prop · GP0341 · 2001-10-23 00:00:00 — 1.Denna lag träder i kraft . 2.I fråga om en tvist enligt 2 § andra stycket som har hänskjutits till hyresnämnden före ikraftträdandet gäller 3 a § i sin äldre lydelse. I punkten 2 föreskrivs att 3 a § skall tillämpas i sin äldre lydelse om en tvist om förhandlingsklausul har hänskjutits till hyresnämnden före ikraftträdandet. Den äldre bestämmelsen gäller i så fall även om yrkandet om att förhandlingsordningen skall upphävas framställs först efter ikraft- trädandet. 7.3Förslaget till lag om ändring i lagen (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder Bifalls hyresvärdens talan om att hyresavtalet skall upphöra att gälla, får hyresnämnden efter yrkande av hyresvärden i beslutet ålägga hyresgästen att flytta då lägenheten skall lämnas. Upphör hyresavtalet att gälla på den grunden att hyresrätten är för- verkad, får hyresnämnden, om hyresvärden yrkar det och det finns skäl till det, bestämma att beslutet om åläggande för hyresgästen att flytta får verkställas även om det inte har vunnit laga kraft. Om det finns an- ledning, skall hyresnämnden då föreskriva att hyresvärden skall ställa säkerhet för skadestånd som han kan bli skyldig att betala om beslutet ändras. (Jfr 13 a § i utredningens förslag.) Av paragrafens första stycke följer att hyresnämnden i samband med en tvist om förlängning av ett hyresavtal kan ålägga hyresgästen att flytta. När tiden för överklagande av beslutet har löpt ut, får beslutet verkställas såsom lagakraftägande dom (se 32 §). I ett nytt andra stycket anges att hyresnämnden, i samband med att den meddelar ett förordnande om avflyttning enligt det första stycket, kan be- stämma att beslutet får verkställas även om det inte har vunnit laga kraft. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 4.6.2. Två materiella förutsättningar måste vara uppfyllda för att hyresnämn- den skall kunna meddela ett beslut av detta slag. Dels måste hyresavtalet upphöra att gälla på den grunden att hyresrätten är förverkad, dels måste det finnas skäl för beslutet. För att ett hyresavtal skall anses ha upphört att gälla på den grunden att hyresrätten är förverkad krävs att hyresnämnden har bifallit hyresvärdens talan på i vart fall den grunden att hyresgästen enligt 46 § första stycket 1 hyreslagen inte har rätt till förlängning av avtalet därför att hyresrätten är förverkad. Kravet på att det skall finnas skäl till beslutet innebär att det måste finnas ett beaktansvärt intresse på hyresvärdens sida av att hyresgästen flyttar. Om hyresgästen inte har rätt till förlängning därför att hyresrätten är förverkad på grund av underlåtenhet att betala hyran, torde det i all- mänhet finnas skäl att besluta om att verkställighet får ske, i vart fall om betalningsförsummelsen har pågått någon tid. Hyresvärden har ju då in- tresse av att kunna förfoga över lägenheten för att hyra ut den till någon annan. Om hyresgästen har betalat hyresskulden efter uppsägningen, tor- de det däremot inte finnas skäl att besluta om att verkställighet får ske. Andra omständigheter som kan tala för att hyresnämnden meddelar ett beslut om att verkställighet får ske är upprepade allvarliga störningar, grov vanvård av lägenheten eller grava avvikelser från det avtalade ända- målet för förhyrningen. I bedömningen av om det finns skäl för ett beslut om verkställighet bör även vägas in den skada och olägenhet som verkställigheten kan åsamka hyresgästen. Stor betydelse måste också tilläggas den större eller mindre sannolikheten av att beslutet ändras efter överklagande till . I processuellt hänseende gäller som förutsättning för att hyresnämnden skall meddela ett beslut av det aktuella slaget att hyresvärden har fram- ställt ett yrkande om det. Hyresgästen skall alltid beredas tillfälle att yttra Prop. 2001/02:41 sig över yrkandet. I andra meningen har tagits in en bestämmelse om att hyresnämnden, när det finns anledning, skall föreskriva att hyresvärden skall ställa säker- het för skadestånd som han