prop · GO031D29 · 2001-01-01 00:00:00 — Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar 1 Förslag till riksdagsbeslut 9 2 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar 11 2.1 Omfattning 11 2.2 Utgiftsutveckling 12 2.3 Skatteavvikelser 12 3 Skogspolitik 15 3.1 Omfattning 15 3.2 Utgiftsutveckling 15 3.3 Mål 16 3.4 Politikens inriktning 16 3.5 Insatser 17 3.5.1 Statliga insatser inom politikområdet 17 3.5.2 Insatser utanför politikområdet 17 3.6 Resultatbedömning 18 3.6.1 Resultat 18 3.6.2 Analys och slutsatser 18 3.7 Revisionens iakttagelser 19 3.8 Budgetförslag 19 3.8.1 41:1 19 3.8.2 41:2 Insatser för skogsbruket 19 3.8.3 41:3 Internationellt skogssamarbete 20 3.8.4 41:4 Från EG-budgeten finansierade medel för skogsskadeövervakning 21 4 Djurpolitik 23 4.1 Omfattning 23 4.2 Utgiftsutveckling 24 4.3 Mål 24 4.4 Politikens inriktning 24 4.5 Insatser 25 4.5.1 Statliga insatser inom politikområdet 25 4.6 Resultatbedömning 27 4.6.1 Resultat 27 4.6.2 Analys och slutsatser 29 4.7 Revisionens iakttagelser 30 4.8 Budgetförslag 30 4.8.1 42:1 30 4.8.2 42:2 Bidrag till distriktsveterinärorganisationen 31 4.8.3 42:3 Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder 32 4.8.4 42:4 33 4.8.5 42:5 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar 34 4.8.6 42:6 Ersättningar för viltskador 35 5 Livsmedelspolitik 37 5.1 Omfattning 37 5.2 Utgiftsutveckling 38 5.3 Mål 38 5.4 Politikens inriktning 39 5.5 Insatser 41 5.5.1 Statliga insatser inom politikområdet 41 5.5.2 Insatser utanför politikområdet 47 5.6 Resultatbedömning 47 5.6.1 Resultat 47 5.6.2 Analys och slutsatser 51 5.7 Revisionens iakttagelser 54 5.8 Budgetförslag 55 5.8.1 43:1 55 5.8.2 43:2 Statens utsädeskontroll 57 5.8.3 43:3 58 5.8.4 43:4 Bekämpande av växtsjukdomar 59 5.8.5 43:5 Arealersättningar och djurbidrag m.m. 59 5.8.6 43:6 Intervention och exportbidrag för jordbruksprodukter 61 5.8.7 43:7 Räntekostnader för förskotterade arealersättningar m.m. 61 5.8.8 43:8 62 5.8.9 43:9 Strukturstöd till fisket m.m. 63 5.8.10 43:10 Från EG-budgeten finansierade strukturstöd till fisket m.m. 63 5.8.11 43:11 Fiskevård 64 5.8.12 43:12 64 5.8.13 43:13 65 5.8.14 43:14 Livsmedelsstatistik 66 5.8.15 43:15 Jordbruks- och livsmedelsstatistik finansierad från EG- budgeten 66 5.8.16 43:16 Åtgärder på livsmedelsområdet 66 5.8.17 43:17 Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. 67 6 Landsbygdspolitik 69 6.1 Omfattning 69 6.2 Utgiftsutveckling 69 6.3 Mål 70 6.4 Politikens inriktning 70 6.5 Insatser 70 6.5.1 Statliga insatser inom politikområdet 70 6.5.2 Insatser utanför politikområdet 72 6.6 Resultatbedömning 73 6.6.1 Resultat 73 6.6.2 Analys och slutsatser 74 6.7 Revisionens iakttagelser 75 6.8 Budgetförslag 75 6.8.1 44:1 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur 75 6.8.2 44:2 Från EG-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur 77 6.8.3 44:3 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket 78 6.8.4 44:4 Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. 