prop · GO031D19 · 2001-01-01 00:00:00 — Anslaget har minskats med som överförts till utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling för IT- struktursatsningar, som överförts till utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid för en permanentning av försöksverksamheten med en tredje anställningsform inom teatern, till utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning för en förbättrad AKU-statistik, till utgiftsområde 14 Arbetsliv för en förstärkning av . Slutligen har som överförts till anslaget 22:12 Bidrag till lönegarantiersättning och till anslaget 22:6 Europeiska socialfonden m.m. för . Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisar ett ramanslag om 5 . 4.8.4 22:4 Särskilda insatser för arbetshandikappade Tabell 4.17 Anslagsutveckling Tusental kronor 6 305 000 2001 Förslag 6 975 607 2002 Beräknat 7 139 742 2003 Beräknat 7 199 358 Ändamålen för anslaget avser statsbidrag för anställning med lönebidrag, statsbidrag till skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare (), särskilt introduktions- och uppföljningsstöd (), projektmedel för personer med arbetshandikapp och stöd till hjälpmedel på arbetsplatsen m.m.. Utgifterna påverkas främst av omfattningen av och den genomsnittliga kostnaden för lönebidrag och OSA. Syftet är att arbetssökande personer med arbetshandikapp skall ges samma möjligheter att delta i arbetslivet som personer utan arbetshandikapp. Lönebidrag och OSA kan lämnas till arbetsgivare som anställer personer med arbetshandikapp. SIUS-verksamheten ger möjlighet att anställa en särskild stödperson, som skall hjälpa personer med funktionshinder in i arbetslivet. Stöd till hjälpmedel på arbetsplatsen m.m. inkluderar arbetsplatsanpassningar, särskilt biträde på arbetsplatsen och särskilt stöd för start av näringsverksamhet. Projekt med arbetsmarknadspolitisk inriktning syftar till att, i samverkan med övriga aktörer, öka möjligheterna för arbetssökande med svårare funktionshinder att få arbete. anvisades på statsbudgeten under anslaget. av anslagskrediten utnyttjades, vilket berodde på en hög omfattning av anställning med lönebidrag och OSA. Kulturarvs-IT Projektet (prop.1998/99:1) som pågår är en försöksverksamhet som beräknas pågå åren 1999 2001 har påbörjats vid 25 institutioner, varav 19 länsmuseer, samt vidare i , och . , som är arbetsgivare för anställda vid länsmuseerna och vid en registreringscentral, har anställt ca 130 personer med arbetshandikapp samt arbetsledare för dessa. Stiftelsen i , som är arbetsgivare för anställda i de tre, uppräknade orterna, har anställt ca 55 personer med arbetshandikapp, jämte arbetsledare för dessa. På regeringens uppdrag påbörjade AMV ett treårigt lönebidragsprojekt (prop. 1996/97:150). Projektet syftar bl.a. till att utveckla metoder, kompetens samt uppföljnings- och utvärderingsinsatser för att förbättra och effektivisera hanteringen av anställningar med lönebidrag. I projektet har också beaktats synpunkter från ESV vad gäller ekonomihanteringen av lönebidragen. I AMS rapport framgår att olika kvalitetskrav, indikatorer och mätmetoder har utarbetats. Länen har erbjudits strategiska utbildningar. Länens arbete skall nu följas upp. Samtliga län är involverade i projektet, som slutredovisas . Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser Beslut om särskilda insatser för personer med arbetshandikapp omfattar normalt sett högst . Det innebär att åtagande under anslaget medför kostnader för kommande budgetår. Regeringen bör därför bemyndigas att besluta om åtagande under anslaget som medför framtida utgifter. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för anslaget att ingå ekonomiska förpliktelser på högst 2004. Tabell 4.18 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser Miljoner kronor 1999 utfall prognos 2001 beräknat 2002 beräknat 2003 beräknat Utestående förpliktelser vid årets början 3 366 4 000 4 000 Nya förpliktelser 0 4 000 7 000 Infriade förpliktelser* 0 - 3 366 - 4 000 - 4 000 - 3 000 Utestående förpliktelser 3 366 4 000 7 000 Erhållen/föreslagen bemyndiganderam 6 700 6 700 7 000 * Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. Regeringens överväganden har givit regeringen tillkänna att regeringen bör överväga om det finns situationer då det är befogat med lönebidrag även i ett bestående anställningsförhållande (bet. AU1999/2000:1, rskr. 1999/2000:000). Regeringen tillsatte en särskild utredare av den arbetslivsinriktade rehabiliteringen. Utredningen har lämnat dels delrapporten i centrum (S 1999:08), dels det slutliga betänkandet Rehabilitering till arbete en reform med individen i centrum (SOU 2000:78) som överlämnades . Tabell 4.19 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 6 828 941 Makroekonomiskaförutsättningar 56 666 Volymer 120 000 Överföring till anslaget 22:3 - 30 000 Förslag 2001 6 975 607 4.8.5 22:5 Rådet för Europeiska socialfonden i Tabell 4.20 Anslagsutveckling Tusental kronor 2001 Förslag 92 400 1 2002 Beräknat 89 118 2 2003 Beräknat 91 203 2 1 Nytt anslag 2 Motsvarar 87 100 tkr prisnivå. Ändamålet för anslaget avser kostnader för personal, lokaler och andra förvaltningskostnader vid Rådet för Europeiska socialfonden i samt för nationell medfinansiering av s.k. tekniskt stöd inom de berörda socialfondsprogrammen. Regeringens överväganden För genomförandet av Europeiska socialfondens mål 3 och gemenskapsinitiativet Equal avseende programperioden 2006 bildades en ny myndighet inom AMV, Rådet för Europeiska socialfonden i (Svenska ). Rådet utgör förvaltningsmyndighet för programmen enligt den definition av uppgiften som anges i artikel 9 n, Rådets förordning (EG) nr 1260/1999 om allmänna bestämmelser för strukturfonderna. Inom Svenska finns en regional organisation, inom dess beslutsområde, vilken tagit sin utgångspunkt i den tidigare organisationen för mål 4. I likhet med detta program genomförs arbetet med nya mål 3 dessutom i samarbete med regionala partnerskap. Svenska svarar även för avslutandet av den föregående programperiodens mål 3, mål 4, Adapt och Employment. De berörda socialfondsprogrammens inriktning redovisas under anslagen 22:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden 1999 och 22:7 Europeiska socialfonden m.m. för perioden 2006. För att ytterligare förstärka förutsättningarna för att nya mål 3 och Equal blir nyskapande och därigenom ett tillskott till den svenska politiken för kompetensutveckling och andra arbetsmarknadsfrågor bedömer regeringen att Svenska inte längre skall utgöra en del av AMV. Förändringen skall träda i kraft . Svenska förvaltningskostnader betalas under innevarande budgetår från AMS förvaltningsanslag. Efter beaktande av s.k. tekniskt stöd inom ramen för socialfondsmedlen, vilket kan täcka vissa administrativa kostnader, föreslår regeringen att anvisar ett ramanslag om för . Den nya myndigheten finansieras genom att anslaget 22:1 förvaltningskostnader justeras med motsvarande belopp. 4.8.6 22:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden 1999 Tabell 4.21 Anslagsutveckling Tusental kronor 2001 Förslag 234 344 Under detta anslag redovisas utbetalningarna från Europeiska socialfonden för program- perioden 1999. Utbetalningarna avser delfinansiering av insatser inom ramen för strukturfondsmålen 2, 3, 4, 5b och 6 samt gemenskapsinitiativen. Från anslaget bekostas vidare den statliga medfinansieringen av mål 4 och insatser av mål 4-karaktär inom mål 6. AMS och berörda länsstyrelser vad avser vissa INTERREG II-program är utbetalnings- ansvariga myndigheter för Socialfonden i beträffande programperioden 1999. har för från Socialfonden tilldelats totalt ca inklusive indexuppräkning, vilket motsvarar ca . Beslut om nya projekt inom de olika strukturfondsprogrammen har fattats . Projektverksamhet fortgår , och de sista utbetalningarna kan ske . Därefter skall de utbetalningsansvariga myndigheterna göra slutredovisningar av de olika programmen till . Mål 3 och mål 4 samt gemenskapsinitiativen Employment och Adapt omfattas av enbart Socialfonden