kan bli skyldig att utge om beslutet ändras. En motsvarande bestämmelse finns i 17 kap. 14 § . Vid bedömningen av om det skall ställas krav på säkerhet, bör hyresnämnden särskilt beakta sannolikheten för att beslutet ändras vid ett överklagande. Det kan anmärkas att ett beslut om avflyttning enligt första stycket kan meddelas även före hyrestidens utgång. Det finns inte något hinder mot att besluta om att verkställighet får ske trots att beslutet inte har laga kraft. Avflyttningsbeslutet får dock givetvis inte ange en avflytt- ningstidpunkt som ligger före tidpunkten för hyrestidens utgång. Härav följer också att verkställighet aldrig får ske före hyrestidens utgång. förordnande medför att avflyttningsbeslutet kan verk- ställas såsom lagakraftägande dom även om beslutet överklagas (se 32 § nämndlagen). kan besluta om inhibition (jfr 52 kap. 7 § och 2 § lagen [1994:831] om rättegången i vissa hyres- mål i ). Om det finns anledning, skall nämnd eller den nämnden förordnar be- siktiga den fastighet som ärendet rör. Parterna skall beredas tillfälle att närvara vid sådan besiktning. får också föranstalta om annan nödvändig utredning. I ärende som avses i 9 kap. 17 a, 18, 21, 21 a eller 31 § jordabalken skall arrendenämnden inhämta yttrande från . Sådant yttran- de skall också inhämtas om det beträffande jordbruksarrende uppkommer fråga om tillämpning av 6 § första stycket 3 eller 4 eller 7 § tredje stycket lagen (1985:658) om arrendatorers rätt att förvärva arrendestället. I ären- de som avses i 9 kap. 9 § jordabalken får arrendenämnden, om utred- ningen ger anledning till det, inhämta yttrande från om arrendeställets avkastningsförmåga. Yttrandena skall inhämtas från den länsstyrelse inom vars område fastigheten är belägen. I ärende angående tvist om hyresvillkor enligt 22 § hyresförhand- lingslagen (1978:304) skall hyresnämnden, om det finnes erforderligt, bereda den hyresgästorganisation som har ingått den klandrade överens- kommelsen tillfälle att yttra sig. (Jfr 17 § i utredningens förslag.) Ändringen i 3 a § hyresförhandlingslagen medför att det inte längre kommer att vara möjligt att få frågan om en förhandlingsordnings be- stånd prövad i ett ärende om införande eller upphävande av en förhand- lingsklausul. Därmed finns det inte heller någon anledning att behålla den bestämmelse som har funnits i förevarande paragrafs fjärde stycke om att den hyresgästorganisation med vilken en förhandlings- ordning gäller kan inträda i ett sådant ärende som medpart till hyres- värden. Bestämmelsen har därför har tagits bort. Om hyresnämndens beslut enligt följande bestämmelser inte överklagas, får beslutet verkställas som lagakraftägande dom: 9 kap. 14 § eller 12 kap. 24 a §, 55 c § åttonde stycket eller 55 d § jordabalken, 22, 23, 26 eller 27 § hyresförhandlingslagen (1978:304), 13 a § första stycket denna lag, eller 13 eller 15 § eller 25 § första stycket bostadsförvaltningslagen (1977:792). Beslut av hyresnämnden enligt 13 a § andra stycket denna lag om verkställighet av ett enligt första stycket i samma paragraf meddelat beslut får verkställas som lagakraftägande dom, om hovrätten inte be- stämmer något annat. Detsamma gäller om hyresnämnden med stöd av 31 § första stycket bostadsförvaltningslagen har bestämt att beslut enligt 13 eller 15 § eller 25 § första stycket i den lagen skall gälla genast. (Ändringen saknar motsvarighet i utredningens förslag.) Paragrafen innehåller bestämmelser om vilka av hyresnämndens beslut som får verkställas av kronofogdemyndigheten. Första stycket har om- arbetats redaktionellt. Dessutom har hänvisningen till 13 a § denna lag begränsats till att avse första stycket i den paragrafen. Den sistnämnda ändringen är en konsekvens av att det i 13 a § har införts ett nytt andra stycke. Första meningen i andra stycket, som har utformats i enlighet med Lagrådets förslag, innebär att ett avflyttningsbeslut, som enligt 13 a § andra stycket har förenats med ett förordnande om att verkställighet får ske även om beslutet inte har vunnit laga kraft, får verkställas av krono- fogdemyndigheten som lagakraftägande dom. Beslutet får givetvis inte verkställas före den i avflyttningsbeslutet angivna avflyttningstidpunkten. 