prop · GP031d7 · 2001-09-20 00:00:00 — (varav tjänsteexport) Med uppdragsverksamhet avses i detta sammanhang tjänsteexport samt den avgiftsbelagda verksamhet som regleras i 3 b och 5 §§ i förordning (1988:1040) med instruktion för . Instruktionen anger att får delta i internationella räddnings- och katastrofinsatser förutsatt att det finns en extern finansiering och får, om verksamheten har anknytning till myndighetens uppgifter, mot avgift tillhandahålla fortbildning, uppdragsutbildning samt konferens- och internattjänster. Regeringens förslag: Förslaget till investeringsplan för , såvitt avser Samhällets skydd mot olyckor, för godkänns. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 överförs verksamhet till . De utgifter som beräknats under anslagen 7:4 : Samhällets skydd mot olyckor och 7:5 Brandfarliga och explosiva varor beräknas därför under ett anslag. Regeringen har beräknat mer under anslaget jämfört med vad avser kärnenergiberedskapen. har erhållit för kärnenergiberedskapen från . beräknas detta belopp istället under föreliggande anslag. Vidare har ytterligare beräknats för att delvis finansiera nya RDS-mottagare för inomhusvarning. beslutade på tilläggsbudget till statsbudgeten i samband med ekonomiska vårproposition att anslaget 7:4 : Samhällets skydd mot olyckor skulle minskas med . Regeringen har vid beräkningen av anslaget i tabell 4.16 ökat anslaget med detta belopp för 2002-2004. Tabell 4.16 Härledning av nivån 2002-2004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 5 verksamhet avseende tullkontroll och miljöövervakning I detta avsnitt redovisas verksamhet avseende tullkontroll (politikområdet Skatt, tull och exekution) och miljöövervakning (politikområdet Miljöpolitik), dvs. verksamhet utöver vad som genomförs inom politikområdena Rättsväsendet, Skydd mot olyckor, Transportpolitik och Livsmedelspolitik. Indelningen av statlig verksamhet i politikområden är ett led i utvecklingen av den ekonomiska styrningen. Dock kan regeringen konstatera att intentionerna med en övergång till en mer verksamhetsorienterad styrning inte har fått fullt genomslag på alla områden. Regeringen avser att under nästa budgetår fortsätta detta arbete med övriga politikområden som berör verksamhet (t.ex. politikområdena Skatt, tull och exekution respektive Miljöpolitik). har ett självständigt ansvar för tullkontroll till sjöss. Gränsskyddet till sjöss avseende varor omfattar i huvudsak att brott mot tullbestämmelser och gällande in- och utförselrestriktioner skall förebyggas och upptäckas, bl.a. som ett led i att tullar, skatter och avgifter säkerställs. Myndigheten ansvarar även för miljöövervakning till sjöss. Övervakningen är inriktad på tidig upptäckt av oljeutsläpp och algblomning samt tillsyn av djur- och naturvårdsområden. har i uppdrag att samordna de civila behoven av sjöövervakning och sjöinformation samt förmedla denna till berörda myndigheter. Verksamheterna är beroende av vad som sker inom andra politikområden då arbetet sker integrerat med myndighetens övriga övervaknings- och tillsynsuppgifter. Regeringens bedömning: verksamhet avseende tullkontroll bidrar till att målsättningen för politikområdet Skatt, tull och exekution uppfylls. Målet för politikområdet bör därmed även gälla verksamhet i denna del. verksamhet avseende miljöövervakning bidrar till att målsättningen för politikområdet Miljöpolitik uppfylls. Målet för politikområdet bör därmed även gälla verksamhet i denna del. Det övergripande målet för tullkontrollen syftar till att brott mot gällande in- och utförselrestriktioner skall förebyggas och upptäckas. Skat- te-, tull- och avgiftsintäkter skall säkerställas på ett rättssäkert och effektivt sätt, som enkelhet skall eftersträvas och brottslighet motarbetas. Som en del i det övergripande målet för tullkontrollen skall KBV arbeta för att uppnå målet för den svenska narkotikapolitiken genom 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 att stoppa införseln med hjälp av olika kontrollåtgärder. Det övergripande