prop · GP031d17 · 2001-09-20 00:00:00 — Barn och unga kommer att märka att situationen i skolan successivt blir allt bättre, inte minst genom att det blir fler vuxna i skolan. I syfte att stödja kvalitetsarbetet i kommuner och skolor har regeringen beslutat om förändringar i förordningen (1997:702) om kvalitetsredovisning inom skolväsendet. Kopplingen till de nationella målen har skärpts, liksom kraven på att redovisa vilka åtgärder huvudmannen avser att vidta för att komma till rätta med konstaterade brister. roll och arbetssätt förändras så att verkets arbete i högre grad bidrar till en likvärdig skola där alla som behöver det får stöd för att nå Verket skall genom riktade insatser aktivt verka för att kommuner och skolor där målen inte nås ges stöd att utveckla verksamheten. Verket kan ställa särskilda utvecklingsmedel till förfogande till åtgärder för att förbättra måluppfyllelsen. Skolan kan inte klara allt på egen hand. Skolmiljön är bara en del av en elevs livssituation. Föräldrarnas unika kunskaper om barnet och deras engagemang för barnens skolsituation måste tas tillvara. Försöksverksamheten med lokala styrelser med elev- eller föräldramajoritet har förlängts och pågår t.o.m. . Statskontoret har fått i uppdrag att analysera varför så få skolor deltar i försöksverksamheten. Den nationella satsningen på IT i skolan, (ITiS), är en av de största kompetensutvecklingsinsatserna i svensk skola genom tiderna. Då har ca 70 000 lärare fått förbättrade kunskaper om hur man kan använda IT som ett verktyg i undervisningen. En arbetsgrupp inom följer upp olika IT-satsningar inom skolan. Det är angeläget att erfarenheterna från dessa tas tillvara. Regeringen avser att återkomma med bedömningar i denna fråga. Kunskaperna om vikten av ett hållbart samhälle måste öka. Stödet till utbildning inom detta område måste fortsätta och utvecklas. Nästan alla ungdomar påbörjar en gymnasieutbildning. Gymnasieskolan syftar till att förbereda unga människor för aktivt vuxenliv, arbetsliv och vidare studier. Även om de flesta elever fullföljer gymnasieskolan är det nödvändigt att ytterligare ansträngningar görs så att alla får en gymnasieutbildning som svarar mot tidens krav. Gymnasieskolan har i sin nuvarande utformning varit oförändrad . 2000 utreder hur gymnasieskolan bättre skall kunna erbjuda alla ungdomar en utbildning som förbereder dem för morgondagens samhälls- och arbetsliv. Kommitténs förslag kommer att redovisas . Forskning om förskolan och skolan bidrar med kunskap om hur skolan kan ge alla barn och ungdomar en bra start i det livslånga lärandet och en god grund att stå på som samhällsmedborgare. Mot bakgrund av detta ökades anslaget för forskning inom skolväsendet kraftigt i föregående budgetproposition. har en i ett internationellt perspektiv mycket lång tradition av vuxenutbildning. Den har sina rötter i en stark och folkligt förankrad bildningsrörelse som har vidareutvecklats genom samhälleliga satsningar på folkbildning och vuxenutbildning. Också satsningar på arbetsmarknadsutbildning, företagens personalutbildning och människors egna initiativ och intresse att investera i kompetensutveckling har bidragit till att vårt land har en relativt välutbildad befolkning. Av avsnitt 3.6 framgår att tillsammans med de övriga nordiska länderna har kommit långt och intar en särställning när det gäller hur väl man lyckats förverkliga det livslånga lärandet. Insikten om vikten av en välutbildad befolkning både för personlig utveckling och för att stärka och utveckla demokratin samt för svenska företags konkurrenskraft på en global marknad, ligger till grund för regeringens satsningar på vuxenutbildningen. Motiven och argumenten för utvecklingen av vuxenutbildningen har förändrats i den utbildningspolitiska diskussionen. Den kommunala vuxenutbildningens start motiverades av bristen på utbildad arbetskraft och successivt också med kravet på jämlikhet mellan generationerna. dominerade strategin för ett system som gav möjlighet till återkommande utbildning. Nya