prop · GP034 · 2001-09-28 00:00:00 — Enligt förslag som regeringen lämnar i avsnitt 7.3 skall ansvaret för att uppfylla målet för den regionala utvecklingspolitiken främst uppfyllas genom åtgärder inom följande politikområden: regional utvecklingspolitik, näringspolitik, arbetsmarknadspolitik, ut- bildningspolitik, transportpolitik, de delar av forskningspolitiken som avser utveckling av innovationssystem, landsbygdspolitik och politikom- rådena inom de areella näringarna samt kulturpolitik. Dessutom skall politikområden som berör de horisontella målen ekologisk hållbarhet, jämställdhet samt integration och mångfald involveras i processen. Re- geringen vill med förslaget understryka den vikt som nämnda politikom- råden har för att åstadkomma goda utvecklingsförutsättningar i alla delar av landet. Regeringens ambition är att utveckla en sammanhållen politik för regional utveckling där nationella sektorsmål och prioriteringar på ett systematiskt sätt beaktar skilda regionala förutsättningar. som regeringen ger uttryck för denna ambition är det viktigt att understryka att metoderna för att åstadkomma sektorsövergripande arbete behöver vidareutvecklas. Detta gäller inte minst på nationell nivå. Även om tyngdpunkten läggs på dessa politikområden hindrar inte detta att andra politikområden är viktiga i planering och genomförande av regionala tillväxtprogram. , Exportråd, Delegationen för utländska investeringar i och Sida är exempel på organisationer som deltar i nuvarande omgång av regionala tillväxtavtal, men som organisatoriskt ligger utanför de uppräknade politikområdena får ett tydligare ansvar för statlig sektorssamordning har, förutom i de fyra försökslänen (, , och län), haft det övergripande ansvaret för att samordna och driva arbetet med de regionala tillväxtavtal. Ansvaret för att utarbeta regionala tillväxtprogram avses föras över till kommunala samverkansorgan om de inrättas i länen. I roll ingår att agera utifrån ett statligt helhetsperspektiv på regional nivå. Regeringen avser att renodla rollen för till att verka utifrån den grund- läggande uppgiften att vara statens regionala företrädare med ett tydligt ansvar gentemot regeringen. och landshövdingen kommer, Prop. 2001/02:4 tillsammans med andra statliga sektorsföreträdare, att vara statens före- trädare i överläggningar med samverkansorganet om regionala tillväxt- programs innehåll utifrån ett statligt helhetsperspektiv. Tidsmässig koordinering med den långsiktiga planeringsprocessen för infrastrukturinvesteringar En vanligt förekommande synpunkt på arbetet med de regionala tillväxt- avtalen är att infrastrukturfrågorna inte är med. Skälet till att den lång- siktiga planeringsprocessen för infrastrukturinvesteringar är en egen pro- cess, är att den kräver god framförhållning till följd av den lagstadgade fysiska planeringsprocessen och oftast långa produktionstider. Det finns ett stort behov, inte minst bland näringslivets företrädare, att kunna dis- kutera viktiga utvecklingsfrågor i ett sammanhang. Den kommande pro- gramperioden för regionala tillväxtprogram är därför tidsmässigt koordi- nerad med den långsiktiga planeringsprocessen för infrastruktur. Om kommunala samverkansorgan inrättas i länen kommer de att ha ansvar för denna koordination på regional nivå. I län som inte bildar samver- kansorgan svarar för dessa uppgifter. Oavsett vilken organi- sation som har ansvar kommer det att vara naturligt att ta upp diskussio- ner om regionala insatser på infrastrukturområdet i den strategiska plane- ringen för näringslivsutveckling. På så sätt kan förslag föras till både den regionala infrastrukturplaneringen som samverkansorganen bedriver samt till den nationella planeringen som och bedri- ver. Nationell värdering av regionala tillväxtprogram Den nationella nivån bör genom () i samverkan med andra relevanta myndigheter göra en nationell bedömning utifrån de nationella målen av förslag till regionala tillväxt- program i samband med att den första fasen av arbetet är avklarad. ITPS bör bl.a. analysera programmens förväntade effekter på lokala arbets- marknadsregioner i termer av hållbar utveckling och sysselsättning. ITPS värdering bör fungera som ett stöd för kommunala organ, länsstyrelser och berörda sektorsmyndigheter. ITPS bör vidare lämna en samman- fattande bedömning till regeringen som bl.a. kan tjäna som underlag för regeringens godkännande. En nationell utvärdering bör också genomföras när programperioden närmar sig sitt slut. Syftet är att göra en samlad bedömning av utveck- lingsinsatsernas resultat som underlag för den påföljande programperio- den. Uppföljningar och processutvärderingar bör genomföras löpande. Sammantaget utgör dessa olika moment väsentliga inslag i utvecklingen av en lärande politik. De regionala tillväxtprogrammen skall godkännas av regeringen. Processen med att utarbeta regionala tillväxtprogram Prop. Processen med att utarbeta regionala tillväxtprogram bör pågå till 2004. Det konkreta arbetet med regionala tillväxtprogram inleds i samband med att regeringen utfärdar anvisningar för arbetets upplägg samt ger berörda myndigheter uppdrag. Om kommunala samverkansorgan inrättas i länen förutsätts dessa ansvara för uppgiften att samordna och driva ar- betet med regionala tillväxtprogram. I län som inte bildar kommunala samverkansorgan svarar för programarbetet. Den första fasen skall vara en analys avseende regionens utvecklings- möjligheter som leder till ett förslag till regionalt tillväxtprogram. Inne- hållet skall vara avstämt med näringsliv och övriga intressenter i det re- gionala partnerskapet. Parallellt med arbetet i det regionala partnerskapet skall samla de statliga företrädarna för överläggningar, i syfte att i relevanta delar agera samordnat i partnerskapet. I fas två skall en strategi utarbetas för hur regionala tillväxtprogram skall genomföras och finansieras. Arbetet med tillväxtprogram förutsätter en nära samverkan med andra program och planeringsprocesser, t.ex. den långsiktiga planeringsprocessen för infrastrukturinvesteringar och struk- turfondsprogram. I de fall där kommunala samverkansorgan svarar för processen, bör samverkansorganet fatta beslut om förslag till regionalt tillväxtprogram. och skall, efter samråd med andra relevanta myndigheter, yttra sig till regeringen om programmets innehåll och inriktning utifrån ett statligt helhetsperspektiv. Nationella intressen skall därefter sammanjämkas med länets förslag till regionalt tillväxt- program. Detta förutsätts ske via överläggningar mellan statliga repre- sentanter och företrädare för samverkansorganet. Tillväxtprogram skall godkännas av regeringen. För att bättre integrera de horisontella målen, jämställdhet och ekolo- gisk hållbarhet, har regeringen utsett pilotlän som skall utveckla metoder och kunskap. Regeringen understryker vikten av att lyfta fram miljö och jämställdhet som en drivkraft för en hållbar utveckling. 9Åtgärder för att främja regional utveckling i hela landet 9.1Inledning och översikt av förslag till åtgärder I tidigare avsnitt har förutsättningarna för och motiven till att skapa en ny politik för regional utveckling i hela landet beskrivits. I avsnitt 7 lämnas också förslag till mål för en ny regional utvecklingspolitik. Den nya po- litiken utgår bl.a. från att det är lokala och regionala aktörer som har den största kunskapen om sin region och därmed också vilka åtgärder som är lämpligast att vidta för att uppnå en långsiktigt hållbar regional utveck- ling. De regionala tillväxtprogram som föreslås i avsnitt 8 är avsedda att utgöra basen i det långsiktiga arbetet för en hållbar regional utveckling. För att nå den regionala utvecklingspolitikens mål krävs emellertid Prop. 2001/02:4 även nationellt initierade insatser för en hållbar regional utveckling. kan t.ex. handla om kunskapsuppbyggnad inom ett område av stor vikt för alla delar av landet, eller insatser riktade till geografiskt avgränsade områden som ur ett nationellt perspektiv bedöms ha särskilda behov. I det följande lämnar regeringen förslag till en rad åtgärder för genom- förandet av politiken. Förslagen är regionalt anpassade åtgärder inom olika politikområden, t.ex. inom näringspolitik, arbetsmarknadspolitik, utbildningspolitik, transportpolitik, de delar av forskningspolitiken som avser utveckling av innovationssystem samt landsbygdspolitik och poli- tikområdena inom de areella näringarna. Genom dessa förslag ges viktiga förutsättningar för det lokala och regionala utvecklingsarbetet, bl.a. för de regionala tillväxtprogrammen. Åtgärderna syftar sammantaget till: ·Starkare regioner och kommuner. ·Ökad kunskap och kompetens. ·Stärkt företagsamhet och ett utvecklat entreprenörskap. ·Lokal utveckling och attraktivare livsmiljöer. ·En god servicenivå. Flera av förslagen är geografiskt avgränsade och i huvudsak riktade till inland. Regeringen bedömer att denna stora, men till invånar- antalet begränsade, region även fortsättningsvis kommer att behöva rik- tade åtgärder för att de lokala arbetsmarknadsregioner som ingår i denna region skall kunna fungera väl. Detta områdes geografiska lägesnack- delar, med bl.a. långa avstånd till marknader, kan inte fullt ut över- bryggas utan särskilda åtgärder. De nuvarande insatserna inom olika politikområden ligger som grund för den regionala utvecklingspolitiken även fortsättningsvis och kan komplettera de förslag som regeringen nu föreslår. Förutom resurserna inom olika för den regionala utvecklingen viktiga politikområden, anslås för regional utveckling inom utgifts- område 19. Dessutom omsluter EG:s strukturfondsprogram totalt, till- sammans med nationell offentlig medfinansiering och privat finansiering, uppskattningsvis . Åtgär- der inom ramen för gällande regionala tillväxtavtal finansieras, framför allt i skogslänen, till stora delar av medel från . Inom ramen för EU:s delvis reformerade gemensamma jordbrukspolitik med starkare prioritering av landsbygdsutveckling genomförs ett landsbygdsprogram i . Programmet medverkar till en hållbar utveckling av landsbygden. Totalt omfattar programmet för hela perioden. Av nuvarande regionala tillväxtavtal och strukturfondsprogram fram- går att insatser inom främst följande områden prioriteras: kompetensut- veckling, samarbete mellan universitet och högskolor och det omgivande samhället, företagsutveckling och entreprenörsfrämjande åtgärder samt infrastruktur. Översikt av förslagen som presenteras i detta avsnitt Starkare regioner och kommuner I detta avsnitt presenterar regeringen förslag och bedömningar som syftar till att skapa starkare lokala arbetsmarknadsregioner och kommuner. Sär- skild vikt läggs vid åtgärder som bidrar till att stärka de långsiktiga förut- sättningarna för tillgänglighet och dynamik samt kommunalt och mellan- kommunalt utvecklingsarbete. De åtgärder som redovisas är: ·Rikstrafiken skall i ökad utsträckning beakta behovet av funktionella arbetsmarknadsregioner vid trafikupphandling. ·Kommunernas möjligheter att utvecklas stärks genom följande åtgärder: o Fortsatta insatser för att stödja omstruktureringen av kommunala bostadsföretag. o Ett särskilt statsbidrag inrättas för kommuner och lands- ting med kraftig befolkningsminskning. o Arbetsmetoder för samverkan mellan staten och kommuner med omstruktureringsproblem främst på grund av näringslivets omvandling bör utvecklas, base- rade på bl.a. Omställningsgruppens erfarenheter. ·Delegationer inrättas för att medverka till att långsiktigt stärka utvecklingen inom de mest utsatta lokala arbetsmarknadsregio- nerna: o En delegation för norra inland inrättas. o En delegation för delar av Bergslagen, och inrättas. ·Ett program för att långsiktigt stärka lokal näringslivsutveckling inrättas. ·Ett pendlingsbidrag för veckopendling införs på försök. ·En utredning om rörlighetsstimulanser tillsätts. ·Medel avsätts till lokala och regionala resurscentra för kvinnor. Ökad kunskap och kompetens Tillgången till kunskap och kompetens är mycket betydelsefull för lokal och regional utveckling. I avsnitt 9.3 presenteras åtgärder som syftar till att skapa goda utbildningsmiljöer i alla delar av landet. De åtgärder som redovisas på området är: ·Distansutbildningen utvecklas så att den blir lättillgänglig i hela landet. ·Samarbete mellan universitet och högskolor och kommuner i samverkan stimuleras, i syfte att öka rekryteringen till högsko- lan och skapa bättre förutsättningar för hållbar tillväxt i regio- nerna. ·Nya högskoleutbildningar utvecklas för att bredda rekryte- ringen till högre utbildning och därmed möta regionernas behov av kompetent arbetskraft. ·Ett särskilt bidrag ges till kommuner för uppbyggnad av lokala lärcentra. · Närmare samarbete mellan de regionala kompetensråden och Prop. 2001/02:4 partnerskapen inom de regionala tillväxtavtalen respektive till- Stärkt företagsamhet och ett utvecklat entreprenörskap I detta avsnitt presenterar regeringen förslag och bedömningar som syftar till att stärka entreprenörskapet, öka nyföretagandet och gynna utveck- lingen av livskraftiga företag i hela landet. I förslagen beaktas särskilt insatser för att främja utvecklingen i regioner som inte fungerar så väl från tillväxtsynpunkt. De åtgärder som redovisas är: ·Den generella nedsättningen av socialavgifter utvidgas för före- tag inom stödområde A. ·Statens insatser för information och rådgivning till företag och fö retagare förstärks. ·Uppdraget till Lokala Kooperativa Utvecklingscentra utvidgas till att även omfatta främjandet av företagande och företagsut- veckling i den sociala ekonomin lokalt och regionalt. ·Åtgärder för att främja utvecklingen av innovationssystem och kluster: oEtt nationellt program för utvecklingen av innovations- system och kluster inrättas. oEn fortsatt utbyggnad av bil- och komponenttestklustret i övre inland utreds. o Ett program för hållbar tillväxt inom ett kluster omfat- tande de mineralutvinnande branscherna inrättas. oEtt program för hållbar tillväxt inom det nationella trä- klustret inrättas. ·Inom kapitalförsörjningsområdet lämnas följande förslag och bedömningar: oStatliga aktörer inom riskkapitalmarknaden och lånemarknaden skall ha en uttalad marknadskomplette- oStaten bör ha en fortsatt viktig roll i tidiga skeden av före tagsutveckling. o Ett system med generella mikrolån införs. o Ett system med generella lånegarantier utreds. o Staten bör underlätta framväxten av regionala kredit- garantiföreningar. o Stödformen lån till privata regionala investmentbolag avskaffas. o Småföretagsstödet avvecklas. oÖvriga stödformer behålls tillsvidare, men inriktningar och beslutsordningar ses över och utvecklas. oSysselsättningsbidraget kommer att utvärderas. ·Ett nationellt entreprenörskapsprogram inrättas. ·Ett program för att främja strategisk IT-användning i närings- livet inom stödområde A inrättas. ·Turistföretagens konkurrenskraft skall främjas genom följande åtgärder: Ett program för att stimulera till ökad innovationskraft Prop. inom turistnäringen inrättas. Varumärket bör utvecklas och marknads- föras för att stärka den långsiktiga attraktionskraften och lönsamheten i fjällområdet. o Medel anslås till utökad turismforskning. Lokal utveckling och attraktivare livsmiljöer En avgörande förutsättning för en positiv lokal och regional utveckling är att ett lokalt engagemang för samhällsutvecklingsfrågor finns. För att främja detta engagemang och möjligheten för att skapa attraktiva livs- miljöer presenteras följande åtgärder: ·Lokala program för entreprenörskap och lokalt utvecklingsar- bete inrättas. ·Medel avsätts till Hela ska Leva! och Skärgårdarnas riksförbunds verksamheter. ·Utökad användning av bygdemedel utreds. ·Medel avsätts för ett nationellt informationscenter för same- frågor. ·Kartläggning av projekt som syftar till att utveckla småskaliga kretsloppssystem. ·Glesbygdsverkets framtida roll inom den nya politiken för regional utveckling bör utvecklas och tydliggöras. ·En djurskyddsmyndighet inrättas och lokaliseras till . Tillgången till offentlig och kommersiell service är av central betydelse för att skapa goda utvecklingsmöjligheter i alla delar av landet. De flesta åtgärder som presenteras syftar till att främja en god kommersiell och statlig servicenivå i glesbygds-, landsbygds- och skärgårdsområden. För service har staten främst en förutsättningsskapande roll, inte minst genom statsbidrags- och kostnadsutjämningssystemet. För att stärka serviceinfrastrukturen redovisas följande åtgärder: ·Lokala utvecklingsprogram för kommersiell service inrättas. ·Extra medel avsätts för att på kort sikt motverka ytterligare för- sämringar av servicetillgången i särskilt utsatta områden. ·Konsumentverket får i uppdrag att utveckla och testa nya lös- ningar inom det kommersiella serviceområdet. ·Statliga aktörer bör i ökad utsträckning beakta samord- ningsmöjligheter i samband med verksamhetsförändringar. Starkare regioner och kommuner En framgångsrik regional utvecklingspolitik bygger på att lokala arbets- marknadsregioner och kommuner i alla delar av landet har grund- läggande förutsättningar för ett långsiktigt utvecklingsarbete. Förutsätt- ningarna skiljer sig mellan regioner och kommuner. I många fall beror skillnaderna på faktorer som den enskilda regionen eller kommu- nen primärt inte råder över. För genomförandet av den regionala utveck- lingspolitiken är det därför av stor vikt att staten bidrar med vissa grund- läggande utvecklingsförutsättningar. I det följande presenteras dels åt- gärder som stärker regionernas och kommunernas möjligheter att arbeta för lokal och regional utveckling, dels åtgärder som förbättrar de grund- läggande utvecklingsförutsättningarna. Den regionalpolitiska utredningen lyfter särskilt fram betydelsen av god tillgänglighet till och från kommuner och regioner. Regeringen in- stämmer i utredningens slutsats att goda kommunikationer och en god infrastruktur är avgörande för en långsiktigt hållbar utveckling. Regeringen avser presentera propositionen Infrastruktur för ett långsiktigt hållbart transportsystem (prop. 2001/02:20). I propositio- nen föreslås bl.a. höjda ramar för drift och underhåll av vägar och järn- vägar liksom för tjälsäkring och rekonstruktion av vägar. Det innebär bl.a. att standarden på det regionala vägnätet kommer att förbättras. Regeringens bedömning är att detta kommer att vara av stor betydelse för att skapa goda förutsättningar för individer och företag i alla delar av landet. geografi medför långa avstånd till viktiga transportknut- punkter för många orter i landet. Den regionalpolitiska utredningen före- slår bl.a. vissa åtgärder för att främja flygtrafiken till och från de delar av landet som har långa avstånd till exempelvis /. Flyget är en viktig komponent för att uppnå det transportpolitiska delmålen om en positiv regional utveckling. Marknaden för inrikesflyg kan när- mast beskrivas som en monopolsituation, där det finns risk att konsu- mentintressen inte beaktas. Regeringen har därför uppdragit åt Luftfarts- verket att kartlägga marknadssituationen för inrikesflyget och hur den påverkar målen för regionalpolitiken och transportpolitiken, samt lämna förslag på åtgärder. Uppdraget skall redovisas . har utrett möjligheterna för staten att ta ett större ansvar för olönsam flygtrafik. Rikstrafiken har, bl.a. mot bakgrund av Luftfarts- verkets rapport, föreslagit att staten skall införa en allmän trafikplikt och upphandla trafik till och från /och de kommunala flygplatserna i , , , , , , , , samt . Förslaget bereds inom . Regeringens bedömning: En utveckling av godstransportsystemet är ytterst angelägen. Regeringen avser återkomma till med för- slag när Godstransportdelegationens betänkande färdigberetts inom . Utredningens förslag: Den regionalpolitiska utredningen föreslår vissa preciseringar av regionala välfärds- och tillväxtmål för transport- politiken. Bl.a. föreslås att godstransportsystemets tillförlitlighet bör ges en ökad prioritet. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna ställer sig positiva till insatser för att förbättra godstransportsystemet. Skälen för regeringens bedömning : Regeringen inrättade 1998 en ny kommitté, Godstransportdelegationen (K1998:06), som fick i uppdrag att öka samverkan mellan godstransportsystemets aktörer och staten samt att förtydliga statens roll i detta system. Delegationen har haft till uppgift att följa utvecklingen inom godsområdet och utveckla ett trafikslagsöver- gripande synsätt med syftet att effektivisera godstransportsystemet och göra det säkert och hållbart. I delegationen ingår representanter för näringslivet i form av varuägare och transportföretag samt för trafikverk och myndigheter. Godstransportdelegationen har i sitt arbete med en samlad godstrans- portstrategi, som överlämnades till regeringen , behandlat en rad frågor med anknytning till regional utveckling. Bl.a. har sjöfartsav- gifternas utformning varit under diskussion inklusive kostnaderna för isbrytning. Vänersjöfartens särskilda situation har också behandlats. Delegationen anser att infrastrukturavgifter så långt möjligt bör vara an- passade till den samhällsekonomiska marginalkostnaden för den samlade transporten, i linje med transportpolitiska beslut men även om rättvisa infrastrukturavgifter. Delegationen anser att de insat- ser i godstransportsystemet som är nödvändiga för att bidra till de trans- portpolitiska målsättningarna om positiv regional utveckling bör hanteras av staten på ett tydligt sätt och skiljt från infrastrukturavgifterna. Betän- kandet bereds i . 9.2.2Rikstrafiken skall beakta behovet av funktionella arbets- marknadsregioner Regeringens bedömning: Rikstrafikens styrdokument bör komplette- ras så att myndighetens uppdrag kommer att inkludera en målsättning om att även väga in behovet av funktionella arbetsmarknadsregioner i bedömningen vid upphandling av trafik inom myndighetens ansvars- område. Utredningens förslag: Den regionalpolitiska utredningen förordar att Rikstrafiken bör fungera som när det gäller interregionala och inomregionala persontransporter. Utredningen har även föreslagit att Rikstrafiken ges i uppdrag att fastställa en lägsta till- gänglighet för de lokala arbetsmarknadsregionerna till nationella centra och storregionala funktioner. Utredningen föreslår även att regeringen . 2001/02:4 bör överväga att i myndighetens instruktion uttryckligen ange regionför- storing som ett viktigt mål. Remissinstanserna: Endast ett fåtal remissinstanser berör och in- stämmer i förslaget om att Rikstrafiken i sin instruktion uttryckligen skall ha regionförstoring som mål. Skälen för regeringens bedömning : började den nya myndigheten sin verksamhet. I Rikstrafikens instruktion anges att myndigheten skall verka för utveckling och samordning av den interregionala kollektivtrafiken samt även följa kollektivtrafikens ut- veckling och särskilt kartlägga brister i den interregionala kollektivtrafi- ken. Rikstrafiken svarar för statens upphandling av transportpolitiskt motiverad interregional kollektiv persontrafik som inte upprätthålls i trafikhuvudmännens regi och där det saknas förutsättningar för kommer- siell drift. Rikstrafiken skall också genom överläggningar med övriga berörda parter främja frivilliga samverkanslösningar. Rikstrafiken har även ansvaret för färjetrafiken till och från . Regeringen delar utredningens bedömning att det kan vara värdefullt att Rikstrafiken även väger in behovet av funktionella arbetsmarknads- regioner vid sin bedömning av vilken interregional trafik som staten bör upphandla. I realiteten verkar Rikstrafiken redan med den målsättningen, bl.a. genom att allt fler upphandlingar av trafik sker i samverkan med trafikhuvudmännen. Detta leder till att de regionala och interregionala kollektivtrafiksystemen i allt större utsträckning integreras, vilket i sin tur leder till förbättrade res- och pendlingsmöjligheter.