målet för miljöpolitiken är att till nästa generation kunna lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen i är lösta. beslöt (prop. 1997/98:145, bet. 1998/99:MJU6, rskr. 1998/99:183) om 15 miljökvalitetsmål som anger vilket tillstånd som skall uppnås i ett generationsperspektiv. Målen omfattar bl.a. området Hav i balans samt levande kust och skärgård. skall upprätthålla en hög kontrollnivå till sjöss avseende brott mot tullbestämmelser och in- och utförselrestriktioner. In- satser mot narkotika, illegal införsel av alkohol och tobak skall prioriteras. Regeringen har i propositionen Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier föreslagit inriktning och åtgärder för att uppnå miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård (prop. 2000/01:130). En närmare redovisning återfinns under utgiftsområde 20, avsnitt 3.5.10. KBV har i enlighet med regeringens prioriteringar bl.a. lagt särskild vikt vid kontroller av varor vid EU:s yttre gräns och genomförde drygt 8 000 kontroller med en sådan inriktning. En annan del av arbetet har varit att inom ramen för gränsbevakningssamarbetet (BSBRCCC) och aktionsgruppen mot organiserad brottslighet i utveckla samarbetet med övriga gränskontrollmyndigheter i . Detta samarbete är viktigt med anledning av behovet att kunna bekämpa den gränsöverskridande brottsligheten. Till detta kommer att vid sidan om de beskrivna strukturerna medverkar i de baltiska staternas uppbyggnad av en fungerande gränskontroll. Miljöövervakning till sjöss omfattar spaning efter av olje- och kemikalieutsläpp samt tillsyn av djur- och naturvårdsområden. genomförde ca 1 100 kontroller av naturvårdsområden och nationalparker. Knappt 300 oljeutsläpp upptäcktes men inga kemikalieutsläpp. Ett omfattande internationellt samarbete för att beivra och upptäcka utsläpp bedrivs bl.a. inom Bonnöverenskommelsen för och (Helcom) för . har ett särskilt ansvar för övervakning till sjöss och i skärgårdsområden. Ge- nom patrullering mellan gränskontrollorterna skall myndigheten tillse att varuinförsel sker i enlighet med gällande bestämmelser. har mot bakgrund av regeringens prioriteringar ökat antalet kontroller inom detta område. Handelssjöfarten, men även fritids- och fiskebåtstrafiken, har prioriterats. Av genomförda kontroller har resulterat i rapport. har antalet upptäckta oljeutsläpp till sjöss inom svenskt ansvarsområde minskat. Av antalet genomförda kontroller av djur- och naturvårdsområden resulterade i särskilda åtgärder såsom rapport eller rapporteftergift. Regeringen bedömer att målet för tullverksamheten uppfyllts. I regleringsbrevet angavs att samarbetet mellan KBV och borde vidareutvecklas. Regeringen anser att denna process bör fortgå samt att myndigheterna i samråd bör arbeta fram ett system för riskanalys baserat på underrättelser och brottsmisstankar som kan vara styrande för kontrollverksamhetens utformning. Det minskade antalet utsläpp till sjöss bedöms vara ett resultat av det arbete KBV och bedrivit samt en indikation på att KBV:s övervakning samt internationella samarbete inom området givit önskat resultat. Regeringen bedömer dock att antalet utsläpp fortfarande ligger på en oacceptabelt hög nivå. vakning är ett effektivt sätt att minska antalet illegala utsläpp. I propositionen Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier har regeringen därför föreslagit åtgärder för att skärpa övervakningen till havs och öka satellitspaningen. Förutom stor risk för upptäckt har effektiv lagföring 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 en preventiv verkan på olagliga utsläpp. Regeringen har i propositionen Åtgärder mot föroreningar från fartyg bl.a. föreslagit ett antal åtgärder för att effektivisera rättsprocessen (prop. 2000/01:139) 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 En objektsram skall bestå av ett väldefinierat materielinnehåll, en ekonomisk ram samt en tidsplan. Det är regeringen som fastställer varje objektsram. Objektsramarna skall redovisas av Försvarsmakten