prop · GO03100 · 2001-01-01 00:00:00 — Effekterna av finansieringsåtgärden är en minskning av det bidrag som kan lämnas för att avhjälpa fukt- och mögelskador i egnahem samt att administration måste effektiviseras ytterligare. 36:1 : Administration I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 1 . Regeringens förslag: Anslaget 36:1 : Administration minskas med , för att finansiera ökningen av anslaget 36:2 Väghållning och statsbidrag samt det under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård uppförda anslaget 34:1 Bidrag till och det under utgiftsområde 24 Näringsliv uppförda anslaget 38:1 Myndigheten för företagsutveckling: Förvaltningskostnader. Skälen för regeringens förslag: I samband med omstruktureringar av de centrala myndighetsfunktionerna inom näringslivsområdet fördelades medel efter en bedömning av anslagsbehovet. Regeringen bedömer nu att fördelningen behöver justeras med hänsyn tagen till myndigheternas uppgifter. Vidare minskas anslaget för att bidra till finansieringen av ökningen av andra anslag inom utgiftsområdet. 36:2 Väghållning och statsbidrag I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 13 . Regeringens förslag: Anslaget 36:2 Väghållning och statsbidrag ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 36:1 : Administration minskas. Den av fastställda låneramen för Göteborgsöverenskommelsen får även användas för att finansiera s.k. förgäveskostnader på enligt 3 § i Göteborgsöverenskommelsen. Regeringen får besluta om lån i intill ett belopp av för att inleda utbyggnaden av väg E6 del Hogdal - . Skälen för regeringens förslag: har minskat kostnaderna för administration och behöver använda medlen främst för väghållningsåtgärder med anledning av översvämningarna sommaren samt för anslagsfinansierad myndighetsutövning inom anslaget 36:2 Väghållning och statsbidrag. Innebörden är att en del av administrationsanslag i stället kan användas för väghållningsåtgärder. har inkommit med begäran om ersättning för planeringsåtgärder för vägtullssystemet m.m. och Östra länken som inte kommer till nytta, s.k. förgäveskostnader enligt 3 § i Göteborgsöverenskommelsen. Ersättningsanspråken uppgår totalt till . 1997/98:150 anförde regeringen bl.a. dels att den nya överenskommelsen med innebär att staten ersätter berörda kommuner för del av nedlagda kostnader dock sammanlagt högst , dels att återstoden av de statliga åtagandena finansieras med de statligt garanterade lånen på sammanlagt . Omfattningen av ersättningsanspråk enligt 3 § i Göteborgsöverenskommelsen var inte känd när prop. 1997/98:150 beslöts. Mot bakgrund av detta anser regeringen att de aktuella förgäveskostnaderna bör finansieras inom ramen för de lån som skall finansiera Göteborgsöverenskommelsen. Effekterna av finansieringsåtgärden är att Göteborgsöverenskommelsen kan fullföljas utan att några ytterligare anslagsmedel nu behöver tillskjutas för att finansiera ersättningsanspråk enligt 3 § i Göteborgsöverenskommelsen. har på regeringens uppdrag utrett förutsättningarna att belägga trafiken på i norra med vägavgifter i syfte att finansiera utbyggnaden av den nordliga delen av väg E6 inklusive halva den nya bron över . är planerat som ett gemensamt norsk-svenskt, avgiftsfinansierat broprojekt. förslag till vägavgifter innebär att endast den tunga trafiken skall beläggas med avgift vid färd till . Avgiften är beräknad till ca . Enligt väglagen har regeringen rätt att besluta om föreskrifter för vägavgifter för nya vägar. Av utredning framgår bl.a. att återbetalningstiden för investeringen i halva till samt sträckan - Hogdal är vid en låg fordonsvolym och en återbetalningstid vid en hög fordonsvolym. utredningsförslag har remissbehandlats och merparten av remissinstanserna har ställt sig positiva till förslaget. Genom att sträckan lånefinansieras kan byggnationen inledas 2001. Lånet i återbetalas under i första hand med framtida vägavgifter och i andra hand med medel från anslaget 36:2 Väghållning och statsbidrag. Den slutliga utformningen av avgiftssystemet är inte klart och kommer att kunna fastställas först efter överläggningar med den . 36:3 : Administration I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 36:3 : Administration minskas med , för att finansiera ökningen av det under utgiftsområde 24 Näringsliv uppförda anslaget 38:1 Myndigheten för företagsutveckling: Förvaltningskostnader. Skälen för regeringens förslag: I samband med omstruktureringar av de centrala myndighetsfunktionerna inom näringslivsområdet fördelades medel efter en översiktlig bedömning av anslagsbehovet. Regeringen bedömer nu att fördelningen behöver justeras med hänsyn tagen till myndigheternas uppgifter. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att dels låta och oåterkalleligen förbinda sig att vid behov lämna aktieägartillskott för att Svensk-Danska Broförbindelsen AB:s () egna kapital skall uppgå till det registrerade aktiekapitalet, dels låta och lämna erforderliga villkorade aktieägartillskott till jämte ränta i form av betalningsutfästelser. Regeringens bedömning: Villkorade aktieägartillskott jämte ränta i form av betalningsutfästelser redovisas mot anslag om de behöver infrias. Skälen för regeringens förslag och bedömning: beslut (prop. 1992/93:100 bilaga 7, bet. 1994/95 TU2, rskr 1994/95:50) innebar att kapitaltillskottet till inte skulle öka statens årliga utgifter och därmed skulle kapitaltillskottet heller inte innebära någon anslagsbelastning. Kapitaltillskottet skulle enligt trafikutskottet tillföras genom en utfästelse om kapitaltillskott som innebar att och förband sig att genom aktieägartillskott svara för att egna kapital uppgick till det registrerade aktiekapitalet. Detta benämndes av trafikutskottet kapitaltillskottgaranti. Regeringen föreslår nu att och gentemot med en oåterkallelig förpliktelse förbinder sig att lämna årliga aktieägartillskott för att skydda egna kapital. och skall vid behov lämna villkorade aktieägartillskott till i form av betalningsutfästelser. För den fordran som därigenom får gentemot och skall verken erlägga ränta som också får tillskjutas i form av betalningsutfästelser. En betalningsutfästelse kan i viss mening anses vara en betalning. Enligt bestämmelserna i lagen (1996:1059) om statsbudgeten är dock knappast en betalningsutfästelse att anse som en betalning som skall anslagsavräknas vid utställandet. Avräkning mot anslag blir aktuell först när en utfästelse eventuellt behöver infrias genom utbetalning av likvida medel. mening var också att kapitaltillskottet till inte skulle öka statens årliga utgifter och därmed skulle kapitaltillskottet heller inte innebära någon anslagsbelastning. För att fullfölja detta kommer villkorade aktieägartillskott jämte ränta i form av betalningsutfästelser att avräknas mot och anslag om dessa behöver infrias genom utbetalning av likvida medel. Regeringen bedömer vidare att de betalningsutfästelser som och kommer att ställa ut till inte är att betrakta som lån och att således bestämmelserna i lagen (1988:1387) om statens upplåning och skuldförvaltning inte är tillämplig. 36:4 : Banhållning och sektorsuppgifter låneram Regeringens förslag: Den av för godkända låneramen i får även användas för att finansiera projekteringskostnader för järnvägsinvesteringar (projekteringslager). Skälen för regeringens förslag: Ändamålet för låneramen skall vidgas. Projekteringskostnader för järnvägsinvesteringar anslagsavräknas inte utan aktiveras och redovisas i balansräkning som pågående projektering (projekteringslager). Projekteringslagret finansieras genom upplåning hos . Vid byggstart görs en anslagsavräkning av upparbetad projekteringskostnad. Denna princip har gällt sedan bildades. låneram beräknas bl.a. utifrån projekteringslagrets omfattning. har värdet av projekteringslagret ökat kraftigt, bl.a. beroende på att investeringsprojekt inte kunnat påbörjas i planerad omfattning. Vidare har i revisionsrapporten avseende årsredovisning påtalat att regleringsbrevet inte ger ett tydligt stöd för den tillämpade principen. Det framgår inte tydligt av det bemyndigande som regeringen begär från rörande låneram att denna även skall kunna omfatta kostnader för projekteringslagret. avser att avveckla projekteringslagret till aktuell genomförandeplan för stomnätsplanens objekt. Till dess att lagret är avvecklats är det dock nödvändigt att projekteringslagret också får finansieras inom låneramen. Ändringar i lagen (1997:756) om tilldelning av spårkapacitet Regeringens förslag: Tågtrafikledningens operativa verksamhet integreras i . Ärendet och dess beredning: I fördjupade prövning föreslog att Tågtrafikledningens operativa verksamhet skall integreras i . Enligt finns det betydande möjligheter till samarbete mellan bandriftledning och den operativa trafikledningen inom Tågtrafikledningen. Med hänsyn till förväntade effektivitetsvinster föreslog därför att funktionerna borde samordnas. har berett frågan genom att upprätta en promemoria som redogör för gällande ordning, kommande EG-direktiv på området samt regeringens överväganden. I promemorian föreslås även författningsändringar i lagen (1997:756) om tilldelning av spårkapacitet, förordningen (1996:734) om statens spåranläggningar samt förordningen (1998:1392) med instruktion för . Promemorian har remitterats till berörda