prop · GO031D11 · 2001-01-01 00:00:00 — Till bilden av krig och utbredd fattigdom i måste vidare fogas en större politisk pluralism och ekonomiska reformer. En, om än alltjämt svag, demokratisk och ekonomisk bas för en positiv utveckling har lagts. Svensk Afrikapolitik bygger vidare på den Afrikastrategi, som tillställdes 1998. I Afrikapolitiken ingår bl.a. stöd till regionalt samarbete och ett utökat utvecklingssamarbete med . I syfte att bredda och fördjupa mångfalden i samarbetet mellan och genomfördes en svensk manifestationsvecka i landet. lägger vidare stor vikt vid den intensifierade dialog mellan och , som följt på toppmötet mellan dem i . I Öst- och är återhämtningen efter den finansiella krisen på god väg, och handel med regionen växer åter. närhet till ett WTO-medlemskap efter förhandlingar med EU och kommer att påskynda ekonomiska, om än inte politiska, reformer i landet. frigörelse under svåra villkor 1999, den fortsatta demokratiseringen i och de nyupptagna kontakterna mellan och samverkar till att minska spänningen i regionen. I motsatt riktning verkar dock de ansträngda relationerna mellan och och de skarpa motsättningarna mellan kärnvapenmakterna och . Förbindelserna mellan och stärks genom ett tredje toppmöte . Svensk Asienpolitik fullföljs enligt de riktlinjer, som utformades i den antagna Asienstrategin. Förutom vid handeln lägger tonvikt vid miljösamarbete. I relationerna med betonas samarbete kring mänskliga rättigheter. Den positiva ekonomiska och politiska utvecklingen i har försvagats. I som helhet blev den ekonomiska utvecklingen negativ 1999, främst till följd av de finansiella kriserna och sjunkande priser på vissa råvaror. som demokratin befästs ytterligare på de flesta håll, förekom oroande tecken på motsatsen i några länder. De breda klyftorna mellan skilda befolkningsgrupper består, och på flera håll kränks alltjämt de mänskliga rättigheterna. Trots de senaste årens fredssträvanden fortsätter den inre väpnade konflikten i . fullföljer sin centrala roll i det internationella stödet för återuppbyggnadsarbetet i efter orkanen . liksom EU:s förbindelser med stärks ytterligare genom inrättandet av ett frihandelsområde mellan och och genom förhandlingar om associeringsavtal med och , som även skall omfatta frihandel. utvecklingssamarbete med utvecklingsländer behandlas under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Information om i utlandet De svenska utlandsmyndigheterna utgör regeringens främsta instrument för information om i enskilda länder och agerar i nära samverkan med , som omvandlades från stiftelse till myndighet. Institutet erhöll då en ny övergripande målsättning vid sidan av sitt tidigare uppdrag; att främja svenska intressen och bidra till tillväxt, sysselsättning och kulturell utveckling i . i utlandet (NSU) fick sin första egna budget för inom ramen för regeringens satsning på Europafrågor i vårpropositionen 1998 (prop. 1997/98:150). NSU-medlen har finansierat integrerade främjandeinsatser i bl.a. , , , , , . Kulturutbytet har varit omfattande i synnerhet med men även med och . Koncentrerade manifestationer med medverkan av svenska aktörer inom skilda samhällsområden har skett under i fokus , De baltiska ländernas år och Sydafrikasatsningen. Under ordförandeskap i EU kommer en bred informationssatsning att presentera i EU:s medlemsländer och kandidatländer men även i andra länder. En mängd kultur-, informations- och främjandeaktiviteter genomförs med tonvikt på svenska profilfrågor som design, IT, musik, mode, mat och miljöteknik. med bl.a. i är en annan viktig nationell manifestation med internationellt deltagande. Inom ramen för export- och investeringsfrämjandet och det allmänna Sverigefrämjandet genomförs en gemensam IT- satsning i samarbete mellan UD och utlandsmyndigheterna, , Invest in , och branschorganisationen . Syftet är att göra en kraftsamling inom marknadsföring av svensk IT i utlandet genom att arrangera ett antal aktiviteter som hjälper svenska företag att marknadsföra produkter och tjänster och att attrahera utländska investeringar till . Insatser för att främja utrikeshandel, export och utländska investeringar i behandlas närmare under utgiftsområde 24. 