prop · GP031d17 · 2001-09-20 00:00:00 — Detta öppnar möjligheter för fler kvinnor att få anställningar på högre nivå men förutsätter ett aktivt jämställdhetsarbete på universiteten och högskolorna. Det yttersta ansvaret för jämställdhetsarbetet ligger på universitet och högskolor. Universitet och högskolor har i uppdrag att vidta åtgärder för att åstadkomma en jämnare könsfördelning. har utvärderat lärosätenas arbete med jämställdhet. och bedöms ha den mest genomgripande och välorganiserade verksamheten när det gäller jämställdhet. har fått i uppdrag att aktivt verka för jämställdheten inom forskningen. En forskarskola med inriktning mot genusforskning har inrättats. Studentinflytande och kvalitet i högskolan Det nya systemet för kvalitetsutvärdering av högskoleutbildningen tillhör främsta. All högskoleutbildning kommer med en periodicitet att utvärderas i ett strikt system som stimulerar kvalitetsutveckling och säkerställer att all högskoleutbildning vid alla lärosäten möter högt ställda krav. Vidare har studenterna givits nya förutsättningar att påverka högskolan och utbildningarna. För att detta arbete skall lyckas måste studenterna vara delaktiga i och medansvariga för verksamheten och kvalitetsutvecklingen i högskolan. Regeringen kommer att nära följa hur lärosätena och studentkårerna utvecklar studentinflytandet, inte minst när det gäller enskilda studenters möjligheter till inflytande. Genom att staten övertar huvudmannaskapet för vårdhögskoleutbildningarna överförs de fullt ut till statliga universitet och högskolor samt till vissa enskilda utbildningsanordnare. Därmed kan arbetet med utbildningens kvalitet intensifieras. Vårdhögskoleutbildningarna har genomgått ett stort och viktigt kvalitetslyft men utvärderingar har ändå visat på behov av stärkt vetenskaplig grund och ökad forskningsaktivitet. Som en kvalitetsförstärkning planeras anslagen för vårdhögskoleutbildningarna öka med nära . Behovet av sjuksköterskor är mycket stort i hela landet och väntas öka ytterligare. Antalet nybörjarplatser kommer därför att ha utökats med 1 200. Resurserna till forskning och forskarutbildning inom vårdområdet ökar med . En forskarskola har inrättats inom vård och omsorg. startar den nya lärarutbildningen. Den vilar på tre viktiga grundstenar: vikten av djupa ämneskunskaper i lärarutbildningen, kraftigt förstärkt forskning kring lärande och att den ger alla lärare en gemensam gedigen utbildningsvetenskaplig grund. Anslagen till utbildningsvetenskaplig forskning ökar med . Dessutom har två nya forskarskolor inrättats inom det utbildningsvetenskapliga området. Examinationsmålen i lärarutbildningen höjs kraftigt. För att öka antalet behöriga lärare i skolan ges 4 000 obehöriga lärare möjlighet att genomgå en utbildning som ger behörighet. Ut- bildningen genomförs i samverkan mellan lärosäten och kommunerna. Regeringens satsning på lärarutbildningen syftar till att snabbt minska bristen på behöriga lärare och säkra tillgången inom förskola, grundskola och gymnasieskola på . Regeringen anser att holdingbolagen vid universitet och högskolor har goda förutsättningar att utvecklas mot att kunna både stödja kommersialisering av forskningsresultat och samverkan mellan forskare och befintliga företag. Samtliga lärosäten skall kunna bilda holdingbolag när det finns finansiella förutsättningar. Regeringen föreslår att skall avsättas för att inrätta holdingbolag vid tre lärosäten. Studiestödet är en viktig del av utbildningspolitiken. Målet är att stödet skall vara så utformat så att det bidrar till att förverkliga de utbildningspolitiska målen genom att bl.a. minska betydelsen av social, ekonomisk och geografisk bakgrund eller ålder för att studera. Utan ett statligt finansierat studiestöd vore möjligheten till studier mer begränsad och beroende av bl.a. ekonomiskt stöd från föräldrar, andra anhöriga och egna tillgångar. För att öka förutsättningarna för studiestödssystemet att fungera som ett bra verktyg i ansträngningarna att nå de utbildningspolitiska målen inledde regeringen ett