prop · GO031D19 · 2001-01-01 00:00:00 — Långtidsinskrivna, ofrivilligt deltidsarbetande, utrikesfödda eller personer med funktionshinder utanför arbetsmarknaden är grupper som inte är fullt utnyttjade på arbetsmarknaden. Genom att ta till vara dessa under- och outnyttjade resurser kan ett mycket stort potentiellt arbetskraftsutbud tas tillvara. 4.5 Insatser 4.5.1 Statliga insatser inom politikområdet Inom arbetsmarknadspolitiken finns en rad insatser och program som bidrar till att minska arbetslösheten och öka möjligheten för en mer flexibel arbetsmarknad. Arbetsmarknadspolitikens viktigaste instrument är arbetsförmedlingens platsförmedling, med Platsbanken och övriga internetanknutna hjälpmedel. De förändringar som pågår inom arbetsmarknadspolitikensyftar till att höja effektiviteten i arbetsmarknadspolitiken bl.a. genom en tydligare målsättning om att insatserna skall leda till arbete. Aktivitetsgarantin, samt de särskilda medlen för personalförstärkningar på arbetsförmedlingarna skall ses i detta perspektiv. Det förstärkta anställningsstödet för personer med långa arbetslöshetstider är också ett sätt att öka dessa personers möjligheter att komma in på arbetsmarknaden. Detta sker dels genom en ökad prioritering av utbildnings- och kompetenshöjande insatser, dels genom en förstärkt verksamhetsuppföljning. Färre typer av åtgärder och ett förenklat arbetsmarknadspolitiskt regelverk bidrar till att höja effektiviteten inom arbetsmarknadspolitiken samt stärka rättsäkerheten för den enskilde. Personer med arbetshandikapp får en möjlighet att kunna arbeta med hjälp av särskilda arbetshjälpmedel. Därtill finns anställningar med lönebidrag eller skyddade arbeten hos offentliga arbetsgivare () eller . Samtliga program administreras av AMV. Arbetsmarknadspolitiken har under det se- naste åren lagts om mot en tydligare tillväxt- främjande inriktning. Regeringen har i propositionen Förnyad arbetsmarknadspolitik för delaktighet och till- växt (prop. 1999/2000:98) för redovisat arbetsmarknadspolitikens framtida inriktning. Insatser för att motverka flaskhalsar, snabbt tillsätta de lediga platserna och insatser för de mest utsatta grupperna skall prioriteras. Som ett led i den förnyade arbetsmarknadspoliktiken har regeringen även i proposition En rättvisare och tydligare arbetslöshetsförsäkring 1999/2000:139 föreslagit förändringar för att åstadkomma en rättvisare och tydligare arbetslöshetsförsäkring. En väl fungerande arbetslöshetsförsäkring bidrar till att uppnå arbetsmarknadspolitikens mål genom att underlätta och stimulera omställning. Syftet med förslagen är att få till stånd en mer strukturerad sökprocess. Genom att reglerna och tillämpningen enligt förslaget tydliggörs stärks arbetslinjen och rättssäkerheten ökar för de arbetssökande som insatserna för dem förbättras. De regionala tillväxtavtalen är ett centralt instrument för det regionala utvecklingsarbetet där arbetsmarknadspolitiken spelar en viktig roll i samverkan med andra aktörer. Även den lokala samverkan med kommuner och andra myndigheter inom det sociala området har en central betydelse. Arbetslösheten och långtidsarbetslösheten har minskat kraftigt. Grupper med en svagare anknytning till arbetsmarknaden såsom ungdomar, arbetshandikappade och personer med utländsk bakgrund har prioriterats i de arbetsmarknadspolitiska programmen genom att de fått en relativt större andel av programplatserna. För ungdomarna har såväl arbetslösheten som