prop · GO031D18 · 2001-01-01 00:00:00 — Marginaleffekter uppkommer när en ökad inkomst delvis försvinner bl.a. i höjda skatter, sänkta bostadsbidrag och höjda avgifter till barnomsorgen. Höga marginaleffekter gör att människor inte nämnvärt kan påverka sin eko- nomi genom att förkovra sig, arbeta mer och öka sina inkomster. Att ta kortvariga arbeten, att börja arbeta efter arbetslöshet, att gå från deltid till heltid, att studera och att åta sig mer kvalificerade arbetsuppgifter, lönar sig . Om det ekonomiska utbytet av att ta ett arbete på en annan ort är begränsat kan det t.ex. i enskilda fall upplevas som meningslöst att flytta. Höga marginaleffekter kan alltså ge upphov till både arbetslöshets- och fattigdomsfällor. Det innebär att valfriheten för den enskilde begränsas. Höga marginaleffekter innebär också att det ekonomiska utfallet av att arbeta mera är mycket mindre för den enskilde än för samhället. När medborgarna arbetar mer, studerar, åtar sig mer kvalificerade arbetsuppgifter eller startar nya företag ger det samhället stora ekonomiska vinster. Det är en rättvisefråga att också den som själv satsar skall få behålla en god lön för mödan. Ett viktigt mål för regeringens arbete är därför att minska marginaleffekterna så att föräldrar får bättre möjligheter att stärka sin ekonomi. Marginaleffekterna för den vanligaste gruppen av ensamstående, de med ett barn, visas i diagram 4.4 Där framgår att de samlade marginaleffekterna av skatt och bostadsbidrag för majoriteten av dessa familjer är . Det innebär att om inkomsten ökas med får de behålla . De högsta marginaleffekterna, , har ensamföräldrar med ett barn och inkomster i intervallet . Om man därtill lägger en inkomstberoende barnomsorgstaxa och återbetalning av studielån kan det vara svårt att finna några kortsiktiga ekonomiska incitament för ökat arbete. Självfallet kan det ändå finnas eko- nomiska motiv för ökat arbete på , liksom det finns många andra anledningar att arbeta. Diagram 4.4 Marginaleffekt från skattesystem och bostadsbidrag för ett ensamhushåll med 1 barn och en antagen hyra på /månad. Den skuggade bakgrunden visar var på inkomstskalan denna familjetyp befinner sig. Föräldraförsäkring Antalet ersatta föräldrapenningdagar inom föräldraförsäkringen har minskat kraftigt de senste åren, vilket främst kan förklaras av att antalet födda barn sjunkit påtagligt från 1990- talets början. Föräldraförsäkringen syftar till att stödja båda föräldrarnas möjligheter att kombinera förvärvsarbete med föräldraskap. I princip alla tillgängliga föräldrapenningdagar nyttjas av föräldrarna de kan tas ut som männens nyttjande av ersättningsdagar inom föräldraförsäkringen ökar. Införandet av den s.k. pappa- och mammamånaden har tydligt påverkat männens nyttjande av föräldrapenningen. av papporna till barn födda efter regeländringen 1995 har nyttjat för- äldrapenning under barnets första , jämfört av papporna till barn födda och 1994, dvs. Andelen mammor och pappor i arbetskraften med små barn är också hög. av mammorna och av papporna med barn mellan 0 är förvärvsaktiva. Föräldraförsäkringen, i kombination med övriga ekonomiska familjestöd och barnomsorgen, bidrar till att såväl kvinnor som män kan vara aktiva på ar- betsmarknaden även när deras barn är små. Bostadsbidrag På grund av ökad sysselsättning, ökade reallöner och förändrat bidragssystem har antalet hushåll med bostadsbidrag minskat starkt . Antalet hushåll med gifta eller sammanboende föräldrar har minskat mest; gruppen har mer än halverats . Gruppen ensamstående föräldrar, och då särskilt kvinnor, minskar i lång- sammare takt. Trenden väntas fortsätta under . Av landets drygt 1 miljon hushåll med barn fick bostadsbidrag . lämnades bidrag till knappt två av tre ensamstående föräldrar och mindre än vart tionde hushåll med gifta eller sammanboende föräldrar. Tabell 4.2 Hushåll med barn och bostadsbidrag , 1995 1999 Tusental 1995 1996 1997 1998 1999 Hushåll med hemmavarande barn gifta/samboende ensamstående kvinnor män 193,3 