prop · GO031D15 · 2001-01-01 00:00:00 — 4.8.4 14:10 Tabell 4.17 Anslagsutveckling 14:10 Tusental kronor 130 2001 Förslag 401 2002 Beräknat 409 1 2003 Beräknat 418 1 1 Motsvarar 401 tkr prisnivå. inrättades i enlighet med de krav som Europeiska kommissionen uppställt inför inträde i Europeiska unionen för att skulle kunna behålla detaljhandelsmonopolet före försäljning av spritdrycker, vin och starköl. avskaffades övriga monopol inom alkoholområdet. Detaljhandelsmonopolet skall fungera icke- diskriminerande i enlighet med de principer som fastlagts i avtalet mellan staten och Systembolaget. För att säkerställa icke- diskrimineringen inrättades som en oberoende nämnd med uppgift att pröva besvär över Systembolagets beslut att avvisa eller avföra viss alkoholhaltig dryck från sortimentet. Nämnden består av en lagfaren domare som ordförande samt fyra andra ledamöter. De utses av regeringen . För beredning av ärenden hos nämnden utses en sekreterare som skall vara lagfaren. Regeringens överväganden I ett inledningsskede har det varit svårbedömt hur många ärenden som nämnden skulle komma att få behandla. bedöms att verksamheten och antalet ärenden har stabiliserats. Därför föreslår regeringen att anslaget dras ned permanent med . Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 14:10 . beräknas anslaget till respektive . 4.9 Övrig statlig verksamhet Systembolaget Systembolaget är ett av staten helägt företag. I koncernen ingår förutom moderbolaget också ett helägt dotterbolag, . Verksamheten omfattar detaljhandel och partihandel med alkoholdrycker. Den totala försäljningen uppgick till 16 (15 ), en ökning med 1 jämfört med . Totalt såldes alkoholdrycker vilket är en ökning . Det är Systembolagets största försäljning . För både vin och starköl slogs tidigare försäljningsrekord och för spritförsäljningen blev det en liten försäljningsökning jämfört med föregående år. Resultatet efter finansiella intäkter och kostnader uppgick till (350,9). Siffror tyder på att Systembolaget tagit marknadsandelar från svartspritskonsumtionen, dvs. från smuggling och hemtillverkning. Dessutom har alkoholkonsumtionen ökat totalt sett i landet . Tabell 4.18 Ekonomisk översikt Miljoner kronor 1995 1996 1997 1998 1999 Omsättning 16 199 16 063 15 837 15 495 16 625 Resultat efter finansiella poster 470,0 Justerat eget kapital 1 1 395 Räntabilitet på JEK, % 3 246 1 Hänsyn är tagen till Obeskattade reserver och latent skatt. Bolaget har f.n. drygt 400 butiker runt om i landet. ökade produktiviteten och lageromsättningen i butikerna . öppnades sex nya butiker. räknar bolaget med att öppna ytterligare 20 nya butiker. Systembolaget hade /2000 totalt 2 554 märken till försäljning och lanserades totalt 938 nya märken. fanns det drygt 300 företag med tillstånd för partihandel med Sys- tembolaget, vilket kan jämföras med endast ett bolag . Det kan nu konstateras att Systembolaget har klarat de stora omställningar som EU-medlemskapet har inneburit. Eftersom andra alkoholpolitiska instrument har försvagats har Systembolagets roll blivit allt viktigare när det gäller att motverka alkoholskador. Den svenska alkoholmarknaden har genomgått en kraftig förändring sedan blev medlem i EU och Systembolaget har därigenom fått ökade uppgifter, t.ex. avseende inköp av alkoholdrycker från partihandeln. En central uppgift för Systembolaget kommer dock fort- farande att vara att uppfylla EU:s krav på objektiv behandling av produkter och leverantörer. För ytterligare information om bolagets ekonomi och verksamhet hänvisas till regeringens skrivelse (rskr. 1999/2000:120) redogörelse för företag med statligt ägande 5.1 Omfattning Politikområdet omfattar insatser för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter i . Till politikområdet hör () som har ett särskilt ansvar att bevaka barns och ungdomars rättigheter och intressen, att följa åtaganden enligt och att driva på genomförandet av på alla nivåer i samhället. politikområdet hör även för in- ternationella adoptionsfrågor () med an- svar för tillsyn, kontroll och information i frågor rörande internationella adoptioner. Medel för insatser för att förverkliga redovisas under politikom- råde Socialtjänstpolitik anslaget 18:1 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. Tabell 5.