prop · GP031 · 2001-09-20 00:00:00 — För att begränsa skatteuttaget föreslår regeringen därför att fastighetsskatten för små- hus sänks från till med retroaktiv verkan fr.o.m. . Fas- tighetsskatten för hyreshus sänks från till med retroaktiv ver- kan fr.o.m. . Regeringen aviserar också ett förslag att den nu gällande omräkningen av taxeringsvärdena skall avskaffas . I det nya systemet kommer en förenklad fastighetstaxering genom- föras mellan varje allmän fastighetstaxering. Det betyder att nya taxeringsvärden kommer att fast- ställas . Höjda taxeringsvärden skall sedan inte slå igenom i högre fastig- hetsskatt utan endast en tredjedel av höjningen slår igenom första året och lika mycket under de två nästföljande åren. De föreslagna och avisera- de förändringarna av regler för beskattning av fastigheter beräknas sammantaget minska skatte- inkomsterna varaktigt med . För att begränsa antalet skattskyldiga som måste betala förmögenhetsskatt föreslås att fri- beloppen i förmögenhetsskatten höjs för ensamstående och för sambeskattade par. Förslaget medför en försvagning av de of- fentliga finanserna med knappt 2 miljarder kro- nor. Vidare föreslås att mervärdesskatten för böck- er och tidsskrifter sänks från till . Skatteinkomsterna reduceras därmed med . Ett antal förslag lämnas som en del av en s.k. grön skatteväxling. Strate- gin syftar till att växla höjda skatter på energi- och miljöområdet mot sänkta skatter på arbete. Första delen i strategin beslutades . föreslås att grundavdragen höjs med . Höjningen av grundavdragen innebär att de offentliga finanserna varaktigt försvagas med . För att kompensera för detta höjs koldio- xidskatten på bränslen . För drivmedel sänks dock energiskatterna i motsva- rande omfattning. En höjning av koldioxidskat- ten innebär att det relativa priset på el sjunker. Därför föreslås också en energiskatte- höjning på el. Vidare föreslås att avfallsskatten höjs . Förslagen om höjda ener- giskatter och höjd avfallsskatt innebär en varak- tig förstärkning av de offentliga finanserna med . Regeringen föreslår också en skattestrategi för alternativa drivmedel som varaktigt beräknas försvaga de offentliga finanserna med . En skattenedsättning genomförs för al- ternativa drivmedel i syfte att stimulera en intro- duktion av dessa bränslen. Därtill föreslås en sänkning av förmånsvärdet för miljövänliga bilar. Därtill föreslår regeringen en generell ned- sättning av socialavgifterna för privata företag inom stödområde A . Nedsättningen begränsas till ett löneunderlag på . Den statliga skatten om har utgjort en inkomstskatt. Kommunernas ekonomi har gradvist förbättrats men även finns det behov av att för- stärka kommunernas ekonomi. Även föreslår därför regeringen att det fasta beloppet om skall utgöra en in- komstskatt. Sammantaget medför de föreslagna skatteför- slagen en varaktig inkomstminskning på ca för den offentliga sektorn vil- ket minskar skatternas andel av BNP, den s.k. skattekvoten, med drygt en procentenhet. Tabell 4.8 föreslagna utgifts- och inkomstförändringar Försvagning av offentliga finanser och effekter på takbegränsade utgifter i förhållande till ekonomiska vårproposition. UO 2 Invärdering statliga garantier UO 9 Alkoholpolitiska åtgärder UO 9 Finansiering, maxtaxa inom äldreomsorg UO 10 Höjt tak (10 basbelopp) i sjukförsäkring UO 10 Höjt tak (10 basbelopp) i föräldraförsäkring UO 13 Friår 10 kommuner UO 18 BKN, ändrad avsättningsprofil UO 23 Ekologiskt lantbruk UO 25 Maxtaxa inom äldre- och handikappomsorgen Summa ökning av takbegränsade utgifter ¼ inkomstskattereform inklusive höjd skiktgräns Fastighetskatt småhus, 1,fr. o. m 2001 Fastighetsskatt hyreshus, 0, Höjd energiskatt på el (+1,/kWh) Höjd koldioxidskatt (+15%) Skattestrategi, biodrivmedel och alkylatbensin Höjda grundavdrag (+900 kr) Nedsatta socialavgifter stödregion A Alkoholskatter (vin) Summa inkomstminskning, netto (periodiserad effekt) Fast belopp 200 kronan till kommunerna Nettoförsvagning av den offentliga sektorns finanser