förutsättningar för vuxnas lärande har vuxnas behov av och förutsättningar för lärande förändrats. De snabba förändringarna i samhälle och arbetsliv med en ökad tillgång till information har förändrat möjligheterna att tillägna sig ny kunskap. som pågått är en unik satsning på vuxenutbildning. Mer än 800 000 vuxna får möjlighet att komplettera sin tidigare utbildning tack vare denna statliga satsning. som särskilt projekt avslutas i och med utgången av 2002. Regeringen föreslår i denna proposition att medel avsätts för ca 79 000 utbildningsplatser inklusive folkhögskolans 8 700 platser . Erfarenheterna från har legat till grund för förslagen som regeringen presenterade i propositionen Vuxnas lärande och 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 utvecklingen av vuxenutbildningen (prop. 2000/01:72). I propositionen finns en rad förslag som syftar till att nå ett samhälle som präglas av ett livslångt lärande. Det livslånga lärandet beskrivs som en i grunden individuell process. Samhällets insatser måste utgå från de enskilda individernas behov. Möjligheten till lärande och stödet för detta måste i ökad grad finnas just där och när medborgaren behöver och söker ny kunskap. Särskilda insatser krävs för att inte t.ex. social bakgrund, funktionshinder eller ekonomiska förutsättningar skall begränsa möjligheterna till lärande för den enskilde. Många av dem som deltar i är personer som troligen aldrig annars skulle ta chansen att fortsätta studera. Den breda rekryteringen har lyckats bl.a. tack vare den uppsökande verksamhet som fackliga organisationer och handikapporganisationer bedriver. Den är värdefull och bör förstärkas. Av propositionen om vuxnas lärande framgår att det statliga stödet till vuxenutbildningen föreslås fortsätta även efter 2002. Regeringen beräknar att det statliga stödet 47 000 årsstudieplatser i 7 000 årsstudieplatser i folkhögskolan. kommer medlen att ingå i det generella statsbidraget till kommunerna. Det övergripande målet är att alla vuxna ges möjlighet att vidga sina kunskaper och utveckla sin kompetens. Syftet är att främja personlig utveckling, demokrati, jämställdhet mellan könen, ekonomisk tillväxt och sysselsättning samt en rättvis fördelning. I propositionen om vuxnas lärande formuleras en nationell strategi för förverkligande av målet i ett samhälle som präglas av ett livslångt lärande. Strategin innebär att pedagogik och arbetsformer utvecklas för att motsvara individernas föränderliga och ökande behov av lärande i ett kunskapsbaserat samhälle. Information, rådgivning och vägledning skall utvecklas för att stödja lärande och kunskapssökande. Möjligheten att validera, dvs. erkänna kunskaper förvärvade i icke formella eller informella inlärningssituationer, skall utvecklas. Lärmiljöer, undervisning, handledning och nätbaserad utbildning, som sva- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 rar mot vuxnas varierande behov och förutsättningar, skall utvecklas. Ett särskilt statsbidrag på tillförs kommunerna för utveckling av denna infrastruktur. Medlen föreslås fördelas till kommunerna efter ett ansökningsförfarande. Åtgärder för fortsatt utveckling av vuxenutbildningen En rad åtgärder kommer att vidtas för att utveckla vuxenutbildningen så att kvaliteten förbättras och fler vuxna ges stöd i det livslånga lärandet. Ett bra ekonomiskt stöd är för många vuxna en förutsättning för att de skall våga ta steget att börja studera. Regeringen har i propositionen om vuxnas lärande föreslagit att ett nytt särskilt studiestöd införs 2003. Kommunerna tillförs medel för att bygga ut särvux. Undervisningstiden behöver utökas och kvaliteten i undervisningen förbättras, så att fler vuxna med utvecklingsstörning får tillgång till en bra utbildning. Regeringen föreslår i propositionen Den öppna högskolan (prop. 2001/02:15) att (Distum) avvecklas i samband med att en myndighet inrättas för . Den verksamhet som bedrivs inom Distums folkbildningsfunktion föreslås föras samman med Statens skolor för vuxna (SSV) och