1.Denna lag träder i kraft . 2.I fråga om hyresavtal som har sagts upp före ikraftträdandet gäller 13 a och 32 §§ i sina äldre lydelser. 3.I fråga om en tvist enligt 2 § andra stycket hyresförhandlingslagen som har hänskjutits till hyresnämnd före ikraftträdandet gäller 17 § i sin äldre lydelse. Den nya bestämmelsen i hyreslagen som begränsar bostadshyresgästens rätt att bo kvar som en förlängningstvist pågår (12 kap. 50 § andra stycket jordabalken) skall tillämpas även i fråga om hyresavtal som har ingåtts före ikraftträdandet (jfr punkten 4 i över- gångsbestämmelserna till förslag till lag om ändring i jordabalken). Detsamma skall gälla de anknytande nya bestämmelserna i 13 a och Om hyresavtalet har sagts upp före ikraftträdandet, skall dock 13 a och 32 §§ tillämpas i sina äldre lydelser. De föreslagna ändringarna i hyresförhandlingslagen innebär att det inte längre skall vara möjligt att få frågan om en förhandlingsordning skall upphävas prövad i en tvist som gäller en förhandlingsklausul. tvist enligt 2 § andra stycket hyresförhandlingslagen om upphävande av en förhandlingsklausul har hänskjutits till hyresnämnden före ikraft- trädandet, kan emellertid, enligt punkten 2 i de föreslagna övergångsbe- stämmelserna till lagen om ändring i hyresförhandlingslagen, frågan om Prop. 2001/02:41 förhandlingsordningens upphävande fortfarande prövas i denna tvist. punkten 3 i förevarande övergångsbestämmelser följer att 17 § nämnd- lagen därvid skall tillämpas i sin äldre lydelse. Sammanfattning av betänkandet Hyresgästinflytande vid ombyggnad. Besittningsskydd vid lokalhyra. Andra hyresrättsliga frågor (SOU 2000:76) De delar av utredningens uppdrag som inte har behandlats i utredningens två tidigare delbetänkanden, redovisas i detta slutbetänkande. I betän- kandet redovisas sålunda tio separata frågor, nämligen förtida uppsäg- ning av lokalhyresavtal vid dödsfall, hyresgästens ställning då lägenheten har förstörts genom en olyckshändelse, hyresgästinflytande vid för- bättrings- och ändringsarbete, indexreglering av lokalhyra, handikappan- passning av lägenhet, interimistiska beslut om avflyttning då hyresrätten är förverkad, besittningsskydd för bostadshyresgäster vid blockut- hyrning, interimistiska beslut om ändring av hyran, indirekt besittnings- skydd vid lokalhyra samt möjligheten att få en förhandlingsordning upp- hävd. Förtida uppsägning av lokalhyresavtal vid dödsfall De flesta lokalhyresavtal sluts . Ett lokalhyresavtal som har slutits kan i princip endast sägas upp till avtalstidens utgång. Det gäller även för det fall hyresgästen skulle avlida under pågående avtalstid. I utredningens uppdrag har ingått att undersöka behovet av en särskild rätt till förtida uppsägning av lokalhyresavtal på grund av hyresgästens dödsfall. Om hyresgästen skulle avlida kan hans dödsbo vända sig till hyres- värden och begära dennes samtycke till att få överlåta lokalen. Skulle hyresvärden inte svara från förfrågan eller utan skälig anledning vägra samtycka till en överlåtelse, kan dödsboet säga upp av- talet. Vidare kan dödsboet, om det bedrivs näringsverksamhet i lokalen och näringsverksamheten överlåts, vända sig till hyresnämnden och be- gära tillstånd till att få överlåta hyresrätten till den som skall överta verksamheten. De enkätsvar som lämnats visar att i de flesta fall regleras de frågor som uppkommer i samband med hyresgästens dödsfall på frivillig väg mellan hyresvärden och hyresgästens dödsbo. Vidare kan konstateras att de flesta försäkringsbolag erbjuder s.k. av- brottsförsäkring som en hyresgäst kan teckna och som ersätter hyra under i normalfallet efter det att arbetsoförmåga inträtt eller efter dödsfall. Något överhängande behov av en möjlighet till förtida uppsägning vid dödsfall kan mot denna bakgrund inte anses