3.6 Resultatbedömning Ett land av storlek kan sällan peka på att utrikespolitiken givit ett visst konkret resultat. Endast när det gäller sådant som direkt rör det egna landet eller på enskilda punkter i ett internationellt frågekomplex är det i allmänhet möjligt att säga att det är den svenska utrikespolitiken som haft avgörande betydelse. måste man stanna vid en värdering av den utveckling landet varit delaktig i utan att söka precisera landets bidrag till denna. Samarbetet inom EU har i viktiga avseenden utvecklats i överensstämmelse med svenska värderingar strävanden. Det gäller den i Lissabonfastlagda inriktningen på tillväxt och sysselsättning med kontinuerlig utbildning och satsning på informationsteknologi som centrala medel. Det gäller också utvidgningsförhandlingarna, som i enlighet med förfäktade uppfattning förs med tolv kandidatländer. Det gäller inriktningen av kommissionens reformering. Och det gäller EU:s krishantering, där den civila delen får en viktig plats vid sidan av den militära och FN:s roll betonas, och EU:s växande intresse för konfliktförebyggande verksamhet. engagemang i fredsfrämjande verksamhet i framför allt Kosovo men även på andra håll har utgjort ett konkret bidrag till framväxten av den alleuropeiska säkerhets- och samarbetsordning, som varit en central svensk säkerhetspolitisk strävan. I detta yttersta syfte har vi också fullföljt samarbetet med trots osäkerheten om landets utveckling - men med de begränsningar av västligt samarbete, som självt skapar genom sitt uppträdande i . Det nordiska samarbetet har fördjupats med öppnandet av Öresundsförbindelsen som en historisk symbol. Östersjösamarbetet har utvecklats vidare såväl bilateralt som multilateralt. Det av eftersträvade starkare EU-engagemanget i regionen har börjat manifesteras. I takt med att flyttas närmare i tiden ökar också möjligheterna för och att fullt ut bli den dynamiska del av , som eftersträvar och som regionen har goda förutsättningar att utvecklas till. I det internationella arbetet för mänskliga rättigheter, demokrati, nedrustning och social och ekonomisk utveckling liksom i kampen mot miljöförstöringen har fullföljt sitt mångåriga aktiva engagemang. Vi har fortsatt vår medverkan i strävandena att reformera FN och ge världsorganisationen större effektivitet. Det är områden, som kräver långsiktigt engagemang och där ansträngningar är betydelsefulla. I väsentliga avseenden har utvecklingen gått i av önskad riktning, som de snabba internationella förändringarna reser nya krav på aktiva insatser. sammanbrott i var ett misslyckande för alla ländergrupper men minskar inte ansträngningar att få till stånd frihandel på grundval av rättvisa spelregler. Globaliseringen och framför allt EU- medlemskapet har lett till att utrikes- och inrikespolitiken på många områden blivit alltmer integrerad. Det internationella samarbetet tar därmed nya former och förändras till sin karaktär. Denna internationella utveckling har mötts av en flexibel omställningsprocess av arbetet inom . En konsekvens av utvecklingen är att arbetet alltmera sker i samarbete med företrädare för andra delar av samhället. De statliga insatserna för information om i utlandet syftar till att ge ett gott anseende och att skapa förtroende för vårt land som samarbetspartner och därmed främja svenska intressen och bidra till tillväxt och sysselsättning. , i utlandet och utlandsmyndigheterna har bedrivit en verksamhet, som väl svarar mot de mål som satts upp. växer efterfrågan på information om från både svenska och utländska aktörer. Svensk litteratur och material om det svenska samhället har översatts till ytterligare språk och distribuerats effektivt via internet. Ytterligare ett antal utländska universitet och skolor har påbörjat undervisning i det svenska språket och om det svenska