prop · GP031d7 · 2001-09-20 00:00:00 — Föreslagen inriktning innebär att Försvarsmakten bl.a. planeras få leveranser av följande större materielsystem: måldetekterande artillerigranat (Bonus), , stridsvagn 121/122 Leopard, torped 62, ARTE 740, FSR 890, JAS 39 , artillerilokaliseringsradar (), stridsbåt 90 och stridsledningscentraler (StriC). Anläggningsförsörjningen skall inriktas mot en ökad flexibilitet för att kunna utgöra en integrerad del av Försvarsmaktens förmåga att kunna anpassas mot de nya hot och risker som kan uppstå . planeras åtgärder till följd av tidigare fattade beslut om bl.a. Operativa insatsledningen, stridsledningscentral (StriC) samt omsättning av delar av försvarets telenät (FTN). Åtgärder för att vidmakthålla befintliga anläggningar skall anpassas till de olika be- redskapskrav som ställs på respektive anläggning. Inriktningen är att avveckling av anläggningar efter tidigare fattade försvarsbeslut skall vara avslutad . Utvecklingsverksamheten skall främst inriktas på kombinationer av skyddskomponenter som kan bilda ett sammanlagt skydd för att motstå framtida hot. anser att Försvarsmaktens årsredovisning har upprättats i enlighet med förordningen (2000:605) om myndigheters årsredovisning m.m., regleringsbrev och övriga beslut för myndigheten. bedömer att årsredovisningen i allt väsentligt är rättvisande. har dock följande invändning. Försvarsmakten har överskridit anslagskrediten på anslagsposten 6:1:1 Förbandsverksamhet och beredskap m.m. med . Överskridandet beror enligt på brister i styrning och kontroll av Försvarsmaktens verksamhet. anser att styrningen och kontrollen av Försvarsmaktens verksamhet måste förbättras, bl.a. genom att tillförlitliga utfallsprognoser utvecklas. Regeringen ser allvarligt på det inträffade och har vidtagit åtgärder för att åstadkomma en förändring. Dessa redovisas i avsnitt 3.8.2. Regeringen har vid beräkningen av anslagen tagit hänsyn till såväl den kommande försvarsbeslutspropositionen som den kommande propositionen med anledning av betänkande (SOU 2000:21). 3.8.6.16:1 Förbandsverksamhet, beredskap och fredsfrämjande truppinsatser m.m. 1 Varav 784 700 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2001 och 472 063 tkr på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 3 Motsvarar 20 931 705 tkr prisnivå. 4 Motsvarar 20 931 705 tkr prisnivå. Anslaget omfattar verksamheterna förbandsverksamhet, incidentinsatser, stöd till samhället, beredskap samt den fredsfrämjande verksamhet med trupp utomlands som Försvarsmakten genomför efter beslut av regeringen. Under anslaget beräknas belopp för de frivilliga försvarsorganisationernas utbildningsverksamhet, liksom för deras verksamhet i , , , och . Anslaget finansierar vidare åtgärder för att främja den svenska försvarsindustrins exportverksamhet, Försvarsmaktens stöd till , och samt avveckling av materiel. De utgifter som beräknats under anslagen 6:1 Förbandsverksamhet och beredskap m.m. och 6:2 Fredsfrämjande truppinsatser har beräknas under ett anslag. Regeringen har i tabell 3.3 nedan beräknat anslaget enligt följande. Lägre ram och omställningsbidrag Som regeringen redogjort för under avsnitt 2.2 har vid beräkningen av anslaget hänsyn tagits till att den ekonomiska ramen för utgiftsområde 6 Totalförsvar skall minska med samt att omställningsbidraget om 2002 och 2003 anvisas. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 beslutade på tilläggsbudget till statsbudgeten i samband med ekonomiska vårproposition att anslaget 6:1 Förbandsverksamhet och beredskap skulle ökas. Vid beräkningen av denna ökning tog regeringen hänsyn till en minskning av utgiftsområdet med . Regeringen har vid beräkningen ökat anslaget med detta belopp. Regeringen har på tilläggsbudget till statsbudgeten i föreliggande proposition föreslagit att anslaget 6:2 Fredsfrämjande truppinsatser skall ökas med . Regeringen har vid beräkningen minskat anslaget med detta belopp. ökades utgiftsområdets ram engångsvis med för att möjliggöra en fortsatt svensk närvaro i Kosovo. Regeringen har vid beräkningen minskat anslaget med detta belopp. beräknades engångsvis under anslaget för fredsfrämjande truppinsatser i samband med det svenska ordförandeskapet i EU. Regeringen har vid beräkningen minskat anslaget med detta belopp som i stället beräknas under anslag inom det civila försvaret. 