ökad rättvisa och tillväxt föreslagits för åren har en rad reformer för I årets budgetproposition tillkommer ytterligare utgifts- och inkomstreformer på ca i förhållande till beräkningen ekonomiska vårproposi- tion. Stora satsningar sker framför allt inom områ- dena vård, skola och omsorg samt för pensionä- rer och barnfamiljer. I tabell 4.9 redovisas bud- geteffekterna i förhållande till föregående budgetår av större beslutade eller tidigare avise- rade reformer samt de nu föreslagna reformerna på budgetens utgifts- och inkomstsida. Samman- taget medför reformerna att de takbegränsade utgifterna blir ca högre jämfört med . genomförs också utgiftsminskningar på totalt ca 14 miljarder kro- nor som finansiering av vissa utgiftsreformer och som en följd av att vissa temporära program upphör. Inkomsterna beräknas under samma pe- riod minska med i för- hållande till 2001 till följd av nya skatteregler och andra beslut. Därtill kommer förändringar av budgetens inkomster och utgifter till följd av bl.a. den makroekonomiska utvecklingen. ökar de statliga utgifterna till följd av reformer med netto omkring 14 miljar- der kronor. Bland större utgiftsreformer som genomförs kan nämnas maxtaxan inom barnomsorgen, maxtaxan inom äldreomsorgen, vidare höjs ramen för arbetsskadeförsäkringen, och utökade resurser ges till skola och högskola samt till hälso- och sjukvård. Föräldraförsäk- ringen utökas med en månad. Vissa andra pro- gram fasas ut och besparingar genomförs inom försvaret. Inkomsterna minskar med ca 24 mil- jarder kronor . Merparten av in- komstminskningen beror på de i denna proposi- tion föreslagna skatteförslagen. höjs ambitionerna inom hälsoområ- det liksom inom familjeområdet. Taken inom sjuk- och föräldraförsäkringen föreslås höjas från om det statsfinansiella läget tillå- ter. Biståndsmålet höjs som också både skolan och högskolan tillförs mer resurser. En allmän förskola för 4- och 5-åringar introduce- ras. Reformerna medför att de statliga utgifterna efter föreslagen finansiering ökar med 2003 i förhållande till 2002. sker omfattande satsningar på miljöområdet samt infrastrukturen som biståndsmålet höjs ytterligare. Vården till- förs också ytterligare resurser. ger de statliga utgifterna ytterligare 2004. Totalt innebär tidigare och aviserade ut- gifts- och inkomstreformer inklusive finansie- ring en försvagning av de offentliga finanserna på ca i förhållande till 2001. Regeringen befarar att utgiftstaket kan komma att överskridas om inte ytterligare åtgär- der vidtas. För att motverka ett överskridande har regeringen för avsikt att tidigarelägga utgifter , totalt uppgående till . Regeringen har gjort bedöm- ningen att det är möjligt att hantera ett antal åta- ganden i enlighet med de ekonomiska förpliktel- ser som staten har i form av äldre garantier dvs. garantier utfärdade innan nuvarande modell för statlig garantigivning trädde i kraft i en- lighet med nuvarande modell redan från och med innevarande budgetår. I denna proposition före- slås att anslagsmedel motsvarande drygt 1 mil- jard kronor anvisas på tilläggsbudget för inneva- rande budgetår (se vidare volym 1, kapitel 7, avsnitt 7.2 samt kapitel 9). Till Bostadskredits- nämndens separata garantireserv för resultatom- rådet äldre garantier i avsätts mer än tidigare beräknats 2001, vilket minskar tidigare beräknad avsättning 2002 med samma belopp. Avsättning till garan- tier har ingen lånebehovspåverkan. Inom utgiftsområde 23 Jordbruk, skogsbruk och fiske tidigareläggs utbetalningar av såväl be- tesstöd som kompensationsstöd med anledning av så kallad märkbar revalvering. Därigenom be- räknas utgifterna minska med ytterligare ca . Vidare tidigareläggs också vissa utbetalningar av bidrag till särskilda insatser i kommuner och landsting uppgående till . Från utgiftsområde 7 In- ternationellt bistånd tidigareläggs utbetalningar uppgående till ca . I syfte att säkerställa att anslagsförbrukningen inte överstiger en viss bestämd nivå 2002, har re- geringen vidare beslutat