191,9 1 1 147,6 15,6 Hushåll med enbart umgångesrättsbarn 24,1 Källa: RFV 1 Statistik saknas. För ensamstående med barn täcker bostads- bidraget i genomsnitt av den faktiska bostadskostnaden , för ensamstående kvinnor och för ensamstående män . Till gifta/ sammanboende med barn lämnas bidrag med i genomsnitt av bostadskostnaden. Den genomsnittliga inkomsten för ensamstående hushåll med barn stiger långsamt. Avstämningen av bidrag visar inte någon större skillnad i taxerad inkomst mellan ensamstående mammor enligt inkomststatistiken för hela befolkningen och de som har bostadsbidrag. Däremot har de ensamstående papporna med hemmavarande barn en lägre inkomst än ensamstående pappor allmänt. Den genomsnittliga inkomsten för sammanboende föräldrar har sjunkit . Sammanboende föräldrar med bostadsbidrag har en avsevärt lägre inkomst än motsvarande familjer i befolkningen i övrigt. Nuvarande bostadsbidragssystem har tillämpats . Allmänhetens kännedom om systemets konstruktion och effekter har ökat påtagligt , bl.a. genom en utökad och förbättrad information till hushållen. Träffsäkerheten i det preliminära bidraget har dock stärkts endast marginellt. En ökad träffsäkerhet torde förväntas först vid avstämningen av bidrag, då hushållen genom erfarenheten av avstämning insett vikten av att omgående anmäla ändrade inkomstförhållanden till . Barnafödande Antalet födda barn i har minskat kraftigt , se diagram 4.5. Som högst föddes 124 000 barn 1990 och som lägst endast 88 000 barn 1999, en skillnad på 36 000 födda barn. Den summerade fruktsamheten, dvs. det genomsnittliga antalet födda barn per kvinna under ett visst år, var 2,14 barn per kvinna 1992, vilket då var bland de högsta nivåerna i . Därefter inträffade en mycket kraftigt nedgång. (1997 1999) har fruktsamheten legat på endast ca 1,5 barn per kvinna. Detta är den lägsta nivå som någonsin observerats i vårt land. har antalet födda fortsatt ligga kvar på ungefär samma nivå som . Diagram 4.5 Antal födda barn och fruktsamhet åren 1970 1999 Mycket tyder på att nedgången under 1990- talet hänger samman med de samhällsförändringar som skett . ekonomiska kris drabbades i hög grad ungdomar och kortutbildade av det åtföljande kärva arbetsmarknadsläget. Många valde att studera för att bättre kunna hävda sig i konkurrensen på arbetsmarknaden och studerande föder få barn. har sysselsättningen ökat något igen, därtill har de ekonomiska familjestöden förstärkts. Den relativt stora andelen tillfälliga jobb och den stora osäkerhet sådana anställningar innebär för den framtida försörjningen, kan vara en ytterligare orsak till att barnafödandet inte ökar. En viss förskjutning av barnafödandet till äldre åldrar kan konstateras. () analyser visar att medelåldern bland förstföderskor har ökat från 26,3 till . kan ett uppskjutet barnafödande leda till en minskad fruktsamhet i varje åldersgrupp, eftersom antalet år att få fler barn minskar som fertiliteten avtar. Benägenheten att få ett tredje barn har också minskat markant. 4.6.2 Analys och slutsatser Den ekonomiska krisen och besparingarna har träffat barnfamiljerna relativt hårt. Många familjer har upplevt ekonomiska försämringar till följd av arbetslöshet, minskade inkomster och höga räntor. De senaste årens ekonomiska återhämtning med ökad sysselsättning och reformer har dock gynnat barnfamiljerna. En viss förbättring inträffade och utvecklingen pekar på att förbättringen fortsätter. De sjunkande födelsetalen innebär ett allvarligt problem för samhället. För att befolkningen inte skall minska krävs ett genomsnittligt födelsetal per kvinna på 2,1 barn. Är födelsetalen lägre än två kommer befolkningen att minska, om man bortser från effekterna av in- och utvandring. Låga födelsetal leder dessutom till en fortsatt stigande genomsnittsålder. En minskning av befolkningen, tillsammans med en obalans mellan den del i befolkningen som är i för- värvsaktiv ålder och den del av befolkningen som inte är det, kan leda till att förutsättningarna för tillväxten och därmed