78 6.8.5 44:5 Stöd till innehavare av fjällägenheter m.m. 79 7 Samepolitik 81 7.1 Omfattning 81 7.2 Utgiftsutveckling 81 7.3 Mål 82 7.4 Politikens inriktning 82 7.5 Resultatbedömning 82 7.6 Revisionens iakttagelser 84 7.7 Budgetförslag 84 7.7.1 45:1 Främjande av rennäringen 84 8 Politikområdena Forskningspolitik och Utbildningspolitik under utgiftsområdena 16 och 20 87 8.1 Budgetförslag 87 8.1.1 25:1 87 8.1.2 26:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och kollektiv forskning 89 8.1.3 26:2 Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien 91 Anslagsbelopp 10 Utgiftsutvecklingen budgetåren 1994/95 2001 12 2.2 Skatteavvikelser 12 2.1 Utgiftsutvecklingen på utgiftsområdesnivå 12 3.1 Utgiftsutvecklingen 15 3.2 Anslagsutvecklingen 19 3.3 Offentligrättslig verksamhet 19 3.4 Uppdragsverksamhet 19 3.5 Beräkning av anslaget 19 3.6 Anslagsutvecklingen 19 3.7 Beräkning av anslaget 20 3.8 Anslagsutvecklingen 20 3.9 Anslagsutvecklingen 21 4.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet 24 4.2 Anslagsutvecklingen 30 4.3 Uppdragsverksamhet 30 4.4 Beräkning av anslaget 31 4.5 Anslagsutvecklingen 31 4.6 Uppdragsverksamhet 32 4.7 Beräkning av anslaget 32 4.8 Anslagsutvecklingen 32 4.9 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser 33 4.10 Beräkning av anslaget 33 4.11 Anslagsutvecklingen 33 4.12 Beräkning av anslaget 33 4.13 Anslagsutvecklingen 34 4.14 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser 34 4.14 Anslagsutvecklingen 35 5.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet 38 5.2 Anslagsutvecklingen 55 5.3 Offentligrättslig verksamhet 56 5.4 Uppdragsverksamhet 56 5.5 Beräkning av anslaget 57 5.6 Anslagsutvecklingen 57 5.7 Offentligrättslig verksamhet 58 5.8 Uppdragsverksamhet 58 5.9 Beräkning av anslaget 58 5.10 Anslagsutvecklingen 58 5.11 Beräkning av anslaget 58 5.12 Anslagsutvecklingen 59 5.13 Anslagsutvecklingen 59 5.14 Stödbelopp per hektar för grödor1 59 5.15 Djurbidrag 59 5.16 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser 60 5.17 Anslagsutvecklingen 61 5.18 Anslagsutvecklingen 61 5.19 Anslagsutvecklingen 62 5.20 Uppdragsverksamhet 62 5.21 Beräkning av anslaget 63 5.22 Anslagsutvecklingen 63 5.23 Anslagsutvecklingen 63 5.24 Anslagsutvecklingen 64 5.25 Anslagsutvecklingen 64 5.26 Offentligrättslig verksamhet 64 5.27 Uppdragsverksamhet 65 5.28 Beräkning av anslaget 65 5.29 Anslagsutvecklingen 65 5.30 Beräkning av anslaget 66 5.31 Anslagsutvecklingen 66 5.32 Anslagsutvecklingen 66 5.33 Anslagsutvecklingen 66 5.34 Anslagsutvecklingen 67 6.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet 69 6.2 Anslagsutvecklingen 75 6.3 Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser 75 6.4 Anslagsutvecklingen 77 6.5 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser 77 6.6 Anslagsutvecklingen 78 6.7 Beräkning av anslaget 78 6.8 Anslagsutvecklingen 78 6.9 Beräkning av anslaget 79 6.10 Anslagsutvecklingen 79 7.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet 81 7.4 Anslagsutvecklingen 84 7.5 Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser 85 8.1 Anslagsutvecklingen 87 8.2 Uppdragsverksamhet 88 8.3 Beräkning av anslaget 89 8.4 Anslagsutvecklingen 89 8.5 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser 91 8.6 Beräkning av anslaget 91 8.7 Anslagsutvecklingen 91 8.8 Beräkning av anslaget 92 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. godkänner de föreslagna målen för politik- områdena Djurpolitik (avsnitt 4.3), Livs- medelspolitik (avsnitt 5.3), Landsbygds- politik (avsnitt 6.3) och Samepolitik (avsnitt 7.3), 2. godkänner att skall ha tillgång till en kredit på myndighetens särskilda räntekonto för EU-verksamhet i på 5 (avsnitt 5.8.1), 3. godkänner vad som anförts om en utveck- lingsfond för trädgårdsnäringen (avsnitt 6.8.3 och 6.8.4), 4. bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslaget 42:3 Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder, fatta be- slut som inklusive tidigare åtaganden inne- bär utgifter på högst (avsnitt 4.8.3), 5. bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslaget 42:5 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar, fatta beslut som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst efter 2001 (avsnitt 4.8.5), 6. bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslaget 43:5 Arealersättning och djurbidrag m.m., fatta beslut som in- klusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst 4 (avsnitt 5.8.5), 7. bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslaget 43:6 Intervention och exportbidrag för jordbruksprodukter, fatta beslut som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst (avsnitt 4.8), 8. bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslaget 44:1 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur, fatta beslut om stöd som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst 2 efter 2001 (avsnitt 6.8.1), 9. bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslaget 44:2 Från EG-budge- ten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur, fatta beslut som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst 3 efter 2001 (avsnitt 6.8.2), 10. bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslaget 45:1 Främjande av rennäringen m.m., fatta beslut om stöd som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst efter 2001 (avsnitt 7.7), 11. bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslaget 26:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyg- gande: Forskning och kollektiv forskning, fatta beslut om stöd som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst efter 2001 (avsnitt 8.1.2), 12. anvisar anslagen under utgiftsom- råde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med an- slutande näringar enligt följande uppställ- ning: Anslagsbelopp Tusental kronor Anslag Anslagstyp 41:1 ramanslag 290 056 41:2 Insatser för skogsbruket ramanslag 180 700 41:3 Internationellt skogssamarbete ramanslag 1 405 41:4 Från EG-budgeten finansierade medel för skogsskadeövervakning 6 000 42:1 ramanslag 93 706 42:2 Bidrag till distriktsveterinärorgnisationen obetecknat anslag 85 753 42:3 Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder ramanslag 22 303 42:4 ramanslag 8 283 42:5 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar ramanslag 90 950 42:6 Ersättningar för viltskador m.m. ramanslag 71 000 43:1 ramanslag 300 456 43:2 Statens utsädeskontroll ramanslag 1 073 43:3 ramanslag 1 449 43:4 Bekämpande av växtsjukdomar ramanslag 2 629 43:5 Arealersättning och djurbidrag m.m. ramanslag 5 269 500 43:6 Intervention och exportbidrag för jordbruksprodukter ramanslag 1 526 000 43:7 Räntekostnader för förskotterade arealersättningar m.m. ramanslag 79 700 43:8 ramanslag 66 516 43:9 Strukturstöd till fisket m.m. ramanslag 30 890 43:10 Från EG-budgeten finansierade strukturstöd till fisket m.m. ramanslag 80 000 43:11 Fiskevård ramanslag 20 000 43:12 ramanslag 119 655 43:13 ramanslag 8 156 43:14 Livsmedelsstatistik ramanslag 22 624 43:15 Jordbruks- och livsmedelsstatistik finansierad från EG-budgeten 3 700 43:16 Åtgärder inom livsmedelsområdet ramanslag 25 000 43:17 Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. ramanslag 37 089 44:1 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur ramanslag 2 203 000 44:2 Från EG-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur 1 500 922 44:3 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket reservationsanslag 29 429 44:4 Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. ramanslag 20 000 44:5 Stöd till innehavare av fjällägenheter m.m. ramanslag 1 538 45:1 Främjande av rennäringen m.m. ramanslag 37 000 25:1 ramanslag 1 199 121 26:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och kollektiv forskning 240 263 26:2 Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien obetecknat anslag 1 149 Summa 2 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar 2.1 Omfattning Utgiftsområdet omfattar 35 anslag fördelade på sju politikområden. Det mest omfattande av dessa är Livsmedelspolitikområdet som omfattar i första hand verksamhet som avser jordbruks- och trädgårdsnäringarna, fiskerinäringen samt livsmedel. Övriga politikområden är Lands- bygdspolitik, Djurpolitik, Samepolitik, Skogs- politik, Utbildningspolitik och Forskningspoli- tik. Inom utgiftsområdet ryms följande myndigheter: , Statens ut- sädeskontroll, , Fiskeri- verket, , , Statens livsme- delsverk, , Sve- riges samt och skogsvårdsstyrelserna. ansvarar för utgifts- område 23. För frågor som rör skogsnäringen och ansvarar dock . har vidare ett samordningsansvar för frågor som rör samerna. Detta politikområde omfattar också anslag under andra utgiftsområden. Anslagen för utbildning och forskning ingår i politikområden för vilka ansvarar. För föreslås att sammanlagt anslås för utgiftsområ- det. Anslagna medel för utgiftsområdet ökar med ca jämfört med budget- . av utgifterna finansieras från EU-budgeten. Merparten av EU- stödet avser obligatoriska åtgärder såsom arealersättning, djurbidrag, intervention och exportbidrag. Därtill kommer delfinansierade stöd och ersättningar som förutsätter nationell medfinansiering. Till dessa hör det nya lands- bygdsprogrammet och den nya strukturplanen för fiskerinäringen i . Utgiftsområde 2000 (prognos) - EU-stöd (4,): Finansie- ring från EU-budgeten. Arealstöd, inter- vention, miljöersättningar, m.m. En del av EU-stödet förutsätter nationell medfinansi- ering. - Nationell medfinansiering av EU-stöd (2,): T.ex. strukturstöd, miljöersättningar och regionalstöd. - Forskning och utbildning (1,): SLU och stöd till forskning. - Myndigheter (0,): Jord- bruksverket, , m.fl. (ej SLU). - Övrigt (0,): Nationellt stöd, bekämpande av smittsamma husdjurs- sjukdomar, m.m. Utgifterna inom utgiftsområdet styrs till stor del av och kan påverkas endast genom förändringar av den gemensamma jord- brukspolitiken (Common Agriculture Policy CAP). Återflödet från EU bruttoredovisas i den svenska statsbudgeten, dvs. intäkterna från EU redovisas som inkomst på inkomsttitel och ut- gifterna, utbetalningar, redovisas som en kostnad på statsbudgeten. Anslag för EU-finansierade stöd skall med viss tidsförskjutning motsvara in- betalningar från EU-budgeten till statsbudgetens inkomstsida. 2.2 Utgiftsutveckling Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Utgifterna inom utgiftsområdet har ökat konti- nuerligt sedan blev medlem i EU och är nu mer än dubbelt så höga jämfört före EU-medlemskapet (löpande priser). Till stor del förklaras detta av att ett antal nya EU-stöd in- förts 1996 2001. Nedgången i utgifterna är följden av en senare utbetalning av arealstödet inom jordbruket. Utgiftsutvecklingen budgetåren 1994/95 2001 2.3 Skatteavvikelser Tabell 2.2 Skatteavvikelser Miljarder kronor 2000 2001 Uttag av bränsle m.m. 