föreligga. Vid bedömning av om möjlighet till förtida uppsägning bör införas måste också följande beaktas. Reglerna om lokalhyra har tydliga kommersiella inslag. Hyresgästen är bunden av avtalet och kan inte, som vid bostadshyra säga upp avtalet eller kräva villkorsändring om inte hyresvärden brustit i sina åligganden. En rätt till förtida uppsägning vid dödsfall skulle sålunda helt strida mot principen om avtalsbundenhet. Den omständigheten att hyresgästen är bunden av avtalet har intresse även ur en annan synvinkel. Det förekommer nämligen att hyresvärdar åtar sig att förse lokaler med exklusiv inredning som är särskilt anpassad Hyresvärden garanteras ersättning för inredningen ge- nom att han träffar ett flerårigt hyresavtal som är bindande. förtida uppsägning vid dödsfall skulle äventyra hyresvärdens möjlighet att få ersättning för sina investeringar. Om en rätt till förtida uppsägning skall införas, måste vidare flera komplicerade frågor regleras. Bl.a. måste frågan om en medhyresgästs Vidare bör enligt utredningens mening uppsägnings- tidens längd sättas i relation till den sammanlagda hyrestiden och hyres- värdens investeringar i lokalen. Frågan om uppsägningstidens längd i det enskilda fallet måste mot denna bakgrund kunna fastställas av hyres- En rätt till förtida uppsägning vid dödsfall kommer enligt utredningens mening att få vissa följdverkningar. Bl.a. kan hyresvärdars intresse av att göra investeringar i sina lokaler förväntas minska. Vidare finns risk för att avtalstiderna kommer att förkortas; hyresvärdarna får härigenom bättre förutsättningar att få kontroll över nedlagda investeringar. Vid en samlad bedömning anser utredningen att behovet av en möj- lighet till förtida uppsägning av lokalhyresavtal vid dödsfall är ringa och att en lagreglering strider mot grundläggande principer för lokalhyra och dessutom blir komplicerad. Utredningen föreslår därför inte en rätt att vid dödsfall säga upp ett lokalhyresavtal . Hyresgästens ställning då lägenheten har förstörts genom en I hyreslagen föreskrivs att om en bostadslägenhet eller en lokal före till- trädesdagen eller blir så förstörd att den inte kan användas för det avsedda ändamålet, förfaller hyresavtalet. avtalet "förfaller" avses att såväl hyresvärden som hyresgästen befrias från att fullgöra avtalet. Vidare blir hyresvärden ersättningsskyldig om han varit vållande till händelsen eller om han inte utan dröjsmål har meddelat hyresgästen om att lägenheten har förstörts. I utredningens uppdrag har ingått att se över bestämmelserna om vad som gäller då en lägenhet har förstörts genom en olyckshändelse m.m. Utredningen har funnit att bestämmelserna om att det krävs vårdslöshet hos hyresvärden för att han skall bli skadeståndsskyldig, överensstämmer med vad som gäller på andra liknande rättsområden. ett stort utbud av försäkringar som hyresgästen kan teckna för att skydda sig och sin egendom mot skador som inträffar i lägenheten utan Utredningen anser därför att de nuvarande skade- ståndsbestämmelserna skall behållas. och har föreslagit att hyresgästen skall, om hans eller hennes lägenhet eller lokal har förstörts, ges en lagstadgad återflyttningsrätt. Utredningen har i denna del konstaterat att såväl bostadshyresgäster som lokalhyresgäster i allmänhet erbjuds återflyttningsrätt om det upp- förs nya lägenheter sedan deras gamla förstörts. också, i den mån de har möjlighet till det, erbjuda hyresgäster antingen evakueringslägenheter fram till dess huset har byggts upp eller perma- Bostadshyresgäster får också stöd i olika for- mer från berörda kommuner. När det gäller lokalupplåtelse måste särskilt uppmärksammas att hyres- gästen inte har något direkt besittningsskydd. Sägs hyresavtalet upp, kan hyresgästen inte framtvinga en förlängning av hyresförhållandet utan han har endast rätt till ersättning av hyresvärden. Den rätt till försäkrings- ersättning som de flesta lokalhyresgäster har om deras lokaler förstörs, kan då ses som en form av substitut för den rätt till