reformarbete. fattade , i enlighet med regeringens förslag i propositionen Ett reformerat studiestödssystem (prop. 1999/2000:10), beslut om en ny studiestödslag. Det nya studiestödssystemet började tillämpas . Reformen innebär i huvudsak att ett nytt samordnat studiemedelssystem ersätter de tidigare studiemedlen och vuxenstudiestöden särskilt vuxenstudiestöd (svux) och särskilt vuxenstudiestöd för vuxna arbetslösa (svuxa). Det nya systemet innebär bl.a. högre studiebidrag, högre fribelopp, pensionsgrundande studiebidrag och möjlighet till tilläggslån för studerande . införs tydliga regler vad gäller studietid och ett tydligare återbetalningssystem med en betydelsefull trygghetsregel. Kombinationen av mindre lån och ändrad återbetalning innebär en minskad skuldbörda för den enskilde och att de allra flesta kommer att kunna betala tillbaka sina studieskulder. presenterade regeringen i propositionen Vuxnas lärande och utvecklingen av vuxenutbildningen (prop. 2000/01:72) de över- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 gripande förslagen för utvecklingen av vuxnas lärande. Avsikten är att i rekryteringsfrämjade syfte införa vissa högre bidragsnivåer i studiemedelssystemet. Bidraget skall främst riktas till studerande på grundskole- och gymnasienivå som är och som är arbetslösa, riskerar arbetslöshet eller har vissa funktionshinder. Regeringen aviserade då sin avsikt att återkomma till med förslag till de lagändringar som den närmare utformningen av studiemedlen för vissa vuxna på grundskole- och gymnasienivå kan komma att kräva. Mot bakgrund av att förslagen kring hanteringen av rekryteringsstödet behöver beredas närmare kan planeringen komma att förskjutas. Avsikten är att den nya utformningen av det särskilda studiemedlet för vuxna skall börja gälla . upphör det särskilda utbildningsbidraget för vuxna (ubs). Staten har ett särskilt ansvar för att garantera forskningens frihet samt stödja forskarutbildning och den vitala grundforskning som styrs av forskarna själva. Målet för regeringens forskningspolitik är att skall vara en framstående forskningsnation där all forskning håller hög kvalitet och forskningsinsatserna rymmer både bredd och specialisering. skall vara ett av världens mest FoU-intensiva länder, vilket kräver fortsatt stora insatser av både staten och näringslivet. 2004 ökar de statliga anslagen till grundforskning och forskarutbildning med . För att klara det förestående generationsskiftet inom svensk forskning och den ökande efterfrågan på forskarutbildade, behövs satsningar på forskarutbildning men också särskilda satsningar på unga forskare. tas nya steg i satsningen på sexton forskarskolor om sammanlagt . Parallellt fortskrider satsningen på unga forskare om sammanlagt fram . Den vetenskapliga bedömning som görs av de forskarstyrda forskningsråden är av stor betydelse för att upprätthålla och höja kvaliteten i svensk forskning, eftersom endast forskare har den vetenskapliga kompetensen att avgöra om forskningen håller hög vetenskaplig kvalitet. För att ytterligare främja kraftsamling och ökat gränsöverskridande mellan olika vetenskapliga 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 discipliner, och för att underlätta för forskarna att själva prioritera, inrättades en ny myndighetsorganisation för forskningsfinansiering. Denna genomgripande reform som stärker både grundforskningen och forskarnas inflytande över sektorsforskningen kommer att få stor betydelse för forskningens kvalitet . I den forskningspolitiska propositionen (prop. 2000/01:3, bet. 2000/01:UbU6, rskr. 2000/01:98) tillfördes ytterligare resurser till forskning och forskarutbildning inom åtta prioriterade områden: biovetenskap och bioteknik, informationsteknik och IT-forskning, materialvetenskap och materialteknik, humaniora och samhällsvetenskap, konst, utbildningsvetenskap, vård- och omsorgsforskning samt miljö och hållbar utveckling. En omfattande satsning sker för att stärka forskningen och forskarutbildningen vid de tre nya universiteten i , och samt vid , , och . Som