prop · GO031D28 · 2001-01-01 00:00:00 — SJ kommer som aktiebolag att ha en lagstadgad skyldighet att lämna en omfattande rapportering i form av årsredovisning och delårsrapporter. pågår inom regeringen ett arbete för att avgöra hur en överföring av SJ:s verksamhet till aktiebolagsform kan genomföras. De slutliga ställningstagandena avseende denna fråga har ännu inte gjorts. För att säkerställa att överförings- och ombildningsprocessen kan genomföras så effektivt som möjligt kommer regeringen nedan att redovisa förslag till ekonomiska befogenheter såväl avseende affärsverket SJ som för det eller de nya bolagen. På detta sätt uppnås full flexibilitet vid valet av tidpunkt för genomförandet. 4.11.3 Mål SJ:s uppdrag är att bedriva en effektiv järnvägstrafik på affärsmässiga villkor. SJ skall utvecklas som ett effektivt och konkurrenskraftigt transportföretag med järnvägstrafik som huvudverksamhet. De ekonomiska målen var räntabilitet på eget kapital och soliditet. I budgetpropositionen beslutades om nya ekonomiska mål för SJ. Dessa omfattar avkastning på sysselsatt kapital om och en skuldsättningsgrad om maximalt 2,5 gånger. Avkastningen på sysselsatt kapital ger en bild av förräntningen av företagets hela arbetande kapital, eftersom måttet omfattar ett vägt avkastningskrav för både det egna och det lånade kapitalet. Kapitalstrukturen och kostnaden för de olika finansieringssätten kommer därmed i ökat fokus eftersom avkastningskravet kommer att förändras beroende på andelen lån och eget kapital. Vad gäller skuldsättningsgraden är detta ett mer hållbart mått än soliditet för sådana förändringar i balansräkningen som inte påverkar den finansiella risken. Räntabiliteten på eget kapital uppgick , vilket innebär att ägarens avkastningskrav i detta avseende har uppfyllts. Soliditeten uppgick till låga . Soliditeten har påverkats negativt av utskiftning av tillgångar till och tillväxt i nollkupongobligationer, vilka i balansräkningen motsvaras av en lika stor skuld. Rensat för detta uppgick soliditeten till , vilket uppvisar ett avsevärt avstånd till målet om . De främsta orsakerna till företagets låga soliditet är de senaste årens otillräckliga resultat samt att flera stora lånefinansierade investeringar har genomförts . Avkastningen på sysselsatt kapital uppgick till . Därmed uppnåddes nästan de uppsatta mål som gäller . SJ:s skuldsättningsgrad var 5,2 gånger, vilket är långt ifrån målet om 2,5 gånger som gäller . är företagets kapitalstruktur känslig bl.a. på grund av att delar av verksamheten bedrivits utan lönsamhet, vilket har urholkat det egna kapitalet. För att uppnå skuldsättningsmålet krävs i första hand ökad lönsamhet. De resultatförbättringar som är möjliga räcker inte, utan även avyttringar av verksamheter kommer att krävas. 4.11.4 Analys och slutsatser Bolagiseringen av SJ har inte tagits in i treårsplanen för perioden 2003 utan planen baseras på antagande om kontinuitet i gällande associationsform, dvs. I det fall att verksamheten i SJ förs över till aktiebolag är det sannolikt lämpligt att behålla vissa delar av SJ:s nuvarande verksamhet kvar inom staten. Det kan röra sig om såväl åtaganden som verksamheter av järnvägssektorskaraktär. Det är vidare sannolikt att affärsverket vid en bolagisering, under en övergångstid, kommer att ansvara för vissa åtaganden som inte bör överflyttas till aktiebolagsform. Detta innebär att regeringen i det nedanstående i vissa avseenden redovisar gemensamma ekonomiska befogenheter för såväl affärsverk som aktiebolag. förväntas tillväxten för transportmarknaden öka i genomsnitt för persontrafik och för godstrafik. Det förväntas fortsatt sjunkande priser för godstransporter och oförändrade priser realt för persontransporter. Den ökade konkurrensen från nya tågoperatörer, främst inom persontrafikmarknaden, har inneburit sänkta marginaler för SJ. Störst ekonomisk effekt kommer av att SJ fr.o.m. ej längre utför pendeltågstrafiken åt (). Affären innebär ett intäktsbortfall på