ersättning av hyres- värden som de skulle ha haft om värden sagt upp hyresavtalet. En lagreglerad återflyttningsrätt blir både omfattande och mycket kom- Såväl hyresgästens rätt att flytta tillbaka, som villkoren för upplåtelsen och förfarandet måste regleras. oundvikligt att medföra svåra tillämpningsproblem. Det kan i sin tur leda till att bostadslägenheter och lokaler riskerar att stå outhyrda i avvaktan på att det slutligt prövats vilka av de föregående hyresgästerna som har återflyttningsrätt och villkoren för denna rätt. denna bakrund och med beaktande av att behovet av en lagreglerad återflyttningsrätt i praktiken har visat sig vara ringa, har utredningen funnit att de principiella skäl som talar för en lagreglerad återflyttnings- rätt måste vika och att det inte bör införas regler om återflyttningsrätt. Utredningen anser sammanfattningsvis att de nuvarande bestämmel- serna om vad som gäller om en lägenhet skadas eller förstörs, bör be- Hyresgästinflytande vid förbättrings- och ändringsarbete infördes nya bestämmelser om hyresgästinflytande vid förbättrings- och ändringsarbete (18 d - 18 h §§ hyreslagen). upphävdes bestämmelsen i 55 a § hyreslagen om att man vid en bruks- värdesprövning av hyran för en lägenhet inte skulle beakta vissa förbättringsarbeten som hade utförts i lägenheten. Den nya ordningen innebär att en hyresvärd får utföra en standard- höjande åtgärd som har en inte obetydlig inverkan på en bostads- lägenhets bruksvärde eller en åtgärd som medför en inte obetydlig änd- ring av en lägenhet eller de gemensamma delarna av fastigheten, endast om åtgärden har godkänts av den berörda hyresgästen eller, om åtgärden avser de gemensamma delarna av fastigheten, av hyresgästerna i minst hälften av de berörda lägenheterna. Om samtycke inte erhålls, kan hyres- värden ansöka vid hyresnämnden om tillstånd till åtgärden. Utredningen skall enligt direktiven utvärdera bestämmelserna om Utredningen har inhämtat information från samtliga hyresnämnder och från vissa andra myndigheter samt från ett stort antal organisationer på Utredningen har också gått igenom samtliga om- byggnadsärenden som sakprövats vid den 1 - och samtliga ombyggnadsärenden som inkommit till i Utredningens utvärdering visar att hyresgästernas inflytande har stärkts genom de bestämmelser som infördes . Det har skett bl.a. genom att hyresgästerna har fått inflytande över fler åtgärder, bl.a. åt- gärder i de gemensamma delarna av fastigheten. Inflytandet är direkt; hyresgästerna kan alltså förhindra vissa åtgärder. Samrådet mellan hyresvärdar och hyresgäster har också ökat. Antalet uppsägningar som grundas på ombyggnad har dessutom minskat kraftigt. Det finns dock alltjämt vissa brister i regelsystemet. Utredningen har övervägt vissa förändringar. Bl.a. har utredningen övervägt om bestämmelserna om tillståndsprövningen i hyresnämnden bör ändras. föreskrivs att en ansökan om tillstånd till en för- bättrings- eller ändringsåtgärd skall bifallas, om hyresvärden har ett be- aktansvärt intresse av att åtgärden genomförs och det inte är oskäligt mot hyresgästen att den genomförs. Vid prövningen av om det är oskäligt mot hyresgästen att åtgärden genomförs, skall hyresvärdens intresse av åtgärden vägas mot det intresse som hyresgäster i allmänhet kan antas ha av att åtgärden inte vidtas (ett s.k. objektivt hyresgästintresse). Om det finns särskilda skäl, får även omständighet som hänför sig endast till den enskilde hyresgästen beaktas. Utredningen har i denna del övervägt två alternativa lösningar. Den ena innebär att hyresvärdens intresse av en viss åtgärd skall vägas mot varje enskild hyresgästs intresse (ett s.k. subjektivt hyresgästintresse) och den andra innebär att hyresvärdens intresse skall vägas mot vad en majoritet av hyresgästerna i huset anser. Utredningen har funnit att ett upphävande av bestämmelserna om det objektiva hyresgästintresset i och för sig skulle ge enskilda hyresgäster möjlighet att förhindra vissa typer av åtgärder. Någon vetorätt