att införa utgiftsbe- gränsningar inom ett antal utgiftsområden. Ut- giftsbegränsningarna beräknas sammantaget minska utgifterna med . Tabell 4.9 beslutade och föreslagna eller aviserade utgifts- och inkomstförändringar Budgeteffekter i förhållande till föregående år. Fullständigt periodiserad redovisning för skatter. UO 7 Höjt biståndsmål UO 9 Hälso- och sjukvård UO 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Varav höjt tak i sjukförsäkring (10 prisbasbelopp) UO 11 Pensioner m.m. UO 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Varav mamma/pappamånad Varav höjt tak i föräldraförsäkring (10 prisbasbelopp) UO 16 Utbildning och forskning -0,01 UO 18 Bostäder inkl KLIMP -0,05 UO 22 Infrastrukturförändringar, inkl. infrastruktursatsningar 2004 -0,10 UO 23 Jord- och skogsbruk UO 24 Ekologi/företagande UO 25 Allmänna bidrag till kommuner Varav maxtaxa inom äldre- och handikappomsorgen ¼ inkomstskattereform inklusive höjd skiktgräns Fastighetsskatt småhus, 1,(2,2 mdkr 2001) Fastighetsskatt hyreshus, 0,(1,1 mdkr 2001) Höjd energiskatt på el (+1,/kWh) -0,90 Höjd koldioxidskatt (+15%) -0,90 -0,20 Skattestrategi, biodrivmedel och alkylatbensin Höjda grundavdrag (+900 kr) Nedsatta socialavgifter stödområde A 0,60* Fast belopp till kommunerna -1,30 24,30** UO 1 , minskning efter ordförandeskap -0,47 -1,00 -2,00 -1,00 UO 6 Fredsfrämjande insatser -0,25 UO 7 Samarbete med Central och -0,35 UO 8 Storstadssatsning upphör -0,45 -0,23 UO 9 Bidrag hälso- och sjukvård till bl.a UO 25 -0,58 -0,12 UO 16 IT i skolan -0,50 -0,20 UO 18 Investeringsbidrag för studentbostäder -0,15 -0,13 UO 18 Lokala investeringsprogram för ek. -0,24 -0,30 -0,83 UO 19 Tillfälliga medel för försvarsomställning upphör -0,10 UO 19 Nedsättning av sociala avgifter i vissa områden upphör -0,20 UO 21 Vissa energieffektiviseringsprogram upphör -0,74 UO 22 Bidrag till sjöfarten -0,40 -0,10 UO 24 Utfasning Östersjösatsning -0,20 UO 25 Delfinansiering av äldreförsörjningsstöd -0,64 UO 25 Särskilda insatser, finansiering av bl.a. vård -1,56 -0,45 -1,69 -7,59 -4,34 -1,72 Utgiftsreformer inkl. finansiering m.m. Reformer inkl. finansiering m.m. Summa utgifts- och inkomstreformer **Med hänsyn till periodiseringseffekter bli effekten på den offentliga sektorns finansiella sparande ca. Statsbudgetens saldo överensstämmer med statens lånebehov. Ett budgetöverskott innebär följaktligen ett lika stort negativt lånebehov och att staten har möjlighet att amortera på statsskulden. Diagram 4.1 Statsbudgetens utveckling 19892004 var utfallet för statsbudgeten oavbrutet negativt. växte budgetunderskottet kraftigt , då budgetsaldot uppgick till minus . Konsolideringsprogrammet och den ekonomiska återhämtningen innebar att underskotten reducerades markant . uppvisade statsbudgeten åter ett Statsskulden uppgick /99 till 1 445 miljarder kronor.29 Statsbudgetens saldo förbättrades ytterligare 1999 till , främst till följd av engångseffekter i form av överföringar från AP-fonden och inbetalningar av premiepensionsmedel (se vidare avsnitt 4.4.4). uppgick överskottet till . Även fjolårets goda utfall var till stor del en följd av engångseffekter i form av överföringar från AP-fonden samt försäljning av statligt aktieinnehav, främst . beräknas stats- budgetens saldo minska successivt. beräknas statsbudgeten uppvisa ett negativt budgetsaldo på 13 respektive 17 miljarder kro- nor. I beräkningarna har det då förutsatts att det överskjutande överskottet, dvs. det belopp av den offentliga sektorns finan- siella sparande som överstiger av BNP, kommer att användas så att överskottsmålet uppnås exakt. Om överskottsmålet överträffas kommer statsbudgetens saldo att förbättras i förhållande till de redovisade beräkningarna. 