2002 samt 2003 och 2004 har beräknats under anslaget i stället för under anslagen 6:2 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling samt 6:13 för att delvis finansiera vissa förslag i den kommande propositionen om bättre villkor för totalförsvarspliktiga. För fredsfrämjande truppinsatser har beräknats under anslaget i stället för under anslaget 6:2 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling. Vidare har anslaget ökats med för ändrat kostnadsansvar för personskadeskydd och för ändrat kostnadsansvar för försvarsattachéers kanslilokaler. Motsvarande minskningar har skett av utgiftsområde 14 Arbetsliv och utgiftsområde 5 och internationell samverkan. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 har regeringen har beräknat ytterligare med anledning av att läggs ned . Vissa av nämndens uppgifter kommer i stället att genomföras av Försvarsmakten. Anslaget 6:19 Nämnder m.m. har minskats med motsvarande belopp. Tabell 3.3 Härledning av nivån 2002-2004 Förändring till följd av: -3 555 730 Förslag/beräknat anslag 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen . Beloppet avser en sammanslagning av de tidigare anslagen 6:1 Förbandsverksamhet och beredskap m.m. och 6:2 Fredsfrämjande truppinsatser. 3.8.6.26:2 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling 1Inklusive en minskning med 787 000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2001 och en minskning med 300 000 tkr på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 18 689 185 tkr prisnivå. 3Motsvarar 17 718 044 tkr prisnivå. Anslaget omfattar utveckling, anskaffning, vidmakthållande, vidareutveckling och avveckling av materiel (inklusive materielavvecklingen vid underhållsregementen), anskaffning, vidmakthållande och avveckling av anslagsfinansierade anläggningar samt forskning och teknikutveckling. Anslaget används också för finansiering av kostnader hos och en stor del av Totalförsvarets forskningsinstituts kostnader för det nationella flygtekniska forskningsprogrammet samt för det s.k. Baltstödet. Anslaget finansierar vidare åtgärder för att främja den svenska försvarsindustrins exportverksamhet. Anslagsutfallet medförde att ett anslagssparande om ca uppstod. Underutnyttjandet förklaras främst av kvarvarande effekter av begränsningen i beställningsverksamheten under delar av 1998 och 1999 samt omorganisation med därtill nedsatt förmåga att hantera offerter/beställningar från Försvarsmakten samt att fakturera Försvarsmakten för industrifakturorna. beräknas det utgående anslagssparandet öka ytterligare, för att börja förbrukas. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Regeringens förslag: Förslaget till investeringsplan för Försvarsmakten för godkänns (tabell 3.5). Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att i fråga om ramanslaget 6:2 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling medge beställningar av materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling så att behovet av anslagsmedel efter 2002 för dessa och tidigare beställningar tillsammans uppgår till högst 79 . Tabell 3.6 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Utestående åtaganden vid årets början -22 383 400 -21 847 000 -22 557 934 -19 556 144 -59 796 175 Erhållet/föreslaget bemyndigande I enlighet med vad regeringen anfört på tilläggsbudget till statsbudgeten i föreliggande proposition bör utgifter som är hänförliga till materielavveckling i ökad omfattning beräknas under föreliggande anslag. De direkta utgifterna för materielavveckling vid Försvarsmaktens underhållsregementen samt utgifter för det säkerhetsfrämjande stödet till de baltiska länderna i form av överföring av övertalig materiel (det s.k. Baltstödet) bör därför belasta föreliggande anslag istället för anslaget 6:1 Förbandsverksamhet, beredskap och fredsfrämjande truppinsatser m.m. Regeringen har i tabell 3.7 nedan beräknat anslaget enligt följande. Den materielförskjutning beslutade om innebär att anslaget minskas med jämfört med . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Lägre ram och omställningsbidrag Som regeringen redogjort för under avsnitt 2.2 har vid beräkningen av anslaget hänsyn tagits till att den ekonomiska ramen för utgiftsområde 6 Totalförsvar skall minska med samt att omställningsbidraget om 2002 och 2003 anvisas. För att delvis finansiera vissa förslag i den kommande propositionen om bättre villkor för totalförsvarspliktiga har anslaget minskats med 2002 samt 2003 och 2004. För finansiering av fredsfrämjande truppinsatser har anslaget minskats med . Anslaget har vidare minskats med 2002 samt 2003 och 2004. Dessa belopp beräknas i stället under anslag inom det civila försvaret. En engångsvis minskning föreslås med för att finansiera Försvarets radioanstalts investeringar inom framtidsinriktade områden. och framåt föreslås dessutom en minskning med som istället beräknas under anslaget 38:14 inom utgiftsområde 24. Tabell 3.7 Härledning av nivån 2002-2004 Förändring till följd av: -3 896 920 -3 896 920 -2 997 304 -3 563 626 Förslag/beräknat anslag 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen . 2 Motsvarar prisnivå. Totalförsvaret omfattar all samhällsverksamhet som skall bedrivas i krig. Totalförsvaret består av militärt försvar och civilt försvar. I fred är civilt försvar den verksamhet som genomförs för att höja samhällets förmåga att motstå ett väpnat angrepp. Det civila försvaret är därmed den verksamhet som ett flertal aktörer genomför i syfte att komplettera det fredstida samhällets förmåga. Beredskapsförberedelserna inom det civila försvaret är uppdelat i 18 funktioner, dvs. samhällssektorer som bedöms vara särskilt viktiga i en krigssituation. Det civila försvaret omfattar funktionerna Civil ledning, Försörjning med industrivaror, Befolkningsskydd och räddningstjänst, Psykologiskt försvar, Ordning och säkerhet m.m., Hälso- och sjukvård m.m., Telekommunikationer m.m., Postbefordran, Transporter samt Energiförsörjning. Dessa funktioner tilldelas medel för beredskapsförberedelser från den ekonomiska planeringsramen för det civila försvaret inom utgiftsområde 6 Totalförsvar. Därutöver ingår funktionerna Utrikeshandel, Socialförsäkring m.m., Finansiella tjänster, Skatte- och uppbördsväsende, Livsmedelsförsörjning m.m., Arbetskraft, Flyktingverksamhet och Landskaps- och fastighetsinformation vilka tilldelas medel inom andra utgiftsområden. För varje funktion finns en central myndighet som har ansvar för att bl.a. samordna verksamheten inom funktionen (funktionsansvarig myndighet). Inom respektive funktion ingår ofta ett antal olika myndigheters ansvarsområden. För att få en bild av funktionens samlade förmåga skall den funktionsansvariga myndigheten väga samman funktionens olika verksamheter. Verksamheten stöds av delar inom de totalförsvarsgemensamma verksamheterna. Dessa redovisas i avsnitt 3.10. Inriktningen enligt försvarsbeslut innebar att myndigheterna skulle kunna låta vissa beredskapsåtgärder anstå till en anpass- Anslagen inom verksamhetsområdet beräknades utifrån detta. Beslutet i den säkerhetspolitiska kontrollstationen 1999 innebar att vissa beredskapsåtgärder även skall kunna anstå till en fem- eller tioårig anpassningsperiod. De beräknade anslags-nivåerna har därmed kunnat nedjusteras under den senare delen av försvarsbeslutsperioden. uppgick anslagen inom verksamhetsområdet försvar till sammanlagt . Utgifterna för de tio funktionerna inom verksamhetsområdet uppgick till . Mellanskillnaden har finansierats med anslagssparande . Vid utgången av 2000 redovisade funktionerna ett samlat anslagssparande på ca . Anslagstilldelning och verksamhet har för försörjningsfunktionerna inte varit