prop · GO031D23 · 2001-01-01 00:00:00 — Arkiv Staten anvisar ca till arkivområdet inom ramen för anslagen till Riks- arkivet och landsarkiven, Bidrag till regional arkivverksamhet, Språk- och folkminnesinstitu- tet och Svenskt biografiskt lexikon. Den statliga verksamheten på området syftar bl.a. till att öka möjligheterna att ta del av all- männa handlingar och annat arkivmaterial samt till att tydliggöra arkivens betydelse som källa för information och kunskap. 2000 har anslagen till Riks- arkivet och landsarkiven samt Bidrag till regional arkivverksamhet förstärkts med totalt 3,45 miljo- ner kronor. Av detta belopp avser 400 000 kro- nor förstärkning till och landsarki- ven för ökade kostnader i samband med mottagandet av kyrkliga arkiv med anledning av stat-kyrkareformen, avser och bibliotek samt avser bidrag till regional arkiv- verksamhet. Museer och utställningar Statens insatser inom musei- och utställningsom- rådet sker främst inom ramen för anslagen till de centrala museerna, till Riksutställningar och till de regionala museerna. Vidare ges statliga bidrag till ett antal andra museer och institutioner inom området. Genom de statliga medlen samt syste- met med statliga utställningsgarantier och stödet till icke-statliga kulturlokaler främjas musei- och utställningsverksamhet i hela landet. uppgår det samlade statliga stödet till musei- och utställningssektorn till drygt 1,1 miljarder kro- nor. De förslag som lämnas innebär en ökning med . Samarbete med utländska institutioner sker främst vad gäller forskning och utställningsverk- samhet. Museerna deltar i flera internationella nätverk och samarbetsprojekt. Regeringens sats- ning på samarbetet mellan länderna i Östersjö- regionen genom den s.k. Östersjömiljarden har delvis tillfallit museiområdet. Samarbete med andra har prioriterats i museernas internationella arbete. Samtida konst är ett prioriterat område inom regeringens kulturpolitik. Yngre svenska konst- närer har fått stor uppmärksamhet nationellt och internationellt och bidragit till en vitalisering av konstscenen. har ett särskilt ansvar för att spegla den samtida konstutvecklingen och att tillgängliggöra den för en större publik. Museet har därför föreslagits få särskilda medel för att kunna för- bättra samlingarna av samtida konst. Regeringen föreslår i denna budgetpropostition att inköps- stödet permanentas . Regeringen har tidigare i en skrivelse till riks- dagen redogjort för satsningen på sysselsätt- ningsåtgärder inom kulturområdet, det s.k. (skr. 1999/2000:65, bet. 1999/2000:KrU14, rskr. 1999/2000:199). Staten satsade för att bl.a. skapa bättre förutsättningar för ett långsiktigt bevarande av kulturarvet. syfte var utöver ökad sysselsättning att möta det stora behov av vård, ändamålsenlig magasinering, registrering och digitalisering som uppstått på främst museerna och arkiven. Frågor om museernas struktur har behandlats i flera olika utredningar och inom det statliga museiområdet har en rad för- ändringar genomförts. bilda- des den nya myndigheten museer för världskultur. I myndigheten ingår Folkens muse- um , , Östasia- tiska museet och mu- seum. kommer det nya Världs- kulturmuseet i att öppnas. Myndig- heten har bl.a. till uppgift att visa och levande- göra världens kulturer och att dokumentera och belysa kulturmöten historiskt och i dagens sam- hälle. avskildes från Statens konstmuseer. med bildar därmed också en egen myndighet. Statens musiksam- lingar fick en förstärkt lednings- organisation som Svensk visarkiv för- des till denna myndighet. avskildes Sta- tens historiska museer från Riksantikvarie- ämbetet och bildar en egen myn- dighet. fördes organisatoriskt över från Statens försvarshisto- riska museer till . Ett internt översynsarbete av museiområdet pågår inom . Det tar sin ut- gångspunkt i olika konkreta problem som rege- ringen uppmärksammats på. har exempelvis regeringen gett de centrala museerna i uppdrag att redo- visa sina planer för samlingarnas långsiktiga be- varande. Av