0,12 0,12 Avverkningsrätt till skog - - Avgångsvederlag till jordbrukare - - Anläggning av skog m.m. 0,27 0,28 Skogsavdrag - - Skogs- och skogsskadekonto 0,05 0,05 Ingående skatt på jordbruksarrende - - Bränsleförbrukning i växthus- och jordbruksnäringen 0,07 Elförbrukning i växthus- och jordbruksnäringen 0,03 Summa 0,54 0,55 varav saldopåverkande avvikelser 0,54 0,55 Tabell 2.1 Utgiftsutvecklingen på utgiftsområdesnivå Miljoner kronor Politikområde Utfall 1999 Anslag 2000 1 Utgifts- prognos 2000 Förslag anslag 2001 Beräknat anslag 2002 Beräknat anslag 2003 Livsmedelspolitik 6 242 3 692 3 597 7 594 7 734 7 726 Landsbygdspolitik 3 575 3 871 4 568 3 755 3 784 3 833 Djurpolitik 395 345 360 372 391 396 Samepolitik 39 36 39 37 37 37 Skogspolitik 354 394 429 478 467 478 Utbildningspolitik 1 081 1 175 1 166 1 199 1 224 1 251 Forskningspolitik 239 220 225 241 246 246 Totalt för utgiftsområde 23 11 925 9 733 10 370 13 677 13 883 13 997 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. De redovisade avvikelserna som har kunnat kvantifieras avser främst värdet av undantag från skatteplikt vid uttag ur näringsverksamhet av bränsle om fastigheten är taxerad som lantbruks- enhet samt värdet av att bl.a. anläggning av ny skog får kostnadsföras. Uttag av bränsle Enligt huvudregeln i kommunalskattelagen (KL 22 § 1 st 1 p anv) är uttag ur näringsverksamhet skattepliktigt. Uttag av bränsle för uppvärmning är dock undantaget från skatteplikt om fastig- heten är taxerad som lantbruksenhet. Skatteav- vikelsen avser inkomstskatt och särskild löneskatt. Avverkningsrätt till skog mot betalning som skall erläggas Enligt god redovisningssed uppkommer intäkten när bindande avtal träffats. Enligt gällande lag- stiftning (KL 24 § 5 st p 1 anv) tillämpas dock i detta fall kontantprincipen, vilket innebär att be- skattningen uppskjuts, varför en räntefri kredit uppstår i näringsverksamhet. Räntan på krediten bör utgöra underlag för inkomstskatt och sär- skild löneskatt. Avgångsvederlag till jordbrukare I vissa fall är avgångsvederlag till jordbrukare inte skattepliktigt. Skatteavvikelsen avser inkomst- skatt och särskild löneskatt. Anläggning av ny skog Utgifter för anläggning av ny skog och dikning som främjar skogsbruk får kost- nadsföras. Samma avdragsmöjligheter gäller även för bär- och fruktodlingar för inköp och plante- ring av träd och buskar. Skatteavvikelsen utgörs av ränteeffekten på den omedelbara avskriv- ningen. Skogsavdrag Vid avyttring av skog medges fysisk person avdrag med högst 50 pro- cent av anskaffningsvärdet, medan avdraget för juridiska personer är begränsat till . Vid taxeringen för ett visst beskattningsår med- ges avdrag med högst halva den avdragsgrun- dande skogsintäkten. Syftet med avdragsrätten är att undanta rena kapitaluttag från beskattning. Å andra sidan saknas anledning att medge avdrag när värdeökningen på skogstillväxten överstiger gjorda uttag. Skatteavvikelsen uppkommer genom den schablon som är vald för beräkning av avdragets storlek och avser inkomstskatt och särskild löneskatt. Skogs- och upphovsmannakonto Skogskontolagen ger möjlighet till uppskov av beskattning av de intäkter som är hänförliga till skogsbruk. De medel som sätts in på skogskonto utgör underlag för avdrag vid taxeringen. Av- sättningen begränsas till på skogskonto och på skogsskadekonto. Avkastningen på skogskonto beskattas . Skatte- avvikelsen avser räntan på skattekrediten. Räntan på krediten bör