samhället. Utbytet mellan svenska och utländska stipendiater är alltjämt en viktig verksamhet. Samarbetet mellan svenska och utländska universitet är intensivt. Ett stort antal utländska delegationer och enskilda personer har besökt för att studera svenska erfarenheter inom olika samhällsområden. Svenska experter och artister har deltagit i internationellt kunskapsutbyte och kultursamarbete. Utställningar med såväl historiska som moderna teman har väckt stort gensvar i mottagarländerna och varit välbesökta, exempelvis utställningen om och den store, respektive utställningen om och den stora i samt i . De medel, som anslagits till utlandsmyndigheter och projekt runt om i världen, har ofta utgjort en plattform för ett bredare samarbete med både nationella och lokala partners. Tack vare samarbetet har Sverigemanifestationer i länder som , , , , och kunnat bli större. Denna integrerade främjandeform med möten mellan kultur och näringsliv har visat sig ge ökad uppmärksamhet, en större bredd och djup åt aktiviteterna men också idéer för framtida samarbete inom skilda samhällssektorer. Den nya Sverigeprofilen med IT, design, miljöteknik, musik, mode och mat har fått ett brett genomslag i internationella massmedia. 3.7 Revisionens iakttagelser () har för förvaltningsmyndigheten samt för lämnat revisionsberättelse utan någon invändning. RRV har dock i sin revisionsberättelse för redovisat invändningar mot institutets reslutatredovisning, se vidare under anslag 5:8. 3.8 Budgetförslag 3.8.1 5:1 Tabell 3.2 Anslagsutveckling för 5:1 Tusental kronor 1 934 000 2001 Förslag 1 816 068 2002 Beräknat 1 800 151 2 2003 Beräknat 1 838 799 3 1 Anslag minskade 175 630 tkr i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2000. -148 000 p.g.a. överföring av datakostnader, och -27 630 p.g.a. justering av . 2 Motsvarar 1 764 568 tkr prisnivå. 3 Motsvarar 1 764 568 tkr prisnivå. Anslaget finansierar de samlade förvaltningskostnaderna för och de 104 utlandsmyndigheterna () samt de drygt 400 honorärkonsulaten. Totalt omfattar utrikesförvaltningen ca 2400 anställda, varav omkring 1000 är lokalanställda vid utlandsmyndigheterna. Anslaget belastas i första hand av kostnader för löner, utlandstillägg till utsänd personal, fastighetskostnader, driften av utlandsmyndigheter och resekostnader. Från anslaget finansieras vidare kostnader för utredningar och officiella besök. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 3.3 Offentligrättslig verksamhet Tusental kronor Offentlig- rättslig verksamhet Intäkter till inkomsttitel (Som inte får disponeras) Intäkter som får disponeras Kostnader Resultat (intäkt - kostnad) Utfall 1999 48 630 - - - Prognos 2000 45 000 4 000 - - Budget 2001 5 000 25 000 - - Inkomsterna för expeditions- och ansöknings avgifterna beräknas minska från 2000 till 2001 i och med inträde i Schengen. Återbetalningen av lån för svenska FN-styrkor är mycket svår att beräkna, då den är beroende av FN:s återbetalningsförmåga. Tabell 3.4 Uppdragsverksamhet Tusental kronor Uppdragsverksamhet Intäkter Kostnader Resultat (Intäkt - kostnad) Utfall 1999 72 902 72 902 0 Prognos 2000 79 000 79 000 0 Budget 2001 85 000 85 000 0 Den övervägande delen av uppdragsverksamheten består av kostnader för specialattachéer vid utlandsmyndigheterna som har ett annat departementet eller en myndighet som huvudman. Bland övrig uppdragsverksamhet kan nämnas fastighetsadministration som personal vid utlandsmyndigheterna sköter för fastighetsverkets räkning och translatorverksamhet för hela . Inga större förändringar väntas i uppdragsverksamheten . Regeringens överväganden I det inledande avsnittet till detta politikområde redovisades det mål som regeringen har för svensk utrikespolitik samt de prioriteringar som gäller under det kommande budgetåret. viktigaste uppgifter är att bevaka och främja svenska intressen, politiska såväl som handels-, migrations- och biståndsrelaterade. Detta görs genom politisk, ekonomisk, migrations- och handelspolitisk bevakning, genom export- investerings- och