bl.a. dessa redovisningar framgår att det generellt finns ett fortsatt stort eftersläpande behov av vård, registrering, dokumentation och digitalisering. Museerna har inte minst inom Sesam-pro- jektet arbetat för en förbättrad magasinering av sina samlingar och flera av museerna har flyttat sina samlingar till magasin med bättre klimat- och säkerhetsförhållanden m.m. Trots detta kvarstår betydande behov av ändamålsenlig förvaring för samlingarna. Rege- ringen avser att som en del av genomlysningen av museiområdet göra en särskild granskning av de centrala museernas magasinssituation. Museernas ekonomiska situation är på flera håll ansträngd, det gäller inte minst de centrala museerna. Regeringen bedömer att ökad samordning och samarbete inom flera av för sektorn viktiga om- råden, som exempelvis magasinering, vård, kon- servering, IT och kompetensutveckling, kan ge goda utvecklingsmöjligheter. Möjligheterna att främja samverkan kommer att undersökas. I den fortsatta analysen av de centrala museerna kom- mer även hyres- och lokalfrågor att beaktas. Kulturmiljö De statliga insatserna på kulturmiljöområdet syftar bl.a. till att öka intresset samt tillgänglig- heten och hänsynstagandet till kulturmiljön. Inom ramen för anslagen till Riksantikvarie- ämbetet, Bidrag till kulturmiljövård och Bidrag till regionala museer fördelar staten ca till kulturmiljöområdet. Dessutom har länsstyrelserna en mycket viktig roll i det regionala kulturmiljöarbetet. Regeringen genomför 2001 en särskild satsning på industrisamhällets kultur- arv. En delegation Delegationen för Industri- samhällets kulturarv (Ku 1999:06) har tillkal- lats med uppgift att, tillsammans med berörda myndigheter och institutioner, praktiskt genomföra satsningen och bl.a. utarbeta förslag till regeringen för fördelning av de medel som avsatts. Sammanlagt har anvisats för satsningen. 2001 genomförs vidare en satsning på storstädernas kulturmiljöer. Till ändamålet har regeringen totalt anvisat . En treårig försöksverksamhet (Kulturarvs-IT) påbörjades i syfte att erbjuda per- soner med arbetshandikapp arbete och att öka tillgängligheten till kulturarvet. Riksantikvarie- ämbetet har ett samordningsansvar för länsmu- seernas deltagande i verksamheten och Stiftelsen i för verksamheten i , och Ulriksfors. Inom ramen för regeringens satsning på Östersjösamarbetet har ett flertal kulturmiljö- vårdande insatser genomförts. Med medel från regeringens s.k. Östersjömiljard har byggnads- vårdsprojekt i , och genomförts. Sammanlagt har ca 71 miljoner kro- nor använts till kulturmiljövårdande projekt i . Med infördes möjligheten att skydda värdefulla kulturpräglade landskap som kulturreservat. har ett kultur- reservat inrättats och ytterligare tre befinner sig i slutfasen för att bli inrättade. Målsättningen är att det vid utgången av skall finnas ett tiotal väl fungerande kulturreservat. Forskning inom kulturområdet Humanistisk-samhällsvetenskapliga forsknings- rådet () fick (dnr Ku97/711/Ka) i uppdrag att utreda och föreslå åtgärder för uppbyggnad och utveckling av sek- torsforskningen inom kulturområdet. I uppdra- get ingick att kartlägga befintlig forskning inom området, delvis i ett internationellt jämförande perspektiv, samt att identifiera forskningsområ- den som inte uppmärksammas tillräckligt inom dagens organisation. Utredningen visar på att sektorsforskningen inom kulturområdet spänner över ett vidsträckt område som inte bara innefattar konstarter, kulturarv eller kulturinstitutioner utan även berör grundläggande värderingar och förhåll- ningssätt. Forskningsbehovet motiveras och definieras av sektorn, men forskningen och utvecklingsarbetet som bedrivs kan organiseras på många olika sätt och vara tillämpad eller av grundforskningskaraktär. I forskningspropositionen (prop. 2000/2001:3) föreslås att kulturområdets forsk- ning och utvecklingsarbete i första hand inriktas mot insatser inom det museivetenskapliga om- rådet, forskning om kulturmiljön, forskning om kulturarvet och