ca och en resultatpåverkan på ca . och de nya järnvägsanslutningarna till och öppnar för nya marknader och affärsmöjligheter. resultat efter finansiella poster förväntas öka från till vid utgången av 2003. Resultatförbättringarna skapas huvudsakligen genom kostnadsminskningar och viss volymtillväxt. Den fortsatta koncentrationen till kärnverksamheten och därtill hörande avyttringar kommer vidare att skapa förutsättningar för en stärkt kapitalstruktur för SJ. Produktiviteten i verksamheten förväntas öka med i genomsnitt . Personalen beräknas minska med ca 4 400 personer varav 1 200 är effekten av förlorade affärer i persontrafiken och 2 200 avser verksamheter som avses avyttras. Räntabilitetsmålet om på sysselsatt kapital förväntas bli infriat och målet om en skuldsättningsgrad om maximalt 2,5 gånger beräknas nås . 4.11.5 Insatser Investeringarna , ca , är ungefär lika stora som avskrivningarna. kommer den rullande materielen, som används i Mälardalstrafiken och även på några andra delsträckor, att bytas ut mot fordon som är mer lämpade för denna typ av trafik. Därmed uppnås även en avsevärd förbättring av driftsekonomin. Dessa investeringar, sammanlagt ca , planeras bli finansierade utanför SJ:s balansräkning, varför de inte finns med i investeringsplanen. Även för planeras investeringar med sådan finansiering för ca . Dessa fordon belastar resultatet med hyror. Investeringarna per sektor framgår av tabellen nedan. Tabell 4.44 Investeringar 2001 2003 2001 2002 2003 SJ Resor1) 370 200 140 550 450 399 SJ Terminalproduktion 8 8 8 SJ Teknik 44 40 40 198 147 138 Data 34 33 30 Övriga enheter 7 5 4 Summa investeringar 1 211 883 759 1 Vissa investeringar finansieras utanför balansräkningen. 4.11.6 Finansiella befogenheter SJ:s investeringar har främst finansierats genom s.k. cross-border leasing, där en utländsk investerare har förvärvat rullande material och fartyg från SJ för att därefter åter hyra tillbaka utrustningen till SJ. har leasingportföljen kompletterats med ett antal leaseholdtransaktioner. En leasehold är en nyttjanderättstransaktion där SJ överlåter nyttjanderätten till sin utrustning till en trust som är bildad av en utländsk investerare, som därefter hyr tillbaka utrustningen till SJ. Det totala betalningsåtagandet för samtliga räntebärande leasingkontrakt i koncernen uppgick vid slutet av 1999 till 9 173 (8 865) . Ökningen beror på ny leasing avseende fordon samt skulduppräkning på befintliga leasingavtal. SJ hade en total låneram om . SJ bedriver statlig affärsverksamhet inom ramen för affärsverksformen. Detta innebär bl.a. att SJ:s ekonomiska omslutning inte redovisas över statsbudgeten. SJ är emellertid en integrerad del av den statliga verksamheten och fungerar som förvaltare av statlig egendom. Sedan 1988 års trafikpolitiska beslut har SJ haft vida befogenheter i frågor som rör bl.a. försäljning av fast egendom. Syftet har varit att underlätta omstruktureringar i verksamheten och att verksamheten skall bedrivas under så bolagsliknande förhållanden som möjligt inom ramen för affärsverksformen. 4.11.7 Regeringens överväganden Flera verksamheter, som varit en naturlig del av SJ, har på den allt mer avreglerade marknaden mött en helt ny samarbets- och kundstruktur. Allt eftersom järnvägsmarknaden i har utvecklats, nya operatörer har tillkommit och SJ:s järnvägsrörelse har förlorat marknadsandelar till konkurrenterna har stödjande sektorer och funktioner inom SJ övergått till att också bli leverantörer till de nya operatörerna. På denna allt mer avreglerade marknad möter SJ konkurrens från både svenska och utländska företag som samtliga har normala institutionella förutsättningar för sin verksamhet. Efter en trevande inledning har utvecklingen av nya järnvägsoperatörer tagit fart . svarar SJ därigenom för av antalet tågresor i . SJ:s andel av antalet personkilometer beräknas uppgå till . Express, pendeltågstrafiken i och nattågen till övre är exempel på järnvägstrafik som utförs av andra