prop · GO031D10 · 2001-01-01 00:00:00 — En fortsatt ökning väntas dessutom. Inom den uppdragsfinansierade verksamheten har antalet ärenden från kriminalvården, i huvudsak screeningundersökningar för narkotika, minskat jämfört med till följd av ändrad praxis från uppdragsgivarens sida. Arbetet med kvalitetssäkring har hög prioritet inom den rättskemiska avdelningen, vilken återigen försvarat sin ackreditering hos SWEDAC. Rättsgenetik Huvuduppgiften för den rättsgenetiska avdelningen är faderskapsundersökningar. Den tidigare nedåtgående trenden i ärendeinflödet har vänts och besvarades 1 784 ärenden mot 1 1998. Detta motsvarar en ökning med . Ökningen relativt sett är emellertid större med tanke på de sjunkande födelsetalen. Detta betyder att faderskapsundersökning utförs i av alla födslar. Handläggningstiderna har successivt minskat. Medianhandläggningstiden var kortare än . Den rättsgenetiska avdelningen har framgångsrikt arbetat vidare med kvalitetssäkring och försvarat sin ackreditering hos SWEDAC. Den rättsgenetiska avdelningen deltar även i nordiskt och internationellt samarbete kring kvalitetsfrågor. Analys och slutsatser Sammantaget har i allt väsentligt uppfyllt statsmakternas övergripande mål för myndighetens verksamheter och bedrivit verksamheten enligt regleringsbrevets krav. Regeringen delar i allt väsentligt de bedömningar har gjort i årsredovisning och budgetunderlag. Revisionens iakttagelser har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen för avseende . Verksamhetens inriktning Domstolarnas allt större benägenhet att begära rättspsykiatrisk undersökning påverkar i hög grad. Den ökade efterfrågan ställer hårda krav på en organisation som framgångsrikt genomfört omfattande rationaliseringar . Regeringen anser det mycket angeläget att upprätthåller en fortsatt hög kvalitet och effektivitet inom detta område. För att detta skall vara möjligt behövs ett resurstillskott . Bristen på utbildade rättsläkare är ett problem inom den rättsmedicinska undersökningsverksamheten. har redan under innevarande år tilldelats extra resurser för att förbättra förutsättningarna för att rekrytera rättsläkare. Ett antal läkare under specialisttjänstgöring har också anställts. Regeringen anser att detta arbete bör fortsätta och vidareutvecklas . Resurser för detta ändamål bör tillföras. Den drograttfyllerilagstiftning som gäller fr.o.m. har påverkat den rättskemiska verksamheten i hög grad. Efterfrågan på undersökningar har mer än tredubblats. har den rättskemiska avdelningen klarat av att möta den ökande efterfrågan utan att väntetider uppstått. Det är angeläget att fortsätter att prioritera dessa undersökningar. Regeringen anser att en del av det resurstillskott som föreslås bör användas till att säkerställa en fortsatt hög kvalitet och effektivitet inom området. forsknings- och utvecklingsarbete skall, inom ramen för sitt verksamhetsområde, ha en sådan inriktning att det kommer hela rättsväsendet tillgodo. Kunskapsbasen när det gäller risk- och farlighetsbedömningar behöver vidgas och fördjupas. Vidare bör den fortsatta utvecklingen inom gentekniken prioriteras. Även forskning och utveckling inom rättsmedicinen och rättskemin bör på olika sätt lyftas fram. Anslag En jämförelse mellan budget och utfall för visar att utgifter inom den anslagsfinansierade verksamheten överstigit anslaget med , som tagits från det tidigare anslagssparandet. Prognosen för anslagsbelastningen under innevarande budgetår visar att utgifter kommer att överstiga anslaget med ca . Det ackumulerade anslagssparandet uppgick vid utgången av till . Detta belopp kommer under innevarande år att delvis förbrukas för att myndigheten skall kunna möta den del av utgifterna som inte täcks av anslaget. I syfte att kunna möta den ökande efterfrågan främst när det gäller rättspsykiatriska undersökningar och drograttfylleriundersökningar samt för att ge möjligheter att fortsätta och intensifiera rekryteringen av rättsläkare ökas ramanslag med . Höjningen är