prop · GP031d18 · 2001-09-20 00:00:00 — har därför föreslagit att en större del av idrottsanslaget än bör disponeras för specialidrottsförbundens centrala verksamhet, idrottsforskning och breddidrotten. Regeringen har tidigare bedömt (prop. 1998/99:107) att det inom ramen för anslaget Stöd till idrotten behöver skapas utrymme för en årlig reservation för svensk medverkan i och Paralympics. Vidare finns det behov av förstärkta insatser mot dopning inom idrotten och för idrottsforskning, särskilda insatser för att främja integration och jämställdhet samt idrottsrörelsens särskilda insatser för ungdomar i åldern . Utrymme för dessa insatser bör skapas inom ramen för anslaget Stöd till idrotten genom att minska den del av statsbidraget som disponeras för lokalt aktivitetsstöd. En sådan minskning av statsbidraget till idrottens lokala aktivitetsstöd bedömdes rimlig dels mot bakgrund av idrottens framställan om att det lokala aktivitetsstödet inte längre skall omfatta ungdomar , dels mot bakgrund av den ökade utdelningen från AB som härrör från överskottet på värdeautomatspel. Under budgetåren 2000 och 2001 har regeringen omfördelat medel inom anslaget enligt ovanstående intentioner. Mot bakgrund av den positiva utvecklingen av överskottet från värdeautomatspelet och idrottsrörelsens framställan bedömer regeringen att ett utrymme inom anslaget även kan skapas för att stärka stödet till specialidrottsförbunden. En utvecklad lokal verksamhet kräver ett ökat stöd från central nivå och distriktsnivå. Vidare inriktas en inte oväsentlig del av specialidrottsförbundens verksamhet mot att ge stöd och utveckla lokal barn- och ungdomsverksamhet. Regeringen anser därför att det är motiverat att öka stödet till centrala idrottsorganisationer. Utrymme för dessa insatser bör skapas genom att minska den del av anslaget som disponeras för lokalt aktivitetsstöd. ) har till uppgift att initiera, samordna och stödja forskning inom idrottsområdet. För att tillmötesgå behovet av förstärkta insatser och resurser inom idrottsforskningen avser regeringen att tillföra ökade resurser till idrottsforskningen inom ramen för anslaget Stöd till idrotten. Regeringen föreslår att anslaget anvisas , vilket är en minskning med jämfört med till följd av överföring till anslaget 30:4 Stöd till friluftsorganisationer. beräknas anslaget uppgå till oförändrad nivå i förhållande till 2002. Regeringen föreslår vidare att godkänner att regeringen på AB Svenska 2002 verkar för att bolagsstämman beslutar om ett stöd till idrotten i form av ett bidrag på . Tabell 7.3 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 7.7.230:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler Enligt förordningen (1996:1593) om bidrag till allmänna samlingslokaler får bidrag lämnas till allmänna samlingslokaler för köp, ny- eller ombyggnad, standardhöjande reparationer eller för handikappanpassning som utförs utan samband med andra bidragsberättigande åtgärder. har meddelat föreskrifter för verkställigheten av förordningen. samlingslokaldelegation fördelar de medel som är tillgängliga. Inom anslaget avsätts dessutom medel till för fördelning av bidrag för informationsinsatser och utredningsarbete avseende ungdomars nyttjande av samlingslokaler. Anslagssparandet beror på att bidragsformen är konstruerad så att beviljat bidrag inte betalas ut förrän byggprojektet genomförts och besiktigats. Regeringen avser att se över stödformen bl.a vad gäller dels stödets effekter, dels lokalernas betydelse för medborgarnas möjligheter till deltagande och inflytande i samhällslivet och i de politiska processerna. Tillgängliga anslagsmedel har fördelats så att de skall ge så stort utbyte som möjligt i form av upprustade eller nya lokaler. Ramanslaget på delades ut till 84 av 168 ansökningar. Alla län utom fick bidrag för minst ett projekt vardera. beviljades 34 av 169 ansökningar bidrag. fördelades anslaget på 71 projekt samt på 51 projekt. Samlingslokalstödet är väsentligt ur ett lokalt men även regionalt utvecklingsperspektiv. Detta såväl för den service samlingslokaler erbjuder som regionalpolitiskt och ur sysselsättningssynpunkt. Regeringen anser att bör få fortsatt uppdrag att fördela bidrag för informationsinsatser och utredningsarbete avseende ungdomars nyttjande av samlingslokaler. Genom dessa insatser och ett ökat samarbete mellan samlingslokalorganisationerna och ungdomsföreningarna bör ungdomars generella användning av samlingslokalerna kunna ökas. Regeringens bedömning är att bidrag till allmänna samlingslokaler fyller en viktig funktion när det gäller att säkerställa tillgång till bra lokaler för mötesverksamhet och andra föreningsaktiviteter. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . 7.7.330:3 Bidrag till kvinnoorganisationernas centrala verksamhet Bidraget skall användas till kostnader för kvinnoorganisationernas centrala verksamhet samt för förnyelse och utveckling av verksamheten. Bidragsbestämmelser finns i förordningen (1982:865) om statsbidrag till kvinnoorganisationernas centrala verksamhet. Som tidigare nämnts har en särskild utredare sett över bidraget till kvinnoorganisationernas centrala verksamhet, med redovisning i SOU 2000:18. Betänkandet bereds inom . kommer möjligheterna att erhålla bidrag ur anslaget att vara utökade genom att det till anslaget kommer att föras över ett engångsbelopp om . Beloppet förs över från utgiftsområde 14, anslaget 24:2 Särskilda jämställdhetsåtgärder. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Det övergripande målet för statsbidraget till kvinnoorganisationerna är att stärka kvinnors ställning i samhället i syfte att uppnå jämställdhet mellan kvinnor och män. Stödet består av ett grundbidrag och ett rörligt bidrag. Genom grundbidraget skall kvinnoorganisationerna kunna upprätthålla verksamhet på riksnivå. Det rörliga bidraget skall stimulera till förnyelse och utveckling av kvinnoorganisationernas arbete. Kvinnoorganisationerna och stödet till dessa fyller en viktig funktion för att upprätthålla och vidareutveckla kvinnors position i det svenska samhället. Genom att organisera kvinnors egna aktiviteter, peka på missförhållanden i samhället, ge röst åt de grupper som annars har svårt att göra sin röst hörd och arbeta med information och opinionsbildning bidrar kvinnoorganisationerna till att uppnå jämställdhet i samhället. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Tabell 7.6 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag Under anslaget anvisas medel för att ge bidrag till friluftsorganisationer. har stöd lämnats till , , Svenska Livräddningssällskapet-Simfrämjandet, , och Cykelfrämjandet. För att stärka friluftslivet och dess organisationer föreslår regeringen att anslaget 30:4 Stöd till friluftsorganisationer ökar med . Finansieringen sker genom överföring från anslaget 30:1 Stöd till idrotten. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . beräknas anslaget uppgå till oförändrad nivå i förhållande till 2002. Tabell 7.8 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen . 7.7.430:4 Stöd till friluftsorganisationer 1 Varav 400 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2001 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 8 Politikområde 25 Utbildningspolitik 8.1.125:1 Bidrag till folkbildningen 1Motsvarar 2 451 194 tkr prisnivå. 2Motsvarar 2 451 194 tkr prisnivå. Anslaget finansierar statsbidrag till () som ett samlat finansiellt stöd till folkbildningen. Enligt förordningen (1991:977) om statsbidrag till folkbildningen lämnar FBR statsbidrag till folkhögskolor och studieförbund. beslutar vilka studieförbund och folkhögskolor som skall tilldelas statsbidrag samt fördelar tillgängliga medel till dem. Från anslaget utbetalas även medel till i samt till verksamhet som syftar till att stärka deltagarnas inflytande över undervisningen. beräknar regeringen i enlighet med beslut med anledning av propositionen Vuxnas lärande och utvecklingen av vuxenutbildningen (prop. 2000/01:72, bet. 2000/01:UbU15, rskr. 2000/01:229) en minskning av den särskilda satsningen på vuxenutbildning. Medel har beräknats för ca 8 700 platser under anslaget. Regeringen gjorde i budgetpropositionen bedömningen att det bör tillsättas en ny statligt utvärdering. I propositionen om vuxnas lärande återkom regeringen och redovisade ett antal områden som bör ingå i denna utvärdering. En utredare kommer att tillkallas för att genomföra den statliga utvärderingen av folkbildningen. Uppdraget skall redovisas . Regeringen avser därefter att återkomma till i denna