till regeringen. Regeringen informerar om utvecklingen inom respektive objektsram. Nedan lämnas en redogörelse för de nu aktuella materielprojekten samt regeringens resultatbedömning av dessa. Den ekonomiska planeringsram som redovisas för varje objektsram består av den verksamhet som genomförts i löpande priser och den verksamhet som avses bli genomförd t.o.m. objektsramens sluttidpunkt prisläge. Om inget annat sägs under respektive objektsram, så skall varje objektsram innehålla reserver, omkostnader och räntekostnader för förskott till industrin. Objektsramarna har omdefinierats . Omdefinieringen innebär att de ekonomiska ramarna prisuppräknats. Därutöver har underenheterna omdefinierats för några objektsramar, bl.a. så att de bättre överensstämmer med planerade leveranser. Försvarsmaktens redovisning av de nu aktuella objektsramarna har lämnats i årsredovisningen , i halvårsredovisningen samt i budgetunderlaget . Objektsramen för IT system har omfattat tiden med en ekonomisk planeringsram om totalt . Försvarsmakten har redovisat genomförd verksamhet i följande underenheter: utveckling av systemarkitektur, systemdesign och demonstratorer för framtida ledningssystem, utveckling av system för att redovisa krigsförband, Försvarsmakten redovisar bl.a. att definitionsfasen inom projektet ledningssystem har genomförts. Även utvecklingen av regelverk för systemutformning har påbörjats. Inom ett flertal utvecklingsområden anmäler Försvarsmakten att det föreligger ekonomiska risker. Ingen verksamhet har påbörjats vad avser utveckling av ett system för att redovisa krigsförband pga. personell resursbrist. En ny mjukvaruversion av system för att sammanhålla gränssnitt mellan operativsystem, kommunikationssystem och funktionssystem, s.k. generell teknisk plattform (GTP) har levererats. Vad gäller vidareutveckling av operativa och taktiska informationssystem har arbetet fortsatt med att säkra stabilitet, funktion och säkerhet avseende flygvapnets informationssystem. Systemet har överlämnats för verifiering och validering gentemot övriga system inom flygvapnet. I ett försök att förbättra regeringens styrning och uppföljning av Försvarsmaktens anskaffning av IT-system, inkluderande ett nytt gemensamt ledningssystem, fastställde regeringen objektsramen i regleringsbrevet . Objektsramen har funnits och har återredovisats till regeringen . Av samma skäl har regeringen i Försvarsmaktens regleringsbrev krävt in årlig redovisning av övrig pågående IT-verksamhet genom att planerad och genomförd verksamhet satts i relation till genomförd verksamhet och kostnadsbeskrivits. Regeringens inriktning för objektsramsredovisning bygger på att ett organisatoriskt och tekniskt mål sätts och att man och vid dess slut kan mäta måluppfyllelse och kostnadsförändringar. IT- utvecklingen går oerhört snabbt och det har visat sig inte vara ändamålsenligt att låsa denna typ av anskaffning i termer av fastställt innehåll och fastställd ekonomi för den som objektsramestyrningen är tänkt att utnyttjas för. vidareutveckling av operativa och taktis- Regeringen har därför beslutat använda en annan anskaffning av mjukvarusystem för att sammanhålla gränssnitt mellan operativsystem, kommunikationssystem och funktionssystem. Till och med har i löpande priser utbetalats. redovisningsform för den IT-utveckling som ingått i objektsram IT. Regeringen har därför beslutat att objektsramen för Försvarsmaktens IT-system skall upphöra att gälla. Regeringen medgav att Försvarsmakten får beställa fas ett i utvecklingen av ledningssystemets tekniska delar. Försvarsmakten skall i årsredovisningen redovisa genomförd verksamhet samt en bedömning av projektets fortsatta utveckling. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Splitterskyddad granatkastare 120 () Objektsramen skall omfatta tiden . Den ekonomiska planeringsramen skall uppgå till högst . Ob- jektsramen skall ha följande materiella innehåll och redovisas av Försvarsmakten i följande underenheter: studier och utveckling, anskaffning av 40 kompletta bandgående granatkastare, anskaffning av 12 granatkastartorn för hjulgående fordon, anskaffning av systemmateriel, anskaffning av utbildningsmateriel. Splitterskyddad granatkastare (120) an- skaffas för att öka stridseffekten i markstridsfunktionens bataljonsnivå. Systemet avses bli infört som bataljonsartilleri i mekaniserade insatsbataljoner. Systemet ger förmåga att skjuta indirekt eld från ett fordon som har både splitterskydd och hög rörlighet. SSG 120 skall ersätta dagens dragna granatkastare m/41. Systemet avses även utnyttjas i förband avsedda för internationella insatser. Utvecklingsfasen planeras starta och serieleveranser planeras till åren 2005-2007. Utvecklingsarbetet bedrivs i samarbete med . Till och med har i löpande priser utbetalats. Försvarsmakten redovisar ett behov av för beställda och planerade leveranser inom objektsramen. Försvarsmakten redovisar bl.a. att arbetet med att utveckla krav och målsättningar för systemet fortsätter. Arbetet har bedrivits integrerat med representanter för det finska försvaret, syftande till att det fortsatta arbetet ska bedrivas samordnat och kostnadseffektivt. Svenska officerare har också deltagit i försök med prototyptorn monterat på hjulchassi som det finska försvaret bedrivit . På grund av utsträckta och svårlösta förhandlingar mellan och industrin har uppställda tidsmålsättningar inte kunnat infrias. Förhandlingarna resulterade i att avtal kunnat tecknas mellan och industrin först . Det ekonomiska utfallet har därmed blivit något lägre än planerat. har reducerats för att bättre spegla insatsorganisationens behov som ambitionsnivån avseende utbildningsmateriel har höjts något för att möjliggöra att systemet skall kunna användas i internationella insatser. saknas en genomarbetad riskanalys för projektet. Regeringens samlade bedömning är att systemet i huvudsak utvecklats enligt den planerade inriktningen. Programmet som helhet bedöms ha uppnått en godtagbar ekonomisk och teknisk säkerhet. har dock samordningen av projektet mellan och kommit att försvåras på grund av olika uppfattning om tidsplaneringen för projektets olika delar. Arbete pågår inom , och i syfte att utreda möjligheterna till fortsatt samarbete. Måldetekterande artillerigranat (Bonus) Objektsramen skall omfatta tiden . Den ekonomiska planeringsramen skall uppgå till högst . Ob- jektsramen skall ha följande materiella innehåll och redovisas av Försvarsmakten i följande underenheter: anskaffning av serieförberedelser, anskaffning av granater. Den måldetekterande artillerigranaten Bonus anskaffas för att öka stridseffekten på brigadnivå i arméns indirekta eldsystem. Genom införandet utvecklas förbandens förmåga att bekämpa en motståndares stridsfordon. Bonus utgör därmed ett komplement till direktriktade pansarvärnssystem. Bonus är en granat avsedd att skjutas haubitsar, t ex haubits 77B. Med Bonus är det således möjligt att bekämpa stridsfordon på avstånd . Bonus innehåller två målavkännande substridsdelar som efter separation ur granatkroppen oberoende av varandra avsöker målområdet. Till och med har i löpande priser utbetalats. Försvarsmakten redovisar ett behov av för beställda och planerade leveranser inom objektsramen. Försvarsmakten har redovisat att utvecklingen har avslutats med godkänt resultat och slutresultatet har gett prestanda över ställda krav. Serieförberedelser har drivits parallellt med utvecklingen och är nu slutrapporterad. Se- rieanskaffning har beställts . En parallell vidareutveckling av måldetektorn bedrivs med möjlighet att efter ungefär halva produktionen kunna introducera en förbättrad målsökare. Leverans till Försvarsmakten beräknas bli påbörjad . Regeringens samlade bedömning är att systemet utvecklats enligt den planerade inriktningen. Programmet som helhet bedöms ha uppnått en god ekonomisk och teknisk säkerhet. Objeksramen skall omfatta tiden . Den ekonomiska planeringsramen skall uppgå till högst . Objektsramen skall ha följande materiella innehåll och redovisas av