välfärden påverkas på ett negativt sätt. har tillsammans med givit SCB i uppdrag att genomföra en enkät med syfte att bredda kunskaperna om attityderna till barna- födande i de mest intressanta åldersgrupperna. Resultatet av uppdraget beräknas kunna presenteras i slutet av detta år. Vidare planerar regeringen att tillsätta en arbetsgrupp inom med uppgift att stödja arbetet med att öka kunskaperna om mekanismerna bakom födelsetalsutvecklingen med särskild in- riktning på sambanden mellan samhällets politik och födelsetalsutvecklingen. Marginaleffekter är ett allvarligt problem såväl för den enskilde som för samhället. Regeringen avser därför att långsiktigt verka för att ta bort fattigdomsfällor och minska marginaleffekterna. Ett led i detta arbete är den översyn av de ekonomiska familjestöden () som pågår. Frågan om bostadsbidragens marginaleffekter kommer att aktualiseras i utredningens arbete. Regeringen avser att förelägga en proposition om vissa förändringar inom föräldraförsäkringen. Regeringen avser att föreslå en förlängning av föräldrapenningen med motsvarande förälderns sjuk- penninggrundande inkomst. Föräldrapen- ningen kommer efter sådan förlängning att uppgå till sammanlagt . Inom ramen för sådan förlängd föräldrapenning avser regeringen att föreslå att sammanlagt reserveras för mamman respektive pappan. Regeringen överväger även att föreslå förbättringar avseende föräldrapenningen och den tillfälliga föräldrapenningen. Regeringen överväger även möjligheten att införa en ny femte förmånsnivå inom föräldraförsäkringen samt att återinföra de s.k. kontaktdagarna inom den tillfälliga föräldrapenningen. Medel för dessa ändamål har beräknats under anslaget. 4.7 Förslag till regeländringar 4.7.1 Höjda barnbidrag och flerbarns- tillägg Regeringens förslag: Barnbidraget och det för- längda barnbidraget höjs med per barn och månad . Flerbarnstillägget höjs i motsvarande mån. Skälen för regeringens förslag: Regeringen har tidigare anmält avsikten att förbättra barnfamiljernas ekonomi genom en höjning av barnbidrag och flerbarnstillägg i två steg . Som förutsättning för dessa höjningar angavs att statens finanser utvecklas i enlighet med vad som prognostiserats. steget har genomförts. höjdes barnbidragen med per barn och månad. Flerbarnstillägget höjdes i motsvarande mån. Det kan nu konstateras att förutsättningarna är gynnsamma för en fortsatt god tillväxt i svensk ekonomi. De offentliga finanserna visar ett stigande överskott, inflation och inflationsförväntningar är låga och räntan är låg. Sysselsättningsutvecklingen väntas vara fortsatt god . Regeringen anser därför att det nu är möjligt att även genomföra det andra steget av de aviserade höjningarna. Regeringen föreslår att barnbidrag och för- längt barnbidrag, som lämnas till barn i grund- skolan och vissa andra skolor, höjs med till per barn och månad fr.o.m. . Motsvarande höj- ningar föreslås också under utgiftsområde 15 Studiestöd gälla för studiebidrag, som lämnas till studerande i gymnasieskolan. För att särskilt stödja familjer med flera barn föreslår regeringen dessutom att flerbarnstillägget höjs i motsvarande mån. Det innebär att flerbarnstillägg fr.o.m. lämnas enligt följande: - () för det tredje barnet, - () för det fjärde barnet, - () för det femte och varje ytterligare barn. Jämfört med förhållanden innebär regeringens förslag att det ekonomiska stödet från sammantaget förstärks med för hushåll med tre barn, med för hushåll fyra barn och med hushåll med fem barn. Därutöver lämnas till hushåll med fler än fem barn mer för varje ytterligare barn. Regeringens förslag föranleder ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag och i lagen (1986:378) om förlängt barnbidrag. Tabell 4.3 Höjda barnbidrag och flerbarnstillägg 2001 Antal barn Barnbidrag 2000 (kr/mån) Barnbidrag 2001 (kr/mån) Höjning (kr/mån) Totalt Barnbidrag Flerbarnstill. Totalt Barnbidrag Flerbarnstill. Totalt 1 850 0 850 950 0 950 100 0 100 2 1 700 0 1 700 1 900 0 1 900 200 0 200 3 2 550 227 2 777 2 850 254 3 104 300 27 327 4 3 400 907 4 307 3 800 1 014 4 814 400 107 507 5 4 250 1 757 6 007 4 750 1 964 6 714 500 207 707 Den utgiftsökning som följer av förslaget beräknas till ca 2001. Det innebär att det ekonomiska stödet till barnfamiljer detta år, genom höjda allmänna barnbidrag, förstärkts med sammanlagt ca i löpande priser, eller , . 