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet Miljoner kronor Utfall 1999 Anslag 2000 1 Utgifts-prognos 2000 Förslag anslag 2001 Beräknat anslag 2002 Beräknat anslag 2003 15:1 6,9 8,5 8,9 8,6 8,7 8,9 15:2 för internationella adoptionsfrågor 7,3 Totalt för Politikområde Barnpolitik 13,7 15,1 16,0 15,5 15, 9 16, 2 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. Regeringens förslag: Barn och ungdomar skall växa upp under trygga och goda förhållanden. 5.4 Politikens inriktning Med som utgångspunkt har barnfrågorna kommit att framträda som ett eget, övergripande politikområde. Detta innebär att insatser för att sätta barnets bästa i centrum skall genomsyra alla delar av regeringens politik och alla samhällsverksamheter som rör barn. Inom varje politikområde skall och dess intentioner be- aktas. Till grund för regeringens politik inom området ligger den strategi för att förverkliga i som godkände (prop. 1997/98:182, bet. 1998/99:SoU6, rskr. 1998/99:171). Regeringen har överlämnat en skri- velse till om barnpolitiken med ut- gångspunkt i (skr. 1999/2000:137). I skrivelsen ges en bred bild av barnens situation i dagens och hur politiken på barnområdet är utformad. Av skrivelsen framgår att barnfrågorna alltmer kommit i fokus och att regeringen driver en aktiv politik för att samordna och utveckla barnpolitiken. Vidare aviseras i skrivelsen ett antal planerade åtgärder som syftar till att förbättra barnens situation i . FN:s konvention om barnets rättigheter är ett viktigt instrument i detta arbete. Den inriktning som där ges överensstämmer i allt väsentligt med de traditionella målen för svensk barnpolitik och kan beskrivas enligt följande: - Barnets bästa skall vara vägledande vid allt beslutsfattande och alla åtgärder som rör barn. - Inget barn skall diskrimineras på grund av härkomst, kön, religion, funktionshinder eller andra likartade skäl. - Barn skall tillåtas att utvecklas i sin egen takt och utifrån sina egna förutsättningar. - Barn skall ges möjligheter att framföra sina åsikter i frågor som rör dem. Tyngdpunkten i regeringens barnpolitik ligger i förbättringar för barnfamiljerna, ökade resurser till skola, vård och omsorg, uppmärksamhet och stöd för utsatta barn, ökade möjligheter för barns och ungdomars inflytande samt fortsatt genomförande och uppföljning av regeringens strategi för arbetet med . Det är viktigt att tillse att samhällets resurser och verksamheter kommer både flickor och pojker till del på lika villkor liksom att flickor och pojkar får möjlighet att utveckla sina egna personligheter utan att begränsas av könsstereotypa mönster. Barn och ungdomar påverkas även av hur jämställdheten fungerar mellan de vuxna kvinnor och män som omger och möter barnen och som därmed sätter normer och utgör förebilder. 5.5 Insatser 5.5.1 Statliga insatser inom politikområdet De statliga insatserna inom politikområdet går främst ut på att initiera och stödja processer för att på såväl central som regional och lokal nivå förverkliga barnets rättigheter i enlighet med åtagandena i . Redovisningen av de statliga insatserna avspeglar det faktum att konventionen griper in i alla områden i samhället som rör barn. Åtgärderna kan dels vara av övergripande och generell natur, dels insatser som når en mer begränsad grupp, såsom vissa konkreta projekt. () har en central roll i den nationella strategin för att förverkliga i (jfr prop. 1997/98:182). Inom ramen för sitt breda uppdrag att genomföra utbildningsinsatser och utveckla