Försvarsmakten i följande underenheter: studera varnar- och motmedelssystem, anskaffning av 509 stridsfordon typmodell 90 i olika versioner inklusive systemmateriel m.m., anskaffning av utbildningsmateriel, integrering av robot 56, modifiering av luftvärnskanon vagn 90 och stridsledningsvagn 90, anskaffning av minröjningsutrustning, anskaffning av tilläggsskydd för vagnar avsedda för internationell verksamhet. anskaffas för att utveckla markstridsförbandens stridsförmåga avseende eldkraft, rörlighet och skydd. Fordonssystemet ersätter och kompletterar äldre pansarbandvagnar. Systemet är flexibelt uppbyggt med kontinuerlig teknikutveckling och flera versioner som byggs på samma chassi. En version med utökad skyddsnivå skall ingå i den stridsfordon 90- bataljon som skall vara insatsberedd från för internationella operationer. Till och med har i löpande priser utbetalats. Försvarsmakten redovisar behov av 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 för beställda och planerade leveranser inom objektsramen. Försvarsmakten redovisar att tidplanen för leveranser av fordon har kunnat uppfyllas i allt väsentligt. Fram till och med har totalt 458 fordon levererats till Försvarsmakten. Ett antal monterings- och anpassningssatser för simulatorstödd utbildning har levererats. Planerad integration av robotsystem 55 och 56 (Rbs 55 och Rbs 56) har ändrats då organisationsarbetet visat det olämpligt att utnyttja två olika pansarvärnsrobotsystem inom samma förbandstyp och på en gemensam plattform. Rbs 55 visade sig volym- och viktmässigt mindre lämplig och planerad integration av Rbs 55 har därför utgått. Anskaffningen av minröjningsutrustning har försenats och serieleverans är planerad till 2002. Studier av ett varnings- och motmedelssystem har påbörjats. Tilläggsskydd anskaffas till 55 fordon avsedda för internationella insatser och leverans planeras att ske . Regeringens bedömning är att systemet utvecklats enligt den planerade inriktningen. Programmet som helhet bedöms ha uppnått en god ekonomisk och teknisk säkerhet. Stridsvagn 121/122 Leopard Objektsramen skall omfatta tiden . Den ekonomiska planeringsramen skall uppgå till högst . Objektsramen skall ha följande materiella innehåll och redovisas av Försvarsmakten i följande underenheter: anskaffning och modifiering av 160 stridsvagnar av typmodell 121 inklusive simulatorer m.m, anskaffning av 120 stridsvagnar av typmodell 122 inklusive ledningssystem, simulatorer m.m, anskaffning av systemmateriel, anskaffning av 10 bärgningsvagnar av typmodell 120, anskaffning av minröjningsutrustning, anskaffning av minskydd för internationella insatser. Stridsvagnssystemet anskaffas för att utveckla Försvarsmaktens förmåga att slå en angripares markstridsförband. Systemet består av två typer av vagnar, 121 och 122. Vagnarna har samma eldkraft och rörlighet medan stridsvagn 122 har en högre skyddsnivå än stridsvagn 121. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 vagn 122 har dessutom ett avancerat ledningssystem. Anskaffningen av systemet ger Försvarsmakten förmåga att delta i internationella insatser med stridsvagnsförband. anskaffning av minjaktmateriel, anskaffning av ubåtsjaktraketer, anskaffning av integrering av robotsystem 15 MK 2 till ledningssystemet, Till och med har i löpande priser utbetalats. Försvarsmakten redovisar behov av för beställda och planerade leveranser inom objektsramen. Försvarsmakten redovisar att till och med har samtliga 160 stridsvagnar av modell 121 och 110 stridsvagnar av modell 122 levererats till Försvarsmakten. Erfarenheterna visar att stridsvagnssystemet kommer att uppfylla ställda krav. Modifiering av stridsvagnssystem 121 har utgått pga. Försvarsmaktens omplanering. Anskaffningen av bärgningsbandvagnar följer tidplanen och första leverans planeras ske 2002. Minskydd planeras att anskaffas till en volym som medger att ett stridsvagnskompani med minskydd kan organiseras. Regeringens bedömning är att systemet i huvudsak utvecklats enligt den planerade inriktningen. Programmet