bildar ett centrum för distansutbildning och flexibelt lärande inom vuxenutbildning och folkbildning. Förändringen kan ses som en vidareutveckling av den breddning av SSV:s uppgifter som beslutades av med anledning av propositionen om vuxnas lärande. Centret föreslås också få medel för att i samarbete med utveckla läromedel för döva och hörselskadade vuxenstuderande. föreslås ge specialpedagogiskt stöd till kommunerna även vad avser vuxna med funktionshinder. Myndigheten tillförs medel för att utveckla läromedel för vuxna med funktionshinder. Belastningen på biblioteken har ökat i takt med att antalet vuxenstuderande ökat. Folkbiblioteken tillförs medel för att bättre kunna stödja vuxnas lärande. Det är viktigt att den pedagogiska utvecklingen stimuleras också i vuxenutbildningen. ingen föreslår att det nationella matematikcentret vid får medel för att utveckla matematikdidaktik för vuxna. tillförs medel för riktad forskning om vuxnas lärande samt för kompetensutveckling av lärare i vuxenutbildningen. För att tillgodose alla medborgares behov av såväl allmän som specialinriktad utbildning krävs att samhället, individerna och arbetsgivare tar ett gemensamt ansvar. Den utbildning som får stöd av samhället skall genomsyras av ett demokratiskt förhållningssätt och respekt för allas lika värde. Individernas möjligheter att förverkliga ett livslångt lärande kräver en grundläggande samsyn och samverkan över olika politikområden, mellan myndigheter, arbetsmarknadens parter och folkrörelser. Kvalificerad yrkesutbildning en ny reguljär utbildningsform Stora förändringar sker i arbetslivet, såväl organisatoriska som teknologiska. Det medför förändrade krav på utbildning. Denna utveckling kommer att fortsätta. Inte minst utbildningsvägar som bygger på det grundläggande yrkeskunnande som gymnasieskolans program med yrkesämnen ger kommer att efterfrågas allt mer. Mot denna bakgrund har en ny utbildningsform, kvalificerad yrkesutbildning, växt fram. Den utvecklar och fördjupar såväl den teoretiska grunden som den kunskap som utvecklas i produktionen av varor och tjänster. Speciellt för utbildningen är bl.a. den nära kopplingen till arbetslivet. Utbildningarna skall utgå från de behov som finns där och skall bedrivas i nära samverkan med arbetslivet. Ungefär en tredjedel av utbildningstiden skall förläggas till arbetslivet och blir därmed ett verkligt lärande i arbetet. Utbildningsformen är flexibel både när det gäller formerna för anordnande och sättet att möta kravet på ny kunskap. biföll förslagen i propositionen Kvalificerad yrkesutbildning (prop. 2000/01:63) och utbildningsformen övergår i reguljär verksamhet . I propositionen föreslog regeringen en utbyggnad av antalet platser inom den kvalificerade yrkesutbildningen i förhållande till den volym som gäller . Regeringen föreslår att antalet platser utökas med 500 platser utöver de 12 000 platser som finns . med tillkännagivande (bet. 2000/01:UbU14, rskr. 2000/01:197) bör antalet utbildningsplatser utökas. En fortsatt utbyggnad bör ske mot bakgrund av arbetsmarknadens behov de studerandes intressen och kravet på kvalitet i verksamheten samt kommer att prövas i samband med det ordinarie budgetarbetet. En ny myndighet inrättas för att administrera utbildningen. Satsningen på kvalificerad yrkesutbildning utgör en central del i vidareutvecklingen av den yrkesinriktade vuxenutbildningen. Folkbildningen spelar en viktig roll såväl för att stärka och utveckla demokratin som för att ge den enskilde individen kunskap, personlig utveckling och kulturupplevelser. Genom sin långa bildningstradition och sitt arbetssätt når folkbildningen många människor som annars inte skulle söka sig till ett fortsatt lärande och utgör därmed en viktig del av vuxenutbildningen. Folkhögskolornas lärare ges nu möjlighet att delta i ITiS-satsningen. Regeringen har tidigare aviserat en ny statlig utvärdering av folkbildningen. I propositionen om vuxnas lärande redovisades ett antal frågor som bör ingå i utvärderingen. Ett sådant område