fråga. I budgetpropositionen fastslogs att folkbildningen är ett nationellt ansvar för såväl staten som för kommunerna. Regeringen uppdrog åt att undersöka hur stor minskningen av bidragsgivningen varit från de kommunala bidragsgivarna. har slutfört sitt uppdrag och det visar att primärkommunerna minskat sitt bidrag till folkbildningen betydligt. Landstingens stöd till folkhögskolorna har också minskat, dock ej i samma omfattning som stödet från primärkommunerna. Regeringen anser att detta utgör ett hot mot folkbildningens möjligheter att fungera som en motkraft i samhället. Dock varken kan eller bör staten ersätta bortfallet av bidrag från andra bidragsgivare. Frågan om kommunernas finansiering av folkbildningen kommer att behandlas i den förestående utvärderingen. Till utvecklings- och försöksverksamhet inom folkhögskolor och studieförbund beräknar regeringen . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Till föreningen folkhögskola i föreslås medel motsvarande föregående års tilldelning. För utveckling av läromedel som riktar sig till studerande som har teckenspråk som första språk har ca beräknats under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning anslaget 25:14 Nationellt centrum för flexibelt lärande. Tabell 8.2 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Överföring till/från Förslag/beräknat anslag Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att , i fråga om det obetecknade anslaget 25:2 Bidrag till vissa handikappåtgärder inom folkbildningen besluta om stöd för funktionshindrade vid folkhögskolor som innebär utgifter på högst efter 2002. Tabell 8.4 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden 8.1.225:2 Bidrag till vissa handikappåtgärder inom folkbildningen 1Motsvarar 74 843 tkr prisnivå. 2Motsvarar 74 843 tkr prisnivå. Anslaget finansierar statsbidrag till utbildningsstöd (Sisus) för vissa handikappåtgärder inom folkbildningen samt till () vid som ansvarar för fördelningen av statsbidrag till folkhögskoleförlagd teckenspråksutbildning, tolkutbildning för döva, dövblinda och vuxendöva samt teckenspråkslärarutbildning. För att öka möjligheterna till folkhögskolestudier har regeringen ändrat reglerna för vårdartjänstanslaget så att anslaget fr.o.m. finansierar assistansinsatser för samtliga studerande inom folkhögskolan som har behov av assistans, oavsett diagnos. Detta har skett i enlighet med beslut med anledning av regeringens proposition Från patient till medborgare - en nationell handlingsplan för handikappolitiken (prop. 1999/2000:79, bet. 1999/2000:SoU14, rskr. 1999/2000:240). För utveckling av läromedel för personer som har teckenspråk som första språk inom vuxenutbildningen och folkbildningen har regeringen beräknat medel under det under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning uppförda anslaget 25:14 Nationellt centrum för flexibelt lärande. Tabell 8.5 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 8.1.325:3 Bidrag till kontakttolkutbildning 1Motsvarar 9 416 tkr prisnivå. 2Motsvarar 9 416 tkr prisnivå. Anslaget finansierar statsbidrag för kontakttolkutbildning till folkhögskolor och studieförbund enligt förordningen (1991:976) om statsbidrag till kontakttolkutbildning. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Enligt regeringens uppfattning bör institutets verksamhet också kunna ge bidrag till kontakttolkutbildning i minoritetsspråk uppdraget bör kunna genomföras inom ramen för det befintliga anslaget. Regeringen föreslår oförändrad nivå på anslaget . Tabell 8.7 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 9 Politikområde 26 Forskningspolitik under utgiftsområde 17 lingsarbete vad gäller t.ex. digital masslagring av bärare med kort livslängd som kassetter, mag- 9.1.126:1 Statens ljud- och bildarkiv netband och cd-skivor. 1Varav 396 tkr på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 39 670 tkr prisnivå. 