29 När statsskulden konsolideras innebär det att statliga myndigheters innehav av statspapper elimineras. Detta statsskuldsbegrepp används i Årsredovisningen för staten. Budgetsaldot beräknas 2001 uppgå till , vilket är en förbättring med jämfört med den av fastställda statsbudgeten . Förändringen jämfört med statsbudgeten beror på att inkomsterna revideras upp med . Den del av inkomsterna som består av skatteinkomster beräknas bli högre, främst till följd av högre företags- och realisationsvinster avseende 2000 samt en högre lönesumma 2001. Övriga inkomster, däribland inkomster av försåld egendom, väntas bli högre än beräknat i statsbudgeten. Anledningen till detta är att inlevererade överskott blir högre än tidigare beräknat medan inkomster av försåld egendom reviderats ned med . Utgifterna (se tabell 4.10) bedöms nu bli . Detta är högre än beräknat i statsbudgeten, vilket främst beror på en ny beräkning av nettoutlåning m.m. Av utgiftsförändringen be- ror på lägre statsskuldsrän- tor medan de takbegränsade utgifterna beräknas bli lägre, vilket framgår av redovisningen i avsnitt 6.2. Den största föränd- ringen av de takbegränsade utgifterna i förhål- lande till statsbudgeten återfinns inom utgifts- område 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp där utgifterna väntas bli 6 miljar- der kronor högre än tidigare beräknat. Utgifter- na inom utgiftsområde 13 Arbetsmarknad och utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska ge- menskapen beräknas däremot bli 4 respektive lägre. Budgeteringsmarginalen beräknas därmed uppgå till , vilket är högre än vad som beräknades i statsbudgeten , (se tabell 4.13). Hänsyn har då tagits till den föreslagna tekniska justeringen av utgiftstaket, (se avsnitt 4.1.1). Prognosen för nettoutlå- ning m.m., inklusive den kassamässiga korriger- ingen och överföringen av medel från AP- fonden, beräknas till minus . Detta innebär att nettoutlå- ning m.m. har reviderats upp med jämfört med beräkningen i statsbudgeten Den främsta orsaken till detta är den extra utdelning som inlevererat och som redovisas på statsbudgetens inkomstsida, (se kapitel 5 respektive avsnitt 4.4.2). Under nettoutlåning m.m. redovi- sas detta som en kassamässig korrigeringspost då någon betalning till statsverkets checkräkning inte görs. Statsskulden beräknas vid utgången av 2001 uppgå till , vilket är lägre än beräkningen i budget- propositionen . Jämfört med beräkningen ekono- miska vårproposition visar den nu aktuella pro- gnosen att budgetsaldot innevarande år blir lägre. Förändringen förklaras av att skatteinkomsterna beräknas bli högre. Övriga inkomster beräknas där- emot bli lägre. Utgifter m.m. (se tabell 4.10) har reviderats upp med 29 miljar- der kronor främst till följd av en redovisnings- mässig förändring av extrautdelningen från . Dessutom har utgifter för bidrag till kommuner samt utgifter för ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp reviderats upp. Såväl utgifterna för statsskuldsräntor som de utgifter som begränsas av utgiftstaket beräk- nas bli högre Tabell 4.10 Budgetsaldo och statsskuld 2001 -4,0 -0,5 -0,2 -18,4 -10,6 -38,3 Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför . 1Inklusive posten minskning av anslagsbehållningar. 2Inklusive kassamässig korrigering och den finansiella överföringen från AP- fonden till statsbudgeten. 3Konsoliderad statsskuld enligt den definition som används i årsredovisning för staten Statsbudgetens inkomster består av skatter och avgifter samt övriga inkomster. Av statsbudgetens totala inkomster utgör skatter och avgifter normalt och övriga inkomster . Statsbudgetens skatte- inkomster redovisas kassamässigt. Skatte- inbetalningarna avser i viss utsträckning skatter på inkomster som intjänats föregående år eller . Av tabell 4.11 framgår att skatteinkomsterna beräknas öka med ca . beräknas dock skatteinkomsterna minska med . Detta förklaras dels av de föreslagna skattesänkningarna 2002, dels av en förväntad nedgång i företags- och realisationsvinster. De övriga inkomsterna beräknas minska med . Det beror främst på att förra årets övriga inkomster var osedvanligt stora, bl.a. till följd av försäljningen av aktier i . Tabell 4.11 Statsbudgetens inkomster Differens mot ekonomiska vårproposition -13,5 -14,2 -15,4 -4,0 -1,7 -1,1 -15,8 -16,5 Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför . 1 Denna kvot skall inte förväxlas med skattekvoten för hela offentliga sektorn. I förhållande till ekonomiska vårpropo- sition beräknas skatteinkomsterna bli 22 mil- jarder kronor högre. Upprevideringen förklaras främst av högre företags- och realisationsvinster avseende 2000 samt högre lönesumma 2001. För perioden 20022004 revideras skatteinkomsterna ned till följd av de föreslagna skattesänkningarna. De övriga inkomsterna beräknas bli 4 mil- jarder kronor lägre jämfört med bedömningen i vårpropositionen. Förändringen förklaras av att försäljningsinkomsterna har reviderats ned med som inlevererade överskott ökar med . Ökningen av överskott förklaras av att hela den extraordinära utdelning- en på nu redovisas på in- komstsidan. I vårpropositionen antogs att endast hälften skulle levereras in på inkomsttitel, medan den andra hälften direkt skulle skrivas av mot statsskulden. beräknas statsbudgetens övriga inkomster bli högre i förhållande till vårpropositionen. Ök- ningen förklaras av att förväntas göra en extraordinär utdelning om även . Nedrevideringen 2003 och 2004 beror framför allt på att över- skott väntas bli lägre till följd av extrautdelning- arna. En utförlig redovisning av statsbudgetens och den offentliga sektorns inkomster ges i kapitel 5. Statsbudgetens utgiftssida indelas i 27 utgiftsom- råden, minskning av anslagsbehållningar, myn- digheters m.fl. in- och utlåning i Riksgäldskon- toret samt kassamässig korrigering. Tabell 4.12 Statsbudgetens utgifter 20002004 -11,5 -18,4 -1,3 1Inklusive minskning av anslagsbehållningar. 2Avser utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. 3Inklusive kassamässig korrigering och finansiell överföring från AP-fonden till De primära utgifterna på statsbudgeten, dvs. ut- gifterna exklusive statsskuldsräntor, beräknas öka med . Som andel av BNP minskar dock de primära utgifterna från till . Ränteutgifterna minskar kraftigt mellan 2000 och 2002, som en effekt av det höga finan- siella sparandet och överföringar från AP- fonden. stabiliseras ränteutgifterna på en nivå kring . Som andel av BNP beräknas utgifterna, inklusive statsskulds- räntor, minska från 2004. I tabellen 4.13 redovisas de beräknade utgifterna för perioden 20012004 och utfallet . Ålderspensionssystemets utgifter förväntas öka med 2004. Detta tillsammans med ökningen av stats- budgetens primära utgifter på 88 miljarder kro- nor innebär att de takbegränsade utgifterna sti- ger med , vilket motsvarar en genomsnittlig ök- ning . Tabell 4.13 Utgifter som omfattas av utgiftstaket för staten 20002004 Summa utgifter exkl. statsskuldsräntor 1 Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten Anm: Beloppen är är avrundade och summerar därför . 1 Inklusive beräknad förbrukning av anslagsbehållningar och utnyttjande av anslagskredit De takbegränsade utgifterna beräknas 2001 bli ca högre än 2000. Ungefär hälften av denna ökning förklaras av de ut- giftsreformer som träder i kraft . Eftersom de takbegränsade utgifterna ökar nå- got mer än utgiftstaket väntas budgeteringsmarginalen bli något mindre än . be- räknas de takbegränsade utgifterna öka från 2001 till 2004 eller med sammantaget 83 miljar- der kronor. Utgifterna under taket ökar med 2002, 2003 och 2004. Eftersom de beräknade utgifterna ökar nästan lika snabbt som utgiftstaket 20012003 beräknas budgeteringsmarginalen bli relativt liten även för åren 20022003. beräknas budge- teringsmarginalen till . I tabell 4.14 redovisas en uppskattning av de huvudsakliga förklaringsfaktorerna bakom ut- giftsutvecklingen . Tabell 4.14 Budgeteringsmarginalen och förändring av takbegränsade utgifter jämfört med föregående år Förändring av takbegränsade utgifter Pris- och löneomräkning (PLO) Effekter av övriga makroekonomiska förutsättningar på statsbudgetens utgifter Finansiering/utfasning av tidsbegränsade program Förändringar som motiverat tekniska justeringar av utgiftstaket Övrigt (volymer, förändring