metoder och verktyg för genomförande har BO startat ett arbete som innebär att utvärdera och vidareutveckla olika metoder för att tillämpa i kommuner och landsting. bedriver inom ramen för uppdraget också ett utvecklingsarbete tillsammans med ett antal försöksmyndigheter när det gäller att få fram modeller för hur barnkonsekvensanalyser kan göras. Medel som används för att öka kunskapen om är bl.a. en informationsskrift samt en särskild hemsida för att sprida goda exempel inom myndigheter, landsting och kommuner när det gäller att genomföra . Ett fortbildningsprogram kring har också tagits fram. Kommuner, landsting och myndigheter deltar aktivt i utvecklingsarbetet genom särskilda referensgrupper till BO. Till detta kommer utbildningsinsatser som BO genomför i första hand till beslutsfattare inom myndigheter, kommuner och landsting. Arbetet bedrivs i dialog med och samarbete sker med många andra aktörer som t.ex. frivilligorganisationer och Ekonomistyr- ningsverket. har under tilldelats särskilda medel för att utveckla basstatistiken om barn och deras familjer. En första rapport med statistik om barn och deras familjer har presenterats (Barn och deras familjer 1998, Demografiska rapporter 1999:3). Arbetet med att vidareutveckla och förbättra basstatistiken om barn fortsätter. Regeringen har för en treårsperiod, med början , avsatt medel för arbete mot könsstympning av kvinnor och flickor. Medlen disponeras av för att vidareutveckla och sprida metoder samt initiera förebyggande projekt mot kvinnlig könsstympning. Inom ramen för sitt utredningsuppdrag har Kommittén mot barnmisshandel (S 1998:07) under disponerat medel för utåtriktade insatser för att sprida information och öka medvetenheten om barnmisshandel hos allmänheten och personal som arbetar med barn. har kommittén gett ut , en skrift som riktar sig till föräldrar. En annonskampanj har också genomförts. planeras aktiviteter riktade till barn och ungdomar, samt en informationsaktivitet till yrkesgrupper som arbetar med barn för att medvetandegöra dem om anmälningsskyldigheten enligt socialtjänst- lagen (1980:620). I syfte att uppmärksamma tioårsdagen av antagande av anordnade regeringen en konferens som riktade sig till bl.a. frivilligorganisationer, departement, myndigheter samt barn, ungdomar och parlamentariker. har tilldelats ett samordningsansvar för arbetet med barnkonventionsfrågor inom Regeringkansliet. Samordningsfunktionen skall fungera såväl pådrivande som stödjande gentemot andra departement i deras verksamhet inom området, inte minst när det gäller att bistå myndigheterna i deras ansträngningar att förverkliga konventionen. 5.5.2 Insatser utanför politikområdet Barnpolitikens sektorsövergripande karaktär innebär att insatser för att förverkliga barn- konventionen redovisas under respektive politikområde. Den ekonomiska familjepolitiken, hälso- och sjukvårdspolitiken, socialtjänstpolitiken, folkhälsopolitiken, utbildningspolitiken, storstadspolitiken och kriminalpolitiken är exempel på politikområden där för barn och ungdomar väsentliga insatser utförs. En stor del av arbetet med att genomföra handlar om ökad kunskap och medvetenhet samt attitydförändringar. Här spelar insatser som utförs inom ramen för av Allmänna arvsfonden beviljade projekt, liksom det arbete som frivilligorganisationerna bedriver i form av bl.a. opinionsbildning, en stor roll. Re- geringen har beslutat avsätta särskilda medel ur Allmänna arvsfonden till frivilligorganisationerna för att sprida kunskap om . Totalt har 57 lokala projekt genomförts, i cirka 200 kommuner spridda över hela . Cirka 1 200 insatser har gjorts i form av utbildningar, seminarier/konferenser, kulturella aktiviteter m.m., vilket har resulterat i att cirka 48 000 personer (politiker, tjänstemän, personal, barn, föräldrar m.fl.) har nåtts av insatserna. Projektet pågick t.o.m. och en utvärdering har överlämnats till regeringen. Inom många kommuner och landsting vidtas åtgärder för att öka kunskapen om , bl.a. genom konferenser, seminarier och informationsmaterial. Arbetet befinner sig i ett aktivt utvecklingsskede och många kommuner och landsting använder sig av olika metoder och modeller, t.ex. barn- och ungdomsplaner, barnbilagor, barn- och ungdomsråd, barnkonsekvensanalyser, för att beakta barnperspektivet i sitt beslutsfattande. 