4.7.2 Utgiftsbegränsande åtgärder inom underhållsstödet Regeringens förslag: Underhållsstöd lämnas från och med månaden efter den månad föräldrarna flyttat isär eller rätt till stöd annars inträtt, dock inte tillbaka än en månad före ansökningsmånaden. Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser ställer sig bakom förslaget. Skälen för regeringens förslag: Underhållsstöd betalas ut till boföräldern från och med den månad under vilken föräldrarna flyttar isär eller, om de aldrig bott tillsammans, från och med den månad som barnet föds eller rätten annars inträtt. har föreslagit att under- hållsstöd skall lämnas från och med månaden efter att föräldrarna har flyttat isär eller rätt till stöd har uppstått på annat sätt. Nuvarande regler innebär att om föräldrar flyttar isär eller ett nytt barn föds oavsett när förändringen äger rum, har boföräldern rätt till fullt underhållsstöd för hela den månaden. Detta förfarande skiljer sig från reglerna för barnbidrag och bostadsbidrag. För barnbidraget uppkommer rätten till bidrag månaden efter det att barnet har fötts eller rätten har uppstått på annat sätt. Även för bostadsbidrag gäller att bidrag utges från och med månaden efter den då rätten till bidrag har uppkommit. Om rätten till bostadsbidrag har uppkommit eller upphört i en månad, skall dock bidrag lämnas eller upphöra från och med den månaden. Förslaget innebär en större likformighet mellan de olika regelsystemen vilket är efter- strävansvärt i sig och stärker deras legitimitet. kommer ca 70 000 nya barn in i systemet. En månads underhållsstöd för dessa barn kostar staten brutto . gör i budgetunderlaget till regeringen () bedömningen att av vad som utbetalas i underhållsstöd kommer att återbetalas av de bidragsskyldiga föräldrarna. En senareläggning med en månad av den tidpunkt, när rätten till underhållsstöd inträder, skulle innebära att statens netto- kostnad för underhållsstöd minskar med när- mare . Mot bakgrund av vad som sagts ovan, anser regeringen att denna regeländring är väl motiverad. Den berör ingen som är i systemet. Den utgör en regelförenkling som inte bedöms kunna komma i konflikt med framtida förslag. har i sitt remissvar på påpekat behovet av en övergångsreglering. Regeringen delar denna bedömning. Om föräldrarna redan före lagens ikraftträdande flyttar isär eller annars rätt till stöd uppkommit, skall de äldre bestämmelserna tillämpas även om ansökan om underhållsstöd inkom först efter ikraftträdandet. Bestämmelserna i lagen (1996:1030) om underhållsstöd är sådana att Lagrådets yttrande normalt skall inhämtas, vilket också skedde i samband med att lagen infördes. De nu föreslagna ändringarna är dock av enkel beskaffenhet och Lagrådets yttrande behöver därför inte inhämtas. Förslaget föreslås träda i kraft . Regeringens förslag föranleder ändring i lagen (1996:1030) om underhållsstöd. 4.7.3 Höjt bidrag till kostnader för internationella adoptioner Regeringens förslag: Bidraget till kostnader för internationella adoptioner höjs till per barn . Skälen för regeringens förslag: Bidraget vid utländska adoptioner har varit oförändrat . har kostnaderna i samband med internationella adoptioner stigit. Regeringen föreslår därför att bidraget höjs från i syfte att underlätta möjligheterna att adoptera. Det nya bidragsbeloppet föreslås bli per barn och bör gälla för familjer som har fått barnet i sin vård efter . Regeringens förslag föranleder ändring i lagen (1998:1463) om bidrag till adoption av utländska barn. 4.8 Budgetförslag 4.8.1 21:1 Allmänna barnbidrag Tabell 4.4 Anslagsutveckling 21:1 Allmänna barnbidrag Tusental kronor 18 878 400 2001 Förslag 20 914 000 2002 Beräknat 20 773 