prop · GO033 · 2001-01-01 00:00:00 — Till detta läggs nu för två forskarskolor Regeringen har också tidigare aviserat en omfattande satsning på att förstärka forskningen och forskarutbildningen vid de tre nya universiteten i , och , vid samt vid högskolorna i och /som tilldelats vetenskapsområde. I budgetpropositionen för aviserade regeringen att anslagen till dessa lärosäten höjs med sammanlagt . Dessa lärosäten tilldelas nu ytterligare sammanlagt . Dessutom får som tilldelas vetenskapsområdet teknik fram och rymd- och miljöcampus tillförs . Övriga högskolor får sina statliga anslag till forskning samt till konstnärligt utvecklingsarbete höjda med sammanlagt 2003. För att utveckla forskningens infrastruktur föreslår regeringen i budgetpropositionen en planeringsram för detta ändamål om sammanlagt . Dessutom görs en satsning på ett modernt djurhus vid forskning om hiv/aids. 4.4 Organisationsfrågor Regeringen anser det väsentligt att det ställs höga kvalitetskrav på forskningen. En allt större del av forskningsresurserna kommer att erhållas efter prövning hos nationella forskningsfinansiärer. Forskningen granskas och bedöms även vid tillsättningen av tjänster och vid publicering av forskningsresultat i vetenskapliga tidskrifter. Forskningsfinansiärerna genomför regelbundet utvärderingar av forskningsprogram och hela forskningsområden. Grundläggande för detta kvalitetsarbete är att forskningen måste granskas av forskare, eftersom enbart forskare har den vetenskapliga kompetensen att avgöra om forskningen håller god vetenskaplig kvalitet eller inte. De forskarstyrda forskningsrådens resurser är viktiga för att stimulera högkvalitativ och konkurrensutsatt forskning inom olika forskningsfält. Därför är det viktigt att rådsorganisationen är förändringsbenägen och har förmågan att stödja nya kunskapsområden och nya frågeställningar. Den nya myndighetsorganisation för forskningsfinansiering som har beslutats och inrättas ger ett finansieringssystem som underlättar för forskarna att själva prioritera, som förmår att stödja den kvalitativt bästa forskningen och ger möjligheter att främja forskning som är viktig ur olika samhällssektorers perspektiv. får ett system som på ett bättre sätt än tidigare kan stödja utvecklingen av kreativa forskningsmiljöer och som på ett mer flexibelt sätt kan ge utrymme för nya frågeställningar och nya kunskapsbehov. får ansvar för att stödja grundläggande forskning inom alla vetenskapsområden. skall främja förnyelse, profilering och rörlighet inom forskningen och verka för att genusperspektivet får genomslag i forskningen. skall också fungera som rådgivare till regeringen i forskningspolitiska frågor och ta ett nationellt ansvar för övergripande forskningsinformation. För att betona forskarstyrningens betydelse för den vetenskapliga kvaliteten inrättas detta råd med stöd av lag. inrättas tre ämnesråd ett för humaniora och samhällsvetenskap, ett för natur- och teknikvetenskap och ett för medicin. har också en kommitté för utbildningsvetenskaplig forskning. , som kommer att spela en central roll i den framtida myndighetsorganisationen, inrättas särskilda forskningsråd inom två områden arbetsliv och socialvetenskap respektive miljö, areella näringar och samhällsbyggande där regeringen bedömer att det finns stort behov av kunskap. Dessutom skapas en mer effektiv och slagkraftig organisation för den behovsstyrda forskningen till stöd för det svenska innovationssystemet och för en hållbar utveckling och tillväxt. Det är angeläget att fler involveras i debatten om forskningspolitiken och nödvändigt att föra en djupare och mer långtgående diskussion om den vetenskapliga utvecklingen. Därför kommer också ett att finnas inom med uppgift att verka för dialog och samverkan mellan forskare, forskningsfinansiärer, allmänheten och andra som direkt eller indirekt berörs av forskningen. När regeringen lade fram sitt förslag till ny myndighetsorganisation för forskningsfinansiering skedde också en förändring avseende ansvaret