av förbrukning av anslagsbehållningar m.m.) Anm. Beloppen är avrundade och summerar därför . Pris- och löneomräkning av berörda anslag hö- jer utgifterna med omkring 12 miljarder kro- nor . Makroekonomiska effekter på statsbudge- tens utgifter såsom högre prisbasbelopp, högre timlön och högre bruttonationalinkomst (BNI) förklarar ca av ök- ningen av utgifterna på statsbudgeten . Beslutade och aviserade reformer höjer ut- gifterna med (de enskilda reformer- nas budgeteffekter redovisas i tabell 4.9, av- snitt 4.3). Besparingar inom bl.a. totalförsvaret och utfasning av olika tidsbegränsade program innebär en utgiftsminskning på . Utgiftsutvecklingen beror också på föränd- ringar som föranlett tekniska justeringar av ut- giftstaket. Förändringar som motiverat juster- ingar av utgiftstaken bl.a. justeringar till följd av tredje steget i inkomstskattereformen, höj- da grundavdrag och återbetalning av felaktigt inbetalda ålderspensionsavgifter (se avsnitt 4.1.1) minskar sammantaget de takbegränsade utgifterna med under perio- den . I budgetberäkningarna bidrar förändrade volymer inom olika transfereringssystem en- dast marginellt till förändrade utgifter på statsbudgeten . Un- der har utgifterna inom utgiftsom- råde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp ökat kraftigt till följd av ett ökat an- tal sjukdagar. I budgetberäkningarna förut- sätts att denna utveckling bryts. I denna pro- position presenterar regeringen ett 11- punktersprogram för att främja hälsan i arbets- livet. Ändrad avsättningsprofil till Statens bostads- kreditnämnd: Garantiverksamhet medför att utgifterna minskar med jämfört med . Utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten ökar med ca . Över- föringen av utgifter för bosättningsbaserade folkpensioner från ålderspensionssystemet till statsbudgeten uppgår till 2003. Justerat för denna överföring uppgår ökningen till 26 miljar- der kronor. Denna utgiftsökning kan till hälf- ten förklaras av indexeringen av pensionerna och till resterande del av ökningen av pensio- närernas genomsnittliga ATP-poäng. övergår indexeringen av den in- komstrelaterade ålderspensionen successivt från att räknas upp med prisutvecklingen till att i princip följa inkomstutvecklingen. 4.4.4Statsbudgetens saldo, statens finansiella sparande och statsskulden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att under ta upp lån enligt la- gen (1988:1387) om statens upplåning och skuldförvaltning. Beräkningen av myndigheters m.fl. in- och utlåning i samt beräkningen av överföring av medel från AP-fonden för godkänns enligt tabell 4.15. Enligt lagen (1996:1059) om statsbudgeten skall statsbudgeten omfatta alla inkomster och utgifter samt andra betalningar som påverkar statens lånebehov. beräknas statsbudgetens saldo uppgå till . Statsbudgetens saldo bedöms minska till 2002. Att saldot försvagas be- ror framför allt på nya reformer på statsbudge- tens utgifts- och inkomstsida vilka träder i kraft . Ytterligare reformer som aviserats med ikraftträdande minskar tillsammans med lägre positiva engångseffekter statsbudge- tens saldo 2003 och 2004. Vid oförändrade regler och oförändrad ekonomisk politik, beräknas statsbudgetens saldo uppvisa ett underskott på ca 2003 och 2004. Vid oförändrad ekonomisk politik överträffas emellertid de årsvisa överskottsmålen. Målet för den offentliga sektorns finansiella sparande är av BNP för åren 20032004. Den framtida konjunktursituationen kan medföra att dessa mål behöver omprövas, vilket i sådana fall sker i budgetpropositionen . bedöms det finansiella sparandet i ålderspensionssystemet uppgå till av BNP. Även kommunsektorn beräknas uppvisa ett mindre överskott 2002. Mer än hela överskottsmålet för de offentliga finanserna kommer således att ligga i pensionssystemet. Det höga finansiella sparandet i ålderspensionssystemet leder till att statens budgetsaldo kommer att uppvisa ett underskott på 13 respektive 2003 och 2004 under förutsättning att överskottsmålet uppnås exakt.