rampåverkande. Vidare har i anslagsberäkningen kompenserats för beräknade utgiftsökningar för löner, lokaler och övriga förvaltningskostnader. Beloppet uppgår till . Mot bakgrund av detta föreslås ramanslaget för uppgå till 189 386 000kronor. beräknas anslaget uppgå till 193 381 000 respektive . Tabell 4.37 Beräkning av anslaget 2001 Anslag 2000 182 023 Pris- och löneomräkning 2 978 Engångsvisa medel -2 600 Justering av 7 000 Förslag 2001 189 386 4:9 Tabell 4.38 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 3 002 2001 Förslag 2 842 2002 Beräknat 2 699 1 2003 Beräknat 2 760 2 1 Motsvarar 2 642 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 2 642 tkr prisnivå. Nämnden skall bl.a. följa den nationella och internationella utvecklingen på genteknikområdet, bevaka de etiska frågorna samt bedriva rådgivande och upplysande verksamhet. Revisionens iakttagelser har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen för avseende . Regeringens överväganden Resultatbedömning Målet för är att främja en etiskt försvarbar och säker användning av gentekniken så att människors och djurs hälsa samt miljön skyddas. Detta mål skall nås av nämnden genom rådgivande verksamhet, genom att följa utvecklingen på genteknikområdet samt genom att bevaka de etiska frågorna. Nämnden har vidare till uppgift att sprida kunskap om den gentekniska utvecklingen. Av verksamhetsredogörelsen för framgår att nämnden har verkat för att målet skall uppnås genom att bl.a. avge yttranden och synpunkter till och olika myndigheter, bl.a. i fråga om tillstånd till fältförsök med genetiskt modifierad raps, potatis, sockerbetor och äppelgrundstammar och förslag till ändringar i direktiv /220/EEG om avsiktlig utsättning av genetiskt modifierade organismer. Vidare har nämnden informerat allmänheten genom direktkontakt och via nämndens hemsida. Nämnden har också anordnat en heldagskonferens om genterapi på människa samt ett seminarium angående behovet av forskning inom området ekologi och genetiskt modifierade organismer samt en hearing angående transgen fisk. Vidare har nämnden påbörjat förberedelserna för en konferens angående teknikvärdering av human- genetisk diagnostik. Beträffande utvecklingen på området har nämnden i olika avsnitt redovisat denna beträffande bl.a. metodutveckling och genetisk kartläggning, den medicinska grundforskningen, vacciner, genterapi på människa samt transgena djur. Nämnden har i denna del redovisat bl.a. följande. s.k. DNA-array teknologin, som tillåter att tusentals genanalyser kan göras har fått sitt genombrott. Genomenet bl.a. hos vissa bakterier, växter och insekter har sekvensbestämts. Tidtabellen för den fullständiga sekvenseringen av den mänskliga arvsmassan inom ramen för har reviderats. Minnets mekanismer håller på att kartläggas. Den genetiska bakgrunden till Retts sjukdom har börjat klarna. Förhoppning finns om att positivt kunna påverka sjukdomsutvecklingen vid Alzheimers sjukdom. Djurstudier har gett hopp om möjlighet att med genterapimetodik kunna behandla övervikt, kronisk smärta och högt blodtryck. I har ett tiotal dödsfall som kan sättas i samband med kliniska försök med genterapi rapporterats. Det kan dock ha varit patienternas dåliga allmäntillstånd som orsakat dödsfallen. Av berättelsen framgår vidare att informationsbehovet är stort. En parlamentarisk kommitté utreder frågor om biotekniken i samhället (dir. 1997:120). I kommitténs uppdrag ingår bl.a. att bedöma långsiktiga förändringseffekter av den moderna biotekniken samt lämna förslag till en övergripande politik för området i ett internationellt perspektiv. Kommittén har lämnat ett delbetänkande angående arbetsuppgifter och sammansättning (SOU 1999:70). I betänkandet föreslås inte några förändringar härvidlag. Kommittén har emellertid för avsikt att återkomma till dessa frågor i slutbetänkandet. Kommitténs slutbetänkande skall lämnas . Analys och slutsatser skall främja en etiskt försvarbar och säker användning av gentekniken så att människors och djurs hälsa samt