kulturpolitisk forskning. framhåller i sin rapport att kultursektorns sektorsforskningsresurser är små i förhållande till de medel andra sektorer förfogar över, men av stor betydelse för att kunna bedriva en verk- ningsfull kulturpolitik. Det särskilda anslaget för forsknings- och utvecklingsinsatser inom kul- turområdet uppgår till . Trossamfund Vårt samhälle präglas i allt högre grad av religiös mångfald. Det är av stor betydelse för vitaliteten i den svenska demokratin att olika ideologier och trosriktningar som verkar för att vårt demo- kratiska statsskick upprätthålls, stärks och ut- vecklas, får goda möjligheter att göra sig gäl- lande. bedrevs ett omfattande arbete för att förbereda och genom- föra stat-kyrkareformen som trädde i kraft . En av utgångspunkterna för refor- men är att öka likställigheten mellan olika trossamfund. Genom lagen (1998:1593) om tros- samfund öppnas en möjlighet för trossamfund att verka i en ny juridisk form, registrerat tros- samfund. Principerna för statens stöd till trossamfund anges i lagen (1999:932) om stöd till trossam- fund. Målet för det statliga stödet, som kan ges i form av statsbidrag eller statlig avgiftshjälp, är att bidra till att skapa förutsättningar för trossam- funden att bedriva en aktiv och långsiktigt inrik- tad religiös verksamhet i form av gudstjänst, själavård, undervisning och omsorg (prop. 1998/99:124, bet. 1999/2000:KU5, rskr. 1999/2000:45). Anslaget för stöd till trossamfund uppgår till ca . Regeringen har beslutat att det skall inrättas ett särskilt råd för kontakt mellan staten och trossamfunden. Rådet, som skall bestå av representanter för staten och trossamfunden, skall vara ett forum för diskussion i övergripande frågor av gemensamt intresse. Konstområdesövergripande verksamhet De statliga insatser som kan hänföras till konstområdesövergripande verksamhet uppgår till ca . Under perio- den 2000 har reformmedel på totalt ca tillförts det konstområdesöver- gripande området. anvisades dessutom totalt för att bidra till genomförandet av . Med de förslag som lämnas i denna propo- sition har de statliga insatserna till konstom- rådesövergripande verksamhet ökat med 32 mil- joner kronor . I syfte att ta till vara kunnande och idéer från hela landet för att bidra till utveckling och förny- else inom olika delar av kulturområdet har sex tidsbegränsade nationella uppdrag inom områdena barn- och ungdoms- teater, regional filmverksamhet, ungdomskultur, musik, samtidskonst samt museiverksamhet in- rättats. har ytterligare ett tidsbegränsat nationellt uppdrag inrättats inom området formgivning och design. Sammanlagt avsätts till nationella uppdrag. Vidare har ett stöd på totalt 7,6 miljoner kro- nor till verksamhet med s.k. länskonstnärer in- rättats . Syftet med denna verk- samhet är att sprida, stimulera och öka kun- skapen om konst och kultur, framför allt bland barn och ungdom, samt att höja kvaliteten inom amatörkulturen. Ett särskilt stöd på har in- rättats för att förverkliga delar av det handlingsprogram för att främja funktions- hindrades tillgång till kultur som Statens kultur- råd på regeringens uppdrag presenterade . Bidragen till samisk kultur har förstärkts med för att möjliggöra satsningen på en samisk teater. Vidare erhåller Kurdiska numera ett årligt verksamhetsbidrag på . För att stärka och vidareutveckla arbetet med kultur i skolan på nationell nivå har en gemen- sam handlingsplan för och Skolver- ket utarbetats. Handlingsplanen utgår från FN:s konvention om barns rättigheter, läroplanerna och de nationella målen för kulturpolitiken. och arbetar gemensamt för att samordna och informera om de statliga insatserna; stimulera till nätverksbygge och ordna möten och seminarier på nationell, regio- nal och lokal nivå; samla och sprida kunskap om skapande processers betydelse för aktivt lärande; stimulera och stödja metodutvecklingsarbete, forskning och utvärdering; dokumentera och sprida praktiska erfarenheter samt ta fram mate- rial av olika slag som stöd