5.6 Resultatbedömning Målet som angavs i budgetpropositionen är att barn och ungdomar skall växa upp under trygga och goda förhållanden. 5.6.1 Resultat I budgetpropositionen uttalar rege- ringen att FN:s konvention om barnets rättig- heter är en av grundpelarna för regeringens arbete med barnfrågor. Barnets bästa skall sättas i främsta rummet vid alla åtgärder som rör barn och barnperspektivet skall genomsyra allt beslutsfattande som rör barn. har ett ökat engagemang för noterats i hela samhället. enkätundersökning på kommunnivå (BO 1999, På god väg?) pekar på en positiv ut- veckling jämfört med tidigare års undersök- ningar; behandlas och omsätts i handling i högre utsträckning än tidigare i kommunerna. befinner sig dock många kommuner i ett inledningsskede av barnkonventionsarbetet. Samtliga landsting har behandlat på olika sätt (Enkätundersökning, BO 1998). Många landsting har eller planerar för en särskild strategi för införlivande i sitt arbete. gjorde en un- dersökning av hur 90 myndigheter, som direkt eller indirekt arbetar med frågor som rör barn, arbetar med . I denna grupp ingick samtliga länsstyrelser samt överrätterna inom domstolsväsendet. Kartläggningen visar att en klar majoritet av myndigheterna anger att på något sätt har relevans för myndighetens verksamhet. Nära hälften av de 90 svarande myndigheterna anger också att de i skrivelser, remissyttranden, föreskrifter, policy- uttalanden eller beslut refererar till . 5.6.2 Analys och slutsatser Även om utvecklingen under den senare delen av varit positiv återstår mycket arbete innan fullt ut praktiseras i kommunerna. Många kommuner befinner sig i ett inledningsskede av detta arbete. De metoder och modeller som arbetats fram är ofta av försökskaraktär, vilket betyder att de ännu inte har utvärderats eller följts upp. Det innebär att effekterna framför allt kan utläsas på policynivå. utgör ännu inte ett dokument som med tyngd påverkar kommunala beslutsprocesser och genomsyrar hela kommunens verksamhet. är det en dryg fjärdedel av kommunerna som inte redovisar några åtgärder alls för att genomföra i sin kommun. En slutsats som kan dras av Barnombuds- mannens enkätundersökning på kommunnivå 1999 i jämförelse med tidigare års undersök- ningar (1995 och 1997) är att många kom- muner redan har grundläggande kunskaper om och att behovet är störst när det gäller kunskaper om hur den skall omsättas i praktiken. Inte heller inom landstingen används barn- konventionen som ett systematiskt verktyg i planerings- och beslutsprocesser eller som ett medel för att förverkliga barns och ungdomars möjligheter att påverka landstingens verksamheter. Många statliga myndigheter är medvetna om betydelse, men de flesta myndigheter saknar fortfarande ett aktivt förhållningssätt till och dess intentioner. Det är ett relativt stort antal myndigheter som använder i olika uttalanden, vilket tyder på en medvetenhet om dess betydelse. Mycket få myndigheter tillämpar emellertid konventionen på ett strategiskt och syste- matiskt sätt. Sammantaget visar myndigheter, landsting och kommuner ett allt större intresse för , men de behöver hjälp med att omsätta den i praktiken. har ännu inte blivit ett självklart redskap i planering och vid beslut inom något samhällsområde. Det utvecklingsarbete som Barnombuds- mannen bedriver inom ramen för den nationella startegin (jfr prop. 1997/98:182) innebär ett viktigt stöd för kommuner, landsting och myndigheter