i nivå . har stora anslagssparanden inom nämnda funktioner uppkommit. Myndigheterna har genom regeringsbeslut fått använda anslagssparanden varför har kunnat anvisa lägre belopp än vad som verksamheten krävt. Regeringens förslag i denna proposition har som utgångspunkt att anslag och verksamhet beräknas vara i balans . Re- geringen har således vid beräkningen av anslagen inte räknat med att myndigheterna skall behöva disponera några större anslagssparanden . har regeringen beräknat utgifterna för de 10 funktionerna till 2 . Regeringen avser att i en proposition redogöra för de förslag som Sårbarhets- och säkerhetsutredningen redovisat. De beräknade anslagsnivåerna för de olika funktionerna kan då komma att behöva ändras. försvarsbeslut angav regeringen mål för de olika funktionerna (prop. 1996/97:4, bet. 1996/97:UFöU1, rskr. 1996/97:36). En- ligt funktionsmålen skall åtgärder vidtas så att verksamhet i tillräcklig omfattning kan upprätthållas i krig. Enligt målen skall vidare de resurser och den beredskap som skapas inom funktionerna också kunna utnyttjas vid svåra påfrestningar på samhället i fred och för inter- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 nationella fredsfrämjande och humanitära insatser. Den säkerhetspolitiska kontrollstationen som genomfördes (prop. 1998/99:74, bet. 1998/99:FöU5, rskr. 1998/99:224, bet. 1998/99:UFöU1, rskr. 1998/99:22) ledde till att beslutade om en ändrad inriktning av totalförsvaret och de ekonomiska planeringsramarna samt något ändrade mål. Målet för verksamheten inom det civila försvaret och för utformningen av resurser är nu att värna civilbefolkningen, trygga en livsnödvändig försörjning, säkerställa de viktigaste samhällsfunktionerna och bidra till Försvarsmaktens förmåga vid ett väpnat angrepp och krig i vår omvärld, bidra till fred och säkerhet i omvärlden och stärka samhällets förmåga att förebyg- ga och hantera svåra påfrestningar på samhället i fred. För uppgifterna vid försvar mot väpnat angrepp skall det inom det civila försvaret finnas en tillräckligt hög grundberedskap som skapar handlingsfrihet att hantera förändrade förutsättningar. Bedömningen av beredskapsläget för en funktion sker utifrån förmågan att inom funktionen kunna lösa sina uppgifter vid angrepp i nuvarande omvärldsläge samt i ett förändrat omvärldsläge. Förmågan relateras till följande bedömningsnivåer: God: Resurser (kapaciteten) motsvarar eller överstiger behovet. Uppgifterna kan lösas. Godtagbar: Brister och störningar nedsätter handlingsfriheten och förmågan. Uppgifterna kan dock i huvudsak lösas. Icke godtagbar: Svåra brister. kan inte lösas. I de redovisningar som de funktionsansvariga myndigheterna lämnat har de bedömt funk- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 tionens förmåga i nuvarande och i ett förändrat omvärldsläge. () har definierat dessa begrepp på följande sätt; Ett angrepp i nuvarande omvärldsläge innebär att alla uppgifter enligt försvarsbeslut skall kunna lösas. Angreppet kan antas ske mot mycket begränsade geografiska mål eller vitala samhällsfunktioner. Angreppet sker med hög risktagning från angriparens sida. Ett sådant angrepp kan ha motiv som inte kan förutses. Vilka geografiska mål eller vilka samhällsfunktioner som kan bli utsatta kan inte förutses med någon större säkerhet. To- talförsvaret bedöms få en mycket kort förvarning och någon uthållighet utöver fredssamhällets förmåga förutsätts inte. Angrepp i ett förändrat omvärldsläge antas vara mer omfattande till tid och rum jämfört med ett angrepp i nuvarande omvärldsläge. I planeringen mot denna form av angrepp ingår en möjlighet till att anpassa förmågan. Bedömningen av det civila försvarets förmåga har av myndigheterna relaterats till försvarsbeslut. Förmågan mäts i förhållande till en önskvärd förmåga som bör ha uppnåtts vid utgång av 2001 enligt de förutsättningar som angavs i försvarsbeslutet. Regeringen har vid sin bedömning av det civila försvaret förmåga tagit hänsyn till att beredskapshöjande åtgärder