mot alla förbättrings- och ändringsåtgärder kan det dock inte bli fråga om. Mot bakgrund bl.a. av vissa inte oväsentliga nackdelar med ett system med ett subjektivt hyresgästintresse respektive med ett system med majo- ritetsbeslut bland hyresgästerna i huset, anser utredningen att över- vägande skäl talar för att tills vidare behålla de nuvarande bestämmel- serna om ett objektivt hyresgästintresse. Utredningen har vidare övervägt om hyresnämnden bör beakta varsam- hetsreglerna i 3 kap. (1987:10) i samband med prövningen om tillstånd skall lämnas. I denna del har utredningen konstaterat att hyresnämnden kan vid prövningen av om det är oskäligt mot hyresgästen att en förbättrings- eller ändringsåtgärd genomförs, väga in huruvida åtgärden är förenlig med bestämmelserna om varsamhet i 3 kap. . Särskilda bestämmelser om att hyresnämnden skall pröva om åtgärden innefattar varsamhet föreslås inte. Däremot föreslår utredningen att om det i ett ärende angående tillstånd till en förbättrings- eller ändringsåtgärd eller i ett ärende angående upprustningsföreläggande uppkommer fråga om en åtgärd är förenlig med varsamhetsreglerna i 3 kap. , skall hyres- nämnden underrätta om åtgärden. Om det anses finnas behov av en skärpning av lagstiftningen för att ombyggnader skall genomföras mer varsamt bör enligt utredningens mening i första hand reglerna i och hyres- sättningsreglerna ändras. När det gäller bestämmelserna om formerna för hyresgästinflytandet, föreslår utredningen bl.a. att tidigaste tidpunkt vid vilken en ansökan om tillstånd till en förbättrings- eller ändringsåtgärd skall kunna ges in till hyresnämnden ändras från efter det att skriftligt meddelande om åtgärden lämnats till hyresgästen. Slutligen föreslår utredningen att det skall införas möjlighet för hyres- nämnden att förbjuda en förbättrings- eller ändringsåtgärd som kan antas påbörjas utan godkännande av hyresgäst eller tillstånd av hyresnämnd. Åtgärden behöver alltså inte, som enligt de nuvarande bestämmelserna, Utredningen föreslår också att om en hyresvärd har utfört en åtgärd utan godkännande eller tillstånd, skall åtgärden inte beaktas vid prövning av hyran, om det inte har förflutit åtgärden slutfördes eller lägenheten upplåtits till annan hyresgäst än den som skulle ha godkänt åtgärden. I utredningens uppdrag har också ingått att se över reglerna om upp- sägning av hyresavtal vid ombyggnad respektive om upprustnings- Utredningen föreslår i dessa delar inte någon ändring. Enligt 19 § tredje stycket hyreslagen skall hyran för lokaler vara till be- loppet bestämd i hyresavtalet. Från huvudregeln att hyran skall vara till beloppet bestämd medges undantag för förbehåll om s.k. omsättnings- hyra, s.k. förhandlingsklausul och annan beräkningsgrund. Hyran får bestämmas enligt annan beräkningsgrund om hyresavtalet är träffat för bestämd tid och hyrestiden är . 1989 gällde att annan beräkningsgrund fick tillämpas om avtalet var träffat och hyrestiden var . I utredningens uppdrag har ingått att se över förutsättningarna för att bestämma hyra enligt annan beräkningsgrund. Den kartläggning som utredningen har gjort visar att hyran för lokaler i allmänhet bestäms enligt annan beräkningsgrund; de allra flesta lokal- hyresavtal sluts och hyran följer utvecklingen av konsumentprisindex. Kartläggningen visar också att hyrestiderna rent generellt förlängdes efter lagändringen 1989 från två till . Utredningen har funnit att det finns ett tydligt behov av att bestämma hyra enligt annan beräkningsgrund. Ett förbud mot rörlig hyra kan dessutom antas komma att kringgås genom s.k. trappor, t.ex. att hyran skall höjas med viss procentsats . Möjligheten att bestämma hyra enligt annan beräkningsgrund bör därför finnas kvar. När det gäller frågan om i vilka typer av avtal som förbehåll om annan beräkningsgrund skall få förekomma, har utredningen konstaterat att behovet av att indexreglera hyra för korttidsavtal inte kan anses vara Vidare har utredningen konstaterat att endast ett fåtal