är hur folkbildningen påverkas av minskade bidrag från kommuner och landsting. Utvärderingen kommer att påbörjas och redovisas . Kunskap blir inte mindre för att den delas av fler. Tillväxt och välfärd förutsätter en hög utbildningsnivå i hela befolkningen. Utbildningspolitiken är ett viktigt fördelningspolitiskt instrument i kunskapssamhället. Rekryteringen till högre utbildning bör därför öka, utjämnas och vidgas till nya grupper. Andelen ungdomar som börjar högskolan bör öka. Regeringens mål är att av en årskull skall ha börjat studera på högskolan . Den öppna högskolan välkomnar alla lika oavsett familjebakgrund, etnisk tillhörighet, bostadsort, kön eller funktionshinder. Den mångfald som finns i samhället måste i större utsträckning avspeglas i högskolan, både när det 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 gäller studenter, lärare och forskare. Den öppna högskolan är öppen mot omvärlden och skapar bättre förutsättningar för ett livslångt lärande. Högskolan expanderar med 100 000 platser vilket skapat starka högskolor som fungerar som kraftcentrum för utvecklingen i alla län. Utbyggnaden har framgångsrikt inriktats mot naturvetenskap och teknik, med en fördubbling av examinationen inom teknikområdet . har antalet studerande och förstahandssökande på teknikområdet ökat . behöver även samhällets behov av välutbildad personal inom vård, utbildning och andra områden komma i fokus. Universitet och högskolor kan därför omfördela resurser. Vidare föreslås resurser motsvarande ca 4 000 platser, från lärosäten som ej har tillräckligt antal studenter nyttjas för satsningar på lärarutbildning samt distansutbildning. Antalet högskolenybörjare 2000 var 70 000 vilket är en ökning jämfört med året innan. Antalet sökande minskar men fanns 94 000 behöriga sökande, vilket är 40 000 fler än antalet nybörjare . Trots expansionen är antalet sökande klart fler än antalet studieplatser. Ungdomskullarna växer betydligt framöver. Under det kommande decenniet kommer antalet personer att öka . Reformer för den öppna högskolan Propositionen Den öppna högskolan (prop. 2000/01:15) innehåller reformer för att förbättra högskolornas arbete med en breddad rekrytering och underlätta övergången från gymnasieskolan och vuxenutbildningen till högskolan. Även bemötandet av studenter i högskolan behöver utvecklas vilket ställer krav på pedagogisk förnyelse och ett utbud som är bättre avpassat till fler studenter med varierande bakgrund. Högskolans roll i det livslånga lärandet förbättras bl.a. genom etablerandet av ett nätuniversitet och nya examina. En grundförutsättning för en öppen högskola där alla känner sig välkomna är att ingen utsätts för diskriminering. En lag om likabehandling av studenter i högskolan stärker studenternas skydd genom att förbjuda diskriminering eller trakasserier av studenter på grund av kön, sexuell 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 läggning, etnisk tillhörighet eller funktionshinder. Högskolorna måste aktivt vidta åtgärder för att förebygga och förhindra att studenter blir diskriminerade. Högskolelagens mål föreslås ändras för att betona högskoleutbildningens vidgade roll i det moderna kunskapssamhället. Utbildningens betydelse för att ge generella färdigheter som kritiskt tänkande och analysförmåga på vetenskaplig grund, samt kommunikativ förmåga betonas. För att uppnå en breddad rekrytering krävs att högskolorna aktivt strävar efter att nå nya grupper. Arbetet med rekryteringsfrågor bör genomsyras av insikten om att snedrekryteringen är ett viktigt samhällsproblem och leda till åtgärder för en utjämning. För att tydliggöra uppgiftens vikt föreslås en bestämmelse i högskolelagen om att högskolorna skall bedriva ett aktivt rekryteringsarbete för att främja och bredda rekryteringen. Det föreslås även att alla högskolor skall lägga fast en plan för en breddad rekrytering och ökad mångfald. Universitet och högskolor kan aktivt påverka rekryteringen genom att se över vilken bild informationen utåt ger av