långtidsarbetslösheten minskat kraftigt, vilket är ett resultat av regeringens starkt uttalade ambition att ingen ungdom skall vara arbetslös i utan att få ett erbjudande om ett arbete eller utbildning. Antalet sysselsatta och arbetslösa arbetshandikappade och utländska medborgare har förändrats i samma takt som övriga grupper. Arbetsmarknadspolitiska program och insatser Vid sidan av platsförmedling, vägledning och arbetslivsinriktad rehabilitering spelar de olika arbetsmarknadspolitiska programmen en viktig roll för att förbättra matchningen mellan arbetssökande och lediga platser. ning av de konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska programmen gjordes . I genomsnitt fanns 141 500 deltagare i de olika programmen , vilket var en minskning med 31 000 jämfört med . Sammansättning av den öppna arbetslösheten och de konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska programmen redovisas i tabell 4.3. Tabell 4.3 Sammansättning av den öppna arbetslösheten och de konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska programmen ( %) 1998 1999 2000* 1998 1999 2000* Kvinnor 45 45 44 48 47 46 Män 55 55 56 52 53 54 Totalt 100 100 100 100 100 100 55- år 9 15 19 9 12 14 Därav: kvinnor 8 14 18 9 12 14 män 10 15 19 10 12 15 25 73 70 68 66 66 66 Därav: kvinnor 73 71 70 67 68 67 män 72 69 68 66 65 64 20 15 12 11 18 17 15 Därav: kvinnor 15 12 10 17 15 13 män 15 13 11 19 18 17 18 3 3 2 6 5 4 Därav: kvinnor 3 3 2 7 6 5 män 3 3 2 5 4 4 Totalt 100 100 100 99 100 99 Arbetshandikappade 10 11 11 15 16 19 Därav: kvinnor 10 11 11 15 16 19 män 10 11 11 16 16 18 Utomnordiska medborgare 11 10 10 11 12 11 Därav: kvinnor 10 10 9 11 11 11 män 12 11 10 12 12 11 * Källa: AMS Statistikenhet. Under genomfördes vissa förenklingar av de arbetsmarknadspolitiska programmen. slogs arbetslivsutveckling (ALU) och arbetsplatsintroduktion (API) samman till det nya programmet arbetspraktik. Andra förändringar var att försöksverksamheten med aktivare användning av arbetslöshetsersättningen (projektarbete) avslutades . I programmet resursarbete fick inga nya beslut tas efter . Därefter fasades åtgärden ut och avslutades . avskaffades både medflyttandebidraget och inlösen av egna hem. Det nationella IT- programmet (SwIT), som infördes , avslutades . beviljas anställningsstöd dels som allmänt anställningsstöd, dels som förstärkt anställningsstöd. Stödet lämnas inte längre som ett bidrag utan som en kreditering på arbetsgivarens skattekonto. Det ursprungliga anställningsstödet fasas ut. Tabell 4.4 Arbetsmarknadspolitiska program 2000*** Totalt kvinnor män totalt kvinnor män totalt kvinnor män Anställning med lönebidrag 49 Anställningsstöd 10 547 3 895 6 653 9 681 3 434 6 247 592 231 361 Allmänt anställningsstöd 980 363 617 6 520 2 322 4 198 Förstärkt anställningsstöd 638 213 426 7 582 2 691 4 891 Arbetslivsutveckling* 38 892 17 815 21 078 7 964 3 794 4 171 Arbetsmarknadsutbildning 41 899 19 752 22 147 44 955 22 549 22 406 30 336 15 226 15 110 Arbetsplatsintroduktion* 19 347 8 897 10 450 2 284 1 015 1 268 6 2 4 Arbetspraktik** 22 497 9 811 12 685 25 156 11 152 14 004 Datortek 11 521 6 315 5 205 7 328 4 019 3 310 5 661 3 IT-satsningen 655 200 455 3 081 1 094 1 987 529 192 338 Jobbsökaraktiviteter 1 800 Kommunala uppföljningsplatser 12 176 7 131 5 Offentligt skyddat arbete 5 943 1 235 4 709 5 758 1 214 4 544 5 254 1 110 4 144 Offentligt tillfälligt arbete 7 741 3 619 4 123 7 780 3 692 4 088 5 744 2 703 3 041 Projektarbete 