medan övriga program delfinansieras av flera fonder. En övergripande redovisning avseende samtliga strukturfondsprogram 1999 lämnas inom utgiftsområde 19. Mål 3 har syftat till att slussa in ungdomar på arbetsmarknaden, bekämpa långtidsarbetslöshet och stödja personer som riskerar att utestängas från arbetsmarknaden. De svenska mål 3- insatserna har varit inriktade på kompetensutveckling, skapande av sysselsättning via datortekens aktivitetscentra, vägledning och rådgivning, samt hjälp till egen företagarverksamhet. Svenska ansvarar för avslutandet av mål 3-programmet. Mål 4 har syftat till att ge erforderlig kompetensutveckling till anställda som hotas av arbetslöshet till följd av strukturella förändringar. Målgruppen är anställda i små och medelstora företag samt anställda i vård och omsorg. Det svenska mål 4-programmet, även kallat Växtkraft Mål 4, har inriktats på att förändra arbetsorganisationen för att därigenom stärka de anställdas och företagens konkurrenskraft. Svenska är ansvarig myndighet för avslutandet av programmet. Gemenskapsinitiativet Employment har syftat till att genom olika utvecklingsprojekt öka jämställdheten på arbetsmarknaden samt förbättra möjligheterna till arbete för arbetshandikappade, utsatta grupper och ungdomar. Gemenskapsinitiativet Adapt har haft som syfte att genom utvecklingsprojekt underlätta för anställda att klara arbetsmarknadens förändrade krav, skapa nya arbetstillfällen och stärka företagens konkurrensförmåga. De två gemenskapsinitiativen är transnationella, vilket innebär att projekten har genomförts i partnerskap med liknande projekt i minst två andra medlemsländer. Svenska svarar för avslutandet av programmen. redovisas under anslaget ett ackumulerat anslagssparande om totalt eller motsvarande av budget. Detta förklaras bl.a. av att uppbyggnaden av strukturfondsverksamheten var mer tidskrävande än vad som kunde förutses, vilket resulterade i ett stort anslagssparande . Anslagssparandet innebär dock främst en förskjutning av utbetalningarna över åren. Andelen intecknade socialfondsmedel, vilken för flertalet av programmen uppgår till eller endast några procentenheter lägre, tyder på att ett mycket högt utnyttjande av den totala socialfondsramen kommer att uppnås. redovisas en hög utbetalningstakt. har totalt betalats ut från anslaget vilket utgör av budget. Enligt en prognos kommer totalt att betalas ut från anslaget , vilket innebär att en stor del av anslagssparandet tas i anspråk. Regeringens överväganden Mål 3 och mål 4 samt Adapt och Employment har varit föremål för omfattande uppföljning och utvärdering. Dessutom skall s.k. ex-postutvärderingar göras av respektive program när verksamheten har avslutats. En målsättning för insatserna inom de svenska socialfondsprogrammen har varit att de skall vara utvecklingsinriktade eller experimentella. Mot denna bakgrund har stor uppmärksamhet ägnats inom programmen åt uppgiften att synliggöra och lyfta fram resultaten av insatserna. En metod som särskilt använts är att identifiera, och sprida information om, goda exempel. Mål 3 har haft att pröva nya vägar inom arbetsmarknadspolitiken. Särskilt goda erfarenheter i programmet har bl.a. varit en ökad mångfald av aktörer, en förbättrad individanpassning och fler helhetslösningar i insatserna samt att nya nätverk har skapats. Sammanfattningsvis har målen i programmet uppnåtts på en övergripande nivå, bl.a. vad avser inriktningen på de mest utsatta grupperna. Även de kvantitativa målen har uppnåtts. Mål 3 har från programmets start omfattat totalt 165 000 personer, varav 31 000 . Av samtliga deltagare är kvinnor och män. Antalet projekt uppgår per till 1 900, varav hälften varit inriktade på målgruppen långtidsarbetslösa. Samtliga av de för mål 3 avsatta socialfondsmedlen, totalt ca för programperioden som helhet, har intecknats genom beslut. Andelen utbetalade medel uppgår per till . Även mål 4 har haft en utvecklingsinriktad karaktär. Kompetensutveckling av anställda har i programmet kopplats till förändring