myndigheter, järnvägsoperatörer, trafikhuvudmän och fackliga organisationer. En remissammanställning har upprättats. Ytterligare samråd har hållits med Tågtrafikledningen och (tidigare ). Promemorian har reviderats med anledning av de synpunkter som framkommit. Ett lagförslag i ärendet finns i avsnitt 3.2. Skälen för regeringens förslag: Enligt beslut (prop. 1995/96:92, bet. 1995/96:TU12, rskr. 1995/96:108) skall ansvaret för tilldelning av tåglägen och trafikledning organiseras i en enhet som administrativt inordnas i . har därefter beslutat lagen (1997:756) om tilldelning av spårkapacitet, i vilken Tågtrafikledningen anges som en enhet inom med ansvar för bl.a. banfördelning, trafikledning och tilldelning av tåglägen. Förslaget innebär att Tågtrafikledningen kommer att bestå av en direktör och en mindre stab med administrativa handläggare. Tågtrafikledningens uppgifter blir att fastställa tidtabeller, besluta om trafikeringsrätt, banfördelning och tilldelning av tåglägen m.m. Myndighetsutövningen blir i allt väsentligt kvar i Tågtrafikledningen. Till överförs den operativa trafikledningen, inkluderande tidtabellsläggning. Tågtrafikledningens operativa verksamhet integreras med bandriftledning. Tågtrafikledningen är en självständig enhet med ansvar för bl.a. banfördelning, trafikledning och tilldelning av tåglägen. Den personal- och kostnadsmässigt största delen av verksamheten är den operativa trafikledningen. Bandriftledningen är den enhet inom som ansvarar för den löpande styrningen av banhållarens insatser för att hålla banan tillgänglig för trafik. Dessa arbetsuppgifter är nära kopplade till varandra. Regeringen anser att den föreslagna ändringen kommer att innebära effektivitetsvinster och kostnadsbesparingar internt i och ett mer effektivt utnyttjande av statens spåranläggningar. 36:8 Bidrag till sjöfarten I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 36:8 Bidrag till sjöfarten ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 36:10 Ersättning till i samband med utdelning från Swedcarrier minskas med och anslaget 36:12 Rikstrafiken: Trafikupphandling minskas med . Skälen för regeringens förslag: Bidrag utgår enligt förordningen (1996:1559)om statligt stöd till svensk sjöfart. Regeringen bedömer att medel behöver tillföras anslaget 36:8 Bidrag till sjöfarten eftersom beräknade utbetalningar under innevarande år överskrider anvisade medel. 8.1.21 Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar 25:1 I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 1 . Regeringens förslag: Anslaget 25:1 ökas med . Skälen för regeringens förslag: För att möjliggöra en ökad fältforskningsverksamhet rörande ekologisk produktion bör tillföras . Dessutom minskas anslaget med för att bidra till finansiering av ökningar av andra anslag inom utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar. Sammantaget innebär det att anslaget 25:1 skall ökas med . 26:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och kollektiv forskning I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 26:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och kollektiv forskning minskas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget 26:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och kollektiv forskning minskas för att finansiera åtgärder redovisade under anslagen 42:1 och 43:1 . 42:1 I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 42:1 ökas med . Skälen för regeringens förslag: Det finns behov av ytterligare ett smittskyddsklassat laboratorium. Existerande laboratorium är fullt belastat med BSE-analyser (galna ko-sjukan). Utbrott av allvarlig smittsam djursjukdom av virologisk natur skulle därför vara svår att hantera med nuvarande laboratorieresurser. är BSE-diagnostik av tillfällig karaktär och ligger därför utanför Statens veterinärmedicinska anstalts (SVA) normala verksamhet. Regeringen anser att SVA bör tillföras under innevarande år. När det gäller utgifter för detta ändamål 2002 avser regeringen återkomma i budgetpropositionen. Finansiering sker genom att andra anslag inom utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar minskas. 