prop · GO0326 · 2001-01-01 00:00:00 — BKN-garantin kommer även att ha störst effekt inom bostadsrättsområdet. Garantin utnyttjas dock, om än i mindre grad, även inom övriga besittningsformer. Detta talar för att behålla möjligheten för finansieärer av alla bostäder oavsett besittningsform att kunna söka BKN-garanti. Utredaren föreslår därför att statliga kreditgarantier också skall kunna utfärdas för nybyggnader oavsett besittningsform och för ombyggnader av bostadsrätter och hyresrätter. Dagens BKN-system har dock vissa brister som behöver rättas till för att det skall kunna medverka till att öka antalet byggda bostäder. Sammanfattningsvis föreslår utredaren att: äkta garantier ställs ut och att dessa skall kunna ställas ut vid byggstart, utgångspunkten för verksamheten ändras till att minimera statens risker för förlust, dvs. övergång till ett försäkringsmässigt agerande, det ekonomiska målet behålls, dvs. att verksamhetens kostnader långsiktigt skall täckas av intäkterna, en övergång till differentierad och riskrelaterad avgiftssättning sker, en övergång från årliga avgifter till att ta ut avgiften för hela eller delar av garantiperioden i förväg övervägs, BKN i fortsättningen fastställer garantivillkoren och inte som regeringen, BKN får i uppdrag att utforma konkreta förslag utifrån de här redovisade förslagen. Förteckning över remissinstanser Yttrande över betänkandet Statsgarantier för investeringar i bostäder en utvärdering av BKN-systemet (SOU 2000:13) har efter remiss lämnats av: Statskontoret, , , , , , , , , , , , , Allmännyttiga Bostadsföretag , , Sveriges Bostadsrättsföreningars , , , . Lagrådets yttrande Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: f.d. justitierådet , justitierådet , regeringsrådet . Enligt en lagrådsremiss () har regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till 1. lag om kommunernas bostadsförsörjningsansvar, 2. lag om ändring i jordabalken. Förslagen har inför Lagrådet föredragits av hovrättsassessorn och hovrättsassessorn . Förslagen föranleder följande yttrande av Lagrådet: Förslaget till lag om kommunernas bostadsförsörjningsansvar 3 § Enligt 1 kap. 1 § regeringsformen förverkligas den svenska folkstyrelsen bl.a. genom självstyrelse. I 1 kap. 7 § regeringsformen finns föreskrifter om rikets indelning i primär- och landstingskommun, om beslutanderätt i kommunala församlingar samt om beskattningsrätt. Det har ansetts varken lämpligt eller möjligt att dra orubbliga eller preciserade gränser i grundlag kring en självstyrelsesektor. Arbets- och befogenhetsfördelningen mellan stat och kommun måste i stället i ganska vid omfattning kunna ändras i takt med samhällsutvecklingen. Genom lagstiftning kan därför kommunerna få viktiga uppgifter och åligganden, och deras uppgiftsområden även avgränsas (8 kap. 5 § regeringsformen). Till det sagda, se prop. 1973:90 s. 190 f. Det åläggande för kommunerna att ansvara för bostadsförsörjningen som lagförslaget innebär är naturligtvis en uppgift som enligt det ovan sagda har full frihet att besluta om. Dit hör också bestämmel- serna i första stycket av förevarande paragraf att en kommun vid behov skall anordna bostadsförmedling eller tillsammans med en annan kommun gemensam bostadsförmedling. Genom en uttrycklig bestämmelse i andra stycket skulle regeringen få förelägga en kommun att anordna bostadsförmedling. Bestämmelsen innebär att regeringen skulle kunna ingripa i kommun- fullmäktiges beslutanderätt i en konkret fråga rörande kommunens angelägenheter. Det är alltså inte fråga om att genom föreskrifter i lag ge landets kommuner vissa uppgifter eller åligganden. Beslut av kommunfullmäktige kan underkastas en viss statlig kontroll med tillämpning av kommunalbesvärsinstitutet, men detta kan endast resultera i att ett beslut upphävs. Däremot kan den statliga kontrollen inte ta sig uttryck i förelägganden för kommunen att besluta på ett visst sätt eller vidtaga andra åtgärder. Vid föredragningen inför Lagrådet framhölls att i 12 kap. 6 § finns en möjlighet för regeringen att förelägga en kommun att anta, ändra eller upphäva en detaljplan eller områdesbestämmelser, ett s.k. planföreläggande. I detta fall företräder regeringen ett riksintresse eller regionalt intresse som måste hävdas gentemot kommunens och enskilda medborgares intressen. Beträffande den kommunala bostadsförsörjningen kommer staten och kommunen att företräda samma allmänna intresse, nämligen bostadsförsörjningen i kommunen. Den meningsskiljaktighet som kan uppstå gäller frågan om det finns behov av en bostadsförmedling eller inte. Den kommunala självstyrelsens innersta kärna måste vara att de folkvalda i form av fullmäktige skall kunna dryfta och besluta i frågor rörande den egna kommunen. Själva principen skulle komma att sättas åsido om regeringen låt vara såsom i detta fall på ett begränsat område medgavs rätt att diktera beslutens innehåll. Lagrådet anser att rege- ringen bör använda andra medel i sitt samarbete med kommuner i frågor om bostadsförsörjningen, t.ex. de möjligheter som öppnar sig genom förslagets 2 och 5 §§. Mot bakgrund av det anförda avstyrker Lagrådet förslaget till bestäm- melse i andra stycket. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsrådet , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition 2000/01:26 Bostadsförsörjningsfrågor m.m. Författningsrubrik Bestämmelser som inför, ändrar, upp- häver eller upprepar ett normgivnings- bemyndigande Celexnummer för bakomliggande EG- regler Lag om kommunernas bostadsförsörjnings- ansvar 4 § Balken omtryckt 1971:1209, 12 kap. omtryckt 1984:694. Senaste lydelse 1993:400. Senaste lydelse 1993:407. Mål 94/74, IGAV v. ENCC [1975] ECR s. 699, se även definition av begreppet företag i bl.a. mål C-343/95, Figli v. Servicio Ecologici di [1997] ECR I 1547. Balken omtryckt 1971:1209, 12 kap. omtryckt 1984:694. Senaste lydelse 1993:407. 2000/01:26 Bilaga 1 2000/01:26 Bilaga 2 2000/01:26 Bilaga 2 2000/01:26 Bilaga 3 2000/01:26 Bilaga 4 2000/01:26 Bilaga 5 2000/01:26 Bilaga 5 2000/01:26 Bilaga 6 2000/01:26 Bilaga 7 2000/01:26 Bilaga 7