prop · GO03140 · 2001-01-01 00:00:00 — 6.1.4 Änkepension Regeringens förslag: En kvinna som uppbär änkepension på grund av dödsfall som inträffat , skall fram till den månad hon fyller vara kvalificerad för det reformerade bostadstillägget. Detsamma skall gälla för en kvinna född eller tidigare som uppbär änkepension på grund av dödsfall som inträffar efter utgången av 2002. En kvinna född eller senare, som kommer att uppbära änkepension på grund av dödsfall som inträffar efter utgången av 2002, skall inte vara kvalificerad för det reformerade bostadstillägget. Utbetalas till en kvinna född eller senare - som beviljats änkepension och omställningspension på grund av dödsfall som inträffat - till följd av samordningsbestämmelserna endast omställningspension, skall kvinnan vara kvalificerad för det reformerade bostadstillägget fram till den månad hon fyller . Utredningens förslag: Utredningen föreslog att endast kvinnor som uppbär garantipension till änkepension skall vara berättigade till bostadstillägg. Remissinstanserna: () anser att alla vuxna med efterlevandeförmåner, med hänsyn till likabehandlingsprincipen, skall ha rätt till bostadstillägg till pensionärer (). Eftersom BTP är inkomstprövat saknas, enligt SPRF, skäl för att utesluta vissa kategorier av pensionärer med efterlevandeförmåner. Skälen för regeringens förslag: Av de kvinnor som uppbar änkepension var det 2 235 kvinnor som jämte sådan förmån uppbar BTP. Bostadstillägg till kvinnor som beviljats eller kommer att beviljas änkepension på grund av dödsfall Såväl de nu gällande bestämmelserna som de bestämmelser om änkepension som skall gälla efter utgången av 2002 är mycket komplicerade och svåra att överblicka. I förarbetena till lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn, propositionen Efterlevandepensioner och efterlevandestöd till barn (prop. 1999/2000:91), konstateras att många kvinnor som uppbär änkepension har uppburit förmånen. Dessa kvinnor har i många fall även, med hänsyn till arbetslivserfarenhet och utbildning, svårt att hävda sig på dagens arbetsmarknad. Till följd härav utgör änkepensionen i många fall den huvudsakliga och enda inkomsten för dessa kvinnor. Det är i huvudsak mot den nu beskrivna bakgrunden som man för de kvinnor som beviljats eller kommer att beviljas änkepension på grund av dödsfall före i princip endast anpassat de nuvarande änkepensionsbestämmelserna till det reformerade ålderspensionssystemet. De nya änkepensionsbestämmelserna innebär att fr.o.m. skall kvinnor, som beviljats eller kommer att beviljas änkepension på grund av dödsfall före utgången av 2002, vara berättigade till såväl inkomstrelaterad änkepension som garantipension till änkepension. Med hänsyn till att änkepension för kvinnor som beviljats eller kommer att beviljas sådan pension på grund av dödsfall som inträffat skall ses som en huvudsaklig inkomstkälla, bör sådan änkepension kvalificera förmånstagarna för det reformerade bostadstillägget. Dock bör den tid begränsas under vilken änkepensionen kvalificerar förmånstagaren för det reformerade bostadstillägget. I avsnitt 6.1.2 framgår att en person kan ta ut all den ålderspension han eller hon har rätt till, dvs. både hel inkomstgrundad ålderspension och ålderspension i form av garantipension, först fr.o.m. den månad han eller hon fyller . Det är således först som det, generellt sett, kan hävdas att personen i fråga har sin huvudsakliga försörjning i form av ålderspension. Om en änka av någon anledning skulle välja att inte ta ut hela den ålderspension hon har rätt till , skulle hon minska sin allmänna pensionsförmån i betydande omfattning eftersom både tillägget om av prisbasbeloppet till änkepensionen (90-procentstillägget) och garantipension i form av änkepension inte längre skall betalas ut fr.o.m. den månad änkan fyller . Detta skulle leda till att hon minskar den inkomst som påverkar det reformerade bostadstillägget och får ett högre bostadstillägg. Starka rättviseskäl talar därför för att änkepensionen