aviserades i vårpropositionen 2001 föreslår regeringen nu en satsning om ytterligare sammanlagt i ökade anslag till forskning om miljö och hållbar utveckling fram . har utbildning fått en allt mera framträdande plats också i EU:s arbete för tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning. Utbildning är nu ett huvudområde för insatser för att uppnå det strategiska mål för unionen som fastställdes av i : att bli världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska, kunskapsbaserade ekonomi med möjlighet till hållbar ekonomisk tillväxt, med fler och bättre arbetstillfällen och en högre grad av social sammanhållning. Under ordförandeskap i ministerrådet gjordes betydande framsteg när det gäller att följa upp de särskilda åtgärder som Lissabontoppmötet förordade på utbildningsområdet. Rådet enades i en rapport som lämnades till i om konkreta framtidsmål som kommer att vara vägledande för det utbildningspolitiska arbetet . En rekommendation antogs som skall un- derlätta för studerande och lärare att studera och praktisera i alla medlemsländer och bred enighet uppnåddes om principer för att öppna den högre utbildningen. Viktiga principer fastställdes också för ökad användning av informations- och kommunikationsteknik i utbildning. Vid ett möte i enades ett trettiotal Europeiska stater om hur arbetet i den s.k. Bolognaprocessen med att öka rörligheten och konkurrenskraften i den högre utbildningen i skall fortsätta. Såväl huvudmannaskap, finansieringsformer som statliga insatser varierar inom politikområdet. Insatserna består av: Finansiering och anslag. Totalt uppgår den direkta statliga finansieringen inom politikområdet till av driftskostnaderna vilket medför att detta inte är den dominerande styrformen. Anslagen utgår till studiestöd, statlig verksamhet samt som bidrag till och enskild verksamhet. Anslagen till högskolans grundutbildning är delvis prestationsrelaterade. Anslag utgår inte bara till löpande verksamhet utan används också som kompletterande finansiering för att förändra, utveckla, förnya och komplettera den befintliga verksamheten. Viktiga exempel på detta är inom vuxenutbildningen, försöksverksamheten inom kvalificerad yrkesutbildning (KY), IT i skolan (ITiS), kompetensutveckling för lärare, maxtaxa och allmän förskola, bidrag till personalförstärkningar i skola och fritidshem. Reglering och uppställande av mål. För hela politikområdet utom för folkbildningen fastställs mål och vissa regler i lag och andra författningar. För folkbildningen fastställer staten endast syften för statsbidraget medan mål och regler fastställs inom folkbildningsverksamheten. För förskoleverksamhet, skola och vuxenutbildning gäller skollagen (1985:1100) och läroplaner. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 skolor gäller högskolelagen (1992:1434) och för studiestödsområdet studiestödslagen (1973:349 och 1999:1395). Dessa lagar och i förekommande fall läroplaner är också giltiga för den enskilda verksamheten på respektive område. På högskoleområdet gäller dock en särskild lag för enskilda utbildningsanordnare (1993:792). De centrala myndigheterna , och har uppföljnings- och statistikansvar på sina respektive områden. svarar för gemensam utbildningsstatistik. Utvärdering, kvalitetssäkring och granskning. De ovannämnda centrala myndigheterna har samtliga ett utvärderingsansvar på sina områden och har omfattande utvärderingsprogram. svarar för kontinuerlig utvärdering av folkbildningen och staten tar initiativ till en statlig utvärdering. Arbete med kvalitetssäkring, kvalitetsredovisning och kvalitetsutveckling pågår inom kommuner, skolor och högskolor. Skolor och kommuner skall upprätta kvalitetsredovisningar. Vid finns en kvalitetsgranskningsnämnd och genomför sedan 1998 årliga kvalitetsgranskningar på områden som fastställs av regeringen. Universitet och högskolor arbetar med kvalitetsutveckling vilket är ett åläggande enligt högskolelagen. Arbetet följs upp av som löpande granskar examensrätter vid alla universitet och högskolor och kan framföra