av arbetsorganisationen. Mål 4-programmet har fått ett stort gensvar runt om i landet och i utvärderingar bedömts ha uppnått betydande framgångar. En förklaring till de goda resultaten i programmet är dess tvåstegsmodell i genomförandet. Denna modell, som förutsätter en hög grad av delaktighet från de anställda, innebär att företaget i ett första steg genomför en analys av kompetensbehovet i företaget och upprättar en handlingsplan. I ett andra steg genomförs kompetensutvecklingen. Ytterligare en väsentlig förklaring till framgången är de mycket aktiva och väl fungerande partnerskapen inom programmet. De regionala partnerskapen har haft ett stort inflytande på genomförandet av programmet. Från programmets start har ca 16 700 företag beviljats stöd för steg 1-insatser, dvs. analys av kompetensbehovet och utarbetande av en handlingsplan i företaget. Dessa företag har totalt 294 000 anställda, varav kvinnor och män. har totalt 14 900 beslut, varav 6 900 , fattats om stöd till steg 2-insatser som innebär genomförande av kompetensutvecklingen av anställda i enlighet med handlingsplanerna. Samtliga av de för programperioden tillgängliga bidragsmedlen för mål 4, vilka utgörs av lika delar socialfondsmedel och statlig medfinansiering totalt ca - har intecknats. De utbetalda medlen uppgår per till av de tillgängliga bidragsmedlen. Gemenskapsinitiativen Employment och Adapt har omfattat totalt 120 respektive 56 projekt. Utvärdering av Employment har visat att programmet har haft tydliga drag av nyskapande och att projekten har utgått från de enskilda individernas behov. Den senaste utvärderingen av Adapt, som avlämnades , har visat att programmet har fungerat som ett kraftfullt stöd till redan pågående utvecklingsarbete och att det bidragit till bildandet av nya nätverk och samarbeten. Samtliga socialfondsmedel inom de båda programmen har intecknats genom beslut. Andelen utbetalda medel uppgår per till inom Employment och till inom Adapt. Regeringens bedömning är att genomförandet av mål 3, mål 4, Employment och Adapt har fungerat väl. Oberoende utvärderingar har visat att de övergripande målen i programmen har uppnåtts, och att de i stor utsträckning omfattat nyskapande insatser. Programmen har vidare inneburit en förnyelse av samarbetsformerna på olika nivåer. Erfarenheterna av de fyra programmen har utgjort ett viktigt underlag i utformningen av de nya socialfondsprogrammen i . Dessa program redogörs för under anslaget 22:7 Europeiska socialfonden m.m. för perioden 2006. Samtliga socialfondsmedel inom mål 3, mål 4, Employment och Adapt har intecknats genom beslut. Andelen utbetalade medel ligger dessutom på en mycket hög nivå, mellan och per . Regeringen bedömer med ledning av detta att en mycket hög utnyttjandegrad av de totalt tillgängliga socialfondsmedlen i dessa program kommer att ha uppnåtts vid avslutningen av programmen . Växelkursförändringar har inneburit en större tilldelning än tidigare beräknats av socialfondsmedel, uttryckt i svenska kronor. Mot denna bakgrund beräknas utgifterna under anslaget öka med totalt , varav utgörs av socialfondsmedel och utgörs av statlig medfinansiering av mål 4. De ökade utgifterna under anslaget till följd av ökat behov av statlig medfinansiering bör finansieras genom omprioritering inom utgiftsområdet. Mot bakgrund av att alla berörda program skall avslutas beräknar regeringen inga utgifter under anslaget . Tabell 4.22 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 1 242 563 Minskat resursbehov - 1 034 219 Överföring från anslagen 22:2 och 22:3 26 000 Förslag 2001 234 344 4.8.7 22:7 Europeiska socialfonden m.m. för perioden 2006 Tabell 4.23 Anslagsutveckling Tusental kronor 200 000 2001 Förslag 1 663 000 2002 Beräknat 1 663 000 2003 Beräknat 1 587 460 Under detta anslag redovisas utbetalningarna från Europeiska socialfonden för programperioden 2006. Utbetalningarna skall avse delfinansiering av insatser inom de nya strukturfondsmålen 1, 2 och 3 samt gemenskapsinitiativet Equal. Från anslaget skall även statlig medfinansiering av en satsning på kompetensutveckling inom mål 1 och mål 3 bekostas. Mål 3 och Equal omfattas av enbart Socialfonden, medan målen 1 och 2 delfinansieras av flera strukturfonder. En övergripande redogörelse för programperioden 2006 inom strukturfonderna lämnas inom utgiftsområde 19. AMS är utbetalningsmyndighet för mål 3 och Equal. Totalt fem länsstyrelser ansvarar för utbetalningarna av socialfondsmedel inom mål 1 och mål 2. har för programperioden 2006 tilldelats totalt ca från Socialfonden. Medelsramen för mål 3 uppgår till , vilket motsvarar ca , för programperioden. Beloppet inkluderar indexuppräkning. Därutöver tillkommer den s.k. resultatreserven som motsvarar av ramen. Resultatreserven skall fördelas av EG- kommissionen i nära samråd med medlemsstaten utifrån uppnådda resultat i målprogrammet. har för gemenskapsinitiativet Equal tilldelats totalt , inklusive indexuppräkning, från Socialfonden. Detta motsvarar ca . Regeringen överlämnade till ett förslag till program för mål 3 i , vilket därefter har varit föremål för förhandlingar mellan företrädare för regeringen och kommissionen. Kommissionen planerar att fastställa ett samlat programdokument för mål 3 i . Programmet beräknas starta i samband med fastställandet. Regeringen avser att till lämna ett förslag till program för Equal. Regeringens överväganden Den övergripande strategin för mål 3 i är att stärka individens ställning på arbetsmarknaden genom kompetensutveckling av såväl arbetslösa som sysselsatta. Även andra insatser skall dock göras som kompletterar den nationella sysselsättningspolitiken. Programmet är indelat i följande insatsområden: 1) Kompetensutveckling av sysselsatta, 2) Ökad anställbarhet och företagaranda, 3) Mångfald, integration och jämställdhet och 4) Lokal utveckling. Insatsområdet Kompetensutveckling av sysselsatta syftar till att genom verksamhetsrelaterad kompetensutveckling få till stånd processer som bidrar till förnyelse och flexibilitet på arbetsplatserna. I ett första steg görs en kompetens- och organisationsanalys, varefter kompetensutvecklingen genomförs. Insatserna kan göras inom alla sektorer på arbetsmarknaden och omfatta såväl anställda som ensamföretagare och sysselsatta i kooperativ. Kompetensutveckling är en viktig faktor för en uthållig ekonomisk tillväxt. Regeringen följer det utvecklingsarbete som bedrivs i olika projekt i och andra delar av landet och som syftar till kvalitetssäkring av kompetensutveckling i arbetslivet. Ett sådant utvecklingsarbete kommer också att kunna ske inom ramen för mål 3, där partnerskapen har en väsentlig roll. Insatsområdet Ökad anställbarhet och företagaranda innehåller aktiva åtgärder med syfte att stärka de grupper som står utanför arbetsmarknaden genom hjälp till egen försörjning, utbildning och jobbrotation eller till att starta eget. Insatsområdet Integration, mångfald och jämställdhet har som målsättning att integrera personer med utländsk bakgrund och göra funktionshindrade personer delaktiga i arbets- marknaden. Jämställdhetsperspektivet skall genomsyra hela mål 3-programmet, men det finns inom det sistnämnda insatsområdet också särskilda åtgärder som skall verka för att minska könssegregeringen på arbetsmarknaden. Insatsområdet Lokal utveckling riktar sig till regionala/lokala aktörer och har som syfte att utnyttja möjligheten att sysselsättning skapas på lokal nivå, inom bl.a. kooperativa företag, ideella organisationer, allmännyttiga stiftelser och lokala utvecklingsgrupper, dvs. inom områden som förknippas med den europeiska termen den sociala ekonomin. Insatser för kompetensutveckling är högt prioriterade i de regionala tillväxtavtalen. Medel från mål 3 kommer att utgöra en betydelsefull resurs för att medfinansiera dessa insatser. För insatsområdet Kompetensutveckling av sysselsatta har 2002 avsatts totalt ca . Beloppet, som även inkluderar kompetensutveckling av sysselsatta inom ramen för mål 1, omfattar till hälften vardera socialfondsmedel och statlig