tågtrafikutövare och därmed drivs av privata företag. SJ möter också en allt större konkurrens från andra trafikslag, såsom flyg och busstrafik. De externa krafter som påverkar SJ ställer krav på omfattande anpassningar av såväl struktur som arbetsmetoder. Regeringen anser att det är viktigt att SJ ges möjlighet att på bästa sätt tillgodose kundernas krav på service, kvalitet och tillgänglighet som förutsättningarna för en effektiv konkurrens på marknaden förstärks och därmed också förutsättningarna för ytterligare kostnadsbesparingar och därigenom prissänkningar för konsumenterna. En jämförande studie, benchmarking, inom området kompetensförsörjning som SJ på regeringens uppdrag genomfört och som slutrapporterats till regeringen visar att den externa jämförelsegruppen om tio svenska företag har högre värden än SJ på samtliga studerade områden. De områden som studerats anses vara framgångsfaktorer för en lärande organisation och har indelats i Process för kompetensförsörjning och Miljö för lärande. Utvärderingen av påbörjat förnyelsearbete inom SJ visar dock att en del viktiga förbättringar har genomförts och pågår. Regeringen anser att det är viktigt att detta arbete fortsätter och följs upp även , oavsett företagsform. Regeringen anser att de ekonomiska mål som lades fast för affärsverket SJ skall ligga kvar . Regeringen anser vidare att beslutsordning och befogenheter för affärsverket i huvudsak bör ligga fast 2003. Regeringen föreslår mot denna bakgrund att bemyndigar regeringen att ge affärsverket SJ finansiella befogenheter i enlighet med vad som förordas i det följande: - godkänna aktieöverföringar mellan SJ och AB Swedcarrier, - godkänna avtal som SJ träffar om försäljning av fast egendom och aktier inom en ram om med avyttringar intagna i ramen, - fastställa beloppsgräns för försäljning av fast egendom och aktier från SJ, - låta SJ förvärva, förvalta och avyttra aktier inom ramen för den beslutade koncernstrategin, - låta SJ besluta om organisationsfrågor vad gäller avyttringar av verksamhetsgrenar som inte bidrar till att stärka och stödja järnvägsverksamheten, - låta SJ använda den typ av finaniseringsform som ger den lägsta kostnaden för SJ sett över investeringens ekonomiska livslängd och som är möjlig att föra över till aktiebolagsformen, - tillföra SJ utdelning från Swedcarrier, - teckna borgensförbindelser till förmån för bolag inom inom en total ram om med beaktande av möjligheterna att föra över dessa till aktiebolagsformen, - placera kassamässigt överskott hos och på marknaden. Enligt riksdagsbeslut skall SJ:s nuvarande behov av medel för investeringar och rörelsekapital täckas genom egen finansiering och upplåning på kapitalmarknaden, däribland hos . har godkänt en finansieringsplan för SJ. Efter en eventuell omvandling till aktiebolag anser regeringen att långsiktig upplåning i princip helt bör ske på den öppna kreditmarknaden. Med tanke på den komplexa bolagiseringsprocessen finns dock en risk att en total omedelbar upplåning på den öppna kreditmarknaden skulle innebära en finansiell belastning och en ökad risk för det eller de nya aktiebolagen. Utlåning från till andra än affärsverk och statliga myndigheter kräver godkännande. Det är regeringens uppfattning att en treårig övergångsperiod bör tillämpas både på nu befintliga och nya riksgäldslån. bör nuvarande riksgäldslån kunna stå kvar. Bolaget eller bolagen bör även inom låneramen kunna ta upp nya lån i . Övergångsperioden ger bolaget/bolagen större möjligheter att konsolidera sin finansiella verksamhet. Regeringen föreslår därför att godkänner en låneram om totalt för såväl affärsverket SJ:s som det eller de nya SJ-bolagens totala upplåning i och utanför 2003 samt att regeringen bemyndigas att besluta om hur denna skall fördelas. Efter treårsperioden skall samtliga riksgäldslån vara återbetalda. 4.11.8 Revisionens iakttagelser revisionsberättelse avseende granskningen av SJ:s årsredovisning, koncernredovisning, underliggande redovisning och ledningens förvaltning innehåller inte några anmärkningar. 