285 129 156 655 280 375 3 2 1 Resursarbete 4 104 3 ** 188 81 107 298 133 165 Starta-eget-bidrag 12 514 5 975 6 539 10 813 4 918 5 895 8 665 3 706 4 959 Ubildning i företag 1 040 Utvecklingsgaranti 20 2 846 1 249 1 597 5 555 2 484 3 071 5 279 2 274 3 005 Arbetslivsinriktad rehabilitering () 8 054 3 870 4 184 6 899 3 316 3 583 6 720 3 242 3 478 26 900 12 400 14 500 27 000 12 400 14 600 27 100 12 500 14 600 * Inga nya deltagare 1999. ** Infördes . *** Avser . Källa: AMS statistiktjänst Inom arbetsmarknadspolitiken finns medel för otraditionella insatser, som motiveras av arbetsmarknadsskäl och inte ryms inom ordinarie program. Syftet med insatserna är att AMV skall kunna skapa utrymme för nya idéer och tankar, som kan bidra till en förnyelse av program och metodik. Enligt de återrapporteringar som AMS har lämnat respektive framgår att resultaten av insatserna är svåra att mäta och att ytterligare resurser måste satsas på att följa upp projekten. AMV upplever att kopplingen ofta är svag mellan projektens målsättning och det mål inom arbetsmarknadspolitiken som projekten skulle kunna stödja. Verket hävdar att avsaknaden av ett övergripande syfte och mål för de otraditionella projekten försvårar uppföljningen. Fr. o. m. har ett nytt arbetsmarknadspolitiskt program inrättats, projekt med arbetsmarknadspolitisk inriktning, där bl.a. föreskrifterna tydligare anger behovet av syfte och uppföljning av projekten. Förutsättningarna för uppföljning och återrapportering bör därför öka. Regeringen avser att föra en dialog med AMV i detta syfte. Här kommer bl.a. behovet av internkontroll, ansvarsfördelning/beslutanderätt och utvärdering av verksamheten mot målen att diskuteras, vilket har tagits upp i revisorers rapport medel (1999/2000:13). Inom ramen för Europeiska socialfondens mål 3 för perioden 1999 har nya vägar prövats för att slussa in ungdomar på arbetsmarknaden, bekämpa långtidsarbetslöshet och stödja personer som riskerar att utestängas från arbetsmarknaden. Programmet har omfattat totalt 31 000 personer. Utvärderingar har visat att målen för programmet, vilka anges i det av EG- kommissionen fastställda programdokumentet, har uppnåtts på en övergripande nivå och att de nyskapande åtgärder som prövats delvis har återförts till den ordinarie arbetsmarknadspolitiska verksamheten. Resultaten av mål 3 redovisas även under anslaget 22:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden 1999. Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet Arbetslöshetsersättning lämnas vid ofrivillig arbetslöshet och kompenserar för förlorad arbetsinkomst. I de arbetsmarknadspolitiska program där bidrag inte ges till en arbetsgivare lämnas i stället aktivitetsstöd till deltagarna. Arbetslöshetsersättningen förutsätter och möjliggör ett aktivt arbetssökande. Aktivitetsstödet förutsätter och möjliggör kompetensutveckling under arbetslöshet. Dessa ersättningar medverkar också till att minska inkomstklyftorna mellan dem som har arbete och dem som saknar arbete och är därmed även en viktig del av fördelningspolitiken. Detta gäller också för lönegarantiersättning som ger ett löneskydd vid arbetsgivares konkurs. De som kvalificerat sig för arbetslöshetsersättning erhåller samma belopp i aktivitetsstöd. Reglerna för arbetslöshetsersättning har därför stor betydelse för utvecklingen av kostnaderna för både arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd. Även antalet personer som berörs av företagskonkurser