för lärare och kultur- pedagoger. har en barn- och ungdomsteaterkonsulent knutits till Kultur- rådet, vilket bl.a. underlättar arbetet med att följa utvecklingen inom området. Insatser på det mångkulturella området har bl.a. gjorts inom ramen för försöksverksamheten med Forum för världskultur. Verksamheten har varit initiativtagande och stödjande samt inriktad på att stimulera det svenska kulturlivet till att uppmärksamma och ta till sig kulturyttringar som tillförts vårt samhälle genom invandring. För verksamheten har sammanlagt disponerats , varav 6 miljoner tillskjutits av läns landsting och . Försöksverksamhet med ändrad regional för- delning av kulturpolitiska medel inleddes i , och län. En parlamentariskt tillsatt kommitté (In 1997:08) har att utvärdera hela den försöksverksamhet som enligt lagen (1996:1414) om försöksverk- samhet med ändrad regional ansvarsfördelning skall pågå t.o.m. . Kommittén skall över- lämna sitt slutbetänkande till regeringen . 4.5.2 Insatser utanför politikområdet En rad andra politikområden bidrar på olika sätt till arbetet för att uppnå de kulturpolitiska målen. Detta gäller inte minst Mediepolitik som redovisas som ett eget politi- kområde. Andra exempel som bör nämnas i detta sammanhang är Arbetsmarknadspolitik, Utbild- ningspolitik och Storstadspolitik. Arbetsmarknadspolitik Som redovisats under avsnittet Politikens inrikt- ning uttalar regeringen i propositionen En rättvi- sare och tydligare arbetslöshetsförsäkring att rimlig hänsyn bör tas till de särskilda behov som kan gälla för grupper med projektanställningar och andra tillfälliga anställningar och osäkra an- ställningsförhållanden eller andra speciella för- hållanden, liksom till villkor som gäller personer som har upprepade perioder av arbetslöshet. Detta gäller bl.a. kulturarbetsmarknaden. Vidare får ett stort antal museer och arkiv arbete utfört delvis genom personal som deltar i arbetsmark- nadspolitiska program eller har anställning med lönebidrag. Insatser inom utbildningspolitiken är viktiga. Statens bidrag till folkbildningen skall bl.a. syfta till att bredda kulturintresset i samhället, öka del- aktigheten i kulturlivet samt främja kulturupp- levelser och eget skapande. arran- gerade studieförbunden drygt 200 000 kultur- arrangemang med ca 17,9 miljoner deltagare. Utöver detta genomför folkhögskolorna och studieförbund flera kurser med en estetisk in- riktning. Folkbildningens resultat redovisas under utgiftsområde 16. Förutom folkbildningen kan nämnas att de konstnärliga högskoleutbild- ningarna innebär viktig stimulans till det lokala och nationella konstlivet. Insatserna inom ramen för t.ex. miljö-, jordbruks- och trafikpolitiken har stor betydelse för kulturmiljön. I arbetet med arkitektur, formgivning och design deltar åtta departement och många politikområden berörs. Insatser för det internationella kulturutbytet sker även inom andra politikområden. Regeringen har också inom ramen för de förslag som presenteras i den handikappolitiska propositionen lämnat förslag till åtgärder som syftar till att öka tillgängligheten för funktions- hindrade inom kulturlivet. Inom Socialdeparte- mentets område kommer ett nationellt till- gänglighetscenter, med uppgift att vara ett råd- givande organ i frågor om tillgänglighet för funktionshindrade, att tillskapas . Det sker bl.a. med anledning av att stora eller besöks- viktiga statliga myndigheter skall redovisa handlingsplaner för hur myndighetens lokaler, information och övrig verksamhet skall göras tillgänglig för personer med funktionshinder. Begreppet Design för alla och frågor om estetik och kvalitet kommer att vara viktiga inom det nya centrat. Storstadspolitik Även inom storstadspolitiken har betydande in- satser gjorts på kulturområdet. Kulturinsatser har stor betydelse för en positiv utveckling av storstadsregionerna. Utöver de satsningar på som görs inom ramen för kulturpolitiken när det gäller storstädernas kulturmiljö, avsattes i samband med propositi- onen (1997/98:165) Utveckling och rättvisa en politik för storstaden särskilda medel om till kulturverksamhet. Syftet med denna satsning är förbättra barns och ungdomars uppväxtvillkor i utsatta stadsdelar inom storstadsregionerna. Fördelningen av dessa medel sker inom ramen för de lokala utvecklingsavtal som tecknas mellan staten och berörda kommuner. I de avtal som tecknats uppgår de sammanlagda kultur- satsningarna till . Rege- ringen ser mycket positivt på berörda kom- muners ambitioner att satsa på kultur i dessa sammanhang. Regionala tillväxtavtal m.m. I de regionala tillväxtavtal som lämnats till rege- ringen framhålls ofta kulturens roll för regional attraktivitet och identitet liksom kulturens bety- delse för skapande av nya företag och arbetstill- fällen. Under utgiftsområde 19, regional utjämning och utveckling, har regeringen 2000 avsatt för projekt som stärker kulturell utveckling och infrastruktur, främst i de regionalpolitiska stödområdena. Medlen har fördelats av som i en delredovisning framhållit att de projekt som erhållit stöd i flertalet fall fungerat väl enligt upp- satta mål. Kommuner och landsting Av avgörande betydelse för måluppfyllelsen inom kulturområdet är även de insatser som görs av kommuner och landsting som tillsammans står för drygt hälften av det offentliga stödet till kulturen. Kultursamarbetet i har en omslutning på . har haft ordförandeskapet . Västnorden har varit ett prioriterat område. Den stora vikingaut- ställningen "The North Saga" invigdes i . Inom Östersjö- samarbetet har satsningar skett på kulturarvsom- rådet. har rapporten färdigställts och antagits vid ett kulturministermöte i , . EU EU ger olika former av bidrag till kultur- och medieverksamhet. tilldelades svenska projekt eller projekt med svenskt delta- gande ca ur kulturarvspro- grammet , ca ur kulturprogrammet , ca ur litteraturprogrammet och ca ur MEDIA II-programmet. EU:s bidrag genom strukturfonderna till svenska projekt med kulturanknytning till och med uppskattas till ca . För perioden till och med har därmed totalt fördelats ur strukturfonderna till svenska projekt med kulturanknytning. EU bidrar även till vård av odlingslandskapet. Det svenska miljö- och landsbygdsprogrammet utgår från rådets förordning (EG) nr 1257/1999 om stöd till utveckling av landsbygden. Pro- grammet är en utveckling av tidigare program. Stöd utgår till värdefulla natur- och kulturmiljöer i och i anslutning till samt till biologisk mångfald och kulturhistoriska värden i betes- marker och slåtterängar. Dessutom utgår stöd till natur- och kulturvärden i renskötselområdet. utbetalades till hävd av värdefulla natur- och kulturmiljöer medan utbetalades för skötsel av betesmarker och slåtterängar. En utvärdering utförd av , och (SJV Rapport 1999:28) visar att ersättningarna är mycket vik- tiga för kulturlandskapets hävd. När det gäller kan bl.a. nämnas att erhöll svenska projekt stöd med ur film- stödsfond Eurimages. 4.6 Resultatbedömning Inledning I detta avsnitt redovisar regeringen olika resultat av insatser både inom och utom kulturpolitiken och analyserar hur väl regeringen har lyckats i sin strävan att uppnå målen. Regeringen har bedömt resultatet inom politikområdet i förhållande till de av beslutade målen för den natio- nella kulturpolitiken. Vidare drar regeringen sina slutsatser utifrån dessa resultatanalyser. Att beskriva och bedöma resultaten av de kulturpolitiska insatserna är dock svårt, vilket även kulturutskott har påpekat i sitt betänkande 1999/2000:1. Kulturområdet är ett politikområde där målen inte så lätt låter sig ut- tryckas i siffror, utan snarare måste vara mer kvalitativt formulerade. Regering och riksdag har betonat att mål- och resultatstyrning inom kul- turområdet inte handlar om att styra innehållet i den konstnärliga utövningen. pågår ett utvecklingsarbete kring mål- och resultatstyrning i syfte att ge ett bättre beslutsunderlag. Konstnärernas villkor Resultaten inom konstnärsområdet visar att i stort sett samtliga bidrags- och