4.11.9 Budgetförslag 36:10 Ersättning till i samband med utdelning från AB Swedcarrier Tabell 4.45 Anslagsutveckling Tusental kronor 241 000 2001 Förslag 140 000 2002 Beräknat 200 000 2003 Beräknat 230 000 Eftersom Swedcarrier inte står i ett skatterättsligt koncernförhållande till affärsverket SJ kan medel från en försäljning av dotterbolag i AB Swedcarrier inte överföras till SJ i form av obeskattade koncernbidrag. Koncernbidragen är enligt skattereglerna avsedda att användas för att skattemässigt möjliggöra en resultatutjämning inom koncerner. Då försäljningarna inom AB Swedcarrier endast har begränsats till ett fåtal har ett relativt stort anslagssparande uppkommit. I enlighet med de nya reglerna om disposition av anslagssparande överstigande av tilldelat anslag beslutade regeringen att SJ får disponera hela det befintliga anslagssparandet . har en stor del av anslaget förbrukats, främst i samband med avyttringarna av dotterbolagen , AB Trafikrestauranger och . Vid en överföring av verksamheten vid affärsverket SJ till ett eller flera aktiebolag uppkommer frågor rörande den framtida finansieringen av verksamheter som hanteras av SJ men som vid en bolagisering bestäms ha sin naturliga hemvist inom staten. Det är främst verksamheter av järnvägssektorskaraktär. Vidare uppkommer kostnader avseende stämpelskatt när fastighetstillgångar överförs från staten till aktiebolag. Denna kostnad utgår enligt lag. Regeringen anser att såväl kostnader av järnvägssektorskaraktär som stämpelskatt är något som på konkurrensneutrala grunder inte bör åläggas det eller de nybildade bolagen utan finansieras inom statsbudgeten. Vad gäller kostnader som är hänförliga till järnvägssektorn så har regeringen inte utrett frågorna tillräckligt utan avser att återkomma till med ett förslag till hur dessa åtaganden skall finansieras. Regeringen föreslår i enlighet med ovanstående att godkänner att anslaget D1 även får belastas med kostnader för den stämpelskatt som utgår vid en eventuell överföring av affärsverkets fastigheter till bolagssfären. Regeringens slutsatser Regeringen föreslår ett anslag på . Detta motsvarar, tillsammans med anslagssparande, regeringens bedömning av de kostnader som anslaget skall täcka. Tabell 4.46 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 33 000 Ökat resursbehov 1 167 000 Förslag 2001 140 000 1Återgång till ursprunglig anslagsnivå. 4.12 Delområde Sjöfart 4.12.1 Omfattning Verksamheten omfattar sjöfart, farledshållning, bidrag till sjöfarten m.m. Ansvarig sektorsmyn- dighet inom delområdet är . Andra myndigheter som verkar inom området är och Handelsflottans kultur- och fri- tidsråd (HKF). har till uppgift att se till att sjö- fart kan bedrivas året runt i svenska farvatten och på samtliga svenska hamnar av betydelse under säkra, miljöanpassade och effektiva former. Sjö- fartsverkets huvuduppgifter är att utöva tillsyn över sjösäkerheten, tillhandahålla lotsning, svara för farledshållning och vid behov inrätta nya far- leder, svara för sjöräddning, isbrytning och för att sjöfartens påverkan på miljön minimeras. ansvarar även för sjökartläggning och beredskapsplanläggning m.m. Verksamheten skall bedrivas med inriktning huvudsakligen på handelssjöfarten. Fritidsbåtstrafikens, fiskets och marinens intressen skall beaktas. Sjösäkerheten i fritidsbåtstrafiken skall också främjas genom in- formation och rådgivande verksamhet. Sjöfarts- verket är ansvarig myndighet för delfunktionen Sjötransporter inom det civila försvaret (redovisas under utgiftsområde 6 Totalförsvar). skall med stöd av utvärdera den svenska sjöfartens konkur- renssituation. HKF:s uppdrag är att planlägga, samordna och genomföra en meningsfull och attraktiv kultur- och fritidsverksamhet för sjöfolk. Verksamhets- utbudet ska avspegla samhällets ordinarie utbud av kultur- och fritidsaktiviteter så att såväl svenskt som utländskt sjöfolk i så stor utsträck- ning som möjligt kompenseras för den service inom området som de går miste om på grund av tjänstgöring till sjöss. skall medverka till att tillför- säkra den svenska handelsflottan rimliga konkur- rensvillkor, som leder till en hög transportkvali- tet för näringslivet. administre rar det statliga bidraget till sjöfarten. 