prop · GP031d24 · 2001-09-20 00:00:00 — Ett ramprogram har antagits av styrelsen, varefter konkreta handlingsplaner för de olika i programmet angivna områdena har fastställts. I ramprogrammet anges hur kvalitetsutvecklingen skall samordnas med övrigt utvecklingsarbete vid universitet i planeringsprocessen. Planeringsprocessens främsta syfte är att skapa ett systematiskt och långsiktigt utvecklingsarbete. Genom statsmakternas beslut har SLU tilldelats 1 270 nya utbildningsplatser. Detta har lett till att en allt större del av SLU:s resurser går till grundutbildning. I regleringsbrevet för SLU specificeras utbildningsuppdraget till SLU genom ett mål för antalet helårsprestationer. Antalet helårsprestationer för treårsperioden 20002002 har fastslagits till 9 000 prestationer varav 1 100 i fristående kurser. Utfallet för är 2 633 studenter i utbildningsprogram och 537 i fristående kurser. Prestationsgraden är , vilket är högre än den genomsnittliga prestationsgraden för universitet och högskolor. Andelen studenter som avlagt examen har minskat . Genomströmningen av studenter varierar mycket mellan olika program. På de långa programmen avlägger endast cirka en femtedel av studenterna examen på nominell studietid. Siffrorna är betydligt bättre för de korta programmen där drygt hälften avlägger examen . En förklaring till det sämre resultatet för är att 60 studenter antagna enligt äldre studieordning avlagt examen , vilket bidragit till att den genomsnittliga studietiden förlängts. En annan orsak är att studenterna även utan avslutad utbildning är eftertraktade på den goda arbetsmarknaden som rått. Andelen kvinnliga studenter vid SLU:s utbildningsprogram utgör . Variationen är dock stor mellan olika program. Djursjukvårdarprogrammet har ingen manlig student, medan nära nog det omvända förhållandet råder på skogsingenjörsprogrammet. SLU arbetar dock aktivt med att utjämna könsfördelningen genom att vidta olika åtgärder för t.ex. antagningsförfarandet och information i gymnasieskolor. Veterinärer med utbildning från land utanför EU hade tidigare små möjligheter att få en kompletterande utbildning för att därigenom erhålla legitimation och kunna utöva sitt yrke i . I syfte att tillvarata den resurs som dessa personer utgör, anvisades SLU första gången för att genomföra en kompletterande utbildning för utländska veterinärer. Till utbildningen antogs 17 utländska veterinärer då den startade . har ytterligare 15 utländska veterinärer antagits. Utbildningsresultaten har varit goda. För forskarutbildningen har 270 examina för perioden 20002002 angetts som mål vad gäller lägsta antalet examina. i perioden har 157 examina avlagts. För perioden 20012004 är målet 400 examina. Veterinær- og Landbohøjskole i och SLU antog studenter till en hortonomutbildning med gemensam utbildningsplan och gemensamma kurser. I budgetpropositionen för (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:FiU1, rskr. 1997/98:117) sattes preliminära mål avseende andelen kvinnor bland nyrekryterade professorer för samtliga universitet. De definitiva rekryteringsmålen angavs sedan i regleringsbrev. är målet för SLU att minst en fjärdedel skall vara kvinnor. Detta mål har uppnåtts. Rekryteringsmålen för åren 20012004 skall vara att av de nyrekryterade professorerna skall vara kvinnor. har 44 lektorer/forskningsledare efter ansökan blivit befordrade till professorer. Nio av de befordrade var kvinnor. Som ett led i att stärka djurskyddets ställning förstärktes anslaget för engångsvis med för delfinansiering av en professur i djurskydd vid veterinärmedicinska fakulteten vid SLU för kommande femårsperiod. Tillsättningen av professuren har varit fördröjd men är nu under tillsättning. SLU har inkommit till regeringen med en strategi för samverkan med det omgivande samhället. Det övergripande målet med samverkan är att SLU:s kunskap skall spridas till omgivningen och att SLU i sin tur skall kunna ta del av kunskaper och erfarenheter från omgivningen. I strategin befäster SLU sin policy för samverkan med det omgivande samhället inom de olika verksamhetsgrenarna och pekar härvid på de möjligheter till samverkan som t.ex. alum- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 niverksamheten, fortbildningen och uppdragsutbildningen erbjuder. Forskningsinformationen ses som en viktig del i samverkan och kan vidareutvecklas. I enlighet med vad som föreslogs i budgetpropositionen för utgiftsområde 23 överförs från anslaget 26:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande till verksamheten vid lantbruk (CUL). För fältförsöksverksamhet rörande ekologisk odling bör anvisas också för . För att ge Artdatabanken en möjlighet att skapa ett nationellt referensverk som beskriver samtliga i kända djur, växter och svampar anvisas som förstärkning av Artdatabankens verksamhet . Den minskning av anslaget med som gjordes i samband med tilläggsbudgeten i den ekonomiska vårpropositionen bör ligga kvar tills vidare för finansiering av BSE-kontroller m.m. Den särskilda anslagspost på som står till regeringens förfogande bör dras in. Regeringen bedömer anslagsbehovet för till 1 . beräknas anslagsbehoven till 1 respektive 1 . Tabell 8.3 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen . 2Inklusive slutjustering med anledning av de statliga avtalsförsäkringarna. En närmare beskrivning finns i tilläggsbudgeten i samband med budgetpropositionen, avsnitt 9.2. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 8.226:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och kollektiv forskning 1Inklusive en minskning med 6 000 tkr på tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition samt förslag till tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen 2002. 2Motsvarar 226 506 tkr prisnivå. 3Motsvarar 202 971 tkr prisnivå. Anslaget finansierar forskningsstöd, stöd till kollektiv forskning samt forskningsinformation rörande de areella näringarna inom för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas). Denna del av verksamheten inom Formas bedrevs t.o.m. av Skogs- och jordbrukets forskningsråd, då detta avvecklades. Den kollektiva forskningen omfattar jordbruksteknisk forskning, viss skogsforskning, trädgårdsforskning samt växtförädling. I enlighet med vad som föreslogs i budgetpropositionen för utgiftsområde 23 anslag 26:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande överförs till anslag 25:1 för verksamheten vid lantbruk (CUL). För forskning och utveckling rörande ekologisk produktion har tidigare beräknats . Programmet förstärktes genom att ytterligare anvisades till SLU för fältforskningsverksamhet rörande ekologisk produktion. Programmet bör för förstärkas med ytterligare varav bör disponeras av Formas och av SLU för fortsatt fältforskningsverksamhet. För att finansiera BSE-kontroller m.m. har en minskning av anslaget gjorts . Regeringen bedömer anslagsbehovet för till . beräknas anslagsbehoven till respektive . Tabell 8.5 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Utestående åtaganden vid årets början Erhållet/föreslaget bemyndigande Utgiftsutfall till följd av ingångna åtaganden. Tabell 8.6 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Överföring till/från anslaget2 Förslag/beräknat anslag 1Inklusive en minskning med 6 000 tkr på tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition. 2Inklusive slutjustering med anledning av de statliga avtalsförsäkringarna. En närmare beskrivning finns i tilläggsbudgeten i samband med budgetpropositionen, avsnitt 9.2. 8.326:2 Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien 1Motsvarar 1 184 tkr prisnivå. 2Motsvarar 1 184 tkr prisnivå. skogs- och lantbruksakademiens (KSLA) uppgift är att med stöd av vetenskap och praktisk erfarenhet till samhällets gagn främja jordbruk och skogsbruk samt därtill knuten verksamhet. Anslaget finansierar kostnader för ordinarie tjänstemän, ersättning åt skoglig expertis, bidrag till bibliotek m.m. samt vissa kostnader för utländskt forskarutbyte och utländska forskarkontakter. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 KSLA har en stor betydelse som diskussionsplattform för ledande företrädare inom de areella näringarna och livsmedelssektorn. I konferens- och seminarieverksamheten tas för dessa områden angelägna frågor upp. Under det gångna budgetåret har behandlat t.ex. strukturfrågor inom jord- och skogbruk samt i livsmedels- och skogsindustrin, forskning och utbildning, livsmedelsfrågor, skogspolitik och de internationella skogsfrågorna, uthålligt jordbruk samt växtgenetik och GMO. KSLA har åtagit sig att utveckla samarbetet med . Denna uppgift upprätthålls och utvecklas med hjälp av särskilda medel från . leder bl.a. ett forskarutbildningsprogram, finansierat av staten och , genom vilket studenter från de baltiska länderna ges möjlighet till doktorandutbildning vid svenska universitet. Regeringen bedömer anslagsbehovet till för . Anslagsbehoven för beräknas vara oförändrade i fasta priser. Tabell 8.8 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag