prop · GP031d17 · 2001-09-20 00:00:00 — , har till uppgift att initiera, samordna och stödja forskning inom idrottens område. skall också skapa förutsättningar för samarbete mellan forskare vid olika universitet och högskolor samt andra engagerade inom området. finansieras till den större delen av , via () och av . har i olika sammanhang fört fram att RF ser en flyttning av från Ka- rolinska institutet till i som en för dem viktig fråga. Denna uppfattning delas av . har också i en skrivelse till föreslagit att organisatoriskt skall knytas till Id- rottshögskolan. har inte någon erinran mot en sådan förändring och ser t.o.m. en del praktiska fördelar med ett sådant arrangemang. har t.ex. sin verksamhet förlagd till och lokalplaneringen samordnas av . Även andra faciliteter utnyttjas gemensamt av och . har lagt sig vinn om att undvika annan styrning än den rent administrativa och gett en hög grad av självständighet. Enligt mening är det nödvändigt att även i fortsättningen värna om CIF:s oberoende. Regeringen delar bedömning i detta avseende. Regeringen föreslår att medel för , , skall föras från anslaget 25:33 : Forskning och forskarutbildning till anslaget 25:74 Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor m.m., anslagspost i . Resurser till i för satsning på utbildningsvetenskaplig forskning Regeringen föreslår att i skall erhålla för att kunna delta i forskning inom det utbildningsvetenskapliga området. Av de ca 50 000 olika arter av flercelliga organismer som är kända i är endast beskrivna i litteraturen. För resterande delar av dessa organismer, i första hand kryptogamer och ryggradslösa djur, saknas modern och heltäckande bestämningslitteratur. För att ge Artdatabanken vid en möjlighet att skapa ett nationellt referensverk som beskriver samtliga djur, växter och svampar anvisas som en förstärkning av finansieringen av Artdatabankens verksamhet under utgiftsområde 23 via anslaget 25:1 . Artdatabankens arbete med en nationell flora och fauna utgör en viktig del av bidrag till en global artinventering, varvid ny kunskap skall göras tillgänglig för den internationella forskningen genom t.ex. internationella databaser och samlingar av typexemplar vid svenska museer. Som en planeringsförutsättning bör gälla att erhåller och för ändamålet. bör följande planeringsförutsättningar gälla: De forskarskolor som får medelstilldelning via det naturvetenskapliga, tekniska eller medicinska vetenskapsområdet bör tilldelas ytterligare medel, dock ej forskarskolan i rymdfysik. De forskarskolor som får medel via anslaget till det humanistisksamhällsvetenskapliga vetenskapsområdet bör tilldelas ytterligare medel. , , Gö- teborgs universitet, , och bör erhålla ytterligare medel för humanistisk forskning. Den tekniska forskningen vid , Campus samt Lu- leå tekniska universitet, bör förstärkas. rymd- och miljöcampus bör erhålla medel som fördelas mellan och . , och samt högskolor som tilldelats vetenskapsområde, dvs. , , , och , bör erhålla fortsatt förstärkning för forskning och forskarutbildning. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Högskolor utan vetenskapsområde bör förstärka sin forskning för att därigenom säkerställa kvaliteten i grundutbildningen. i bör erhålla ytterligare resurser för forskning. Forskarskolor med resurser från det naturvetenskapliga, tekniska eller medicinska vetenskapsområdet De forskarskolor som får medelstilldelningen via det naturvetenskapliga, tekniska eller medicinska vetenskapsområdet bör tilldelas ytterligare medel i enlighet med propositionen Forskning och förnyelse (prop. 2000/01:3). Som en planeringsförutsättning bör gälla att dessa forskarskolor erhåller ytterligare vardera för ändamålet. Detta gäller dock ej forskarskolan i rymdfysik. Forskarskolor med resurser från det humanistisk och samhällsvetenskapliga vetenskapsområdet De forskarskolor som får medel via anslaget till det humanistisk-samhällsvetenskapliga vetenskapsområdet bör tilldelas ytterligare resurser i enlighet med propositionen Forskning och förnyelse (prop. 2000/01:3). Som en planeringsförutsättning bör gälla att dessa forskarskolor erhåller ytterligare vardera för ändamålet. , , , , och bör tillföras ytterligare medel för humanistisk forskning i enlighet med propositionen Forskning och förnyelse (prop. 2000/01:3). Som en planeringsförutsättning bör gälla att universiteten erhåller sammanlagt för ändamålet. Den tekniska forskningen vid , Campus , samt vid bör förstärkas i enlighet med propositionen Forskning och förnyelse (prop. 2000/01:3). Som en planeringsförutsättning bör gälla att erhåller och erhåller för ändamålet. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 rymd- och miljöcampus bör erhålla medel i enlighet med propositionen Forskning och förnyelse (prop. 2000/01:3). Som en planeringsförutsättning bör gälla att rymd- och miljöcampus erhåller fördelat på till och till för ändamålet. Universitet samt högskolor som tilldelats vetenskapsområde , och samt högskolor som tilldelats vetenskapsområde dvs. , , , samt bör få fortsatt förstärkning för forskning och forskarutbildning i enlighet med propositionen Forskning och förnyelse (prop. 2000/01:3). Som en planeringsförutsättning bör gälla att lärosätena får fortsatt förstärkning med totalt för ändamålet. Forskning vid högskolor utan vetenskapsområde Högskolor utan vetenskapsområde bör också förstärka sin forskning samt det konstnärliga utvecklingsarbetet för att därigenom säkerställa kvaliteten i grundutbildningen. Resursförstärkning ges för att t.ex. användas som basresurser för forskningssamverkan samt för att ge möjlighet till profilering av den egna forskningsverksamheten i enlighet med propositionen Forskning och förnyelse (prop. 2000/01:3). Som en planeringsförutsättning bör gälla att dessa lärosäten erhåller sammanlagt för ändamålet. i , förstärkning av forskningen Som enda fackhögskola med inriktning på idrott bör i tillgodose vissa tydligt idrottsrelaterade forskningsområden. måste också kunna skapa en tillräckligt stor bas för den ytterligare forskning som kan ske med andra forskningsmedel. bör därför erhålla resurser, utöver de planerade i budgetpropositionen (prop. 2000/01:1), för att förstärka forskningen. Som en planeringsförutsättning bör gälla att i erhåller för ändamålet. Deltidsstudier och antagning till studier för licentiatexamen Antalet forskarexamina har fördubblats . Intentionerna är att den skall öka även . För att ytterligare stimulera nyrekryteringen till forskarutbildningen föreslår regeringen i propositionen Den öppna högskolan (prop. 2001/02:15) två åtgärder. För åtskilliga yrkesverksamma personer är forskarutbildningen ett logiskt steg i kompetensutvecklingen och det livslånga lärandet. Det finns med största sannolikhet många personer som önskar kombinera sina ordinarie arbeten med studier inom forskarutbildningen. Regeringen gör därför bedömningen att det bör vara möjligt att uppbära utbildningsbidrag eller ha en anställning som doktorand på deltid. Då en forskarutbildning skall kunna slutföras bör en anställning som doktorand eller ett utbildningsbidrag inte understiga av heltid. En deltidsanställning bör endast inrättas om en sökande till forskarutbildningen eller antagen doktorand så önskar och om det av fakultetsnämnden bedöms som lämpligt. Antagning till studier för licentiatexamen Intresset för att avlägga licentiatexamen har ökat påtagligt . utfärdades 2 166 doktorsexamina och 996 licentiatexamina. Detta innebär att antalet doktorsexamina har ökat medan antalet licentiatexamina har ökat . Nästan hälften av samtliga licentiatexamina togs ut inom det tekniska vetenskapsområdet. Enligt regeringens bedömning bör det vara möjligt att anta doktorander till studier för licentiatexamen. Förändringen innebär att fler yrkesverksamma personer som önskar en påbyggnad och fördjupning inom sitt arbete och ämnesområde, t.ex. sjuksköterskor, gymnasielärare och civilingenjörer, kan få detta inom ramen för forskarutbildningen. Möjligheten att antas endast till licentiatstudier skulle således innebära att fler externt finansierade doktorander kan antas och få en forskarutbildning. För de studenter som antas till forskarstudier som avslutas med en licentiatexamen bör samma regler gälla som vid antagning till forskarstudier som avslutas med doktorsexamen. Utbildningsbidrag för doktorand utgår med vid heltidsstudier. Med hänsyn till den allmänna löneutveckling som skett bedömer regeringen att bidraget bör höjas. Regeringen avser att reglera detta genom en ändring i förordningen (1995:938) om utbildningsbidrag för doktorander. Höjningen planeras att genomföras fr.o.m. . Forskning på lärarutbildningens område Lärarutbildningen har en fundamental roll i kunskapssamhället. Den kraftfulla satsning på utbildningsvetenskaplig forskning som regeringen nu genomför syftar till att stärka och utveckla den vetenskapliga grunden för lärarutbildningen. Utbildningsvetenskap är ett brett fält där forskningen utvecklar och prövar teorier om utbildning, lärande, kunskapsbildning och kunskapsutveckling som anknyter till lärarutbildningen och den pedagogiska yrkesverksamheten. Detta är en bred definition som möjliggör forskning kring olika slags utbildnings- och lärandemiljöer. En bred ansats är viktig mot bakgrund av utbildningens allt större betydelse för samhällets utveckling och genom att utbildning och lärande alltmer kommer att ske under hela livet. Med anledning av regeringens förslag i propositionerna En förnyad lärarutbildning (prop. 1999/2000:135), Forskning och förnyelse (prop. 2000/01:3) och i budgetpropositionen (prop. 2000/01:1) har beslutat att anslagen för utbildningsvetenskaplig forskning successivt ökas med . Av dessa fördelas av den utbildningsvetenskapliga kommittén inom . Vidare fördelas till två forskarskolor, en i pedagogiskt arbete och en i teknisk och naturvetenskaplig didaktik. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 rådet ytterligare att fördela till utbildningsvetenskaplig forskning genom omprioriteringar inom ramarna för politikområde 25 Utbildningspolitik. Se också under anslaget 26:1 i kapitel 11. I propositionen En förnyad lärarutbildning (prop. 1999/2000:135) betonade regeringen betydelsen av att universitet och högskolor själva avsätter betydligt större resurser än tidigare för att stärka lärarutbildningens forskningsanknytning. Regeringen underströk också betydelsen av att den forskningskompetens som lärosätena besitter inom kunskapsutveckling, utbildning och lärande ges en stark anknytning till lärarutbildningen. För att stimulera lärosätena att förstärka sin forskning på lärarutbildningens område har regeringen beslutat att de lärosäten som deltar i utbildningsvetenskapliga forskningsprojekt tillsammans skall satsa egna resurser motsvarande minst en tredjedel av de medel som erhålls från den utbildningsvetenskapliga kommittén inom . Ett viktigt skäl till att regeringen valt ett medfinansieringskrav är att lärosätena därigenom skall stimuleras att koppla befintlig forskning till nya utbildningsvetenskapliga projekt. På så sätt stärks också forskningsmiljöerna för den utbildningsvetenskapliga forskningen, och forskning inom olika områden med relevans för lärarutbildningen kan tydliggöras och bättre förankras till lärarutbildningen. Lärosätena bör därför aktivt inventera möjligheterna att koppla nya utbildningsvetenskapliga projekt till befintlig forskning inom högskolan. Befintliga resurser bör kunna inkluderas som medfinansiering av utbildningsvetenskapliga projekt i ansökningar till . Regeringen avser att initiera en utvärdering av lärosätenas satsningar på området. Regeringen är emellertid angelägen om att kontinuerligt följa utvecklingen även fram till en sådan utvärdering. Av det skälet gavs i regleringsbrevet samtliga universitet och högskolor med lärarutbildningar utom Lä- rarhögskolan i i uppdrag att i årsredovisningen redovisa de åtgärder som vidtagits för att förstärka forskningen och forskarutbildningen inom lärarutbildningens område. Regeringen avser att i regleringsbrev ge lärosätena samma uppdrag. Bilaga till examensbevis införsInom och har det utarbetats en konvention om erkännande av bevis avseende högre utbildning i , den s.k. Lissabonkonventionen. Konventionen undertecknades av med förbehåll för ratifikation. Regeringen har beslutat att ratificera konventionen . Med anledning av detta avser regeringen att ändra högskoleförordningens bestämmelser om tillgodoräknande av utbildning.En direkt följd av att konventionen ratificeras är frågan om att införa en bilaga till examensbeviset, ett s.k. Diploma Supplement. Inför ratificeringen, och inom ramen för den svenska uppföljningen av Bolognadeklarationen, har på regeringens uppdrag utarbetat ett förslag till en svensk mall för bilaga till examensbevis. I propositionen Den öppna högskolan (prop. 2001/02:15) gör regeringen bedömningen att det till examensbevis som utfärdas efter bör fogas en bilaga som beskriver utbildningen och dess plats i utbildningssystemet. bör ge information och utbildning om bilagan. Frågan behandlas i sin helhet i propositionen.Mot bakgrund av bl.a. Bolognadeklarationen gör regeringen i samma proposition bedömningen att bilaga 2 till högskoleförordningen, den s.k. examensordningen, bör ses över.Ökad rekrytering av utländska studenterI propositionen Den öppna högskolan (prop. 2001/02:15) behandlas förslagen i betänkandet Advantage Insatser för ökad rekryte104PROP. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 167.1.17 Insatser för ökad internationell ring av utländska studenter till den svenska hög- rörlighet skolan (SOU 2000:92).I propositionen pekar regeringen bl.a. på att det För nordiskt samarbete, östersjösamarbete, euinternationella samarbetet har ett värde i sig, vilropeiskt samarbete Bolognaprocessen, EU:s ket också innebär en kvalitetsprövning av forskprogram för utbyte och utveckling, programmet ningen och utbildningen. Regeringen menar där- och svenskundervisning i utlanför att inflödet av utländska studenter bör öka det redogörs i avsnitt 7.2.13 Resultatbedömning. och att högskolorna i ökad utsträckning bör in-ternationaliseras. lämnar en rapport om verksamheten vid universiteten och högskolorna. Syftet med rapporten är att ge en samlad bild av hur verksamheten utvecklas med tyngdpunkten på , dvs. /2000 och . Ofta kopplas dagens resultat till en beskrivning av långsiktiga tendenser. En intressant utvidgning som gjorts i årsrapporten är avsnittet om nyckeltal för lärosäten där ett stort antal jämförelsetal redovisas för verksamheten vid lärosätena. Här finns goda möjligheter för lärosätena att jämföra det egna resultatet med resultatet vid andra lärosäten. De redovisade jämförelsetalen utgör ett underlag i regeringens överväganden rörande lämpliga nyckeltal för området högskoleverksamheten. Innan sådana nyckeltal fastställs krävs det dock ytterligare analysarbete. I propositionen Den öppna högskolan (prop. 2001/02:15) redogörs utförligare för utveck- Med hänvisning till koncentreras resultatredovisningen här till att redovisa resultatet som svar på uppdrag som givits i tidigare propositioner eller i regleringsbrev avseende anslag till universitet och högskolor m.m. I följande tabell sammanfattas några fakta om den grundläggande högskoleutbildningen 19982000. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 7.2.1 Fakta om grundläggande högskoleutbildning 19982000 Antal helårsstudenter totalt (exkl. uppdragsutbild- Nuniversitet (inkl. ) Antal registrerade studenter i grundutbildning Antal registrerade studenter i grundutbildning, ht Antal examinerade i grundutbildningen Antal examina i grundutbildningen Källa: och NU-databasen samt SCB. * Uppgifter , 1999 och 2000 som markerats med * avser läsåren 1997/98, 1998/99 respektive 1999/2000. 1Exklusive vårdhögskolor, konstnärliga högskolor och enskilda utbildningsanordnare. 2Inklusive enskilda vårdhögskolor. 3Här ingår bl.a. , i , Stiftelsen . Som framgår av tabell 7.2.1 har expansionen inom högskolan fortsatt. Antalet helårstudenter ökade med 6 300 och ökningen ligger huvudsakligen vid högskolorna även om också universiteten expanderat. Ök- ningen har varit särskilt kraftig för nybörjare som inte tidigare läst inom högskolan. Expansionen har möjliggjort en ökning av andelen av en årskull som påbörjat en högskoleutbildning och bidragit till en minskning av den sociala snedrekryteringen. Andelen personer med arbetarbakgrund har ökat som denna andel minskat i motsvarande åldersgrupper inom befolkningen som helhet. är dock ungdomar med arbetarbakgrund underrepresenterade i högskolan. De utgjorde av nybörjarna 1998/inom befolkningen i motsvarande åldrar. I tabell 7.2.2 ges några data om forskarutbildningen. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 7.2.2 Fakta om forskarutbildning 19982000 Antal nybörjare i forskarutbildning Antal aktiva doktorander, ht Antal examina i forskarutbildningen 1 Antal professorer (heltidsekvivalenter) Källa: NU-databasen. 1 Här har licentiatexamen räknats som en halv examen i forskarutbildningen, liksom doktorsexamen som föregåtts av licentiatexamen. Två reformer ger utslag i ovanstående tabell med data om forskarutbildningen, dels ökningen av kraven för antagning till doktorandutbildning, dels befordringsreformen. får till forskarutbildning antas endast så många doktorander som kan erbjudas handledning och godtagbara studievillkor i övrigt och som har studiefinansiering. Befordringsreformen trädde i kraft och innebar bl.a. att en tillsvidareanställd lektor efter ansökan skall anställas som professor om han eller hon är behörig för en sådan anställning. I budgetpropositionen och i regleringsbrev för avseende anslag till universitet och högskolor m.m. har regeringen redovisat vissa examinationsmål för den grundläggande högskoleutbildningen för perioden 20002002. I budgetpropositionen och i regleringsbrev har dessa mål justerats och perioden ändrats till fyraårsperioden 2004, för att komma i fas med de forskningspolitiska propositionerna. Examinationsmål och utfall framgår av tabell 7.2.3. För lärosätena redovisas målen under respektive anslag för grundutbildning. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 7.2.3 Examinationsmål i grundläggande högskoleutbildning (16 029) (7 294) Källa för utfall: NU-databas. Anm.: I utfallssiffrorna för magisterexamen anges inom parentes det totala antalet examina inklusive examina vid lärosäten för vilka regeringen inte satt upp mål för antalet magisterexamina. Som examinationsmål anges en tredjedel av det för perioden 20002002 i budgetpropositionen angivna målet. Regeringens bedömning: De av regeringen uppsatta målen för antalet magisterexamina har överträffats med god marginal. Variationen är dock stor mellan olika lärosäten. Av 22 lärosäten som fått examinationsmål för magisterexamen är det 13 som uppnått dem. Regeringen ser positivt på att graden av måluppfyllelse varit så stor vid många lärosäten. Apotekarprogrammet har endast givits vid . Måluppfyllelsen har ökat jämfört med treårsperioden 1999 från , men målet har inte nåtts. Genom att apotekarprogrammet även ges vid bör behovet av apotekarutbildade kunna tillgodoses. De två universiteten har ett gemensamt ansvar att anpassa utbildningens dimensionering till arbetsmarknadens behov. Målet för antalet civilingenjörs- och arkitektexamina har nåtts till . Utfallet 2000 innebär en minskning i förhållande till 1999. Detta kan delvis förklaras av att flera universitet arbetade aktivt för att ge de studenter som endast hade en mindre del av utbildningen kvar till examen en möjlighet att avsluta sina studier med en examen. Detta arbete bör fortsätta. En ökning av antalet examinerade är angelägen och de mål och planeringsförutsättningar som tidigare fastställs ligger fast (se budgetpropositionen , utgiftsområde 16). Dessa innebär en successiv ökning från 3 935 examinerade 2001 till 4 910 examinerade 2008. Antalet examinerade grundskollärare med inriktning mot årskurserna 49 understiger kraftigt det mål som satts för examinationen 2000. Detta gäller också antalet examinerade gymnasielärare om än inte i samma grad. För båda dessa utbildningar är genomströmningen mycket låg. Den låga examinationen i förhållande till det stora behovet av lärare i skolan medför att särskilda åtgärder måste vidtas (se vidare avsnitt 7.1.12). I budgetpropositionen har regeringen fastställt mål för examinationen i forskarutbildningen för perioden 20012004. I tabell 7.2.4 redovisas utfallet per vetenskapsområde 2000 jämte tidigare utfall och det för perioden 20012004 fastställda målet. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 7.2.4 Examinationsmål för forskarutbildning (2 411) Källa för utfall: NU-databas. Anm.: I utfallssiffrorna anges inom parentes för totalen och för humanistisk-samhällsvetenskapligt vetenskapsområde det totala antalet examina inklusive examina vid lärosäten för vilka regeringen inte satt upp mål för antalet examina i forskarutbildningen. Som examinationsmål anges en tredjedel av det för perioden 20002002 i budgetpropositionen angivna målet. Doktorsexamen räknas som en examen om den inte föregåtts av en licentiatexamen, medan licentiatexamen och doktorsexamen som föregåtts av licentiatexamen räknas som en halv examen. Totalt sett ligger utfallet mycket nära målet för antalet examina i forskarutbildningen. En ökad examination är angelägen inom de naturvetenskapliga och tekniska vetenskapsområdena. I tabell 7.2.5 redovisas de uppdrag som lärosätena inom område fått i form av ett lägsta antal helårsstudenter som bör ha erhållit utbildning vid lärosätet 2000, dels totalt, dels inom de naturvetenskapliga och tekniska utbildningsområdena. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 7.2.5 Antal helårsstudenter per lärosäte 19971999 uppdrag och utfall VARAV NATURVETENSKAP OCH TEKNIK (28 321) (9 629) (1 107) (1 784) (1 729) (20 635) (7 191) Summa, högskolor med uppdrag Källor: Utfallssiffrorna är hämtade från universitetens och högskolornas årsredovisningar. Anm.: Antalet helårsstudenter som redovisas gentemot uppdraget är inte högskolornas totala antal helårsstudenter. Härtill kommer helårsstudenter inom åtaganden för vilka särskilda resurser anvisats och antalet helårsstudenter inom ramen för uppdrag av annan högskola eller inom annan uppdragsutbildning. För att få jämförbarhet har endast utfall och prognos som svarar mot ett av regeringen givet uppdrag tagits med i summeringen. Uppgifter som inte summerats har satts inom parentes. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Lärosätenas utbildningsuppdrag för ett budgetår ges i form av ett antal helårsstudenter totalt inom grundutbildningen som skall uppnås och hur många av dessa helårsstudenter som skall avse naturvetenskap och teknik. Uppdragen skall rymmas inom de s.k. takbeloppen. uppgick takbeloppen till sammanlagt för de statliga universiteten och högskolorna samt och Stiftelsen . Hur stor del av takbeloppen som respektive lärosäte utnyttjat är beroende av antalet redovisade helårsstudenter och helårsprestationer inom de olika utbildningsområdena. redovisade lärosätena helårsstudenter och helårsprestationer motsvarande , eller av takbeloppen. Takbeloppens storlek och andelen av takbeloppen som utnyttjades vid olika lärosäten framgår av följande tabell. Utnyttjandegraden varierade mellan . Under respektive lärosätes grundutbildningsanslag framgår anslagssparandet och i förekommande fall hur mycket av detta som dragits in genom regeringsbeslut . Totalt var det som drogs in från lärosätenas grundutbildningsanslag. Tabell 7.2.6 Tilldelat takbelopp 2000 samt utfall Regeringens bedömning: Inför antagningen till fanns det svårigheter att rekrytera tillräckligt många studenter till de naturvetenskapliga och tekniska utbildningarna som efterfrågan på utbildning var stor inom andra områden såväl från studenter som av arbetsmarknaden. Mot denna bakgrund medgav regeringen genom ett särskilt beslut att lärosätena minskade antalet helårsstudenter i uppdraget för de naturvetenskapliga och tekniska utbildningsområdena och i stället ökade antalet helårsstudenter inom de humanistiska, samhällsvetenskapliga och juridiska utbildningsområdena.