4.12.2 Utgiftsutveckling I nedanstående tabell redovisas utgiftsutveck- lingen för den anslagsfinansierade delen av sta- tens verksamhet inom delområdet. totala utgifter för den verk- samhet som omfattar fritidsbåtar och fiske över- stiger det tilldelade anslaget med ca . finansierar mellan- skillnaden med handelssjöfartens farledsavgifter. Anslaget höjdes 2000 från ca till . totala ut- gifter för viss kanaltrafik överstiger också det tilldelade anslaget med ca och finansieras med farledsavgifter. Anslagsnivån lig- ger oförändrat på . Anslaget 36:8 Bidrag till sjöfarten har ökat ge- nom att bidraget till kostnader för sociala avgif- ter höjts . Från höjdes bidraget och från höjdes bidraget ytterligare till per kalenderår och årsarbetskraft. Utfall 1999 Anslag 2000 1 Utgiftsprognos 2000 Förslag anslag 2001 Beräknat anslag 2002 Beräknat anslag 2003 36:6 Ersättning för fritidsbåtsändamål 44 415 61 000 61 000 61 000 61 000 61 000 36:7 Ersättning för viss kanaltrafik m.m. 62 660 62 660 62 660 62 660 62 660 62 660 36:8 Bidrag till sjöfarten 405 000 405 000 526 000 409 000 405 000 405 000 B6 Vissa kostnader med anledning av 18 062 - - - - - Totalt för delområde Sjöfart 530 137 528 660 649 660 532 660 528 660 528 660 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. 4.12.3 Mål- och resultatbedömning Med utgångspunkt i de transportpolitiska del- målen har regeringen i regleringsbrev fastställt verksamhetsmål för , Rederinämn- den respektive HKF. För har även fastställts ekonomiska mål. Resultatet i förhållande till dessa mål framgår av den följande redovisningen. Utfallet anges inom pa- rentes. Verksamhetsresultat Tillgänglighet Verksamhetsmål: - Målet är att sjöfart i svenska fartvatten kan ske på framkomliga, miljövänliga och säkra sjövägar. Det skall vara möjligt att bedriva sjöfart året om på alla svenska hamnar av betydelse. Resultat: utfördes ca 47 300 lots- ningar. Endast ett fyrtiotal lotsade fartyg förse- nades på grund av brister i resur- ser och planering. Ett transpondersystem () har tagits i bruk . Ett benchmarking- projekt rörande lotsning slutfördes som visade på en betydande effektiviseringspotential. Ett nytt system för lotsavgifter har efter remissbe- handling införts från . En viktig för- ändring är att den lotsade tiden får stort genom- slag i lotstaxan. Isutbredningen var mindre än normalt, men förhållandena i de isbelagda far- vattnen var besvärliga. Isbrytarna har utfört 1 043 assistanser (906), varav 156 bogseringar (86 ). - Målet för handelssjöfarten är att antalet all- varliga olyckor 2007 bör halveras. Samma mål gäller för trafiken med fiske- och fritidsfartyg. Resultat: Antalet omkomna inom handelssjö- farten i svenska farvatten 1998 är 31 personer. Antalet olyckor varierar starkt mellan olika år och är dessutom få. Någon klar tendens är svår att skönja. Antalet olyckor i färje- och passagerarsjöfart är 26 stycken. Inga personer har omkommit eller skadats allvarligt. omkom 28 perso- ner i fritidsbåtsolyckor jämfört med 42 personer 1998 och 80 personer 1991. Antalet omkomna var det lägsta någonsin och trenden är nedåtgå- ende. Det totala antalet olyckor som berörde svenska handels- och fiskefartyg samt utländska fartyg i svenska vatten var 235 (313) . Endast i ett fåtal fall kan olyckan ha berott på brister i lotsningsförfarandet. Inga olyckor eller incidenter kunde relateras till brister i farleds- hållning, sjökort eller isbrytning. har utfört 3 223 (3 147) besiktningar, 1 411 (926) inspektioner och 261 (228) skeppsmätningar. Anmärkningarna rör främst dokumentation, brandskydd och livrädd- ningsutrustning. Totalt har 8 638 (8 564) brister noterats. har genomfört 725 