skall kunna vidtas först under en fem- eller tioårig anpassningsperiod. Redovisning av gemensamma frågor för civilt försvar lämnade av () är central förvaltningsmyndighet för frågor om bl.a. samordning av verksamhet inom det civila försvaret. Överstyrelsen skall i fred leda och samordna beredskapsförberedelserna vid övriga funktionsansvariga myndigheter. Överstyrelsen har på regeringens uppdrag påbörjat inrättandet av en central kompetensresurs för att stödja den regionala nivån inom det civila försvaret. Resursen är lokaliserad till , och . sikt är att låta länsstyrelsernas efterfrågan styra den centrala stödresursens medverkan i olika projekt som rör planering, utbildning och övning, tekniskt ledningsstöd samt signalskydd. Efter regeringens beslut har ÖCB också påbörjat etablering av en teknisk enhet i . Verksamheten kommer att bestå av drift och förvaltning av ledningsstödssystem och ledningsplatser samt teknik för ledning, materielhantering, ledningsträning, utbildningsadministration, informationsverksamhet och administrativt stöd. Överstyrelsen har genom utbildning, forskning, projekt och konferenser m.m. fortsatt sin strävan efter en bred medvetenhet om behovet av och möjligheterna till att totalförsvarsaspekter skall beaktas i samhällsutvecklingen. Enligt ÖCB ter sig strävan efter ett robust och säkert samhälle naturlig för de flesta aktörer inom samhällsplanering och genomförande. Genom utbildning av 455 personer i civil beredskap har aktörerna fördjupat sina kunskaper inom området. Av genomförda utvärderingar framgår att utbildningarna väl når upp till sina mål och att de upplevs som ändamålsenliga av deltagarna. Till ÖCB har knutits ett särskilt råd bestående av ledamöter från olika trossamfund. En grundläggande utbildning har genomförts för rådets ledamöter. Med , Ro- mersk-Katolska kyrkan, Etiopiska-Ortodoxa kyrkan, , och har tecknats en avsiktsförklaring och i övrigt pågår kontaktskapande verksamhet med övriga trossamfund. Överstyrelsen har för och funktionen Civil lednings behov införskaffat utrustning som möjliggör kryptering av hemlig eller annan känslig och skyddsvärd information. Därmed kan krypterad information förmedlas i lokala nätverk, totalförsvarets olika datanät och i de publika datanäten som t.ex. Internet. Av ÖCB:s rapport om beredskapsläget i kommunerna framgår att 137 analyser gjorts av samhällsviktiga IT-system i kommunerna och att analyserna medvetandegör kommunerna om förbättringsområden i de egna IT- systemen. IT-säkerhetsanalyser har genomförts och genom analyserna har en förbättring skett av IT-säkerheten hos aktörer inom det civila försvaret. gare stödinsats för att höja säkerheten i samhällsviktiga IT-system har ett stort antal kurser inom IT-säkerhetsområdet genomförts. För att bedöma IT-säkerheten hos beredskapsmyndigheterna har ÖCB genom stickprov gjort 30 analyser. Dessa stickprov visar enligt ÖCB att i likhet finns brister i fråga om sekretess, tillförlitlighet och tillgänglighet. Överstyrelsen kan konstatera en viss förbättring men det kvarstår ett antal säkerhetsåtgärder för många beredskapsmyndigheter för att grundkraven skall uppfyllas i sin helhet. Överstyrelsen skall inom sitt verksamhetsområde det civila försvaret medverka i internationella säkerhetsförebyggande och förtroendeskapande verksamhet inom ramen för samarbetet Partnerskap för fred och samordna den internationella förtroendeskapande verksamheten. Inom det multilaterala förtroendeskapande samarbetet har ÖCB medverkat i strävandet efter gemensamma synsätt, metoder och åtgärder. I det bilaterala samarbetet har ÖCB sökt bredda och fördjupa samarbetet inom det omfattande nätverk som finns etablerat mellan länderna runt . Verksamheten har fokuserats på . Överstyrelsen har vidare gjort en inventering och sammanställning av resurser inom det civila försvaret som kan användas vid internationella insatser. Inventeringen visar att funktionsansvariga myndigheter inom det civila försvaret har såväl vilja som förmåga att bidra med kompetenser till internationell verksamhet och att en stor andel av resurserna är tillgängliga. I syfte att införa ett miljöledningssystem har ÖCB genomfört en miljöutredning för att tydliggöra de miljöpåverkande faktorerna. Funktionsansvariga myndigheters bedömning av funktionernas förmåga i olika avseenden Åtgärder för att förbättra ledningsförmågan så att ledning kan utövas med hög säkerhet under höjd beredskap har slutförts vid i . Därmed har 17 länsstyrelser tillgång till goda telekommunikationer och tekniska förutsättningar för att uppnå en god ledningsförmåga. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 har även finansierat installationer för att säkerställa en god elförsörjning av länsstyrelserna i och . Genom åtgärderna har ledningsförmågan på regional nivå förbättrats. Bland annat till följd av prioriteringar för att undvika anslagsöverskridande är förstärkningsåtgärder för att förbättra ledningsförmågan vid i inte slutförda och utbyggnad vid länsstyrelserna i , och försenad. Länsstyrelserna i , , , och , och polismyndigheterna i dessa län, har anslutits till Försvarets telenät (FTN). Samtliga kommuner i har också anslutits till FTN. Genom anslutningarna ökar säkerheten i telekommunikationer. Många länsstyrelser har haft en något lägre aktivitet då det gäller övningar och utbildning . Den verksamhet som följde av förberedelserna inför övergången till 2000 gav så positiva effekter att verksamheten kunnat hållas på en något lägre nivå . Ledningsstödssystemet har installerats vid 13 länsstyrelser. Även vissa kommuner och polismyndigheter inom kärnkraftslänen har tillgång till ledningsstödssystemet. Regeringen har beslutat avbryta ytterligare installation m.m. av ledningsstödssystemet efter kritik främst mot systemets förmåga att kommunicera med andra datasystem. Överstyrelsen bedömer kommunernas förmåga att hantera kris i fred och under höjd beredskap som godtagbar, men framhåller att det finns regionala och lokala skillnader. Så gott som samtliga kommuner har sett över krigsorganisation samt lednings- och informationsplaner. Överstyrelsen och samtliga regionala myndigheter har fått tillgång till teknisk utrustning för att överföra signalskyddad text-, tal- och bildinformation så att säkerheten ökar. Införskaffning av GSM-kryptotelefoner, som möjliggör utbyte av signalskyddad information via mobila nät, har inletts. Överstyrelsen har lämnat bidrag för kommunalteknisk försörjning till 44 kommuner med . har därmed bidrag lämnats med totalt för höjd säkerhet i kommunernas tekniska försörjning, främst VA- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 försörjning, och säkerheten har avsevärt förbättrats. Detta gäller i synnerhet de större kommunerna där sårbarheten är störst. Genom den verksamhet ÖCB utövat har förmågan inom funktionen Civil ledning vidmakthållits på regional nivå och ökat på lokal nivå. Förbättringen är dock inte tillräckligt stor för att påverka den bedömda förmågan. Det krävs ytterligare förbättringar av främst ledningsförmåga, signalskydd och IT-säkerhet. Överstyrelsen bedömde att funktionen vid utgången av 2000 hade en icke godtagbar förmåga i både nuvarande och ett förändrat omvärldsläge. Beredskapslagringen och antalet beredskapsavtal av äldre typ har minskat. Därmed kommer förskott och beredskapslån till företag att återbetalas till ÖCB. Beredskapslagret har genom utförsäljning minskat med och bokfört värde vid utgången av 2000 var . De traditionella beredskapsåtgärderna har ersatts med omvärldsbevakning och omvärldsanalys och ÖCB har slutit ett 30-tal samarbetsavtal med olika företag och organisationer. Genom den information om utvecklingstrender och utveckling inom viktiga försörjningsmarknader som blir tillgänglig genom samarbetsavtalen har möjligheten att bedöma omvärldsläget ökat. Anpassning av samarbetsavtalen med och till de nya säkerhetspolitiska förutsättningarna har fortsatt. Avtalen underlättar informationssamverkan mellan länderna rörande handel och produktionskapacitet.