turistfrämjande verksamhet, insatser inom kultur och information samt handläggning av migrations- och rättsfrågor. Den höga ambitionsnivå som prioriteringarna innebär ställer krav på en väl fungerande utrikesförvaltning som kontinuerligt anpassas till de uppgifter en föränderlig omvärld medför. I enlighet med de prioriteringar som fastställdes i BP har arbete inriktats på främjande av demokrati och mänskliga rättigheter, fortsatt reformering av FN och dess fackorgan, nedrustning, utveckling av konfliktförebyggande verksamhet, ökad internationell samverkan för att skapa effektiva motmedel mot internationell terrorism, att göra utrikesförvaltningen till ett bättre instrument i näringspolitiken, EU-samarbetet och unionens utvidgning, skapandet av en alleuropeisk säkerhets- och samarbetsordning, att bidra till fortsatta inlemmande i europeiskt samarbete, det nordisk-baltiska samarbetets fortsatta utveckling, utveckling av samarbetet i Östersjö- och och områdets integration i en vidare europeisk samverkan, förnyelse av biståndssamarbete, särskilt vad gäller , såväl nationellt som i samverkan med EU. En omstrukturering av utrikesrepresentationen i pågår . Nya myndigheter öppnades i 1999 och i . Vidare kommer ambassaden i att ledas av en ambassadör . Ambassaden i kommer att omvandlas till en chargê- myndighet från mitten av . Organisationen med Stockholmsbaserade ambassadörer för avvecklas slutgiltigt . I ett för utrikesförvaltningen mycket kärvt budgetläge har det befunnits nödvändigt att omvandla den svenska officiella närvaron på vissa platser. Detta gäller i och i från . Detta arbete med omvandling av utlandsmyndigheter kan i en fortsatt kärv budgetsituation behöva utvidgas. Som ett resultat av sammanslagningen av med den inom Förvaltningsavdelningen minskades anslaget 5:1 med för att finansiera en motsvarande ökning av anslaget 90:5 m.m. Överföringen görs för att täcka kostnaderna för den sammanslagna framtida verksamhet. Anslaget 5:1 minskades även med anledning av en teknisk justering med ytterligare . Anslaget föreslås minskas med . Skälet är att centralmyndighetsfunktionen i fråga om internationell rättslig hjälp flyttas från till . Anslaget 90:5 mm inom utgiftsområde 1 ökas med motsvarande belopp. Ett omfattande förändringsarbete har pågått inom det administrativa området. En översyn av utrikesförvaltningens framtida kompetensförsörjning har genomförts. Språkutbildningen av utrikesförvaltningens tjänstemän har byggts ut och förbättrats. Funktionerna för språkträning och översättningsverksamhet inom UD har slagits samman till en enhet. Personal-enheten har omorganiserats för att bl.a. bättre svara upp till de ökade kraven på personalens kompetensutveckling. En ny och processinriktad organisation för hantering av utlänningsärenden infördes . Detta har bl.a. inneburit att särskilda migrationsfunktioner inrättats vid elva hårt belastade utlandsmyndigheter. liksom övriga inträder i det operativa . För att klara den ökade belastningen på viseringsområdet vid ett antal myndigheter främst i östra och sydvästra samt överförs resurser från myndigheter inom Schengenområdet. kommer att innebära omfattande och svåra uppgifter för utrikesförvaltningen. För att kunna hantera denna högt fastställda ambitionsnivån höjs anslaget engångsvis med . har anslaget beräknats till 1 . Tabell 3.5 Beräkning av anslaget 5:1 Tusental kronor Anslag 2000 1 715 428 Engångsanvisning 50 000 Överföring från 12:1 3 500 Överföring från 5:9 2 000 Pris- och löneomräkning 37 206 Valutakompensation 12 891 Överföring till 90:5 - 3 050 Teknisk justering -1 907 Förslag 2001 1 816 068 3.8.2 5:2 Nordiskt samarbete Tabell 3.6 Anslagsutveckling för 5:2 Nordiskt samarbete Tusental kronor 1 960 2001 Förslag 1 511 2002 Beräknat 1 538 1 2003 Beräknat 1 569 2 1 Motsvarar 1 511 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 1 511 tkr prisnivå. Anslaget används för kostnader för deltagande i samarbetet inom ramen för (samarbetsministrarna) och m.fl. samarbetsorgan