prop · GO03135 · 2001-01-01 00:00:00 — Stora och ökade krav ställs på , vilket bl.a. förutsätter ett effektivt, slagkraftigt och mycket flexibelt arbetssätt. Det finns behov av att utveckla utredningsarbetet, ytterligare samordna den utredande och lagtillämpande verksamheten samt att stärka verkets befogenheter på det rättsliga området. och () utgör en gemensam myndighet där verkets generaldirektör också är KO. Denna dubbla funktion skapar en otydlighet gentemot konsumenter och näringsliv och kan inom myndigheten ge upphov till interna gränser och samordningsförluster. Vi föreslår bland annat: * Utrednings- och analysarbetet bör utvecklas och förstärkas. Det är viktigt att har tillräckliga resurser för att bevaka och stärka det konsumentpolitiska området. * De olika roller som och KO har enligt den lagstiftning som /KO har tillsyn över integreras och KO:s samtliga befogenheter överförs till . Vi föreslår också att chef i fortsättningen skall ha titeln , tillika generaldirektör. * befogenheter enligt den marknadsrättsliga lagstiftningen stärks genom att verket ges rätt att utfärda de förelägganden och beslut som krävs för att bestämmelserna skall efterlevas. * Vissa uppgifter som ligger på bör flyttas över till andra myndigheter i syfte att renodla verksamhet. Ekonomiska konsekvenser Vi har i enlighet med våra direktiv lagt förslag som på väsentliga områden stärker konsumenternas ställning på marknaden. De förslag som vi redovisar innebär ökade utgifter för staten. Det har inte varit möjligt att inom ramen för vårt arbete göra några exakta beräkningar av de ekonomiska konsekvenserna. Vi har dock uppskattat kostnaderna för staten till för huvuddelen av våra förslag. En särskild fråga är kostnaderna för genomförande av den föreslagna obligatoriska kommunala konsumentverksamheten. Den totala kostnaden för en sådan verksamhet torde enligt vår uppskattning uppgå till . Kostnaden bör enligt vår mening delas lika mellan stat och kommun. På vissa områden förutsätter våra förslag ett frivilligt ekonomiskt engagemang från de privata aktörerna. Förteckningar över remissinstanser Efter remiss har yttrande över betänkandet Starka konsumenter i en gränslös värld (SOU 2000:29) avgetts av: Hovrätten över och , , Kammarrätten i , , Statskontoret, Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (SWEDAC), SIS - Standardiseringen i , , , , , , , , , , , , , , vid , , vid , , , , , , , , , , kommun, kommun, kommun, , , kommun, , kommun, kommun, , , , , Handikappförbundens Samarbetsorgan, , , , i , , Näringslivets Delegation för Marknadsrätt, för Regelgranskning, , , Sveriges Bostadsrättsföreningars , SIOS - Samarbetsorgan för Invandrarorganisationer i , , , , , Akademikers , , Elleverantörer, , , Konsumenter i Samverkan, Konsumentråd, , , , . Efter remiss har yttrande över betänkandet Märk Väl! (SOU 1999:7) avgetts av: , kommun, , , , Handikappförbundens samarbetsorgan, , , , , Kemikalieinspektionen, Kemikontoret, , , , , , , , , , i , i , , , Plast- och kemibranscherna, och Samhälle (f.d. och Samhälle), , SIS - Standardiseringen i , , Konsumentråd samt av . Röster från "Då konsumentfrågor är demokratifrågor bör vi utgå ifrån vad våra medborgare behöver. De behöver mer råd, mer kunskap och mer diskussioner runt demokrati och demokratifrågor. Ett förslag är därför att etablera ett forum där konsumentbyråerna tillsammans med folkrörelser, konsumentvägledare och kommuner finns på plats för rådgivning o.dyl. I har bl.a. kommunen skapat ett rådrum där olika expertis samlas för konsumenterna. På detta sätt skulle vi alla kunna bättre nå ut till