3Motsvarar 39 670 tkr prisnivå. Statens ljud- och bildarkiv skall genom att samla in, bevara och tillhandahålla offentliggjorda ljudupptagningar och rörliga bilder möjliggöra forskning om svensk kultur och samhälle samt bidra till att bevara kulturarvet. Myndighetens uppgifter baseras på lagen (1993:1392) om pliktexemplar av dokument. Arkivets samlingar är enligt lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk normalt endast tillgängliga för forskningsändamål. har det levererade materialet från radio- och TV-området ökat . Förvärv av icke leveranspliktigt material har trots detta kunnat upprätthållas på en hög nivå. Statens ljud- och bildarkiv följer internationella rekommendationer för bevarande av insamlat material och bedriver ett aktivt utveck- kopiering av material har ökat p.g.a. att äldre material visat sig innehålla felaktigheter och störningar som gör kopiering mycket tidsödande. Arkivet har därför börjat utveckla metoder för en mer automatiserad överföring för att minska tidsåtgången vid omkopiering. Vidare har arkivet ökat sitt samarbete med andra katalogiserande institutioner i syfte att skapa en mer gemensam struktur för olika databaser. Arkivet har konstaterat att förekomsten av ljud och rörliga bilder på Internet snabbt ökar. Dagstidningar som sänder radio och förmedlar videoinslag på nätet ökar. Denna utveckling kommer att förstärkas i takt med att utbyggnaden av bredband fortsätter. Material som offentliggörs på Internet omfattas inte av pliktexemplarslagen. Statens ljud- och bildarkiv har verkat med nuvarande uppgifter och verksamhetsinriktning. Det regelverk som styr verksamheten, framförallt pliktexemplarslagen, har också varit i huvudsak oförändrat . har stora förändringar i utbud, struktur, teknologi och distributionsformer skett inom ljud- och bildmedier. Det kan därför finnas ett behov av att anpassa villkoren för leveransplikt av ljud- och bildmedier till dagens mediesituation. Regeringen avser därför att tillsätta en utredning för att göra en översyn och utvärdering av Statens ljud- och bildarkivs uppgifter och det regelverk som styr verksamheten. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Anslagets pris- och löneomräkning är högre än normalt eftersom nuvarande hyresavtal löper ut . Tabell 9.2 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen . 2En närmare beskrivning finns i tilläggsbudgeten i samband med budgetpropositionen, avsnitt 9.2. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 10 Politikområde 2 Finansiella system och tillsyn under utgiftsområde 17 Lotteriinspektionen och tillsynen av spelmarknaden omfattas av politikområdet Finansiella system och tillsyn under utgiftsområde 2. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 10.2 Offentligrättslig verksamhet (som inte får Tabell 10.1 Anslagsutveckling för Lotteriinspektionen 1Varav 2 000 tkr på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 29 797 tkr prisnivå. 3Motsvarar 29 797 tkr prisnivå. Lotteriinspektionen är central förvaltningsmyndighet för frågor som rör spel och lotterier som anordnas för allmänheten. Myndigheten disponerar ett ramanslag och levererar in avgiftsinkomster till en inkomsttitel. Målet är att det skall råda balans mellan intäkter och kostnader, både på total nivå och inom varje verksamhetsgren. har dock Lotteriinspektionen levererat in ca och haft kostnader på ca . Lotteriinspektionen har fått regeringens uppdrag att utreda möjligheterna att utveckla och effektivisera verksamheten. Inom ramen för detta uppdrag skall Lotteriinspektionen efter samråd med ESV se över avgifterna. Uppdraget skall delredovisas och slutredovisas i samband med årsredovisningen . Regeringen avser också inleda en översyn av inspektionens finansiering och organisation . I översynen om framtida finansiering och organisation kommer också de förslag till förändring av Lotteriinspektionens verksamhet och organisation som föreslås i betänkandena SOU 2000:9 och SOU 2000:50 att övervägas. Regeringen avser återkomma till med förslag kring den framtida myndighetens uppgifter. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 10.3 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1Varav 2 794 tkr på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2En närmare beskrivning finns i tilläggsbudgeten i samband med budgetpropositionen, avsnitt 9.2. Regeringen föreslår ett ramanslag på . Regeringen anser att anslagsökningen motiveras av att Lotteriinspektionen behöver ökade resurser för att klara de mål som statsmakterna satt upp för myndighetens verksamhet. Inspektionen måste ha resurser för en effektiv kontroll och tillsyn av spelmarknaden.