miljön skyddas. Det är av förklarliga skäl svårt att på gängse sätt mäta om ett sådant mål har uppnåtts eller inte. Regeringens bedömning är att genom sin allsidiga verksamhet inom området på ett förtjänstfullt sätt har verkat för att uppnå detta mål. Utvecklingen inom genteknikområdet går snabbt. Gentekniken kan exempelvis innebära att mänskligt lidande i olika avseenden kan elimineras men också medföra risker för missbruk eller andra negativa konsekvenser. Det är mot den bakgrunden viktigt att utvecklingen på genteknikområdet följs upp. verksamhet är därför mycket betydelsefull. Omfattningen av nämndens verksamhet får anses vara väl avvägd. Vid utgången av uppgick anslagssparandet till . har för avsikt att använda sparandet till att anordna konferenser inom genteknikens område. Anslagssparandet beräknas att förbrukas . För att anordna en nationell konferens om bl.a. etiska, sociala, ekonomiska aspekter på kartläggning av gener hos människa och/eller djur, växter och mikroorganismer föreslår regeringen att anslaget för engångsvis tillförs . Anslaget 4:5 Domstolsväsendet m.m. minskas med motsvarande belopp. Som kompensation för beräknade ökade utgifter för löner, lokaler m.m. justeras anslaget upp med . Regeringen föreslår att anslaget fastställs till för . beräknas anslaget till respektive . Tabell 4.39 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 2 601 Pris- och löneomräkning 41 Engångsvis överföring 200 Förslag 2001 2 842 4:10 4.40 Tusental kronor 16 200 2001 Förslag 16 852 2002 Beräknat 17 206 1 2003 Beräknat 17 585 2 1Motsvarar 16 852 tkr prisnivå. 2 Motsvarar16 852 tkr prisnivå. övergripande mål och uppgifter är att tillförsäkra den enskilde rättstrygghet och rättssäkerhet, att främja brottsoffers rättigheter, att bevaka deras behov och intressen samt att verka för att den som är berättigad till brottsskadeersättning får sådan. Myndigheten skall särskilt pröva ärenden om brottsskadeersättning och ärenden om bidrag från brottsofferfonden. Vid myndigheten finns en särskild nämnd som prövar vissa ärenden om brottsskadeersättning och ett råd som prövar frågor om bidrag från brottsofferfonden. har i medeltal haft 41 anställda . Regeringens överväganden Resultatbedömning Resultat I regleringsbrevet för anges att av brottsskadeärendena skall handläggas med bibehållen kvalitet, att ärendebalansen i fråga om brottsskadeersättning skall minska, att de organisationer och projekt som bedöms kunna tillföra brottsoffer störst nytta skall beviljas bidrag ur brottsofferfonden och att projekt inriktade mot våld mot kvinnor därvid skall prioriteras samt att skall prioritera informationsinsatser som bidrar till att sprida kunskap om brottsoffers rättigheter. inkom 6 133 brottsskadeärenden. Det innebär en ökning jämfört med med . Fördelat på de två skadetyperna har personskadeärendena ökat med 676 st och sak- och förmögenhetsskadeärendena med 70 st. Myndigheten bedömer att antalet inkomna ärenden kommer att öka ytterligare . Myndigheten har inte uppnått målet att handlägga av brottsskadeärendena . Som förklaring till detta har myndigheten framför allt hänvisat till den kraftigt ökade tillströmningen av ärenden. Trots den ökningen av antalet inkomna ärenden har myndigheten uppnått målet att ärendebalansen skall minska. Ärendebalansen var 1709, vilket är en minskning jämfört med föregående år med . avgjordes 6 193 ärenden. Jämfört med föregående år är detta en ökning med . har de medel som influtit genom regressverksamheten ökat eller . Den s.k. fördjupade utredningsverksamheten av skadelidandes försäkringsförhållanden och skadeståndsskyldigas betalningsförmåga har däremot, på grund av hög arbetsbelastning, inte kunnat prioriteras i samma utsträckning som föregående år. Summan utbetald brottsskadeersättning ökade under aktuell period jämfört med . Den huvudsakliga förklaring till denna ökning torde vara att allmänhetens kunskap om myndighetens verksamhet ökat och att fler ärenden handlagts. Att den fördjupade utredningsverksamheten