liksom bestämmelserna för lönegarantiersättning har betydelse för dessa utgifter. EU:s sysselsättningsriktlinjer EU:s sysselsättningsriktlinjer är indelade i fyra huvudområden; att förbättra anställbarheten, att utveckla företagarandan, att uppmuntra företagens och de anställdas anpassningsförmåga samt att stärka jämställdhetspolitiken. Inom varje huvudområde finns riktlinjer som anger vad länderna bör göra och i vissa fall finns konkreta mål. Europeiska socialfonden skall användas för att stärka stödet för genomförandet av riktlinjerna och den nationella handlingsplanen. Socialfondens övergripande uppgift är att förebygga och bekämpa arbetslöshet samt att utveckla de mänskliga resurserna. Sysselsättningsriktlinjerna, vars inriktning aktivt har påverkat, ligger väl i linje med den svenska arbetsmarknadspolitiken och innebär framförallt att förhindra långtidsarbetslöshet bland alla grupper i samhället genom en ökad prioritering av utbildning och aktiv arbetsmarknadspolitik för att därigenom öka anställbarheten hos de arbetslösa. I tre fall anger riktlinjerna kvantitativa mål för medlemsländernas sysselsättningspolitik. För det första skall alla arbetslösa ungdomar erbjudas arbete, åtgärd, utbildning eller annan aktiverande insats . För det andra skall motsvarande erbjudas arbetslösa vuxna . Slutligen skall andelen arbetslösa som deltar i aktiva arbetsmarknadspolitiska program uppgå till genomsnittet för de tre mest framgångsrika länderna, vilket är . uppfyller de tre kvantitativa målen. I flera fall är regeringens ambition mer långtgående än vad riktlinjerna anger, bl. a. vad gäller åtgärder för unga arbetslösa. I riktlinje 2 deklareras bland annat att arbetslösa vuxna, innan de varit arbetslösa , skall få erbjudande om en ny start i form av utbildning, omskolning, arbetslivserfarenhet, anställning eller andra åtgärder som främjar deras anställbarhet för att effektivt integreras i arbetslivet. Vidare fastslås att dessa förebyggande åtgärder och åtgärderna för anställbarhet bör kombineras med åtgärder för de långtidsarbetslösas återinträde på arbetsmarknaden. Den svenska arbetsmarknadspolitiken ligger väl i linje med den europeiska sysselsättningsstrategin. 4.5.2 Insatser utanför politikområdet Regeringens utbildningssatsning anknyter i högsta grad till arbets- och kompetenslinjen inom arbetsmarknadspolitiken. (), , Arbetsskyddsstyrelsen (ASS) och AMS har tillsammans ett rehabiliteringsuppdrag. Syftet är att myndigheterna ska stödja individer i behov av rehabilitering att komma in i eller tillbaka till arbete. Detta gäller även de stöd som finns till ökat företagande och ökad sysselsättning. Yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningar utgör ett väsentligt inslag i de regionala tillväxtavtalen. De ökade statsbidragen till kommunerna, innebär möjligheter för kommunerna att behålla och även utöka sin personalstyrka. 4.6 Resultatbedömning 4.6.1 Resultat För och 2000 angavs tre mål under utgiftsområde 14 för arbetsmarknadspolitiken: A) hålla nere vakanstiderna för lediga platser, B) minska långtidsarbetslösheten, C) motverka långa tider utan reguljärt arbete. För utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet som är en integrerad del av arbets-marknadspolitiken angavs att: Utgiftsområdet skall medverka till att underlätta och stimulera omställning och därigenom öka flexibiliteten på arbetsmarknaden. I tabell 4.5 anges regeringens åtta verksamhetsmål för AMV och tre för . Vart och ett av verksamhetsmålen har en koppling till något av målen för arbetsmarknadspolitiken. AMV har uppnått fem av målen. har uppnått samtliga tre mål. En utförligare diskussion om måluppfyllelsen presenteras under respektive effektmål. Tabell 4.5 Kvantitativa verksamhetsmål och 2000 1999 2000** Mål Mål Resultat Mål Resultat Bedömning Resultat Anvisningsgrad platser uppfyllt ej mål A 2. Ag fått tillräckligt med sökande ej mål ej mål ej uppfyllt A 3. Arbete efter yrkesinriktad utbildning ej mål ej uppfyllt B 4. Långtidsarbetslösa 73 000 53 200 50 000 53 000 ej uppfyllt 60 530 B 5. Ungdomsgaranti uppfyllt C 6. Långtidsinskrivna 100 000* 79 000 75 000 71 700 uppfyllt 60 996 C 7. Antal i särskilda program för arbetshandikappade 53 000 55 000 55 000 55 800 uppfyllt 53 631 C 7b. Genomsnittlig lönebidragsnivå till andra arbetsgivare än allmännyttiga organisationer uppfyllt 8 9 10 Sysselsättning (miljoner timmar) Rekrytering av gravt arbetshandikappade Övergångar till reguljära arbetsmarknaden 16,5 4,* Annan definition av långtidsinskriven än . ** Avser Källa: AMS årsredovisning för samt kvartalsrapport 2000:2, Skr. 1999/2000:120 .. Hålla nere vakanstiderna för lediga platser Till detta mål kan tre av AMV:s verksamhetsmål föras: - anvisningsgraden för lediga platser (ej verksamhetsmål ) - att arbetsgivare fått tillräckligt med sökande - att skall ha fått arbete efter avslutad yrkesutbildning AMV har uppnått ett av tre verksamhetsmål, nämligen anvisningsgrad. Målen beträffande att arbetsgivaren har fått tillräckligt antal sökande samt andel i arbete efter yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning har inte uppnåtts. En förklaring till den bristande måluppfyllelsen kan vara att målnivån i relation till utfall var stor. Genom att snabbt och med god kvalitet förmedla arbetssökande till de lediga platser som anmälts till arbetsförmedlingarna skall vakanstiderna hållas nere. För att motverka flaskhalsar skall den upphandlade yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen prioriteras och inriktas mot bristyrkesområden. Antalet nyanmälda lediga platser vid arbetsförmedlingen ökade till sin högsta nivå . Totalt anmäldes 417 000 platser (exkl. ferieplatser) till arbetsförmedlingarna , vilket var en ökning med 38 000 jämfört med . Störst var ökningen inom vårdområdet. Andelen platser som arbetsförmedlingen anvisat en lämplig sökande till har minskat något . Det beror enligt AMS på ökad efterfrågan av arbetskraft i kombination med minskad arbetslöshet. De platser som saknar anvisning återfinns främst där det krävs högskoleutbildning inom teknik och data samt hälso- och sjukvård. En av de viktigaste arbetsmarknadspolitiska insatserna för att motverka s.k. flaskhalsar är arbetsmarknadsutbildningen. Antalet deltagare i arbetsmarknadsutbildning har fortsatt att öka som resultaten har blivit bättre. var det i genomsnitt 45 000 deltagare , jämfört med 42 000 1998. Resultatet, i form av andel som fått arbete efter avslutad utbildning, för den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen är , en förbättring gentemot 1998. Sammantaget har måluppfyllelsen förbättrats för den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbild ningen i jämförelse 1998 och 1999. De positiva resultaten av arbetsmarknadsutbildningen återfinns främst bland de korta yrkesinriktade utbildningarna. Kraven på förkunskaper till dessa utbildningar är relativt låga vilket innebär att många av de