regeringen har följt Lagrådets förslag. I remissen till Lagrådet föreslog regeringen att en ny paragraf, 19 kap. 10 §, skulle införas i FTL. Lagrådet har i sitt yttrande avstyrkt bestämmelserna i denna paragraf. Mot bakgrund av vad Lagrådet anfört har regeringen kommit fram till att bestämmelserna i denna paragraf inte skall tas med i propositionens lagförslag. Därutöver har det gjorts vissa redaktionella ändringar i lagtexten. Förslagen till ändringar i 2 kap. 2 § FTL och 22 och 32 a §§ lagen (1984:404) om stämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter har inte granskats av Lagrådet. Ändringarna som består av rättelser är enligt regeringens mening av så enkel beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Bygg- och fastighetssektorn har en betydande inverkan på möjligheten att nå regeringens mål att skapa ett ekologiskt uthålligt samhälle. har i sitt betänkande Likformig och neutral fastighetsbeskattning (SOU 2000:34) föreslagit att en ökning av en fastighets taxeringsvärde, som sammanhänger med vissa typer av miljöinvesteringar, inte skall tillåtas påverka underlaget för fastighets- skatten efter det att investeringen gjorts. För- slaget bereds inom . Allmän fastighetstaxering sker räknat för hyreshus-, industri- och elproduktionsenheter, för småhusenheter och för lantbruksenheter. Nästa allmänna fastighetstaxering för småhusenheter, som alltså skulle göras , har dock flyttats fram (prop. 1999/2000:100, bet.1999/2000:FiU20, rskr. 1999/2000:261, SFS 2000:542). För varje taxeringsenhet bestäms vid den allmänna fastighets- taxeringen ett basvärde som skall motsvara av taxerings- enhetens marknadsvärde. Detta bestäms med hänsyn till det genom- snittliga prisläget före det år då den allmänna fastighets- taxeringen sker. beaktas prisutvecklingen mellan de allmänna fastighetstaxeringarna genom att basvärdet omräknas med hjälp av ett omräkningstal som fastställs av RSV. Omräkningstalet fastställs med hänsyn till det genomsnittliga prisläget i olika prisutvecklingsområden mellan andra året före taxerings- året och året före taxeringsåret. Omräkning sker för samtliga taxeringstyper utom industrienheter och elproduktionsenheter. I samband med besluten om omräkningstal till 1996 och omräkningar uppmärksammade RSV vissa tekniska brister i förfarandet. Dessa hade i första hand att göra med det förhållandet att omräknings- talen inte kunde bestämmas med beaktande av andra faktorer än pris- utvecklingen för samtliga fastigheter av ett visst slag. När det gällde hyreshus grundades den redovisade prisutvecklingen i vissa områden uteslutande på försäljningar av äldre fastigheter eftersom yngre fastig- heter från de s.k. krisårgångarna inte alls hade avyttrats i dessa områden. Ett omräkningstal baserat på dessa uppgifter kunde för yngre fastigheter leda till oriktiga värden. I fråga om småhus innebar omräkningen att de redan höga taxeringsvärdenivåerna för fastigheter i vissa attraktiva områden ytterligare skulle höjas. Mot bakgrund härav begärde hos regeringen en översyn av reglerna om fastighetstaxeringsförfarandet. I avvaktan på en sådan översyn beslöt om en begränsning av omräkningstalen taxeringsvärden i vissa fall, bet. 1996/97:SkU14, rskr. 1996/97:134, SFS 1996:1615. omräkningstal ansåg regeringen mot bakgrund av kritiken mot i första hand reglerna om omräkningsförfarandet och i avvaktan på vad skulle komma till för slutsatser att förfarandet inte borde leda till några förändringar för hyreshus (bostadsdelen) eller för småhus. Detta innebar att omräkningstalen för dessa fastigheter skulle vara desamma för som de omräkningstal som gällde för . Lagstiftningen trädde ikraft (prop. 1996/97:150, bet. 1996/97:FiU20, rskr. 1996/97:284, SFS 1997:441). ekonomiska vårproposition föreslog regeringen att omräkningstalen skulle vara oförändrade även . Lagstift- ningen trädde ikraft (bet. 1997/98:FiU20, rskr. 1997/98:318, SFS 1998:525). ekonomiska vårproposition föreslog regeringen att omräkningstalen för småhusen även skulle vara oförändrade . Lagstiftningen trädde ikraft (bet. 1998/99:FiU20, rskr. 1998/99:256, SFS 1999:637). genomfördes en allmän fastighets- taxering av hyreshusen. För att åstadkomma ett oförändrat uttag av fastighetsskatt skulle det inte räcka med att frysa omräkningstalen. I stället användes en annan lösning. I budgetpropositionen före- slog regeringen för hyreshusens del att fastighetsskatten vid 2001 års taxering skulle beräknas på ett underlag motsvarande det lägsta av 1999 Prop. 2001/02:43 och taxeringsvärden. 2000 (bet. 1999/2000:FiU1, rskr. 1999/2000:28, SFS 1999:994). lämnade sitt betänkande Fastighetstaxering precision, påverkansmöjligheter, indivi- duella bedömningar (SOU 2000:10). I betänkandet föreslogs att omräkningsförfarandet skulle avskaffas och ersättas av ett system med förenklade fastighetstaxeringar mitt emellan de allmänna fastighets- taxeringarna. I budgetpropositionen föreslog regeringen inte någon fortsatt frysning av taxeringsvärdena. Regeringen anförde att det omräknings- förfarande som infördes syftade till att uppnå en mer kontinuerlig anpassning av taxeringsvärdena till förändrade marknadsförhållanden samt att besluten att inte tillämpa omräkningsförfarandet hade lett till att taxeringsvärdena efterhand alltmer kommit att avvika från marknads- värdena. Regeringen ansåg det därför angeläget att frysningen av taxeringsvärdena skulle upphöra. I samband med besluten om omräkningstal till 2001 års omräkning har RSV uppmärksammat regeringen på behovet av en översyn av omräkningsförfarandet. RSV har under förberedelsearbetet års omräkning konstaterat att de värderingstekniska problemen vad avser omräkningsförfarandet för hyreshusen kvarstår. RSV har vidare konsta- terat att den kraftiga prisutvecklingen för småhusenheter även medfört problem för denna kategori. Omräkningstalen för beaktar den genomsnittliga prisutvecklingen mellan och . Den kraftiga prisutvecklingen för småhusenheter i vissa delar av landet har medfört att taxeringsvärdena i vissa områden har fördubblats medan de i andra områden har sänkts. Avgränsningen av prisutvecklings- områdena har därför fått större betydelse . RSV har påpekat att det uppstår tröskeleffekter som man inte kan göra något åt inom ramen för det nuvarande omräkningssystemet. Förenklad fastighetstaxering i stället för omräkning Regeringens förslag: Omräkningsförfarandet tas bort och i stället införs ett system med förenklade fastighetstaxeringar. taxeringar skall äga rum för småhusenheter, hyreshusenheter och