för forskningsfrågorna inom . Statsministern gav utbildnings- och forskningsministern ansvaret för samordningen av forskningspolitiken i regeringen och därmed sammanhängande budgetfrågor. Regeringens forskningsberedning, som leds av utbildnings- och forskningsministern och innehåller företrädare för olika delar av forskar-världen och näringslivet, spelar en viktig roll som rådgivare åt regeringen i forskningspolitiska frågor. Regeringen anser att forsknings-beredningens verksamhetsfält bör breddas till att även omfatta innovationsfrågor och att beredningen därför bör få en bredare sammansättning. För att ytterligare stärka beredningens ställning bör dess verksamhet dessutom regleras i förordning. 5 Forskningens och forskningssystemets omfattning i med några internationella utblickar 5.1 Svensk forskning i ett internationellt perspektiv har en lång tradition som kunskapsnation och ligger inom flera forskningsområden i den internationella forskningsfronten. De svenska, liksom de nordiska satsningarna på forskning och utveckling (FoU) har ökat , medan ökningarna i de största forskningsnationerna inom EU har varit mer begränsade. satsade av BNP på forskning och utveckling, vilket är mest i världen mätt som andel av BNP. Bara satsar mer pengar än på forskning räknat per invånare. FoU-medel per invånare fördelat per finansiär, (Källa: ) Bland de nordiska länderna utmärker sig även , som tidigare legat avsevärt under när det gäller FoU-investeringar, genom betydande ökningar av både statlig och näringslivsfinansierad FoU . har de statliga medlen till FoU i ökat . Dessa stora statliga satsningar har finansierats genom utförsäljning av statliga bolag och har främst gällt tillämpad och industriell FoU samt etablering och förstärkning av s.k. centres of excellence, forskarskolor och post-doktorala anställningar. I har näringslivets finansiering av FoU ökat mycket kraftigt . Den amerikanska läkemedelsindustrin tredubblade sina FoU-utgifter . Den statligt finansierade forskningen i har minskat, främst p.g.a. den militära forskningens minskade omfattning. Inom andra områden ökar dock de federala insatserna, det gäller framför allt inom livsvetenskaperna. Även andra tillväxtländer, bland annat , och har aviserat ökade statliga insatser inom forskning och utveckling. 5.1.1 Företagens forskning och utveckling I har företagen kraftigt ökat sina FoU-investeringar . I förhållande till folkmängden är den svenska industrins forskningsvolym i nivå med den amerikanska och schweiziska industrins, och betydligt mer omfattande än övriga EU-länders. FoU-medel inom industrin per invånare, inom EU, , och år 1981-1997 (Källa:OECD) Av företagens FoU, som utgjorde av bruttonationalprodukten eller enligt Statistiska central byråns (SCB) senaste mätning, utfördes den största delen inom transport-, teleprodukt- och läkemedelsindustrin. De största ökningarna av FoU-volymen märks inom läkemedelsindustrin. har det även skett en intensifiering av FoU-arbetet inom den tjänsteproducerande sektorn. Inom de branscher som satsar mest på FoU är insatserna starkt koncentrerade till ett fåtal stora företag. De tio största företagen i landet svarar för omkring hälften av företagssektorns totala FoU- utgifter. Koncentrationen av FoU inom industrin kan även illustreras av fördelningen av patent. av USA-patenten i innehas av av företagen varav och svarar för merparten. Läkemedelsindustrin är inte lika patentbenägen, men svarar istället för en betydande andel av de vetenskapliga artiklar som publiceras i vårt. Både de svenska USA- och EU-patenten har ökat . utmärker sig bland EU-länderna genom en stark ökning av antalet EU-patent, särskilt inom IT-relaterade områden samt inom området specialpolymerer. Den största delen av företagens FoU handlar om utvecklingarbete. Knappt en femtedel av FoU-insatserna i företagen utgörs av grund- och tillämpad forskning. Den forskning som utförs sker främst inom teknik och då framför allt inom elektronik, elektroteknik och fotonik, följt av