skall kvalificera för det reformerade bostadstillägget fram till dess änkan fyller . Om änkan därefter önskar erhålla det reformerade bostadstillägget måste hon ta ut hela den ålderspension hon har rätt till för att få bostadstillägg. Regeringen föreslår således att en kvinna som uppbär änkepension, på grund av dödsfall som inträffat , skall vara kvalificerad för det reformerade bostadstillägget fram till den månad hon fyller . Bostadstillägg till kvinnor som kommer att beviljas änkepension på grund av dödsfall efter utgången av 2002 I prop. 1999/2000:91 konstateras att utvecklingen på arbetsmarknaden och samhällsutvecklingen i övrigt talar för att män och kvinnor har ett mer likvärdigt behov av efterlevandeskydd. Det huvudsakliga motivet som ursprungligen fanns för införandet av änkepensioneringen, nämligen att ge efterlevande kvinnor möjlighet till ekonomisk försörjning om mannen avled, konstaterades således med förändringarna i samhällsstrukturen och förvärvsvillkoren generellt sett ha försvagats. Emellertid konstateras i propositionen att förhållandena alltjämt är sådana att kvinnor arbetar deltid i högre utsträckning än män. Dessutom finns det kvinnor, företrädesvis födda eller , som när de bildade familj påtog sig uppgiften att sköta familjen och hemmet. Dessa kvinnor har inte haft samma möjligheter som män att i ett tidigt skede av sina liv etablera sig på arbetsmarknaden eller att skaffa sig någon högre utbildning. Till följd härav har de, generellt sett, alltjämt ett större behov av efterlevandeskydd än män. Mot bakgrund bl.a. härav skall därför kvinnor födda eller tidigare kunna beviljas såväl inkomstrelaterad änkepension som garantipension till änkepension på grund av dödsfall som inträffat efter utgången av 2002. När det gäller yngre kvinnor konstateras i propositionen att den breda politiska överenskommelse som träffades i samband med reformarbetet , och som ledde års efterlevandepensionsreform, innebar att det för framtiden ansågs viktigt att även tillförsäkra kvinnor födda eller senare, och som beviljas änkepension efter 1989, en rätt till mannens intjänade pension . Även om det, särskilt med hänsyn till den fortsatta samhällsutvecklingen, kan ifrågasättas om det även skall kunna beviljas änkepension ansåg regeringen i prop. 1999/2000:91 att hänsyn bör tas till att det endast är ett tiotal år sedan de nuvarande änkepensionsreglerna beslutades efter ett omfattande utredningsarbete och under bred politisk enighet på området. Mot bl.a. denna bakgrund skall kvinnor födda och senare kunna beviljas änkepension på grund av dödsfall som inträffat efter utgången av 2002. Dessa kvinnor skall inte längre vara berättigade till annat än inkomstrelaterad änkepension, som skall grunda sig på den pensionsrätt deras män tjänat in . Sammanfattningsvis kan sägas att änkepensionen till kvinnor födda eller senare, som kommer att beviljas änkepension på grund av dödsfall efter utgången av 2002, mer skall ses som en kompletterande inkomst till förvärvsinkomst än som en huvudsaklig inkomst. När det gäller kvinnor födda eller tidigare skall däremot änkepension som beviljas på grund av dödsfall efter utgången av 2002 alltjämt ses som en huvudsaklig inkomstkälla. Som framgått skall kvinnor födda eller tidigare på grund av dödsfall efter utgången av 2002 kunna beviljas såväl inkomstrelaterad änkepension som garantipension i form av änkepension. Detta hänger samman med att dessa kvinnor anses ha ett större skyddsbehov än övriga vuxna efterlevande, eftersom de - generellt sett - kommer att ha sin huvudsakliga försörjning från den allmänna änkepensionen. Därmed framstår det som lämpligt att även dessa kvinnor bör kunna vara kvalificerade för det reformerade bostadstillägget. Härigenom kommer de att kunna erhålla förmåner som motsvarar de förmåner som de kan erhålla i form av allmänna pensionsförmåner, det särskilda grundavdraget för pensionärer och det nuvarande bostadstillägget. När det gäller den yngre kategorin kvinnor, dvs. de kvinnor