i deras fortsatta barnkonventionsarbete. Frågor om metoder m.m. för att införliva ett barnperspektiv inom alla samhällsområden som rör barn (s.k. mainstreaming) kommer därför även fortsättningsvis att prioriteras. De målsätt- ningar och prioriteringar som anvisas i strategin för att förverkliga i (prop. 1997/98:182) ligger fast. 5.7 Budgetförslag 5.7.1 15:1 Barnombudsmannen 5.2 Anslagsutveckling 15:1 8 882 2001 Förslag 8 565 2002 Beräknat 8 739 1 2003 Beräknat 8 928 1 1 Motsvarar 8 565 tkr prisnivå. () har i uppgift att bevaka frågor som angår barns och ungdomars rättigheter och intressen och skall särskilt uppmärksamma att lagar och andra författningar står i överensstämmelse med åtaganden enligt FN:s konvention om barnets rättigheter. del av målet för barnpolitiken är att barns och ungdomars rättigheter och intressen i ökad utsträckning skall tillgodoses och att i ökad utsträckning skall efterlevas på alla nivåer i samhället. verksamhet har under och innevarande budgetår till stor del präglats av arbetet med att genomföra centrala delar av strategin för att förverkliga i (jfr regeringsbeslut S1999/3654/ST). Regeringens överväganden Det är viktigt att det arbete som bedrivs av , bland annat när det gäller att påbörja och samordna insatser för att genomföra i och för att bevaka barns och ungdomars rättigheter och intressen i olika sammanhang, förstärks och effektiviseras. En särskild utredning har därför haft i uppdrag att lämna förslag till hur skall kunna stärkas. Utredningen har presenterat sina förslag i betänkandet företrädare för barn och ungdomar (SOU 1999:65). Betänkandet har remissbehandlats. Regeringen planerar en proposition . Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 15:1 för . beräknas anslaget till respektive . Tabell 5.3 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 8 450 Pris- och löneomräkning 115 Förslag 2001 8 565 5.7.2 15:2 för internationella adoptionsfrågor Tabell 5.4 Anslagsutveckling 15:2 för internationella adoptionsfrågor Tusental kronor 7 112 2001 Förslag 6 980 2002 Beräknat 7 121 2 2003 Beräknat 7 274 2 1 Inklusive en minskning med 250 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2000. 2 Motsvarar 6 980 tkr prisnivå. för internationella adoptions- frågor () är central myndighet med ansvar för tillsyn, kontroll och information i frågor rörande internationella adoptioner. har som uppgift att underlätta adoption i av utländska barn. skall därvid sträva efter att adoptionen sker till barnets bästa och i enlighet med gällande lagstiftning i barnets ursprungsland och i . Nämnden ansvarar för frågor enligt förord- ningen (1976:834) om prövning av utländskt beslut om adoption, samt frågor om auktori- sation av organisationer enligt lagen (1997:119) om internationell adoptionsförmedling. beslutar också om fördelning av statsbidrag till sådana organisationer. När det är fråga om adoption av ett utländskt barn utan medverkan av auktoriserad sammanslutning skall enligt lagen om internationell adoptionsförmedling pröva om förfarandet är godtagbart. har ratificerat Haag- konvention om skydd av barn och samarbete vid internationella adoptioner. är centralmyndighet enligt konventionen. Bidrag till kostnader för internationella adoptioner utgår under utgiftsområde 12 anslaget 21:4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner. Bidraget har varit oförändrat . har kostnaderna för adoptioner stigit. Regeringen föreslår därför att bidraget höjs fr.o.m. . Det nya bidragsbeloppet föreslås bli per adoption. Regeringens överväganden Cirka 800 1 000 barn adopteras till . görs bedömningen att cirka 1 000 adoptivbarn skall komma till . Regeringens bedömning är att myndigheten fungerar väl och att de anslagna resurserna ut- nyttjas på ett tillfredsställande sätt. Adoptionsverksamheten håller en hög etisk nivå i . har väsentligt bidragit till detta genom sin aktiva tillsyns- och informa- tionsverksamhet. Enskilda händelser visar dock att man inte kan ta den höga etiska nivån för given. Fortsatta ansträngningar från NIA:s sida är därför nödvändiga. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 15:2 för internationella adoptionsfrågor . beräknas anslaget till 7 121 000 respektive . Tabell 5.5 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 6 908 1 Pris- och löneomräkning 72 Förslag 2001 6 980 1 Exklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten . 6.1 Omfattning Politikområdet omfattar insatser för att per- soner med funktionshinder skall nå full del- aktighet och jämlikhet i samhället. Flertalet insatser för stöd och för tillgänglighet för funktionshindrade ingår också i andra politik- och utgiftsområden, t.ex. inom utbildnings-, arbetsmarknads- och transportområdet. Insat- serna redovisas i detalj inom respektive område. Detta tillvägagångssätt överensstämmer med den s.k. ansvars- och finansieringsprincipen som innebär att varje sektor i samhället skall utforma, bedriva och finansiera sin verksamhet så att den blir till- gänglig för alla medborgare, dvs. även personer med funktionshinder. Kommunerna och landstingen har huvud- ansvaret för vård, stöd och service till personer med funktionshinder Detta ansvar regleras i socialtjänstlagen (1980:620, SoL), hälso- och sjukvårdslagen (1982:763, HSL) och lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). lämnas i huvudsak från utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. Till politikområdet hör Handikappombuds- mannen, som har till uppgift att bevaka att funktionshindrade personers rättigheter och intressen beaktas inom alla samhällsområden. I politikområdet ingår även att ekonomiskt stödja handikapporganisationerna i deras arbete för bättre livsvillkor för funktionshindrade. Inom politikområdet finns även statsbidrag till landstingen för insatsen rådgivning och annat personligt stöd som regleras i LSS och till tolktjänst för barndomsdöva m.fl. enligt HSL. Landstingen får ersättning från staten även för inköp av alternativ telefonutrustning till döva, gravt hörselskadade, dövblinda, talskadade och deras anhöriga. Utrustningen gör det möjligt för dem att kommunicera via telefonnätet. Statlig assistansersättning lämnas till funk- tionshindrade personer som har behov av per- sonlig assistans för att tillgodose sina grund- läggande behov under i genomsnitt mer än . Den statliga assistansersättningen regleras i lagen (1993:389) om assistansersättning (). De allmänna försäkringskassorna administrerar och beslutar om ersättningen. Statligt bilstöd lämnas till funktionshindrade personer och föräldrar till funktionshindrade barn för anskaffning och anpassning av motorfordon m.m. Bestämmelser om bilstöd finns i lagen (1988:360) om handläggning av ärenden om bilstöd till handikappade. och de allmänna försäkringskassorna ansvarar för bilstödet. Statsbidraget till vårdartjänst m.m. ger studerande med rörelsehinder sådant stöd att de kan vistas på studieorten och genomföra studier vid folkhögskola, universitet och högskola. Det gör det också möjligt för ung- domar som antagits till riksgymnasium för svårt rörelsehindrade ungdomar att genomföra studierna. utbildningsstöd (Sisus), som administrerar anslaget till vårdar- tjänst m.m., har till uppgift att förbättra förut- sättningarna för utbildning och studier för unga och vuxna personer med funktionshinder. Tabell 6.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet Miljoner kronor Utfall 1999 Anslag 2000 1 Utgifts- prognos 2000 Förslag anslag 2001 Beräknat anslag 2002 Beräknat anslag 2003 16:1 Personligt ombud 30,0 30,0 60,0 90,0 90 000 16:2 Vissa statsbidrag inom handikappområdet 279,3 275,0 280,3 277,0 275,0 275,0 16:3 Statsbidrag till vårdartjänst m.m. 174,7 158,6 186,8 172,5 163,8 167,8 16:4 Bidrag till viss verksamhet för personer med funk- tionshinder