samt för deltagande i vissa andra former av nordiskt samarbete, däribland det svensk-norska samarbetet. Regeringens överväganden Av outnyttjade medel har enligt särskilt beslut disponerats som stöd till informationsverksamhet vid Arena . har anslaget beräknats till . Tabell 3.7 Beräkning av anslaget 5:2 Tusental kronor Anslag 2000 1 494 Pris- och löneomräkning 17 Förslag 2001 1 511 3.8.3 5:3 Ekonomiskt bistånd till svenska medborgare i utlandet m.m. samt diverse kostnader för rättsväsendet Tabell 3.8 Anslagsutveckling för 5:3 Ekonomiskt bistånd till svenska medborgare i utlandet m.m. samt diverse kostnader för rättsväsendet Tusental kronor 10 000 2001 Förslag 5 573 2002 Beräknat 6 182 1 2003 Beräknat 6 306 2 1, 2 Motsvarar 5 573 tkr prisnivå. Anslaget finansierar verksamheten på två områden. Det ena avser tillfälligt ekonomiskt bistånd och är helt efterfrågestyrt. Det andra omfattar bl.a. kostnader för hemresa för nödställda svenska medborgare, kostnader vid allvarliga sjukdoms- eller olycksfall och för bistånd åt brottsoffer, nödvändiga kostnader för kost och logi samt kostnader för tillfredsställande rättsskydd åt frihetsberövade svenska medborgare utomlands (advokatarvoden). Regeringens överväganden Antalet frihetsberövade svenska medborgare utomlands har ökat. Efterskänkta skulder och krav till kronofogdemyndigheterna, som i de fall dessa belopp återbetalas behålls av dem, finansieras också inom ramen för tillfälligt ekonomiskt bistånd. funktion som centralmyndighet för ärenden om internationell rättslig hjälp i brott- och civilmål kommer fr.o.m. att överflyttas till . Ett belopp på avseende kostnader som angivits ovan förutom kostnader för statens rättegångskostnader, utländska vårdnadsavgöranden samt ytterligare avseende kostnader för stämningsmannadelgivning kommer därför att att överföras till anslaget 4:14 Avgifter till vissa internationella sammanslutningar, utgiftsområde 4 Rättsväsendet. Anslaget belastas också av resor och andra kostnader i samband med återförande av internationellt bortförda barn till hemviststaten. Av beloppet som tillfördes anslaget avseende nämnda kostnader kommer 500 000 att återföras till utgiftsområde 9 anslaget 18:1 Bidrag till ungdomsvård och missbrukarvård m.m. Från anslaget betalas också kostnader för expertgruppen för identifiering av katastrofoffer utomlands. Det andra området avser periodiskt understöd i ömmande fall till svenska medborgare bosatta utomlands, huvudsakligen i . Det periodiska understödet minskar då antalet personer som har rätt till understöd blir färre. Däremot kommer frihetsberövade utomlands att medföra ökade kostnader för rättshjälp. Dessa utbetalningar sker i efterhand. Med hänsyn till ökade advokat- och evakueringskostnader men minskade periodiska understöd är behovet ett oförändrat anslag (exklusive det belopp som återförs till ) plus pris- och löneomräkning. Anslagssparandet behöver utnyttjas mot bakgrund av att verksamheten är helt efterfrågestyrd och redovisningen av kostnader sker i efterhand; i många fall är det en kraftig eftersläpning under flera budgetår. En reserv behövs för åtgärder i ärenden som inte kan förutses, t.ex. kidnappningar och svenska medborgares försvinnande utomlands. I anslaget finns också ett belopp på för särskilda informationsinsatser riktade till utlandsresenärer för att minska belastningen på utrikesförvaltningens konsulära resurser. har anslaget beräknats till . Tabell 3.9 Beräkning av anslaget 5:3 Tusental kronor Anslag 2000 7 337 Pris- och löneomräkning 86 Överföring till 4:14 -1 350 Återföring till 18:1 -500 Förslag 2001 5 573 3.8.4 5:4 Bidrag till vissa internationella organisationer Tabell 3.10 Anslagsutveckling för 5:4 Bidrag till vissa internationella organisationer Tusental kronor 420 000 2001 Förslag 452 817 2002 Beräknat 452 817 2003 Beräknat 452 817 Anslaget finansierar obligatoriska avgifter som är folkrättsligt bundet att betala för sitt medlemskap och andel av kostnader för eventuell verksamhet i följande internationella