påpekanden eller dra in examensrätterna. genomför nationella utvärderingar som kan vara inriktade på ett ämne, ett program eller särskilda aspekter. Statliga insatser beskrivs även under respektive avsnitt för förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg, barn och ungdomsutbildning, vuxenutbildning, högskoleverksamhet samt studiestöd. deltar aktivt i ett stort antal internationella organisationer, samarbetsorgan, m.m. Det är inte längre möjligt att föra en nationell utbildningspolitik som inte tar hänsyn till utvecklingen i omvärlden. För att även i fortsättningen skall vara en ledande kunskapsnation krävs ett omfattande samarbete med andra länder. medlemskap i internationella organisationer syftar till att i samverkan med andra länder förverkliga målen för dessa organisationers verksamhet samt att berika den svenska utbildningspolitiken så att de nationellt uppställda utbildningspolitiska målen kan uppnås. Viktiga områden för internationellt utbildningssamarbete är bl.a. det livslånga lärandet och åtgärder för att främja rörlighet över gränserna för studenter, lärare, m.fl. Den övergripande målsättningen för det nordiska samarbetet är, för perioden 20002004, att göra till en föregångsregion för utveckling av mänskliga resurser. Detta skall ske genom erfarenhetsutbyte och utvecklingssamarbete samt genom att samarbetet koncentreras till områden där det styrker nationella utvecklingsprocesser och är nyttigt ur ett resursperspektiv (nordisk nytta). Samarbetet skall utvecklas genom sektoriella handlingsplaner, nordiska avtal, mobilitetsprogram (utbytesprogram för elever, studenter och lärare) och tidsbegränsade projekt. Det nordiska samarbetet skall även tjäna som bas Tillsynen inom politikområdet utför samråd och erfarenhetsutbyte inför ländernas övas av de centrala myndigheterna. Kommunerna utövar tillsyn över enskild förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg inom kommunen. Det internationella samarbetet på det utbildningspolitiska området är en viktig del av de statliga insatserna. deltagande i annat internationellt samarbete. har inlett en över- syn av den webb-baserade informationen om utbildning och forskning i syfte att göra den mer översiktlig och användarvänlig. Ett arbete i samma syfte har inletts vad gäller de nordiska mobilitetsprogrammen, inkl. det nordiska stipendieprogrammet för och nordvästra . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Ledningsgrupperna för sektorerna skola, folkbildning och vuxenundervisning samt högre utbildning, har som sammanfallande prioriteringar i sina verksamhetsplaner haft livslångt lärande, kompetensutveckling, kvalitets- och värdegrundsfrågor samt synliggörande av det nordiska samarbetet. IT-policygruppen har fått nytt mandat, med inriktning på att samla och förmedla spetskunskap till ledningsgrupperna och andra policyorgan. En ny handlingsplan för det nordiska språksamarbetet har antagits, i samråd med kulturområdet, med tyngdpunkt på bl.a. barns och ungas språkförståelse. En mer ingående redogörelse för det nordiska samarbetet inom området för utbildning och forskning har lämnats i regeringens skrivelse Nordiskt samarbete 2000 (skr. 2000/01:90). Den europeiska gemenskapen skall bidra till att utveckla en utbildning av god kvalitet genom att främja samarbetet mellan medlemsländerna samt genomföra en yrkesutbildningspolitik som stödjer och kompletterar medlemsländernas egna insatser. Dessa målsättningar tar sig uttryck bl.a. i programmen för allmän utbildning och för yrkesutbildning. Programmen genomfördes i en första etapp . Rådet och har därefter med vissa justeringar beslutat om en andra etapp för perioden 20002006. syftar till att främja kvalitet och en europeisk dimension i utbildningssystemen. Av kommissionens slutliga rapport om den första etappen av programmet framgår bl.a. att programmet har varit framgångsrikt och att det har bidragit till att stärka den europeiska dimensionen inom utbildningen. Man har dock under genomförandet av programmet även kunnat konstatera vissa