kemiteknik och informationsteknik. Företagens forskning sker också tillviss del inom naturvetenskap och medicin. Företagens FoU-utgifter i fördelat per bransch, (1987) (källa SCB) Avsättning i industrin Det finns ett starkt samband mellan ett lands investeringar i FoU och dess ekonomiska tillväxt. De stora svenska forskningssatsningarna har bl.a. resulterat i att är ett av ett fåtal mindre länder som uppvisar en positiv handelsbalans vad gäller högteknologiska produkter. Högteknologiska produkter som telekommunikationsmedel och läkemedel tillhör våra våra viktigaste exportvaror. Svensk industri utsätts för ökad konkurrens från högtillväxtländer som t.ex. , och . Dessa länder aviserar också, som tidigare nämnts, stora satsningar på FoU. Det svenska näringslivet genomgår en omvandling, som kännetecknas av att de kunskapsintensiva industrierna som producerar transportmedel, teleprodukter och instrument växer starkt liksom de kunskapsintensiva tjänsteföretagen. På lång sikt har näringslivets produktion förskjutits mot en allt större andel kunskapsintensiv industri- och tjänsteproduktion. Det är också den kunskapsintensiva industrin som uppvisar högst lönsamhet. Industrins förmåga att tillgodogöra sig forskningsresultaten och nyttiggöra dem är ett mått på innovationsförmågan. Svensk industri är förhållandevis innovativ i internationell jämförelse visar en undersökning gjord SCB. 5.1.2 Offentlig finansiering av forskning och utveckling De offentliga medlen till FoU har ökat . Särskilt instiftandet av forskningstiftelserna har inneburit ett betydande tillskott, men också medlen från EU:s ramprogram har bidragit till att den offentliga forskningsfinansieringen har ökat . Enligt den senaste statistiken är näst efter det land i OECD-kretsen som lägger mest offentliga medel per invånare på FoU. De offentliga FoU-medlen fördelas till största delen via statsbudgeten. står emellertid forskningsstiftelserna för ett väsentligt bidragstillskott. Svensk forskning erhåller finansiering från EU:s ramprogram motsvarande nästan . FoU-medel inom offentliga sektorn per invånare, inom EU, , , och år 1981-1997 (Källa:OECD) I utförs den offentligt finansierade forskningen till största delen vid universitet och och högskolor, medan forskningsinstituteten utför av all FoU i . I andra länder spelar forskningsinstituten en mer framträdande roll. I utförs en tredjedel av all FoU vid något av landets omkring hundra forskningsinstitut. har en stor mängd relativt specialiserade institut som erhåller omkring en tredjedel av de statliga anslagen till FoU. En betydande andel av forskning utförs vid forskningsinstitut. Det största forskningsinstitutet i , Tekniska Forskningscentral (VTT) disponerar en sjättedel av statens samlade utgifter för FoU. I utförs så mycket som av statligt finansierad FoU utanför universitet och högskolor. Offentliga medel till FoU i Den största andelen av de statliga anslagen till FoU i den svenska statsbudgeten tillfaller allmän vetenskaplig utveckling. Det enskilt största vetenskapsområdet är medicin som erhåller närmare en femtedel av statsbudgetens anslag. De näst största områdena är teknik respektive matematik/naturvetenskap. Andel av statsbudgetens totala FoU -medel till allmän vetenskaplig utveckling (/95 inom parentes) Den resterande delen av de statliga FoU-medlen går till bl.a. försvarsforskning, forskning kring industriell verksamhet, energi- och vattenförsörjning, transport och telekommunikationer m.m Fördelning av statsbudgetens anslag till FoU (källa SCB UF 17 ) Allmän vetenskaplig utveckling 9 580 Försvar 966 Industriell verksamhet 813 Energi- och vattenförsörjning 787 Transport och telekommunikationer 520 Rymdverksamhet 462 Fysisk miljö, naturvård 408 Jordbruk, skogsbruk, jakt och fiske 251 Arbetsmiljö, personalskydd 249 Hälso- och sjukvård 241 Offentlig förvaltning, samhällsservice 227 Utforskning av jorden och atmosfären 227 Socialvård, social miljö och trygghet 102 Undervisning och lärande 98 Kultur, massmedia, fritid 90 