som helhet bedöms ha uppnått en god ekonomisk och teknisk säkerhet. Objektsramen skall omfatta tiden . Den ekonomiska planeringsramen skall uppgå till högst . Ob- jektsramen skall ha följande materiella innehåll och redovisas av Försvarsmakten i följande underenheter: studier, projektering och utveckling av ytstridsfartyg, utveckling och projektering av ubåtsjaktraketer, anskaffning av sex fartyg, anskaffning av sambandsintegration, anskaffning av referensanläggning, anskaffning av motmedel, anskaffning av utbildningsanläggning, anskaffning av övrig vapenmateriel, vidareutveckling av simulator. Korvetter av Visbyklass anskaffas för att hävda rikets territoriella integritet, att användas vid väpnat angrepp samt för internationella insatser. Korvettsystemet kan utnyttjas för flera olika operativa uppgifter såsom ubåtsjakt, minröjning, sjömålsbekämpning samt spanings- och bevakningsuppgifter. Systemet har således en stor mångsidighet och dessutom en fullt utvecklad smygteknik, vilken gör fartygen svåra att upptäcka. Till och med har i löpande priser utbetalats. Försvarsmakten redovisar ett behov av för beställda och planerade leveranser inom objektsramen. Försvarsmakten redovisar att raketvapensystem och helikopterfunktion beställts av . Beställning av minjaktmateriel har utökats från fyra fartyg till att gälla samtliga sex fartyg. Det första fartyget i serien, , har sjösatts och leveransprov påbörjas . Produktionen av fartyg nummer två vid fortsätter. Försvarsmakten anger att projektet löper i stort enligt gällande planer. Regeringens bedömning är att systemet utvecklats enligt den planerade inriktningen. Programmet som helhet bedöms ha en god teknisk säkerhet. HDW/har dock anmält ett beräknat kostnadsöverskridande för projekt . har inlett överläggningar med HDW/för att se vilka lösningar på problemet som kan vara aktuella. Regeringen följer överläggningarna och avser att återkomma till med ytterligare information . Objektsramen skall omfatta tiden . Den ekonomiska planeringsramen skall uppgå till högst . anskaffning av bas- och underhållssyjektsramen skall ha följande materiella innehåll och redovisas av Försvarsmakten i följande un- anskaffning av reservdelar, 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 utveckling och utprovning av torped 62, anskaffning av torped 62, anskaffning av systemmateriel för torped 62, anskaffning av en aktiv målsökare för torped 62, anskaffning av serieförberedelser och referensanläggning, anskaffning av fem anläggningar samt uppgradering av referensanläggning och Arte 740 är en bepansrad fordonsmonterad radarstation ingående i amfibiebrigad. anskaffning av bärgningssystem för torramen omfattar sex serieanläggningar och en re- vidareutveckling av torped 45, vidareutveckling av zonrör till tunga och Torpeder anskaffas för att utgöra ubåtarnas huvudvapen (torped 62) för sjömålsbekämpning mot ytmål. För ytstridsfartyg, ubåtar och helikoptrar utgör torped (torped 45/43) huvudvapen för bekämpning av ubåtar. Till och med har i löpande priser utbetalats. Försvarsmakten redovisar ett behov om för beställda och planerade leveranser inom objektsramen. Försvarsmakten redovisar bl.a. att delserie ett av torped 62 till ubåtar är under anskaffning med planerad slutleverans . Vissa tekniska problem har framkommit vid provskjutningar vilket resulterat i leveransförseningar. Omförhandlingar avseende leveranstakt och därmed ekonomiskt utfall har därför genomförts. Ut- veckling av nytt zonrör har beställts. Försvarsmaktens bedömning är att torped 62 kommer att levereras enligt plan och uppfylla ställda krav. Vidareutveckling och livstidsförlängning av torped 45 avses bli beställda . Regeringes bedömning är att systemet utvecklats enligt den planerade inriktningen. Programmet som helhet bedöms efter de genomförda omförhandlingarna ha en god teknisk och ekonomisk säkerhet. Spanings- och eldledningsradar Arte 740 Objektsramen omfattar fortsättningsvis tiden . Den ekonomiska planeringsramen skall uppgå till högst .