utgöra underlag för inkomstskatt och särskild löneskatt. Ingående skatt på jordbruksarrende Avdragsrätten omfattar hela den ingående skatten på jordbruksarrende, även om värdet av bostad ingår i arrendet. Bränsleförbrukning inom växthusnäringen är växthusnäringen skatte- befriad från energiskatt för all användning av fos- sila bränslen. debiterades av energiskattesatserna. utgörs av full skattesats på dessa bränslen. Elförbrukning inom växthusnäringen Växthusnäringen är skattebefriad för all använd- ning av elektrisk kraft. utgörs av nor- malskattesatsen på el. 3.1 Omfattning Området skogspolitik omfattar den skogspolitik som har beslutat, . Skogspolitiken följs upp i särskild ordning och en redovisning med eventuella förslag till justeringar görs till . Inom politikområdet ryms de flesta statliga ekonomiska medel som har beslutats för att nå de skogspolitiska målen. I budgetpropositionen behandlas särskilt som består av och skogsvårdsstyrel- serna. är central förvaltnings- myndighet för frågor om skogsbruket och chefsmyndighet för de tio regionala skogsvårds- styrelserna. uppgifter under en för- söksperiod t.o.m. . De anslag som finns inom politikområdet av- ser i huvudsak för- valtningsanslag och anslag till miljöinriktade insatser i skogsbruket. Därtill kommer ett mindre anslag för vissa svenska åtgärder på det internationella skogsområdet. Skogsvårdsorgani- sationen finansieras även med uppdragsin- komster. Vissa åtgärder på skogsområdet med- finansieras av EU inom ramen för strukturfondsprogram och EU:s miljö- och landsbygdsprogram. 3.2 Utgiftsutveckling Tabell 3.1 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor Utfall 1999 Anslag 2000 1 Utgifts- prognos 2000 Förslag anslag 2001 Beräknat anslag 2002 Beräknat anslag 2003 41:1 273 281 290 290 279 290 41:2 Insatser för skogsbruket 76 106 111 181 181 181 41:3 Internationellt skogssamarbete 1 1 1 1 1 1 41:4 Från EG-budgeten finansierade medel för skogsskadeövervakning 6 1999 H5 Skogsvårdsavgiftsprojekt 0 0 12 0 0 0 Totalt för politikområde Skogspolitik inom utgiftsområde 23 478 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. Skillnaden mellan det totala anslaget 2000 och de beräknade utgifterna hänför sig i huvudsak till fördröjningar i utbetalning av beslutade insatser för biotopskydd och naturvårdsavtal under ett uppbyggnadsskede. Förändringarna i beräkning- arna för anslaget 41:1 beror dels på att de tidsbe- gränsade, extra insatserna för rådgivning upphör 2002 och att försöksverksamheten för upphör vid utgång- en av . 3.3 Mål Skogen är en nationell tillgång som skall skötas så att den uthålligt ger en god avkastning som den biologiska mångfalden behålls. Vid sköt- seln skall hänsyn tas även till andra allmänna in- tressen. Skogspolitiken har två mål fastlagda av riks- dagen, ett produktionsmål och ett miljömål. De båda målen skall väga lika tungt. Produktions- målet är att skogen och skogsmarken skall ut- nyttjas effektivt och ansvarsfullt så att den ger en uthållig god avkastning. Skogsproduktionens in- riktning skall ge handlingsfrihet i fråga om an- vändningen av vad skogen producerar. Miljö- målet är att skogsmarkens naturgivna produktionsförmåga skall bevaras. En biologisk mångfald och en genetisk variation i skogen skall säkras. Skogen skall brukas så att växt- och djurarter som naturligt hör hemma i skogen ges förutsättningar att fortleva under naturliga be- tingelser och i livskraftiga bestånd. Hotade arter och naturtyper skall skyddas. Skogens kultur- miljövärden samt dess estetiska och sociala vär- den skall värnas. Skogspolitikens mål beslutades av 1993 (prop. 1992/93:226, bet. 1992/93:JoU15, rskr. 1992/93:352). Skogspolitiken utvärderas varje mandatperiod och en första utvärdering redovisades för (prop. 1997/98:158, bet. 1998/99:MJU3, rskr. 1998/99:32). Regeringen gjorde därvid den bedömningen att skogspolitikens mål skulle ligga fast. hade ingen erinran häremot. 