inte bedrivits i samma utsträckning som föregående år kan i viss mån också bidragit till detta. Från brottsofferfonden har delats ut till 149 olika brottsofferprojekt. Av dessa var 63 projekt inriktade på våld mot kvinnor. Ca av de utdelade medlen har beviljats till forskningsprojekt, till utbildning, till information och till annan utvecklingsverksamhet. Bidrag för löpande verksamhet har lämnats med till . Brottsofferfonden tillförs medel främst genom avgifter från dem som dömts för brott där fängelse ingår i straffskalan. Fonden tillförs också medel från dem som avtjänar straff i form av intensivövervakning med elektronisk kontroll. Den dömde kan åläggas att betala en avgift till fonden om per dag under verkställigheten, dock högst . Enligt myndighetens prognos beräknas anslagsbelastningen bli . Myndigheten kommer därmed att ta hela sin anslagskredit om i anspråk och ändå göra ett ytterligare överskridande på . Brott med rasistiska, främlingsfientliga eller homofobiska inslag lägger stor vikt vid att personalen skall ha god kunskap om grunden för brott med rasistiska, främlingsfientliga eller homofobiska inslag. Denna inställning strävar myndigheten efter att markera såväl internt som i utåtriktad verksamhet och en handlingplan för etnisk mångfald har utarbetats. Många av de konferenser och temadagar som har arrangerat har tagit upp frågor kring rasism och främlingsfientlighet. Under innevarande år planeras en internutbildning för all personal i form av en temadag med inbjudna gästföreläsare. Temadagens inriktning är dels etnicitet och rasism, dels mekanismer och mönster bakom brott med rasistiska och främlingsfientliga inslag utifrån ett brottsofferperspektiv. Inför kommande ansökningsperiod till Brottsofferfonden har myndigheten genom riktade informationsinsatser särskilt markerat möjligheterna att söka medel från fonden för projekt som problematiserar brott med rasistiska, främlingsfientliga eller homofobiska inslag ur ett brottsofferperspektiv. Kompetensförsörjning Brottsoffermyndigheten är en utpräglad kunskapsmyndighet, vars personalstyrka till består av akademiskt utbildade, mestadels jurister. Frånvaron av intern karriär tillsammans med bland annat ökad efterfrågan på jurister med skadeståndsrättsliga kunskaper ledde till att många anställda erbjöds och accepterade andra anställningar. Personalomsättning var därför fortsatt hög. verkar för att chefer och beslutande jurister skall stanna kvar i myndigheten. Myndigheten strävar också efter att bibehålla den höga andelen akademiskt utbildade - en målsättning som man uppnådde . Vid rekrytering strävar efter en jämn könsfördelning. Personalstyrkan utgjordes av kvinnor och män. Bland chefer och beslutsfattare var motsvarande siffror respektive . Att öka den etniska mångfalden och bredda åldersstrukturen bland de anställda ingår i mål för kompetensförsörjningen. Möjligheten att öka den etniska och kulturella mångfalden bland medarbetarna försvåras av att majoriteten av de anställda är och måste vara jurister. Juristutbildningen har ännu en mycket låg andel studenter med annat än svenskt medborgarskap eller traditionellt svensk bakgrund. var personalens genomsnittliga ålder . Myndigheten ser inget egenvärde i en utpräglat låg åldersprofil och ansträngningar görs för att rekrytera personal även i högre åldrar. Analys och slutsatser arbete har den inriktning som statsmakterna bestämt. Målen som uppställts för verksamheten har i allt väsentligt uppfyllts. Myndigheten har dock inte uppnått verksamhetsmålet att av brottsskadeärendena skall handläggas med bibehållen kvalitet. Orsaken är känd och åtgärder har vidtagits. Myndigheten har tydliga mål för sin kompetensförsörjning och arbetar aktivt för att uppnå dessa. I det fortsatta arbetet avser att ta fram en handlingsplan för etnisk mångfald som i relevanta delar samordnas med myndighetens jämställdhetsplan. Sammanfattningsvis kan konstateras att myndigheten drivs på ett effektivt sätt med god kvalitet. Revisionens iakttagelser