Boende och samhällsplanering 37 Regeringens totala anslag till FoU i statsbudgeten för uppgår till , vilket utgör av statsbudgeten. Till detta skall läggas de ca som de olika forskningsstiftelserna planerar att dela ut . Forskningen har störst omfattning vid universiteten i , , och . är den största offentliga forskningsutföraren inom det medicinska området och också den enskilt största mottagaren av offentliga FoU-medel för medicinsk forskning. De största mottagarna av offentliga medel för teknikvetenskaplig forskning är Kungl. Tekniska högskolan (KTH) och . Den teknikvetenskapliga forskningen vid dessa högskolor domineras av informationsteknik och materialteknik. Medlen till humanistisk och samhällsvetenskaplig forskning visar inte på någon koncentration till vissa lärosäten utan är tämligen jämnt fördelade. Den lantbruksvetenskapliga forskningen utförs till största delen vid (). är också den enskilt största mottagaren av offentliga FoU-medel för sådan forskning. Jämförelser av offentligt finansierad FoU, som genomförts av de statistiska centralbyråerna i , visar att och satsar mer än och på humanistisk forskning. satsar mer än övriga nordiska länder på samhällsvetenskap och lantbruksvetenskap, räknat per invånare. I gengäld är den tekniska forskningen betydligt mer omfattande i och . har dessutom en mer omfattande medicinsk forskning än övriga nordiska länder. Den humanistiska och samhällsvetenskapliga forskningens utveckling i har uppmärksammats i flera avseenden . () har efter budgetnedskärningar åter kunnat stabilisera sina anslag till strax . (RbJ), som har fått kraftigt ökade resurser genomförde 1999 en satsning och fördelade till FoU, varav mer än hälften gick till humanistisk forskning. De direkta statliga anslagen till det humanistisk-samhällsvetenskapliga vetenskapsområdet har ökat mer än motsvarande anslag till något annat vetenskapsområde . Detta vetenskapsområde kommer från redan beslutade medel att tilldelas i direkta statliga medel och får därmed även en större andel av medlen än övriga områden. Direkta statliga anslag till lärosätena per vetenskapsområde /96 - 2002 Vetenskaps- område , löpande priser 1995/96 1997 1998 1999 2000 2001 2002 95/96- 2002 Humaniora- samhällvetenskap 37,4 Medicin 1073 1082 1119 1147 1159 1161 1161 8,2 Naturvetenskap 990 1001 1053 1072 1091 1098 1106 11,7 Teknik 918 914 961 1014 1035 1052 1067 16,2 Övriga fakultetsmedel (ofördelade lokaler m.m.) 1691 1823 2062 1977 2027 2063 2093 23,8 Totalt 5791 5999 6448 6613 6773 6874 6964 20,3 Flöden av FoU-medel Enligt SCB:s senaste mätning uppgick de totala FoU-utgifterna till i . Av dessa utgifter står företagen för den största andelen, , medan de offentliga medlen utgör . Den resterande delen utgörs av utländska finansiärer och privata forskningsfonder och stiftelser. De största utländska finansiärerna är företag, men även bidragen från EU:s ramprogram utgör en betydande finansieringskälla. Privata forskningsfinansiärer som och Cancerfonden står för , eller av samtliga forskningsmedel. Finansiärer och utförare av FoU i Företagen är också de största utförarna av FoU, av FoU- arbetet sker i näringslivet. Lärosätena och forskningsinstituten utför de resterande . 5.1.3 Publicering och citering I relation till sin storlek är en av världens största producenter av vetenskaplig kunskap. Endast publicerade fler vetenskapliga artiklar per invånare än . svarar för för av världens artikelpublikation. Inom de mest aktiva forskningsområdena, neurovetenskap och immunologi, utgör de svenska publikationerna respektive av världens samlade publikation. Antal publicerade artiklar per invånare bland Ett mått på genomslagskraften hos svensk forskning kan erhållas genom att studera med vilken frekvens de vetenskapliga artiklarna citeras. Enligt Science Indicators (NSI) publikations- och citationsanalys uppvisar en tydlig specialisering inom medicin och bioteknik. En undersökning gjord av () pekar dock på att svensk medicinsk forskning inom flera områden håller på att