högskolestudier, genomföra riktade insatser mot vissa grupper och även se över utbildningsutbudet. Samtliga dessa vägar har använts för att med framgång rekrytera fler kvinnor till tekniska utbildningar. vidgas möjligheterna genom att lärosätena får större möjligheter att fritt utforma antagningen till en viss del av platserna. Krav på insatser ökar genom den ovan nämnda bestämmelsen i högskolelagen. Regeringen kommer noga att följa utvecklingen på varje enskilt lärosäte gentemot uppsatta mål för rekryteringen. Högskoleintroducerande utbildningssamarbete s.k. collegeutbildningar som består av såväl gymnasieutbildning som högskoleutbildning och drivs av komvux och högskolan, exempelvis i samverkan med folkbildningen, införs och väntas överbrygga en del av det avstånd många upplever till högskolan. Lärosätena kan även erbjuda studenterna andra former av introduktionsutbildningar för att ge studenter från hem utan studietraditioner eller med bristande språkkunskaper m.m. bättre möjligheter att studera vidare. Basåret har framgångsrikt breddat rekryteringsunderlaget till naturvetenskapliga och tekniska utbildningar. Lärosätena ges möjlighet att inrätta basår även för andra utbildningar där det finns brist på sökande och där det finns ett stort behov på arbetsmarknaden. En rekryteringsdelegation inrättas med uppgift att stimulera rekryteringsaktiviteter vid högskolorna t.ex. att stödja inrättandet av s.k. collegeutbildningar och projekt för närmare kontakt mellan universitet och högskolor och gymnasieskolor. Rekryteringsdelegationen kommer att disponera och skall arbeta . En högskola som är tillgänglig för fler Idén om den öppna högskolan omfattar inte bara möjligheten för så många som möjligt att delta i högre utbildning, utan också möjligheten för en person att kunna tillägna sig och utveckla kunskaper under hela livet. Modern teknik och ny pedagogik ger distansutbildning nya förutsättningar. Genom att inrätta Myndigheten för kan utbildningspotentialen hos alla universitet och högskolor användas, de sökande ges samlad information. Studenterna kan utifrån detta lättare sätta samman en utbildning från fler lärosäten. Därmed bör antalet kurser och utbildningsplatser på distans öka betydligt. Deltagande lärosäten kommer att ha stort inflytande över nätuniversitetet. Myndighetens uppgift blir att med sina resurser stödja nätuniversitetets utveckling. För att stimulera etableringen av nätuniversitetet kommer att beräknas för 2 350 utbildningsplatser med en ersättning om per helårsstudent och helårsprestation vid deltagande lärosäten . En större andel av invandrarna i har högskoleutbildning än befolkningen i övrigt. Alltför många av dessa välutbildade invandrare får inte arbeten som motsvarar deras utbildning. Ett antal lärosäten föreslås därför få ett särskilt åtagande att ansvara för att ge kompletterande utbildningar med syfte att tillvarata utländska akademikers kompetens. Regeringen föreslår en satsning om för detta. Kortare högskoleutbildningar med tydlig yrkesinriktning rekryterar studenter från studieovana miljöer i större utsträckning än andra högskoleutbildningar och möter tydliga samhällsbehov. Regeringen anser att det behövs fler kortare yrkesutbildningar med olika inriktningar inom högskolan. En ny magisterexamen inrättas för att stärka möjligheterna att ge påbyggnadsutbildningar. Den nya examen skall benämnas magisterexamen med ämnesbredd och vara öppen för personer som har en högskoleexamen om minst 120 poäng. Den nya magisterexamen blir en viktig del av det livslånga lärandet genom att den kan locka yrkesverksamma att återvända till nya högskolestudier. Universitet och högskolor bör dessutom bli mer aktiva i att erbjuda uppdragsutbildning för personer i arbetslivet med behov av högskoleutbildning. Regeringen ålägger också lärosätena att pröva människors reella kompetens, dvs. även kompetens som erhållits utanför utbildningssystemet, i relation till behörighetskrav vid antagning. Detta innebär inte att kraven sänks. För att bl.a. stödja lärosätenas