långtidsarbetslösa kan få del av åtgärden och därefter få ett arbete. Tabell 4.6 Arbetsmarknadspolitiska program Andel i arbete efter avslutat program (%) 2000*** totalt kvinnor män totalt kvinnor män totalt kvinnor män Anställning med lönebidrag 26 25 27 26 23 28 27 25 29 Anställningsstöd 60 63 59 66 68 65 70 70 71 Allmänt anställningsstöd 53 66 46 62 63 62 Förstärkt anställningsstöd 38 48 33 40 44 38 Arbetslivsutveckling* 21 23 19 19 22 16 18 35 7 Arbetsmarknadsutbildning 30 30 31 35 36 34 44 46 43 Arbetsplatsintroduktion* 41 41 41 41 42 39 30 42 13 Arbetspraktik** 31 32 30 34 35 33 Datortek 23 25 22 25 27 23 30 30 29 IT-satsningen 40 35 43 45 49 44 46 49 44 Jobbsökaraktiviteter Kommunala uppföljningsplatser 36 39 32 38 42 34 42 46 38 Offentligt skyddat arbete 26 30 25 26 27 26 29 32 27 Offentligt tillfälligt arbete 13 13 12 17 19 16 31 34 27 Projektarbete 22 23 21 23 27 20 15 30 0 Resursarbete 50 55 33 49 56 34 54 59 42 ** 40 40 40 46 41 50 Starta-eget-bidrag 72 70 74 75 73 76 75 75 75 Ubildning i företag Utvecklingsgaranti 20 32 31 32 36 35 36 41 40 42 Arbetslivsinriktad rehabilitering () 25 23 28 25 23 27 29 28 31 * Inga nya deltagare . ** Infördes . ***Avser . Källa: AMS statistiktjänst. Yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning är den dominerande utbildningsformen även om den förberedande utbildningen tenderat att öka . Till viss del beror det på att de nu avskaffade volymkraven medförde att resurserna koncentrerades på billigare utbildningar. Enligt utredningen effektivare arbetsmarknadsutbildning (Ds 2000:38) är det av dem som genomgått en förberedande arbetsmarknadsutbildning som efter avslutad utbildning har fortsatt till en yrkesinriktad utbildning. Den absolut största delen, , återfanns i en ny förberedande utbildning . Det tyder på att många personer cirkulerar mellan enklare utbildningar som inte leder till arbete. har AMS fått använda för att utveckla och marknadsföra olika IT-tjänster. Syftet är bl.a. att förbättra matchningsprocessen på arbetsmarknaden. Arbetsförmedlingens jobbsökarsidor på Internet är genom en halv miljon olika besökare mest besökta. läses 600 000 annonser i platsbanken på Internet, jämfört med 20 000 i Arbetsförmedlingarnas interna datasystem. 11 000 personer, varav kvinnor, utomnordiska medborgare och arbetshandikappade har deltagit i SwIT. Målsättningen var att alla godkända deltagare skulle erhålla arbete . SwIT har inte nått målet. Enligt IFAU:s utvärdering är resultatet . Resultatet är lika för de prioriterade grupperna kvinnor, utomnordiska medborgare och arbetshandikappade som för den totala gruppen. Praktik i utbildning samt nära kontakt med arbetsgivaren förklarar enligt IFAU det relativt goda utfallet. av arbetsgivarna anser att man fått önskat antal sökande inom önskad tid efter att ha anmält ledig plats till arbetsförmed-lingen. En av orsakerna till att målet på inte uppfyllts är svårigheten att få sökande till tjänster med krav på högskoleutbildning främst inom vård och skola. Enligt AMS kan vissa flaskhalsar förklaras av att arbetsgivare ställer högre kraven på de sökandes kompetens än vad som är nödvändigt för att utföra arbetet. Minska antalet långtidsarbetslösa Till detta mål kan två av AMV:s verksamhetsmål föras, nämligen det för: - långtidsarbetslösa och - ungdomsgarantin AMV har uppnått ett av de två verksamhetsmålen. Genom en kvalitativ bedömning har ungdomsgarantimålet uppnåtts. Verksamhetsmålet om långtidsarbetslösa, vilket