43:1 I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 43:1 minskas med . Anslaget får även användas för BSE-kontroller. Dessutom slopas inkomsttiteln 2556 Djurregisteravgifter och avgifterna redovisas fr.o.m. mot anslaget 43:1 . Skälen för regeringens förslag: Kostnaden för BSE-kontroller av 20 000 djur beräknas till . För detta ändamål finns i statsbudgeten och medfinansieras från EG-budgeten. Regeringen anser att behöver ytterligare för BSE-kontroller. hade upplupna kostnader för semesterlöneskuld och skadestånd på . Regeringen anser att skall tillföras anslaget för att täcka kostnaderna. ersätter kostnader för kontroll av livsmedel som kan erhålla exportbidrag. Kostnaderna har ökat och ytterligare behövs för ändamålet. För dessa åtgärder behöver tillföras anslaget. Finansiering sker genom att andra anslag inom utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar minskas. Djurregisterverksamheten för nöt och gris bör hanteras på samma sätt som hundregistret, köttklassificeringen m.m. Detta innebär att inkomsttitel Djurregisteravgifter slopas och att avgifterna redovisas mot anslaget 43:1 . Till följd av detta minskar belastningen på anslaget med . Sammantaget innebär detta att anslaget 43:1 skall minskas med . 43:5 Arealersättning och djurbidrag m.m. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 5 . Regeringens förslag: Anslaget 43:5 Arealersättning och djurbidrag m.m. skall också kunna användas för att finansiera BSE-kontroller och ett program för kontroll av campylobakter. Skälen för regeringens förslag: Från EG-budgeten erhålls ett bidrag motsvarande för att finansiera kontroll av såväl BSE som campylobakter. Bidraget ryms inom ramen för anvisade medel. 43:7 Räntekostnader för förskotterade arealersättningar m.m. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 43:7 Räntekostnader för förskotterade arealersättningar m.m. minskas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget 43:7 Räntekostnader för förskotterade arealersättningar m.m. minskas för att finansiera åtgärder redovisade under anslaget 43:1 . 43:16 Åtgärder inom livsmedelsområdet I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 43:16 Åtgärder inom livsmedelsområdet minskas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget 43:16 Åtgärder inom livsmedelsområdet minskas för att finansiera åtgärder redovisade under anslaget 43:1 . 44:4 Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 44:4 Stöd till jordbrukets rationalisering m.m minskas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget 44:4 Stöd till jordbrukets rationalisering m.m minskas för att finansiera åtgärder redovisade under anslaget 43:1 . Minskningen finansierar också ökningen av det under utgiftsområde 1 upptagna anslaget 45:1 . 8.1.22 Utgiftsområde 24 Näringsliv 26:2 Verket för Innovationssystem: Forskning och utveckling I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 26:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling minskas med . Skälen för regeringens förslag: I statsbudgeten tillfördes anslaget 26:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling för att lösa tidigare ingångna förpliktelser i samband med övergång till ett renodlat bemyndigandesystem. Huvuddelen av dessa förpliktelser löstes emellertid genom förbrukning av ett stort anslagssparande från det tidigare anslaget D1 Teknisk forskning och utveckling (vilket numera ingår i anslaget 26:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling) . Av de ingångna förpliktelserna återstår endast . För att en oförändrad ram skall behållas skall anslaget minskas med . för ordinarie exportkreditgarantier I statsbudgeten finns ett bemyndigande för regeringen att ikläda staten betalningsansvar intill ett belopp av högst 150 för exportkreditgarantier. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att under ikläda staten betalningsansvar intill ett belopp av högst 175 för exportkreditgarantier. Skälen för regeringens förslag: Regeringen kan nu konstatera att efterfrågan på garantier bedöms bli större än tidigare beräknat. uppgår ramutnyttjandet efter schablonmässiga justeringar av utfästelsebeloppen till . Därmed är det återstående utrymmet inom den av beslutade ramen otillräckligt. Utnyttjandet beräknas öka till när några nu kända stora kontrakt kommer att ingås. Dessutom är stora delar av engagemanget i utländsk valuta vilket innebär att stora valutafluktuationer påverkar ramutnyttjandet. Regeringen anser därför att ramen för exportkreditgarantier skall höjas till 175 . 38:1 Myndigheten för företagsutveckling: Förvaltningskostnader I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 38:1 Myndigheten för företagsutveckling: Förvaltningskostnader ökas med . Finansiering sker genom att de under utgiftsområde 22 Kommunikationer uppförda anslagen 36:3 : Administration och anslaget 36:1 : Administration minskas. Skälen för regeringens förslag: I statsbudgeten minskades resurserna för det nya Verket för näringslivsutveckling med . Detta skedde utan att tillräcklig hänsyn togs till omfattningen av myndighetens uppgifter. Anslaget behöver därför, såsom redan tidigare påpekat (bet. 2000/01:NU1), tillföras ytterligare medel. 