hamnstatkontroller. Vid dessa fick 306 fartyg en eller flera anmärkningar. Nyttjandeförbud utfär- dades för 36 (69) fartyg. - Målet är att efterforskning och räddning av människor i sjönöd samt sjuktransporter från fartyg skall kunna utföras dygnet runt inom de områden som räddningstjänstlagen (1986:1102) och internationella överens- kommelser anger. Ett fartyg skall ha anlänt till olycksplatsen senast efter larm om olyckan inträffat på svenskt vatten och senast om olyckan inträffat på internationellt vatten. Resultat: uppfyllde målet att en räddningsenhet var på olycksposition inom tre respektive efter larm. hade satt som mål att genomföra 13 nationella sjöräddningsövningar , vilket uppnåd- des. Ett sjöräddningsavtal med har trätt i kraft och ett nytt flyg- och sjörädd- ningsavtal med har träffats. En Sverige- täckande informationskampanj (Safe at ) syftande till att minska fritidsbåts- och dykolyckor har genomförts i samarbete med bl.a. , och Marinen. - Målet är att minimera den negativa påver- kan som sjöfarten medför på miljön. Resultat: med de miljödifferentie- rade farledsavgifterna har 1 283 (1 100) fartyg anmält att man använder lågsvavlig bunkerolja. Kontroller har utförts på 150 fartyg. Drygt tju- gofem hamnar har miljödifferentierat sina avgif- ter (20). Ett projekt med miljöanpassade botten- färger för fritidsbåtar pågår, slutsatserna kommer att utgöra underlag för Kemikalieinspektionens beslut om högsta tillåtna giftläckage från botten- färger på . - Med utgångspunkt från målgruppens om- fattning skall HKF sträva efter att dels öka antalet personer som tar del i HKF:s akti- viteter dels öka kostnadseffektiviteten i verksamheten. Resultat: Sammanfattningsvis har målen upp- fyllts. Som exempel kan nämnas att nyhetsdistri- butionen har effektiviserats med ett ökande antal abonnenter som resultat. - skall på ett effektivt sätt administrera det statliga bidraget till sjöfar- ten samt pröva ansökningarna om bidrag och därvid se till att gällande krav för bidrag uppfylls. Resultat: Den negativa utvecklingen beträffande det svenska tonnaget har upphört och en viss inflaggning har skett efter beslut att höja bidraget till sjö- farten och den överenskommelse om tillfällig an- ställning av utländsk personal som parterna på arbetsmarknaden träffat. Genom det statliga bi- draget till sjöfarten har de svenska rederiernas ekonomiska situation förbättrats och konkur- rensförmågan stärkts. får där- med anses ha uppnått målet för sin verksamhet. ekonomiska resultat Mål: - Målet för räntabilitet är att resultatet efter skattemotsvarighet skall uppgå till av eget kapital. - Det långsiktiga målet för soliditet är att den skall uppgå till lägst . - Som restriktion för prishöjningar av far- ledsavgifterna gäller att avgifterna får öka med högst nettoprisindex räknat . Resultat: Räntabiliteten på eget kapital efter skattemotsvarighet blev -11,1999. Må- let om uppnåddes inte. De främsta skälen till den låga avkastningen var kostnader om totalt för det nya ar- betstidsavtalet för lotsarna samt det nya ränte- antagandet vid beräkning av pensionsskulden. Om dessa engångskostnader elimineras var räntabiliteten . Soliditeten uppgick till , dvs. Far- ledsavgifterna var oförändrade varför målet om prisrestriktion uppfylldes. resultat efter finansiella poster blev en förlust om . Detta är en resultatförsämring med jämfört med . Den främsta orsaken är att de sociala kostnaderna (pensioner) ökade med . kom- mer följaktligen inte att kunna göra någon inle- verans av överskott . Rörelseintäkterna ökade med jämfört med och uppgick till . Trafikintäkterna ökade till följd av större volymer och uppgick till vilket var av den totala omsättningen. Höjning av lotsavgif- terna bidrog med . Rörelsekostnaderna ökade med jämfört med och uppgick till . be- slut om nytt ränteantagande har ökat pensions- skuldskostnaderna med . Den överenskommelse som och träffat om ett nytt arbetstidsavtal för lot- sar ger en engångskostnad om 104 miljoner kro- nor.