som är födda eller senare, som grundar sin rätt till änkepension på dödsfall efter utgången av 2002, bör änkepensionen, enligt vad som anförts ovan, ses som en kompletterande inkomst till förvärvsinkomster. Änkepensionen bör därför inte kunna kvalificera dessa änkor för det reformerade bostadstillägget. Regeringen föreslår således sammanfattningsvis att endast en kvinna född eller tidigare, som uppbär änkepension på grund av dödsfall som inträffat efter utgången av 2002, skall vara kvalificerad för det reformerade bostadstillägget fram till den månad hon fyller . Bostadstillägg vid samordning av omställningspension eller särskild efterlevandepension och änkepension Kvinnor födda eller senare skall efter utgången av 2002, i likhet med vad som gäller , kunna få såväl änkepension som omställningspension eller särskild efterlevandepension. För tid då änkan kan ha rätt till både änkepension och omställningspension eller särskild efterlevandepension skall förmånerna samordnas på så sätt att änkepension betalas ut bara i den mån den överstiger omställningspensionen eller den särskilda efterlevandepensionen. Enligt regeringens förslag i avsnitt 6.1.3 skulle detta betyda att en änka inte är kvalificerad för det reformerade bostadstillägget om samordningen mellan änkepension och omställningspension medför att endast omställningspension betalas ut. För att inte komplicera regelverket i för hög grad, och då ifrågavarande problem endast kan uppstå för kvinnor födda eller senare som är berättigade till änkepension på grund av dödsfall , anser regeringen att övervägande skäl talar för att kvinnor som har rätt till änkepension och omställningspension bör vara kvalificerade för det reformerade bostadstillägget oberoende om änkepension till följd av samordningsbestämmelserna betalas ut eller inte. Regeringen föreslår således att en kvinna som är född eller senare och som beviljats änkepension på grund av dödsfall skall vara kvalificerad för det reformerade bostadstillägget även om hon - till följd av samordningsbestämmelserna i lagen om införande av lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn - endast får utbetalt omställningspension. 6.1.5 Hustrutillägg Regeringens förslag: Den som uppbär hustrutillägg skall vara kvalificerad för det reformerade bostadstillägget. Utredningens förslag: Överensstämmer med utredningens förslag. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har särskilt yttrat sig över förslaget. Skälen för regeringens förslag: var det 46 kvinnor som uppbar hustrutillägg. 29 av dessa kvinnor uppbar även bostadstillägg till pensionärer (). Endast 17 förmånstagare hade så hög inkomst att de inte erhöll BTP. Lagen (1998:708) om upphävande av lagen (1994:308) om hustrutillägg i vissa fall då make uppbär folkpension, som innebär att hustrutillägget avskaffas för framtiden, träder i kraft . Enligt ikraftträdande- och övergångsbestämmelser gäller dock alltjämt äldre bestämmelser. Detta betyder att hustrutillägg kommer att kunna utges även efter ikraftträdandet av den nya lagen om bostadstillägg. Dock kan hustrutillägg inte nybeviljas. Hustrutillägget betalas, enligt nuvarande bestämmelser, ut till en hustru, som är bosatt i , om mannen uppbär folkpension i form av förtidspension/sjukbidrag eller har fyllt och har ålderspension, under förutsättning att hustrun inte själv får folkpension i form av ålderspension, hustrun har fyllt och makarna varit gifta . Om det finns särskilda skäl får hustrutillägg utges även om hustrun inte fyllt eller makarna varit gifta . utges hustrutillägg endast till den som beviljats förmånen av sådana särskilda skäl. Enligt lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer lämnas BTP till den som uppbär hustrutillägg. Hustrutillägget är, liksom det nuvarande bostadstillägget, en inkomstprövad förmån som trappas av med hänsyn till förmånstagarens inkomst. Vid avtrappningen minskas först bostadstillägget av förmånstagarens inkomst och därefter minskar inkomsten hustrutillägget. Om kvinnan