38:6 geologiska undersökning: Geovetenskaplig forskning I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 38:6 geologiska undersökning: Geovetenskaplig forskning ökas med . Skälen för regeringens förslag: Regeringen anmälde i budgetpropositionen att anslaget skulle ökas med för . De utökade medlen skall användas för att stödja forsknings- och utvecklingsinsatser i och . Insatserna skall vidtas för hållbar utveckling inom gruvnäringen och för kompetensutveckling med anknytning till geovetenskap, malmgeologi och bergsteknik. 38:10 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Bidrag till riksmätplatser I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 38:10 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Bidrag till riksmätplatser ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 38:12 Bidrag till standardisering, provning och mätteknisk FoU m.m. minskas med och anslaget 38:14 Rymdverksamhet minskas med . Skälen för regeringens förslag: Mättekniska områden som särskilt behöver förstärkas finns inom t.ex. opto- och höghastighetselektronik. FoU-samarbetet med industrin behöver också stärkas och den mättekniska kompetensen ökas hos särskilt mindre företag. Regeringen anser därför att anslaget 38:10 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Bidrag till riksmätplatser behöver ökas med . 39:5 Investeringsfrämjande I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 39:5 Investeringsfrämjande ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 39:3 Exportfrämjande verksamhet minskas med och genom att anslaget 91:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting minskas. Skälen för regeringens förslag: Den investeringsfrämjande verksamhet som Delegationen för utländska investeringar i (Invest in , ) bedriver, har visat sig resultera i ett ökat antal utländska direktinvesteringar i . Regeringen anser därför att ytterligare behövs för investeringsfrämjandet, som är ett effektivt medel att uppnå regeringens mål avseende tillväxt och sysselsättning. Medlen skall användas till att förstärka verksamheten inom främst bioteknik, biomedicin, samt IT och elektronik. För att skapa förutsättningar för den skånska delen av att marknadsföra sig internationellt och därmed stärka tillväxtförutsättningar behöver ytterligare tillföras investeringsfrämjandet. Sammantaget bör anslaget öka med . Finansieringen av anslagsökningen sker genom att anslaget 39:3 Exportfrämjande verksamhet minskas med . Effekterna av finansieringen är att vissa projekt inom exportfrämjandet inte kommer att kunna genomföras under innevarande år. Finansieringen sker även genom att det under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner uppförda anslaget 91:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting minskas med . 40:1 I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 40:1 ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 40:2 minskas. Skälen för regeringens förslag: För att säkerställa kvaliteten på verksamheten vid behöver anslaget 40:1 ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 40:2 minskas med motsvarande belopp. 40:2 I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 40:2 minskas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget 40:2 minskas för att finansiera ökningen av andra anslag under utgiftsområdet. Effekterna av detta är att får ett minskat ekonomiskt utrymme och att vissa åtgärder inte kommer att kunna genomföras under innevarande år. 40:3 I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 40:3 ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 40:2 minskas. Skälen för regeringens förslag: Antalet ärenden hos har ökat kraftigt varför resursbehovet är betydligt större än vad regeringen tidigare beräknat. Regeringen anser därför att anslaget 40:3 behöver ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 40:2 minskas. Inlösen av aktier i Regeringens bedömning: Regeringen har för avsikt att senare under budgetåret återkomma till med förslag om hur likviden från AssiDomän AB:s inlösen av aktier skall användas. Skälen för regeringens bedömning: beslutade att genomföra en inlösen av aktier. Staten äger i bolaget. Det betyder att staten får en inlösenlikvid. Regeringen har beslutat att dessa medel tillfälligt skall sättas in på ett särskilt konto i . Regeringen har för avsikt att senare under budgetåret återkomma till med förslag om medlens användning. 8.1.23 Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner 91:1 Generellt statsbidrag till kommuner och landsting I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 78 . Regeringens förslag: Anslaget 91:1 Generellt stats-bidrag till kommuner och landsting ökas med .