organisationer. Anslaget finansierar de obligatoriska kostnaderna för andel till FN:s reguljära budget och till FN:s fredsbevarande insatser. Vidare betalas bidragsandel till den Haag-baserade organisationen för förbud mot kemiska vapen (Organization for the Prohibition of Chemical Weapons, OPCW), och till Förberedande Kommissionen i för upprättandet av den internationella kontrollorganisationen under fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar (, CTBTO), samt andra konventionsorgan. Från anslaget betalas också bidragsandel för de pågående förhandlingarna i om ett verifikationsprotokoll för konventionen om förbud mot biologiska vapen. Vidare täcks obligatoriska kostnader till följd av bl.a. uppföljnings- och granskningskonferenser för internationella konventioner. Den obligatoriska grundavgiften samt medlemsbidrag för s.k. partsavtal till betalas via anslaget. ().Från anslaget betalas obligatoriska kostnader för andel av integrerade budget, gemensamt beslutade särskilda budgetar, kommunikationssystem, samt vissa andra av organisationen debiterade gemensamma kostnader. Budgeten finansieras genom två olika bidragsskalor, varav en för större missioner enligt beslut vid ministermötet i . Som större missioner räknas OSSE-missionerna i , och . andel av budgeten för de större missionerna uppgår till 4,. andel av den övriga gemensamma budgeten uppgår till 3,. EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik (GUSP). Anslaget används för att täcka obligatoriska kostnader för insatser inom ramen för GUSP i de fall där nationell finansiering av gemensamma insatser ät påkallad. har det främst gällt uttaxering avseende ECMM, dvs gemenskapens övervakningsgrupp i västra . Övriga internationella organisationer. Anslagna medel för övriga internationella organisationer innefattar de obligatoriska bidragen till Permanenta skiljedomstolen i , den s.k. Fact Finding Commission under första tilläggsprotokollet till , havsrättsdomstolen i , havsbottenmyndigheten i , CCAMLR (Convention on the Conservation of ), del av regeringens bidrag till det , sekretariatet för Östersjöstaternas råd, deltagande i Wasenaar- arrangemanget och andra internationella exportkontrollarrangemang samt eventuella kostnader för skattejustering av pensioner för svensk personal som arbetat i de s.k. koordinerade organisationerna. Hit hör också bidrag till Hagakademien för internationell rätt och till för humanitär rätt i . Från anslaget betalas även en avgift för observatörsskapet i VEU. arbete i syftar till att bidra till att organisationen på ett effektivt sätt kan bedriva sina kärnverksamheter (bl.a. att främja fred och säkerhet, hållbar utveckling och stärka mänskliga rättigheter), att trygga FN:s finanser och dess verksamhet långsiktigt och att förbättra betalningsdisciplinen samt verka för en amerikansk skuldreglering. har fortsatt arbetat för att stärka och effektivisera FN och dess kärnverksamheter. Detta har skett bl.a. genom att verka för en mer effektiv och modern förvaltning av FN, inkluderande en övergång till mål- och resultatstyrning, förbättrad betalningsdisciplin och mer rättvisa bidragsskalor i syfte att trygga FN:s finanser och dess verksamhet på lång sikt. FN:s finansiella läge var 1999 förbättrat. Detta berodde framför allt på större amerikanska inbetalningar till FN. Den finansiella kris som präglat organisationen , då beslutade att unilateralt sänka storleken på sina bidrag till organisationen, är därmed i någon mån avvärjd, men den ekonomiska utvecklingen för FN beror fortsatt på de amerikanska bidragen, då skall stå för av de uttaxerade bidragen till FN:s reguljära budget och av bidragen till de fredsbevarande operationerna. finns amerikansk lagstiftning som möjliggör avbetalning på skulderna. En mindre delbetalning har erlagts, men en förutsättning för fortsatt avbetalning är att bidragsandel till FN minskar. Frågan diskuteras f.n. i FN. I den angelägna frågan om reform av säkerhetsrådets sammansättning har inga avgörande framsteg ännu gjorts.