medfinansiering. Dessutom förutsätts medfinansiering av arbetsgivarna inom ramen för trepartssamverkan. En utvärdering av insatserna 2002 skall ligga till grund för utformningen av kompetensutvecklingsinsatserna under den senare delen av programperioden. Den nationella medfinansieringen av de insatser inom mål 3 som riktar sig främst till arbetslösa avses ske huvudsakligen inom ramen för anslagen 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd och 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader. Gemenskapsinitiativet Equal skall syfta till att i transnationellt samarbete främja nya metoder för att motverka all slags diskriminering och ojämlikhet i anknytning till arbetsmarknaden. Programmet skall omfatta såväl arbetssökande som anställda och bygga vidare på erfarenheter av de tidigare gemenskapsinitiativen Employment och Adapt. Vederbörlig hänsyn skall i programmet även tas till de asylsökandes integration i samhället och yrkeslivet. EG- kommissionen har i riktlinjerna för Equal angivit ett antal tematiska områden vilka anknyter till den europeiska sysselsättningsstrategin. Regeringen avser att till föreslå att det svenska Equal-programmet skall ha en tematisk inriktning som bl.a. omfattar insatser för att underlätta inträde på arbetsmarknaden och för start av eget företag, livslångt lärande och minskad könssegregering på arbetsmarknaden. Främjande av jämställdhet mellan kvinnor och män skall genomsyra hela programmet. Programförslaget blir föremål för förhandlingar mellan regeringen och kommissionen, varefter det skall fastställas av kommissionen. De första förberedelserna för projektverksamheten inom Equal beräknas komma i gång . För mål 3 och Equal bildades en myndighet inom AMV, Svenska . Myndigheten samarbetar i genomförandet av mål 3 med regionala partnerskap. Svenska skall inte längre ingå i AMV vilket närmare redovisas under anslaget 22:5 Rådet för Europeiska socialfonden i . Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser Verksamheten inom strukturfondsprogrammen är av långsiktig karaktär och omfattar bl.a. fleråriga projekt. Åtaganden under anslaget kan således medföra kostnader för kommande budgetår. Regeringen föreslår därför att be- myndigar regeringen att ingå ekonomiska förpliktelser under anslaget som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter om högst 2008. Beloppet omfattar av den preliminärt beräknade totala socialfondsramen och viss nationell medfinansiering. Tabell 4.24 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser Miljoner kronor 1999* 2000 beräknat 2001 beräknat 2002 beräknat 2003 beräknat Utestående förpliktelser vid årets början 0 0 900 Nya förpliktelser 0 1 200 2 400 Infriade förpliktelser* 0 - 300 - 1 779 - 1 000 - 521 Utestående förpliktelser 0 900 1 521 Erhållen/föreslagen bemyndiganderam 0 2 400 1 800 Tabell 4.25 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 641 000 Ökat resursbehov 1 022 000 Förslag 2001 1 663 000 4.8.8 22:8 Tabell 4.26 Anslagsutveckling Tusental kronor 18 000 2001 Förslag 20 093 2002 Beräknat 20 504 1 2003 Beräknat 20 948 1 1 Motsvarar 20 093 tkr prisnivå. Ändamålet för anslaget avser kostnader för personal, projekt, lokaler och andra förvaltningskostnader vid (). IFAU:s uppgift är att främja, stödja och genomföra främst utvärderingsstudier av arbetsmarknadspolitiskt motiverade åtgärder och studier av arbetsmarknadens funktionssätt. Anslagssparandet om beror på att institutet varit inne i en uppbyggnadsfas samt att det beviljat bidrag till extern forskning som ännu inte inneburit utgifter. Anslagssparandet är intecknat genom beslut till projekt och kommer att betalas ut . har IFAU färdigställt och distribuerat 24 forskningsrapporter och driver 24 interna och 16 externa projekt. Färdigställda forskningsrapporter skickas till nationella och internationella tidskrifter för bedömning och publicering. har IFAU genomfört 32 seminarier i egen regi och personal från IFAU har deltagit i ett stort antal konferenser och workshops i och utomlands.