har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen för avseende . Verksamhetens inriktning har en central funktion när det gäller stöd till dem som drabbas av brott. Det är viktigt att ärenden om brottsskadeersättning handläggs effektivt, snabbt och med hög kvalitet. Den stora ökningen av antalet inkommande ärenden har dock lett till att myndigheten i viss mån fått göra avkall på den viktiga fördjupade utredningsverksamheten. Detta jämte det faktum att antalet ärenden ökat väsentligt gör det nödvändigt att tillföra myndigheten ytterligare resurser för att målen för verksamheten skall kunna uppnås framöver. För att tillgodose det medborgerliga kravet på ett starkt stöd till dem som drabbas av brott bör myndighetens ansträngningar för att förkorta handläggningstiderna för brottsskadeärenden fortsätta. Det är också viktigt att myndigheten utvecklar ytterligare rutiner för att mäta kvaliteten i besluten. Myndighetens arbete med att utveckla regressverksamheten, fördjupa utredningen av den skadelidandes försäkringsförhållanden och den skadeståndsskyldiges betalningsförmåga har visat mycket goda resultat. Det är angeläget att detta arbete prioriteras och vidareutvecklas. En översyn och utvärdering av Brottsofferfondens verksamhet har genomförts . Av rapporten med Brottsofferfonden framgår att fonden bidragit till att förstärka trender och föra in ett brottsofferperspektiv i olika verksamheter. Det konstateras också att den har haft stor betydelse för brottsofferarbetet i . I utvärderingsrapporten pekas bl.a. på behovet av systematiskt kvalitetsarbete, bättre resultatspridning och en precisering av målen för fondens verksamhet. Det ökade antalet ansökningar kräver dessutom ställningstagande till hur de mycket heterogena projektområdena skall prioriteras och bedömas mot varandra. Vidare bör övervägas vilka kriterier som skall gälla vid prövningen av ansökningar inom varje område. Det får anses vara en prioriterad uppgift för myndigheten att diskutera och ta ställning till de frågor som identifierats i utvärderingen. Myndigheten fick under verksamhetsåret i uppdrag att genomföra utbildningsinsatser för dem som kan komma att utses till särskild företrädare för barn. Dessa utbildningsinsatser planerades i samråd med bl.a. en representant för och inriktades på att i internatform ge fördjupade insikter i såväl barnperspektivet som brottsofferperspektivet via ett tvärvetenskapligt program. Antalet anmälningar översteg vida antalet kursplatser varför ytterligare kurser erfordras. Genom förordning (1999:1213) om ändring i förordningen (1994:426) om brottsofferfond har kravet på särskilda skäl för bidrag från fonden till löpande verksamhet tagits bort. Syftet med denna ändring är att i större utsträckning kunna lämna ekonomiskt stöd till ideella organisationer som arbetar med brottsofferfrågor. Anslag Antalet inkomna brottsskadeärenden har ökat kraftigt . Sannolikt beror ökningen på att allt fler, genom vidtagna informationsinsatser, fått kunskap om möjligheten att ansöka om ersättning från myndigheten. Enligt myndighetens prognoser kommer antalet ärenden att öka med . För att skapa förutsättningar att uppnå fastställda verksamhetsmål, bl.a. genom att anställa ytterligare personal, har myndigheten begärt att ramanslaget skall höjas. Kompetent personal behövs för att uppnå de verksamhetsmål som gäller för myndigheten. I syfte att skapa förutsättningar för att rekrytera och behålla sådan personal samt för att kunna vidareutveckla regress- och fördjupad utredningsverksamhet anser regeringen att bör medges en ramhöjning. Mot bakgrund av detta föreslår regeringen att anslagsram höjs med från och med . Regeringen föreslår att anslag fastställs till . beräknas anslaget till respektive . Som kompensation för beräknade ökade utgifter, löner, lokaler m.m. justeras anslaget med . Tabell 4.41 Beräkning av anslag Tusental kronor Anslag 2000 14 940 Ändringar m.a.a. tidigare beslut -300 Pris- och löneomräkning 212 Ramhöjning 2 000 Anslag 2001 16 852 4:11 