förlora sitt tidigare starka försprång. Det är emellertid inget specifikt svenskt problem. Samtliga nordiska länderna uppvisar en citationsfrekvens för t.ex. immunologi som hamnat under världsgenomsnittet. Bilden är dock inte entydig då en publikationsanalys av de s.k. livsvetenskaperna gjord av () pekar dock på att svensk forskning inom området är stark. Artiklarna inom bioteknik och tillämpad mikrobiologi utmärker sig särskilt. Också svensk teknikvetenskaplig forskning röner stor uppmärksamhet. De svenska artiklarna citeras betydligt oftare än världsgenomsnittet enligt publikationsanalys utförd av NSI. Ekologi och miljövetenskap utgör en annan stark specialisering både i och de övriga nordiska länderna. Matematikforskningen genomgående av liten omfattning i , men artiklarna citeras ofta över världsgenomsnittet. Särskilt markant är detta i och . Nordiska artiklar i lantbruksvetenskap samt växt- och djurvetenskap har också ett stort genomslag, och citeras mycket oftare än världsgenomsnittet. Citering och publicering i år 1993-1997, ett urval starka svenska forskningsområden (Källa:National Science Indicators) I en jämförelse med de största forskningsnationerna , , och skiljer sig markant vad beträffar forskningsintensiva och välciterade områden. uppvisar en tydlig specialisering inom det samhällsvetenskapliga området, särskilt inom juridik, utbildning och ekonomi. De mest uppmärksammade forskningsområdena är dock kemi och fysik, mätt i antal citeringar per artikel. Även uppvisar en stark specialisering inom de samhällsvetenskapliga områdena i jämförelse med resten av världen. flitigast citerade forskningsområde är dock farmakologi. mest aktiva forskningsområde är materialvetenskap, vilket inte framstår som en specialisering i något av de övriga länderna. Bland de europeiska länderna har en stark ställning inom i stort sett samtliga forskningsområden inom naturvetenskap, teknik, medicin och socialvetenskap. Detta är särskilt markant inom fysikområdet. Det skall dock noteras att , som är en gemensam europeisk forskningsanläggning för högenergifysik, ligger i , vilket ökar landets artikelpublikation och därför bör beaktas vid jämförelser med andra länder. Det internationella samförfattarskapet har ökat . I jämförelse med de andra EU-länderna hamnar ungefär i mitten när andelen publikationer med medförfattare från andra länder jämförs. Citeringsanalyser visar att publiceringar med internationella medförfattare citeras oftare än andra publikationer. En av anledningarna till att svenska artiklar minskar i genomslag kan bero på att artiklar sampublicerade med nordamerikanska forskare i genomsnitt har en större genomslagskraft, mätt i antal citeringar, än artiklar sampublicerade med forskare inom EU. Antalet artiklar publicerade tillsammans med nordamerikanska forskare ökar inte i samma utsträckning som antalet artiklar skrivna tillsammans med europeiska forskare. Publicerings- och citeringsanalyser inom humaniora och samhällsvetenskap ger mindre entydiga svar eftersom forskare inom dessa discipliner oftare föredrar att publicera sina resultat i bokform och på det egna modersmålet. Inom de humanistiska och samhällsvetenskapliga forskningsområdena står de svenska artiklarna för en procent av världens samlade publikation, vilket kan betraktas som tillfredställande. Publicerings- och citeringsanalys skall ses som en metod bland andra för att uppskatta forskningsaktivitet och internationell uppmärksamhet. Andra metoder kan vara patentanalys och utvärderingar av enskilda projekt eller hela forskningsinriktningar. 