erhåller bostadstillägg får hon alltså helt hustrutillägg. Om den förmånsberättigade kvinnan har för hög inkomst, och till följd därav inte kan få bostadstillägg, minskas hustrutillägget av den del av inkomsten som inte har minskat bostadstillägget. Om mannen endast har rätt till avkortad folkpensionsförmån, minskas även tilläggen till pension på samma sätt som folkpensionen. För hustrutillägget gäller att förmånen betalas ut med lika många 30- eller 40-delar som mannen har i folkpension. Hustrutillägget är en skattepliktig förmån. Som framgått är hustrutillägget en förmån som är under avveckling. Därmed finns det enligt regeringens uppfattning inte skäl att ändra de nuvarande bestämmelserna om möjlighet att jämte hustrutillägg uppbära bostadstillägg. Regeringen föreslår därför att den som uppbär hustrutillägg skall vara kvalificerad för det reformerade bostadstillägget. 6.2 Allmän sjukförsäkringsförmån i form av aktivitets- eller sjukersättning som kvalifikationsgrund för det reformerade bostadstillägget 6.2.1 Aktivitets- och sjukersättning Regeringens förslag: Personer som uppbär aktivitets- eller sjukersättning skall vara kvalificerade för det reformerade bostadstillägget. Utredningens förslag: Utredningen föreslog att den som uppbär hel eller tre fjärdedels förtidspension skall ha rätt till bostadstillägg till pensionärer (). Bedömningen i promemorian Ds 2000:39: I promemorian gjordes den bedömningen att personer som uppbär tre fjärdedels eller hel sjukersättning borde vara berättigade till ett bostadsstöd av samma slag som det bostadstillägg till pensionärer som enligt nuvarande bestämmelser kan utges jämte förtidspension och sjukbidrag. Vidare gjordes den bedömningen att bostadsstödet borde kallas bostadstillägg till sjukersättning. Bedömningen i promemorian Ds 2000:40: I promemorian gjordes den bedömningen att personer som vid nedsatt arbetsförmåga på grund av sjukdom eller annan nedsättning av den fysiska eller psykiska prestationsförmågan uppbär tre fjärdedels eller hel aktivitetsersättning borde vara berättigade till ett bostadsstöd av samma slag som det bostadstillägg till pensionärer som kan utges jämte förtidspension och sjukbidrag. Vidare gjordes den bedömningen att bostadsstödet borde kallas bostadstillägg till aktivitetsersättning. Remissinstanserna Betänkandet SOU 1999:52 (Utredningens betänkande) läns allmänna försäkringskassa, läns allmänna försäkringskassa, läns allmänna försäkringskassa, allmänna försäkringskassa och () tillstyrker utredningens förslag. RFV anger bl.a. att begränsningen till personer som har sin huvudsakliga försörjning från allmän pension är bra, eftersom dessa personers anknytning till pensionssystemet är stark och varaktig. Dock finns det även flera remissinstanser som avvisar förslaget. En del av dessa har, på grund av utformningen av deras remissvar, redovisats ovan under avsnitt 6.1.1. Handikappförbundens Samarbetsorgan (HSO) anser att förtidspensionärernas ekonomiska standard skall jämföras med personer i motsvarande åldersgrupper och inte med ålderspensionärer. Vidare anser HSO att även pensionärer med halv eller en fjärdedels förtidspension skall vara berättigade till bostadstillägg, eftersom många av dessa förtidspensionärer har låga inkomster till följd av att de inte kan arbeta full tid. HSO framhåller vidare att funktionshindrade ofta har låga inkomster och betydande merkostnader samt att denna grupp, på grund av brister i tillgängligheten, är hänvisade till dyrare bostadsalternativ. () ser inget sakligt skäl för att inte sjukbidrag skall kunna berättiga till bostadstillägg. påpekar att en inskränkning av målgruppen skulle medföra att personer med delvis förtidspension eller sjukbidrag kan bli beroende av kompletterande socialbidrag för sin försörjning. Förutom den individuella och principiella betydelsen av att människor blir beroende av ett bidrag som är avsett för tillfälliga försörjningsproblem, bidrar inskränkningen till ökade kostnader i kommunerna. Om denna inriktning