brister. Bl.a. behöver administrativa och ekonomiska rutiner förenklas och resultaten av olika åtgärder inom programmet tillvaratas bättre. Kommissionen betonar också vikten av att programmet bättre förmår främja kvaliteten i de nationella utbildningssystemen samt understryker den betydelse som programmet kommer att få när det gäller utvidgningen av Europeiska unionen. I den nya etappen av läggs ökad vikt vid principen om det livslånga lärandet och vuxenutbildningen. Programmet omfattar åtgärder inom samtliga utbildningsformer från förskola till högre utbildning och vuxenutbildning. Programmet har en sammanlagd budget om för de sju åren. Av programbudgeten används drygt hälften för åtgärder inom delprogrammet , som avser högre utbildning, och en dryg fjärdedel går till Comenius som är ett delprogram för skolan. skall genom transnationellt samarbete utveckla kvalitet, förnyelse och en europeisk dimension i yrkesutbildningen. Den första etappen av programmet har, trots att programmet i huvudsak har rönt framgång, kritiserats för komplicerade administrativa rutiner och tungrodd byråkrati. Detta framgår av den slutrapport om programmets genomförande, som kommissionen lämnade till rådet och . I det nya programmet har man försökt komma till rätta med dessa problem bl.a. genom en långtgående decentralisering av besluten till nationell nivå. I det nya programmet avser kommissionen också att på ett bättre sätt försöka involvera arbetsmarknadens parter samt små och medelstora företag, vilket är en ambition som stöder. Budgeten för det nya programmet uppgår till . Un- gefär tre fjärdedelar av budgeten används för pilotprojekt och mobilitetsåtgärder. Det är ännu för tidigt att bedöma hur de nya programmen kommer att utvecklas. En första bedömning kan sannolikt göras först , då medlemsstaterna skall lämna en första rapport till . ledde EU:s arbete i utbildningsministerrådet 2001. Resultaten från ordförandeskapet kommer att redovisas i om EU . uppgift är att genom arbete för demokrati och respekt för mänskliga rättigheter främja europeisk säkerhet. På utbildningsområdet bedrivs bl.a. projektet demokratiskt medborgarskap som syftar till att stärka den europeiska dimensionen. Demokratifrågor ges också stort utrymme i projektet för ett mångspråkigt och mångkulturellt . Det europeiska året för språk genomförs av språkprojektet. Inom ramen för språkåret har bl.a. i samverkan med Europeiska kommissionen publicerat en handledning för språkstuderande om metoder för språkinlärning. Vid ministerkonferensen i diskuterade utbildningsministrarna utmaningarna för utbildningspolitiken i syfte att främja demokratiskt medborgarskap och social sammanhållning. Ministrarna fattade också beslut om ett nytt projekt, Språkpolitik för interkulturell förståelse och medborgarskap. arbete på utbildningsområdet bygger på femåriga mandat som ges av utbildningsministrarna. Ministrarna beslöt vid sitt möte om inriktningen av arbetet för åren 20022006. Den övergripande målsättningen för femårsperioden sammanfattas i temat In- vesting in competencies for all. Ministrarna bedömer att utvecklingen av kunskapssamhället kommer att kräva ökade investeringar i kompetensutveckling av olika slag. Det gäller dels grundläggande färdigheter som läsning, skrivning och räkning, dels ett mycket snabbt växande antal nya kompetenser som t.ex. social kompetens, kunskaper i hantering av datorer och andra färdigheter som det kan vara svårt att förutse behovet av. skall försöka utröna vilka dessa nya färdigheter är och vilken betydelse de kan ha för kunskapssamhällets utveckling. Allas rätt till utbildning och lärande är centralt för och organisationen kommer aktivt att följa hur denna princip omsätts i praktiken av medlemsländerna. Organisationen kommer bl.a. att analysera och försöka motverka skillnader i kunskap, tillgång och användning av persondatorer (digital divide). En strategisk fråga för är användningen av datorer i skolan. Ökade kunskaper i den nya tekniken bedöms som särskilt betydelsefulla för lärare. Utbildningens ökande betydelse