arbete med att utveckla metoder att värdera reell kompetens har regeringen fördelat . Alla personer måste ha lika rätt till högskoleutbildning oberoende av funktionshinder. Antalet studenter med funktionshinder i högskolan har ökat kraftigt . fanns det ca 2 100 studenter med funktionshinder vid universitet och högskolor, vilket är en ökning jämfört med föregående år. Studenter med funktionshinder bör ges bättre förutsättningar att bedriva högskolestudier. Resurserna för stöd till studenter med funktionshinder föreslås öka med . får för att utreda förutsättningarna för att skapa en teckenspråkig miljö. Arbetet för att stärka högskolans roll i det livslånga lärandet förutsätter en utökad samverkan med det omgivande samhället. För att kunna locka nya grupper sökande till högskolan krävs en förnyelse av pedagogiken. Högskolan har ett viktigt ansvar att ge samtliga antagna studenter goda möjligheter att klara av sina studier. Det är nu dags att ställa krav på att även högskolans lärare skall ha en pedagogisk utbildning. Vid nyanställning av adjunkter och lektorer krävs pedagogisk utbildning. Tre lärosäten ges särskilda uppdrag för pedagogisk förnyelse. Universitet och högskolor tillförs för pedagogisk utbildning av lärare. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Ersättningen per student inom humaniora, samhällsvetenskap, juridik och teologi föreslås öka motsvarande för att kunna höja kvaliteten t.ex. genom mer undervisning i mindre grupper. Rådet för högskoleutbildning får en självständigare roll inom samt ett vidgat uppdrag till att omfatta stöd för pedagogiskt utvecklingsarbete vid lärosätena och kompetensutveckling för personer med strategiska positioner för pedagogisk utveckling på lärosätena. Rådets resurser planeras höjas med . En högskola öppen för omvärlden Internationaliseringen av högskolan och samhället är mycket positiv. Högskolan behöver impulser utifrån och ett ständigt flöde av ny kunskap och jämförelser mellan lärosäten i olika länder. Rörligheten av studenter och lärare inom och utom bör öka. har antalet studenter som studerar utomlands med studiemedel tiodubblats och var 33 000. Den nya magisterexamen blir ett led i en ökad internationalisering av svensk högre utbildning och är i linje med intentionerna i Bolognadeklarationen. Regeringen avser att se över den svenska examensordningen i relation till Bolognaprocessen. Regeringen anser att det är önskvärt att öka andelen utländska studenter i från olika delar av världen. Reglerna för uppdragsutbildning bör justeras så att lärosätena ges rätt att teckna avtal utanför EES-området om utbildning. Avgiftsfriheten ligger fast. För att stärka marknadsföringen av svensk högskoleutbildning utomlands bör aktörerna samordna sina resurser. För att locka fler utländska studenter till svenska universitet och högskolor bör antalet kurser som ges på engelska öka. Inom Baltic 21-samarbetet finns ett nätverk för högskoleutbildning. Engagemanget i detta är en del av regeringens arbete med ett hållbart samhälle. av de antagna till högskolan är kvinnor. års stora ökning av antalet studenter inom högskolan har till stor del bestått av kvinnor. råder en sned könsfördel- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 ning på en rad utbildningar inom högskolan vilket befäster en könssegregerad arbetsmarknad. Alltför få män studerar på vård- och pedagogutbildningar medan kvinnorna är underrepresenterade inom det tekniska området. Andelen kvinnor som antas till forskarutbildningen har ökat och utgör . Andelen kvinnor som examineras från forskarutbildningen har ökat från föregående läsår till /2000. väljer emellertid alltför få kvinnor forskarutbildningar inom tekniska områden. Andelen kvinnor inom olika lärargrupper ökar, utom bland adjunkterna. Inom gruppen forskarassistenter har andelen kvinnor ökat från 2000. Detta är viktigt eftersom anställning som forskarassistent ger meriter för en fortsatt akademisk karriär. Det förestående generationsskiftet innebär att många män går i pension.