Ersättning för skador på grund av brott Tabell 4.42 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 2001 Förslag 74 500 2002 Beräknat 74 500 2003 Beräknat 74 500 1 Efter indragning om 20 000 tkr Från anslaget betalas ersättning av statsmedel enligt brottsskadelagen (1978:413) för skador på grund av brott. Utgifterna på anslaget styrs av antalet beviljade ansökningar och brottsskadeersättningens storlek. Anslaget disponeras av . Under utbetalades i brottsskadeersättning. Detta innebär att summan av utbetalda ersättningar har ökat jämfört med föregående år, huvudsakligen till följd av att allmänhetens kunskap om myndighetens verksamhet ökat och att allt fler ärenden handlagts. Myndigheten har bedömt att belastningen på anslaget kommer att öka med jämfört med . Ökningen beror dels på det ökade antalet inkommande ärenden, dels på höjda ersättningsnivåer men även på att myndigheten, för att begränsa den negativa balansutvecklingen, har minskat det fördjupade utredningsarbetet. Regeringen föreslår att anslaget för blir oförändrat och fastställs till . För budgetåren 2002 respektive 2003 har anslaget beräknats till vardera året. Tabell 4.43 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 785 000 2001 Förslag 730 000 2002 Beräknat 802 000 2003 Beräknat 802 000 1 Inklusive en minskning med 47 600 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2000. Från anslaget skall betalas de kostnader som enligt 21 kap. 10 § , lagen (1988:609) om målsägandebiträde och rätts- hjälpslagen (1996:1619) skall betalas av allmänna medel. Därutöver skall från anslaget betalas de kostnader som enligt lagen (1996:1620) om of- fentligt biträde skall betalas av allmänna medel, dock inte sådana kostnader som avser offentligt biträde i ärenden enligt utlänningslagen (1989:529) och lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll. finansierar anslaget också utgifter för särskilda företrädare för barn enligt 12 § lagen (1999:997) om särskild företrädare för barn. De faktorer som styr kostnaderna är framför allt antalet ärenden, ärendenas svårighetsgrad, ersättningsnivån till biträden och offentliga försvarare samt den andel av rättshjälpskostnaderna som betalas av den rättssökande. Enligt 21 kap. 10 § och 27 § rättshjälpslagen samt 25 § lagen om målsägandebiträde och 5 § lagen om offentligt biträde bestämmer regeringen den timkostnadsnorm som ligger till grund för ersättning för arbete på rättshjälpsområdet. Då verksamheten avvecklats vid de allmänna advokatbyråerna har haft i uppdrag att se över hur timkostnadsnormen kan fastställas . Uppdraget utmynnade i ett förslag om att använda timkostnadsnormen för som bas med omräkning av de olika beståndsdelarna i . förslag bereds inom . finns en taxa för ersättning till offentliga försvarare i vissa brottmål i tingsrätt och hovrätt (DVFS 1999:15). Taxor beslutas av på grundval av timkostnadsnormen. Regeringen har beslutat att timkostnadsnormen för perioden skall vara exklusive mervärdesskatt (inklusive mervärdesskatt). Regeringens överväganden Den nya rättshjälpslagen (1996:1619) som gäller har inneburit en mängd förändringar. Bl.a. gäller att rättshjälpen är generellt subsidiär till rättsskyddet. Det innebär att den som har en rättsskyddsförsäkring skall bekosta en rättslig tvist med medel från denna i stället för genom den statliga rättshjälpen. Den som inte har en rättsskyddsförsäkring men, med hänsyn till sitt försäkringsskydd i övrigt och sina ekonomiska och personliga förhållanden, borde ha haft en rättsskyddsförsäkring kan endast få rättshjälp om det finns särskilda skäl. Den nya lagen innebär kostnadssänkningar som rättshjälpens grundläggande syfte behålls, nämligen att vara ett yttersta skyddsnät för dem som inte kan få rättsligt bistånd på annat sätt. Utgifterna på anslaget är regelstyrda och svåra att beräkna. I budgetunderlaget 2003 beräknade att utgifterna för skulle komma att uppgå till nära och att utgifterna skulle fortsätta att sjunka. föreslog att anslagsnivån skulle sänkas med .