för uthållig tillväxt framhålls liksom nödvändigheten av att utbildningsområdet i ökande grad samarbetar med andra politikområden. kommer att ytterligare utveckla sina analyser av det mänskliga kapitalets och det sociala kapitalets betydelse för livskvalitet och tillväxt. En fråga som organisationen kommer att ägna mycket kraft åt är den förändrade lärarrollen i ett kunskapssamhälle som allt mer bygger på individuellt kunskapsinhämtande. De flesta medlemsländer i ser framtida problem när det gäller rekryteringen av lärare och organisationen kommer att utarbeta 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 olika strategier för att komma till rätta med problemet. Organisationen presenterar ett stort antal indikatorer som ger möjligheter att jämföra ländernas utbildningssystem i olika avseenden. Med indikatorerna som underlag har bl.a. bedömt i vilken grad medlemsländerna har lyckats förverkliga det livslånga lärandet. Det bör noteras att de nordiska länderna i detta avseende har kommit långt. Inom har reformarbetet fortsatt . Generaldirektören har presenterat förslag till ny sexårsstrategi, nytt tvåårsprogram (med oförändrad budget), ny fältorganisation och ny intern administration. Styrelsen har i stor utsträckning ställt sig bakom förslagen. Beslut om strategi, program m.m. fattas vid generalkonferensen . svarar för uppföljningen av den stora utbildningskonferensen i , Education for all, där , och medverkade. , genom Sida, och har givit ett bidrag till så att organisationen kan anställa en projektledare för arbetet. , 19961999, då var ledamot av drev frågan om att göra mer synligt och ge organisationen en tydligare profil. Svenska unescorådets ordförande utsågs av generaldirektör att leda en expertgrupp för att se över sätt att informera om sin verksamhet. Expertgruppens arbete och rekommendationer, som presenterades vid vårens styrelsemöte, mottogs mycket positivt. Ett resultat av detta är att förslag om en ny informationsstrategi för kommer att föreläggas general- Samarbete på utbildningsområdet inom Baltic 21 startade i och med att utbildningsministrar vid ett möte beslutade att inrätta ett sektorsnätverk för att ta fram förslag till en , avseende utbildning för hållbar utveckling i regionen, inkl. en handlingsplan. och har utsetts att leda arbetet. Förslag till en och en handlingsplan kommer att föreläggas utbildningsministrarna vid ett möte . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Politikområdet Utbildningspolitik har ett nära samband med andra politikområden. Den största delen av verksamheterna inom politikområdet utbildningspolitik bedrivs av kommunerna. Det gäller förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg, skola och vuxenutbildning. Verksamheten finansieras främst med kommunala skatteintäkter och med det generella statsbidraget från utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommunerna. Verksamheten inom universitet och högskolor finansieras inte bara från detta politikområde utan också med anslag från politikområdet Forskningspolitik och från andra forskningsfinansiärer. Sambandet mellan grundutbildning och forskning blir allt viktigare och grundutbildningens kvalitet är beroende av den forskning som bedrivs vid universitet och högskolor. Lärande pågår inte bara inom ramen för politikområdet Utbildningspolitik utan också i arbetslivet i form av personalutbildning eller kompetensutveckling, som arbetsmarknadsutbildning inom politikområdet Arbetsmarknad och i andra miljöer. Studiestödet är genom förmånsnivåer på olika sätt kopplat till andra politikområden som Ekonomisk familjepolitik och Arbetsmarknad. Resultat i ett internationellt perspektiv Utbildningsområdet är ett av regeringens viktigaste reformområden och genomför en av de största utbildningssatsningarna . I ett internationellt perspektiv är ett av de länder som satsar mest resurser på utbildning. Parallellt med den ekonomiska tillväxten fortsatte de sammanlagda utgifterna för utbildning på för-, grund-, gymnasie- och högskolenivå att öka i vårt land.