stipendieformer, bortsett från ett fåtal s.k. efterlevandebidrag, leder till att mottagarnas möjligheter att arbeta med sitt konstnärliga skapande ökar. Stipendi- erna är också direkt avgörande för bidragsmotta- garnas möjligheter att upprätthålla och utveckla det yrkeskunnande som är själva grunden för deras möjligheter att skaffa inkomster av konst- närligt arbete. När det gäller exempelvis Bild- konstnärsfondens tvååriga arbetsstipendier be- dömer av bidragsmottagarna att de kommer att ha bättre möjligheter att försörja sig på konstnärligt ar- bete. De internationella stipendierna leder ofta till att svenska konstnärers verk säljs utomlands. Dessutom skapas kontakter som är av betydelse för kommande arbetsmöjligheter. Regeringens satsning på det internationella utbytet inom bild- och formområdet har bidragit till att IASPIS utvecklats till en vital kulturinstitu- tion, något som givit återverkningar över hela landet. Med relativt små resurser har IASPIS kunnat arrangera internationella utställningar och konferenser i . Man har också verkat som en aktiv agent som skapar nya förbindelser i det svenska kulturlivet och öppnar den svenska konstscenen för impul- ser från andra länder. genomför- des 34 seminarier och utställningar. Ateljéverk- samheten har utökats till att utöver även omfatta verksamhet i , och . Därtill samarbetar man med ateljéhus i bl.a. , , och . Den konstnärliga arbetsmarknaden känne- tecknas fortfarande av strukturella problem. Betänkandet Konstnärernas verksamhetsinrikt- ning och ekonomiska förhållanden (SOU 1997:190) visade att konstnärer har i genomsnitt lägre inkomster än befolkningen i övrigt. Utredningen visade bl.a. att bland grup- pen bildkonstnärer var den genomsnittliga årliga bruttoinkomsten . En fjärdedel av bildkonstnärerna redovisade bruttoinkomster på . Arbetstillfällen av mer fast karaktär finns endast i begränsad om- fattning och då främst för ett begränsat antal konstnärsgrupper som scenartister och vissa musikerkategorier. Även för dessa har dock möjligheterna till anställning in- skränkts genom att många kulturinstitutioner minskat sin fasta personal. De har därigenom blivit allt mer beroende av kortare projektan- ställningar. En följd av detta är bl.a. att efterfrå- gan på de olika bidragssystemen stadigt ökar. Regeringen bedömer att den statliga bidrags- givningen och de statliga ersättningarna ger många yrkesverksamma konstnärer ekonomisk grundtrygghet och möjlighet att försörja sig på sitt arbete. På grund av de förhållanden som råder på den konstnärliga arbetsmarknaden har de statliga stödformerna för konstnärer ytterli- gare ökat i betydelse då inkomsterna av konst- närligt arbete oftast är mycket låga. Utan statliga bidrag och ersättningar skulle många konstnärer, även bland de mest etablerade, få väsentligt större svårigheter att försörja sig på sitt konstutövande. Teater, dans och musik Den svenska teatern, dansen och musiken befin- ner sig konstnärligt på en i internationell jämförelse mycket hög nivå. Scenkonsten och musiken ligger också i frontlinjen när det gäller att ta till sig nya uttrycksformer. Den preliminära föreställnings- och besöksstatistik som rege- ringen har tagit del av pekar på en fortsatt god efterfrågan på teater, dans och musik även efter . Den regionala spridningen av utbudet är dock fortfarande ojämn. Ett rikt och varierat utbud året runt finns alltjämt bara i stor- stadsområdena. Många av institutionerna har en tydlig ambition att satsa mer på turnéer, men ofta saknas de nödvändiga organisatoriska och finansiella resurserna för att turnerande skall bli en reguljär del av verksamheten. Härtill kommer att många mindre orter inte har de lokaler och den arrangörskompetens som krävs för att ta emot större turnéproduktioner. Danskonsten har fått en starkare ställning ute i landet bl.a. genom goda insatser från de regio- nala danskonsulenter som finns i ett stort antal län. Det finns också ett ökat intresse hos bl.a. länsteatrarna att arbeta med dans.