000 2003 Beräknat 20 602 000 Målet för de allmänna barnbidragen, dvs. barnbidrag, flerbarnstillägg och förlängt barnbidrag, är att bidra till att minska skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellan familjer med och utan barn. Utgiftsutvecklingen är främst beroende av bi- dragets nivå, antalet födda barn och netto- migrationen. Antalet familjer med tre eller flera barn påverkar de totala kostnaderna för flerbarnstillägg. Under uppgick utgifterna för de allmänna barnbidragen till . Det innebär att utgifterna detta år översteg anslaget med ca eller . För innevarande budgetår (2000) beräknas utgifterna till ca , jämfört med anslaget på . En ökning av antalet bidragsberättigade barn med 5 000 innebär att utgifterna för barnbidrag ökar med ca . Regeringens överväganden Barnbidragen fyller väl målet att, utan att skapa marginaleffekter, bidra till att minska skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellan familjer med respektive utan barn. Stödet omfördelar också inkomster mellan hög- och låginkomsttagare, genom att inkomstskatten är progressiv och barnbidrag betalas med samma belopp till alla barn. Barnbidragssystemet är vidare lätt att överblicka samt enkelt och billigt att administrera. Regeringen har tidigare anmält avsikten att förbättra barnfamiljernas ekonomi genom en höjning av barnbidrag och flerbarnstillägg i två steg . Som förutsättning för dessa höjningar angavs att statens finanser utvecklas i enlighet med vad som prognostiserats. Det första steget har genomförts. Det kan nu konstateras att förutsättningarna är gynnsamma för en fortsatt god tillväxt i svensk ekonomi. Re- geringen har därför i det föregående lämnat förslag om att även genomföra det andra steget av de aviserade höjningarna . Medel för detta ändamål har beräknats under anslaget. Med hänsyn till ovanstående föreslår rege- ringen att 20 anvisas för anslaget 21:1 Allmänna barnbidrag . Tabell 4.5 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 18 832 000 Volymer m.m. 93 0001 Ökat resursbehov 2 175 0002 Förslag 2001 20 914 000 000 1 Ny befolkningsprognos 2 Reform 2001 beräknas anslaget till 20 respektive 20 . Bedömningen av anslagsbehovet utgår från () senaste be- folkningsprognos. 4.8.2 21:2 Föräldraförsäkring Tabell 4.6 Anslagsutveckling 21:2 Föräldraförsäkring Tusental kronor 16 814 000 2001 Förslag 18 026 879 1 2002 Beräknat 18 957 122 1 2003 Beräknat 21 061 955 1 1 Anslagsbeloppen belastas med statlig ålderspensionsavgift med 1 670 000 tkr , med 1 756 000 tkr och med 1 951 000 tkr . Målet för föräldraförsäkringen, dvs. föräldrapenning, tillfällig föräldrapenning och havandeskapspenning, är att underlätta för båda föräldrarna att kunna kombinera föräldraskap med förvärvsarbete. Regeringen har även angivit som mål för socialförsäkringens administration att den skall bidra till att större andel män tar ut fler föräldrapenningdagar. Under uppgick utgifterna för föräldraförsäkringen och havandeskapspenningen till . Det innebär att utgifterna översteg anslaget med och från tillgängliga medel. Avvikelsen beror bl.a. på löneutvecklingen och på att män, som oftast har högre ersättning jämfört med kvinnor, ökat sitt nyttjande av föräldrapenningen samt att antalet födda barn blev något fler än be- räknat. För innevarande budgetår (2000) beräknas utgifterna till ca , jämfört med anslaget på . Av föräldrapenningens totala utgifter om utbetalades till kvinnor och till män. Utgiftsutvecklingen är främst beroende av ersättningsnivå, antalet födda barn och fördelning av nyttjade ersättningsdagar mellan föräldrarna. Föräldrapenningdagarna som ges i samband med barns födelse utgör av kostnaderna för föräldraförsäkringen. En ökning av antalet födda barn med 1000 barn skulle innebära att utgifterna för föräldraförsäkringen för det aktuella året ökar med . En sådan ökning av antalet födda barn skulle 2003 innebära en summerad ökad kostnad för föräldraförsäkringen med . Anslaget för föräldraförsäkring inklusive havandeskapspenning belastas med statliga