skulle fullföljas förutsätter förbundet att staten kommer att kompensera kommunerna för en sådan kostnadsökning. Därutöver har läns allmänna försäkringskassa yttrat sig i enlighet med vad som angetts i avsnitt 6.1.1. Ds 2000:39 Endast RFV instämmer i bedömningen. Övriga remissinstanser som yttrat sig är kritiska. () anser att det inte är acceptabelt med några som helst försämringar av bostadstillägget och menar att systemet i stället behöver reformeras och förbättras. är kritisk till förslaget att begränsa personkretsen. I vart fall anser ombudsmannen att konsekvenserna i form av socialbidragsberoende och socialbidragskostnader bör utredas närmare. Handikappsförbundens samarbetsorgan (HSO) är kritiskt till att bostadstillägg inte skall kunna utges till den som har halv eller en kvarts sjukersättning. Denna uppfattning delas av Neurologiskt (), () och , Ungdomar och Vuxna (FUB). Ds 2000:40 Ingen av de remissinstanser som yttrat sig över förslaget har varit kritiska mot bedömningen av att aktivitetsersättningsberättigade skall vara berättigade till ett individinriktat bostadsstöd av grundskyddskaraktär liknande det nuvarande bostadstillägget till pensionärer (). Dock anser majoriteten av remissinstanserna att alla aktivitetsersättningsberättigade bör ha rätt att bli prövade för bostadstillägg. Endast en remissinstans, (), ansluter sig till bedömningen i departementspromemorian. Statskontoret är tveksamt till behovet av att skapa ett särskilt bostadstillägg för personer med aktivitetsersättning. Vidare är Statskontoret även tveksamt till om det skall vara skillnad i möjligheterna att få bostadstillägg mellan den som har aktivitetsersättning på grund av förlängd skolgång och den som har aktivitetsersättning på grund av nedsatt arbetsförmåga. Skälen för regeringens förslag De allmänna sjukförsäkringsförmånerna i form av aktivitets- och sjukersättning Bestämmelserna om aktivitets- och sjukersättning föreslås föras in i lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL) och förmånerna skall ersätta den nuvarande allmänna förtidspensionen och sjukbidragsförmånen. Aktivitetsersättning skall kunna utges till en försäkrad som är om dennes arbetsförmåga på grund av sjukdom eller annan nedsättning av den fysiska eller psykiska hälsan är nedsatt med minst en fjärdedel och nedsättning kan antas förbli nedsatt under . Även en försäkrad under , som på grund av funktionshinder har förlängd skolgång på grundskole- eller gymnasienivå, skall ha rätt till aktivitetsersättning. Förmånen skall kunna utges för längst åt gången och skall kunna beviljas tidigast från och med det år den försäkrade fyller . Förmånen kommer således inte att kunna lämnas tills vidare. Som antytts ovan skall förmånen kunna utges i nivåerna hel, tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels förmån. Sjukersättning skall kunna utges till personer i åldern vars arbetsförmåga, på grund av sjukdom eller annan nedsättning av den fysiska eller psykiska prestationsförmågan, bedöms vara varaktigt nedsatt. Kan nedsättningen av arbetsförmågan inte anses som varaktig, men kan den antas bli bestående för av , skall personen ha rätt till tidsbegränsad sjukersättning. De båda formerna av sjukersättning skall kunna utges i nivåerna hel, tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels förmån. Personer som vid ikraftträdandet uppbär förtidspension/sjukbidrag skall i princip även efter ikraftträdandet erhålla sådana förmåner enligt nuvarande materiella regler. Dock skall i förekommande fall respektive förmån omvandlas så att utbetalning skall ske i form av sjukersättning. Förutsättningarna för att aktivitets- och sjukersättning skall kvalificera förmånstagarna för det reformerade bostadstillägget Det kan hävdas att personer som är berättigade till aktivitetsersättning kommer att ha en anknytning till det allmänna sjukförsäkringssystemet som är svagare och mindre varaktig än vad en förtidspensionär har till det allmänna pensionssystemet enligt nuvarande bestämmelser. Dessa