5.1.4 Utvärderingar Publicerings- och citeringsanalys är en metod för att mäta den svenska forskningens genomslagskraft. För att få en uppfattning om forskningens kvalitet används internationella utvärderingar av svensk forskning inom utvalda områden. Vid sidan om forskningsrådens peer- review system för kvalitetsgranskning av projektansökningar har råden initierat utvärderingar som omfattar hela discipliner, ofta med hjälp av internationella experter. Det är särskilt viktigt för den humanistiska och samhällsvetenskapliga forskningen, eftersom en stor del av publikationen sker på svenska och därför inte prövas i internationell konkurrens i samma utsträckning som inom andra forskningsområden. Syftet med utvärderingarna är att mäta kvaliteten på den svenska forskningen, att belysa för viktiga forskningsområden i ett internationellt perspektiv och att bedöma forskningsläge och forskningsbehov. Överlag anses den svenska forskningen hålla hög kvalitet. Utvärderarna påpekar dock samstämmigt att det svenska forskningssystemet är behäftat med vissa strukturproblem vilka återkommer inom samtliga forskningsområden. Ett förhållande som förvånat de utländska utvärderarna är att lärarna på svenska universitet i så stor utsträckning är uppdelade i en forskande och en undervisande kategori. Detta är särskilt framträdande inom matematiken, där forskartätheten överlag är tunn, och där undervisningen i stor utsträckning meddelas av lärare som saknar forskarkompetens. En annan vanlig anmärkning gäller bristande flexibilitet och förnyelse. De unga forskarna följer allt för tätt i sina handledares fotspår. Orsaken anges ofta vara den bristande rörligheten och en alltför stelbent tjänstestruktur. Utredningarna efterlyser åtgärder för att förbättra rörligheten av forskare, men framför allt åtgärder som ökar dynamiken genom styra forskningsmedel mot yngre forskare och nya uppslag. Ett syfte är att ge yngre forskare en ökad självständighet i förhållande till handledare och andra etablerade forskare. Hos råden och många forskningsfinansierande stiftelser märks också en ökad satsning på post- doktorsnivå och yngre forskare för att motverka såväl karriärproblemen för unga forskare som den låga geografiska rörligheten. Utvärderarnas enstämmiga identifiering av forskningssystemets brister har bidragit till att en rad åtgärder har vidtagits, där den senaste är den reformering av forskningsfinansieringssystemet som beslutat om och som träder i kraft (prop. 1999/2000:81, bet. 1999/2000:UbU17, rskr. 1999/2000:127). 5.2 Det svenska forskningssystemet utvecklades det svenska forskningssystemet till ett mycket pluralistiskt system med ett stort antal av varandra oberoende finansiärer. Forskningsråden och () kom att utgöra en del av systemet, det stora antalet sektorsmyndigheter med FoU-resurser en annan. Dessutom bildades första hälft ett antal forskningsstiftelser med uppgift att finansiera forskning för olika syften, framför allt för att stärka näringslivets långsiktiga konkurrenskraft. De statliga forskningsmedlen fördelas dels genom anslag direkt till universitet och högskolor, dels genom anslag via forskningsråd och sektorsforskningsmyndigheter. har det övergripande ansvaret för samordningen av forskningspolitiken i . Eftersom forskningsresurser finns inom alla departements ansvarsområden utarbetas forskningspolitiken i aktivt samråd med andra departement. Utbildnings- och forskningsminister har i samband med omorganisationen av forskningsfinansieringssystemet fått ett utvidgat ansvar för samordningen av forskningspolitiken i regeringen. I denna uppgift ingår bl.a. ansvar för de nya forskningsråden, , för miljö, areella näringar och samhällsplanering och för arbetsliv och socialvetenskap, samt Verket för innovationssystem. Medel under politikområdet forskningspolitik Uo förslag anslag 2001 16 m.fl. 2 573 varav 1 878 9 för arbetsliv och socialvetenskap 262 17 Statens ljud och bildarkiv 35 20 o. 23 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande 450 24 Verket för innovationssystem 1 118 Den övervägande delen av den offentligt finansierade forskningen utförs vid landets universitet och högskolor, vilket utmärker i en internationell jämförelse. Medlen för forskning och forskarutbildning fördelas till fyra vetenskapsområden; humaniora-samhällsvetenskap, medicin, naturvetenskap och teknik. Dessutom får () medel för att bedriva lantbruksvetenskaplig forskning och forskarutbildning.