ålderspensionsavgifter. Regeringens överväganden Föräldraförsäkringen fyller väl målet att bidra till att minska skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellan familjer med respektive utan barn genom att underlätta för båda föräldrarna att kunna kombinera förvärvsarbete med familj. Männens nyttjande av förmånerna inom försäkringen ökar som i princip alla tillgängliga dagar inom föräldrapenningen nyttjas av föräldrarna förmånen utges. Tabell 4.7 Anslagets komponenter Miljoner kronor Utgifter per kalenderår 1997 1999 2000 1 Föräldrapenning 10 389 11 382 Tillfällig föräldrapenning 2 640 3 033 Totalt 13 282 14 719 2 15 256 2 1 Prognos 2 Exkl. ålderspensionsavgift Föräldrapenning utbetalades under vart och ett av för 36 miljoner dagar. beräknas antalet dagar till knappt 36 miljoner dagar. Medelersättningen per ersatt dag var . beräknas medelersättningen per ersatt dag till . Den faktor som främst påverkat utgiftsutvecklingen utgörs av antalet födda barn . Antalet födda barn har sjunkit från 124 000 barn vid 1990- talets början till beräknade antal födda barn om 89 500. Detta har kraftigt minskat antalet ersatta dagar . Vid gemensam vårdnad av barnet delas föräldrapenningdagarna lika mellan föräldrarna. Den s.k. pappa- och mammamånaden, som infördes , har på ett tydligt sätt påverkat männens nyttjande av förmånen. Uppgifter från Riksför- säkringsverket (RFV) visar att av pappor till barn födda efter regeländringen 1995 nyttjat föräldrapenning under barnets första . Motsvarande siffra för barn födda och 1994, dvs. före regeländringen, var . Pappornas totala andel av de utbetalade nettodagarna med föräldrapenning var 1990, 1995, 1996, 1997, 1998 och steg till . Tillfällig föräldrapenning utbetalades för drygt 5 miljoner dagar . Antalet ersatta dagar 2000 beräknas till drygt 5 miljoner. Uttaget av tillfällig föräldrapenning har sjunkit . Detta kan främst förklaras av de låga födelsetalen, men även sänkt kompensationsnivå, begränsningarna i möjligheten att byta ut föräldrapenning mot tillfällig föräldrapenning och slopade kontaktdagar kan ha påverkat uttaget. Av det totala antalet ersatta dagar med tillfällig föräldrapenning för vård av barn som togs ut utgjorde männens andel jämfört 1998. Inom den tillfälliga föräldrapenningen finns de tio s.k. pappadagarna som enbart ges till pappan i samband med barnets födelse. tog av de nyblivna papporna ut sådana pappadagar. nyttjade av papporna de s.k. pappadagarna. avser att se över orsakerna till denna nedgång i nyttjande av pappadagarna inom den tillfälliga föräldrapenningen. beräknas antalet dagar med havandeskapspenning till ca 825 400. Nyttjandet av havandeskapspenning har minskat och kan förklaras av de låga födelsetalen. I regleringsbrevet finns som verk- samhetsmål 1.2.3 angivet att Socialförsäkringens administration skall bidra till att en större andel män tar ut fler föräldrapenningdagar . Av Riks- försäkringsverkets (RFV) årsredovisning framgår att måluppfyllelse har nåtts avseende detta mål. Såväl andelen män av de som nyttjat förmånen som männens andel av uttagna föräldrapenningdagar har ökat jämfört med . har andelen män som nyttjar föräldrapenning ökat stadigt och på lång sikt ökar även männens uttag av antalet föräldrapenningdagar. RFV har i en studie om delad föräldraledighet Båda blir bäst (RFV Redovisar 2000:1) sökt finna vilka omvärldsfaktorer som kan påverka föräldrarnas val av fördelning av föräldra- penningdagar mellan sig. Studien baseras på en jämförelse mellan länen , och som baseras på tre olika enkäter till ett urval föräldrar, samtliga barnmorskor inom mödravårdscentralerna och samtliga handläggare vid försäkringskassorna i de tre länen. De flesta tillfrågade anser delad föräldraledighet vara viktig. En majoritet anser att det är familjens ekonomi som avgör hur föräldraledigheten delas mellan föräldrarna. Föreställningen om att ekonomin avgör fördelningen av föräld- raledigheten mellan föräldrarna stöds ej vid närmare granskning av enkäten föräldrarna svarat på.