medborgarna, även ungdomarna. Det skulle bli en ny mötesplats där alla kan känna sig hemma, dit man kan gå för att få råd, delta eller lyssna på seminarium etc. Tanken är att detta projekt inte skall gå förbi kommunstyret utan genomföras i samarbete med dem." "En ''''Ungdomens konsumentriksdag'''' kunde vara ett bra arbetssätt enligt samma modell som ''''Ungdomens miljöriksdag''''. Dessa har en lokal och där arbetar en grupp ungdomar tillsammans med miljöfrågorna. De har kontaktpersoner i skolorna runt om i landet. De ordnar bland annat en årlig miljöriksdag och de jobbar med olika projekt. Ungdomarna får endast sitta kvar och jobba tills de fyller . Sedan rekryteras nya ungdomar. ''''Ungdomens konsumentriksdag'''' kan bildas genom att regeringen stödjer den ekonomiskt och genom att konsumentorganisationer och till exempel bygger upp verksamheten." "Konsumentvägledning bör finnas ute i bostadsområdena. Denna vägledning skall inte (behöver inte) vara heltäckande men där skall finnas vägledning om vart medborgarna kan vända sig med sina problem. har påbörjat ett sådant projekt och de tycker att det är mycket viktigt att platta ut de klyftor som faktiskt finns i vårt samhälle." "Staten, kommuner och frivilliga organisationer kan samarbeta i en form av gemensamhetsmodell för att bättre nå ut med information och stöd till medborgarna. Flera olika myndigheter kan ta på sig ansvar t.ex. kan Kronofogden ta större ansvar rörande skuldsanering." "Konsumentorganisationerna har möjlighet att påverka besluten i viss mån, särskilt på livsmedelssidan. Det skulle vara mycket positivt om det även rörande konsumentfrågor fanns möjlighet till större inflytande i myndigheternas verksamhet. Vid regelbundna möten ökar dialogen och möjligheterna till inflytande." "Ett gott exempel på lokal samverkan är konsument , som är ett välutvecklat projekt som har fått mycket pengar." "...i konsumentgrupp och där har alla deltagare ett stort inflytande delvis pga. av att vi träffas , då har vi möjlighet att träffa varandra och representanter från , vi är delaktiga i samma nätverk. Att arbeta i nätverk är en väg till inflytande. När vi jobbade mot antibiotika i livsmedel bildades ett nätverk med flera olika intressenter och aktörer. Genom att vi tillsammans valde att koncentrera oss på en fråga och samverka för att uppnå ett utsatt mål nationellt och internationellt blev vi starka och nådde större inflytande än vad vi hade nått om vi jobbat var och en för sig. Vi borde ta lärdom av detta." "Vi har inga direkta konsumentorganisationer utan bara indirekta. Därför tror vi att det bästa sättet att organisera lokalt arbete skulle vara att bilda lokala Konsumentråd. Medlemmar från de olika organisationerna som har intresse av att arbeta med konsumentfrågorna skulle då kunna samlas under ett lokalt konsumentparaply och bli ett bra komplement till den kommunala rådgivningen." "Forskning angående konsumenternas kunskaper, önskemål med mera i samråd mellan och folkrörelserna. " "Rådgivande samråd mellan departement och folkrörelser bör fortgå enligt modell "Folkrörelsedagen" med ömsesidig information och erfarenhetsutbyte." "Regeringen bör utreda möjligheterna att genom TV kunna lyfta fram konsumentfrågorna bättre än . ''''Ekonominyheterna'''' kan kompletteras med ''''Konsumentnyheter'''' ." Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, statsråden , , , , , , . Regeringen beslutar proposition Handlingsplan för konsumentpolitiken 2001-2005 2000/01:135 Bilaga 1 2000/01:135 Bilaga 1 2000/01:135 Bilaga 2 2000/01:135 Bilaga 2 2000/01:135 Bilaga 3 2000/01:135 Bilaga 3