3.4 Politikens inriktning skogspolitiska beslut slogs det fast att skogspolitiken måste ges en långsiktig och eko- logisk inriktning. Det anfördes också att det inte är möjligt och rimligt att med alltför korta inter- ändra grunderna för skogspolitiken mot bakgrund av det grundläggande kravet på god hushållning och med hänsyn till de långa växt- tider som gäller för den svenska skogen. Beslut som fattas och åtgärder som vidtas i vår generation ger resultat först för kommande generationer. Å andra sidan måste nya kunskaper och värderingar få komma till uttryck i den kon- kreta utformningen och tillämpningen av skogs- politiken. Enligt regeringens uppfattning bör mot den bakgrunden de skogspolitiska besluten följas upp fortlöpande och redovisas , dvs. en gång per mandatperiod. Härigenom blir det möjligt att göra de nödvändiga redo- visningar som behöver och de anpass- ningar som är angelägna. Detta synsätt har riks- dagen ställt sig bakom 1998. Som nämnts redovisades den första uppfölj- ningen av skogspolitik för . Det gjordes då den bedömningen att inget av de båda skogspolitiska målen hade nåtts men att målen borde ligga fast. De brister som kunde konstateras vad gällde lagstiftning, eko- nomiska resurser för områdesskydd och kunska- per hos skogsägarna föranledde förändringar i skogsvårdslagen, skogsvårdsförordningen och i föreskrifter och allmänna råd till dessa. Vidare förstärktes Skogsvårdsorganisatio- nens resurser för rådgivning till skogsägare . Möjligheter skapades för med- finansiering från EU av den omfattande infor- , en kampanj som också ingår i det nya miljö- och landsbygds- programmet. Resurserna för områdesskydd i form av reservat, biotopskydd och naturvårds- avtal har förstärkts mycket kraftigt, förstärk- ningar som beräknats även . På forskningens område har regeringen tagit ini- tiativ till en massiv satsning tillsammans med skogsbranschen på FoU-program för en breddad användning av träfiber som bas för olika pro- dukter och att öka förädligsvärdet hos skogsin- dustriprodukterna. Särskild tyngdpunkt har lagts på den trämekaniska industrin. Dessa program pågår och finansieras av skogsbranschen och staten gemensamt. Nästa uppföljning av skogspolitiken skall redovisas av före utgången av 2001. Det är regeringens avsikt att 2002 för riks- dagen redovisa denna uppföljning och de förslag till åtgärder som den kan föranleda. Dessför- innan kan det bli aktuellt att besluta om sådana åtgärder som kan följa av ställningstagandena till förslag till delmål, etapp- mål och åtgärder för främst miljökvalitetsmålet Levande skogar. Även Rennäringspolitiska kommitténs förslag kan komma att beröra skogspolitiken. Internationellt kommer regeringen att fort- sätta att verka för ett ekonomiskt, ekologiskt och socialt hållbart skogsbruk i alla delar av världen. kommer flera viktiga förhandlingar att äga rum på det globala planet. Som ordförandeland i EU kommer att ha ett stort ansvar för starkt och enigt agerande från EU:s sida.