personer kommer ekonomiskt sett att vara mer jämförbara med andra grupper i samhället. Vidare står aktivitetsersättning närmare sjukpenningsförmånen enligt AFL, vilken enligt nuvarande regler inte kvalificerar förmånstagaren för BTP. Till skillnad mot aktivitetsersättningen skall dock sjukpenning, enligt huvudregeln, utges vid tillfällig nedsättning av arbetsförmågan på grund av sjukdom eller annan nedsättning av den psykiska eller fysiska hälsan. Med andra ord skall sjukpenning, generellt sett, utges när nedsättningen av arbetsförmågan endast är kortvarig, dvs. I gruppen aktivitetsersättningsberättigade kommer det att finnas ett inte obetydligt antal personer som av olika anledningar kommer att ha en långvarig, men kanske inte bestående, nedsättning av arbetsförmågan. För att skapa incitament för den enskilde att få ett mer aktivt liv är det, enligt regeringens uppfattning, särskilt viktigt att ge dessa personer signalen att ersättningen är tidsbegränsad. Det kommer i gruppen aktivitetsersättningsberättigade att finnas personer som, liksom , bor i någon form av särskilt boende, t.ex. gruppboende. Dessa boendeformer är inte sällan dyrare än de boendeformer som unga normalt bor i. Detta talar för att det generella högkostnadsskyddsinriktade bostadsstöd som bostadsbidragssystemet erbjuder, inte kan bidra till boendet på samma sätt som för övriga unga personer. Visserligen finns det i vissa kommuner kompletterande bostadsstöd som riktar sig till bl.a. funktionshindrade. Olikheter förekommer dock mellan olika kommuner och förmånerna är inte rikstäckande. Vad som anförts talar enligt regeringens uppfattning för att det är principiellt rimligare att dessa personer tillgodoses inom ramen för ett generellt rikstäckande grundskyddssystem. Det kan vidare inte uteslutas att den för den förmånsberättigade mest positiva aktivitetsåtgärden kan komma att påverka den förmånsberättigades boende. Med andra ord är boendet en viktig del av den förmånsberättigades livssituation och därmed också en viktig del av den förmånsberättigades grundtrygghet. Som tidigare angetts har dock aktivitetsersättningen vissa likheter med sjukpenningsförmånen i AFL. Vid en sammanvägning av vad som anförts framstår skälen för att låta aktivitetsersättningsberättigade personer ha rätt till ett individinriktat bostadsstöd av samma karaktär som det nuvarande BTP-systemet väga tyngre än skälen mot en sådan slutsats. De argument som anförts om förutsättningarna för att aktivitetsersättning skall kvalificera förmånstagaren för reformerat bostadstillägg har bärkraft även för personer som kommer att ha sjukersättning. Till det anförda kan även läggas att sjukersättningsförmånerna i stora delar liknar nuvarande förtidspensions- och sjukbidragsförmån, vilket talar för att sjukersättning skall kunna kvalificera förmånstagaren för det reformerade bostadstillägget. Även sjukersättningsberättigade personer bör därför vara kvalificerade för ett bostadsstöd av samma karaktär som det nuvarande bostadstillägget. Någon anledning att i detta sammanhang behandla de två kategorierna av sjukersättning på olika sätt föreligger inte. Nästa fråga att ta ställning till är om samtliga personer med aktivitets- eller sjukersättning bör vara berättigade till det reformerade bostadstillägget. Som framgått i avsnitt 4 utges BTP enbart till personer om uppbär någon form av allmän pension eller sjukbidrag. För vissa grupper är dock pensionen endast en mindre del av personens inkomst. En person med t.ex. en fjärdedels förtidspension kan jämte förtidspensionen ha en arbetsinkomst om tre fjärdedelar av normal inkomst. En sådan person är enligt gällande bestämmelser berättigad till BTP. En låginkomsttagare, som inte har rätt till allmän pension, kan däremot inte få BTP även om dennes inkomst understiger vad en förtidspensionär enligt det nämnda exemplet totalt har i inkomst. En sådan låginkomsttagare kan endast erhålla bostadsbidrag om han eller hon uppfyller förutsättningarna för den förmånen.