stramades upp jämfört med , uppnåddes inte. Tabell 4.7 Antalet långtidsarbetslösa och långtidsinskrivna och deras andel av arbetslösa respektive samtliga inskrivna i respektive grupp Antal (%)** Antal (%) Antal (%) Antal (%)*** Antal (%) Antal (%) Kvinnor 21 633 17 21 947 18 26 720 25 36 806 21 32 643 18 25427 17 Män 31 584 20 31 050 20 37 654 27 53 644 26 49 931 24 39308 21 Totalt 53 217 19 52 997 19 64 374 26 90 450 24 82 574 21 64736 19 55- år 9 325 36 14 547 35 22 677 49 10 115 35 16 360 34 18163 33 Därav:kvinnor 3 853 35 6 539 35 9 719 50 4 051 33 6 834 32 7703 33 män 5 472 36 8 188 35 12 958 48 6 064 37 9 526 35 10460 33 25 37 192 18 34 380 18 37 998 22 75 498 28 62 977 23 44670 19 Därav:kvinnor 15 108 16 14 016 16 15 658 21 30 827 24 24 658 19 17097 16 män 22 085 20 20 364 19 22 340 24 44 671 31 38 318 27 27573 22 20 6 214 15 3 648 11 3 391 13 4 822 8 3 230 6 1898 5 Därav:kvinnor 2 452 13 1 395 10 1 220 11 1 922 7 1 149 5 627 4 män 3 762 16 2 253 12 2 171 14 2 900 8 2 081 7 1271 5 18 479 6 415 5 303 6 16 0 8 0 4 0 Därav:kvinnor 217 5 176 5 120 5 6 0 2 0 0 0 män 262 6 239 6 184 7 10 0 6 0 4 0 Totalt 53 210 19 52 990 19 64 369 26 90 451 24 82 575 21 64735 19 Arbetshandik. 7 867 27 8 539 28 10 442 38 20 886 47 20 414 41 17136 38 Därav:kvinnor 3 358 26 3 719 27 4 543 37 9 311 45 8 978 40 7467 37 män 4 509 29 4 820 29 5 899 38 11 574 49 11 436 43 9669 40 Utomnordiska medborgare 6 781 21 5 786 20 6 014 25 14 Därav:kvinnor 2 388 18 2 098 17 2 242 22 5 260 28 4 128 22 2715 19 män 4 393 24 3 687 22 3 773 27 8 758 35 7 138 30 4774 25 * Definitionen av långtidsinskrivna förändrades mellan budgetåren 1998 och 1999. ** Andel av det totala antalet arbetslösa i respektive grupp. *** Andel av det totala antalet inskrivna i respektive grupp. Källa: AMS, Statistiktjänst över var det 53 000 personer som i genomsnitt klassificerades som långtidsarbetslösa medan målet angav högst 50 000 personer. Regeringens målsättning att inga ungdomar skall vara långtidsarbetslösa har uppfyllts. Under har i genomsnitt 4 100 ungdomar varit långtidsarbetslösa . 773 ungdomar, av den definierade målgruppen, fick inte något erbjudande om arbete, utbildning eller sysselsättningsprogram . Måluppfyllelsen kan därför anges som , en markant ökning jämfört med . Måluppfyllelsen var som lägst men har trenden vänt. var 3 700 ungdomar arbetslösa i genomsnitt . De extra medlen till personalförstärkningar skall stödja länsarbetsnämnderna i deras arbete inom storstadssatsningen. Uppgifter från samtliga tre storstadslän visar effektivitetsvinster när det gäller den i stor- stadspolitiken centrala samverkan med kommunerna. Vidare har medlen resulterat i färre arbetssökande per handläggare vilket skapat förutsättningar till ökad individuell service, inte minst för arbetssökande med invandrarbakgrund. Motverka långa tider utan arbete Till detta mål kan tre av AMV:s verksamhetsmål och samtliga verksamhetsmål tillföras. Dessa verksamhetsmål är markerade med C i tabell 4.5. Samtliga verksamhetsmål har uppnåtts. Långtidsinskrivna och lönebidragsnivå uppvisar bättre resultat än 1998 liksom för målet om arbetshandikappade. I genomsnitt upphörde 6 600 personer att vara långtidsinskrivna, dvs. inskrivna vid arbetsförmedlingen utan att ha haft ett arbete. Knappt hälften av dessa fick arbete. Övriga bröt långtidsinskrivningen främst genom att påbörja kurser inom eller någon annan utbildning. Jämfört med är det fler som brutit långtidsinskrivningen .