prop · GP031d30 · 2001-09-20 00:00:00 — De senaste årens ekonomiska utveckling har varit gynnsam för hushållen. En mycket hög sysselsättningstillväxt, en stark utveckling av den reala disponibla inkomsten och en stor real och 2001/02:1 BILAGA 2 finansiell förmögenhet har, tillsammans med bl.a. starka offentliga finanser, bidragit till att hushållens förtroende för den ekonomiska utvecklingen varit god och till att konsumtionen vuxit i snabb takt. Utvecklingen av de finansiella tillgångarnas värde har varit dramatisk , främst till följd av variationerna på aktiemarknaden. Hushållens finansiella nettoförmögenhet ökade med () från slutet av tredje kvartalet 1999 till slutet av . , vid utgången av , hade förmögenheten minskat med ca och låg därmed på ungefär samma nivå som . som de finansiella tillgångarnas värde har minskat har den reala förmögenheten fortsatt att växa tack vare stigande småhuspriser. Småhuspriserna låg högre än , vilket innebär att prisökningstakten har dämpats något. Antalet överlåtelser har minskat något. Under såväl uppgången som nedgången på börsen har hushållens skulder fortsatt att växa. Enligt Sparbarometer var hushållens samlade bruttoskuld vid utgången av högre än (se diagram 9.3). I fördjupningsrutan på sid. 53 återfinns en mer detaljerad genomgång av hushållens förmögenhetsutveckling . Diagram 9.3 Hushållens bruttoskuld i förhållande till disponibel inkomst Sannolikt bidrog den snabba förmögenhetsökningen och början av 2000 till den starka konsumtionstillväxten . Det är också troligt att den kraftigt försämrade finansiella förmögenhetsställningen därefter har bidragit till att konsumtionsdämpningen har 2001/02:1 BILAGA 2 blivit kraftigare än vad som kunde förväntas mot bakgrund av bl.a. inkomstutvecklingen. I diagram 9.4 illustreras en uppskattning av hushållens förmögenhet i förhållande till den disponibla inkomsten. Som framgår av diagrammet måste hushållens samlade förmögenhetsställning betecknas som mycket god även efter den senaste tidens försvagning, vilket ger stöd för fortsatt konsumtionstillväxt. Prognosen bygger inte på antaganden om några kraftiga svängningar i tillgångspriserna . Diagram 9.4 Hushållens förmögenhet i förhållande till disponibel inkomst Svenska och utländska börsaktier och fondandelar Finansiell nettoförmögenhet exkl. aktier, fondandelar och kollektivt Anm: Finansiella tillgångar redovisas här exkl. finansräkenskapernas post "övriga finansiella tillgångar". Källor: (finansräkenskaperna) och Den kraftiga sysselsättningsökningen har sannolikt varit en viktig anledning till hushållens goda tillförsikt och höga konsumtion. Hushållens reala disponibla inkomster har ökat kraftigt tack vare bl.a. löneökningar, skattesänkningar och låg inflation. Den ökade inflationen kan dock ha bidragit till dämpningen av konsumtionen. Som nämnts i avsnitt 6 bedöms sysselsättningen, mätt som årsgenomsnitt, fortsätta växa och . Sysselsättningsutvecklingen beräknas dock bli betydligt svagare under loppet av 2001 än . Hushållens reala disponibla inkomster väntas öka kraftigt både och (se tabell 9.1). Sammantaget ger inkomstutvecklingen stöd för en fortsatt god konsumtionsökning. Hushållens avvägning mellan konsumtion och sparande styrs delvis av deras förväntningar om den framtida ekonomiska utvecklingen. I diagram 9.5 illustreras hushållens förväntningar enligt SCB:s månatliga undersökningar av hushållens inköpsplaner (HIP). Som framgår av diagrammet försämrades hushållens förtroende för svensk ekonomi och arbetsmarknad snabbt och . Tilltron till det egna hushållets ekonomiska utveckling började försvagas i början av , men nedgången i denna indikator har gått betydligt långsammare. Försvagningen av indikatorerna har sannolikt haft att göra bl.a. med den kraftiga börsnedgången och med tecknen på en internationell konjunkturavmattning. är bilden något splittrad. föreföll försämringen i tillförsikt stanna av, men blev hushållen enligt HIP åter mer pessimistiska beträffande svensk ekonomi och, framför allt, beträffande arbetslöshetens utveckling. Nivån för dessa två indikatorer är avsevärt lägre än , och överväger pessimismen bland de svarande. Den indikator som bör vara mest relevant för att bedöma hushållens sparande- och konsumtionsbeslut, nämligen förtroendet för den egna hushållsekonomins utveckling, har å andra sidan förstärkts något . Diagram 9.5 Hushållens förväntningar om ekonomin framåt Anm: Serierna är brutna . 2000 p.g.a. en metodomläggning. I diagrammet har värdena för 20002001 anpassats till tidigare nivåer. Hushållens nettosparkvot, exklusive sparande i avtalspensioner, har varit negativ (se diagram 9.6). Detta förhållande bör ses mot bakgrund av hushållens positiva förmögenhetsutveckling, deras optimistiska förväntningar och den starka ökningen av kapitalvarukonsumtionen . De senaste kvartalens dämpade konsumtion, den svagare sysselsättningstillväxten och den osäkerhet om den ekonomiska utvecklingen som kommer till uttryck i HIP- enkäterna talar för att hushållen kommer att vilja använda en större andel av inkomsten till sparande. Den mycket starka förväntade inkomstutvecklingen gör att hushållens konsumtion ändå kan växa i god takt , efter en något svagare utveckling . 2001/02:1 BILAGA 2 Diagram 9.6 Hushållens nettosparkvot. Sparande (exkl. avtalspensioner) i förhållande till disponibel inkomst Sammanfattningsvis bedöms konsumtionen öka i lägre takt än . Den svagare sysselsättningsutvecklingen och hushållens ökade osäkerhet om den ekonomiska utvecklingen talar för en stigande sparkvot. Den kraftiga väntade disponibelinkomstökningen och hushållssektorns i grunden goda förmögenhetsställning talar för att konsumtionen ändå blir relativt hög. Den väntade konjunkturåterhämtningen, den starkare sysselsättningsutvecklingen under loppet av 2002 och en kraftigt ökande real disponibel inkomst förutses bidra till att konsumtionen åter växer i högre takt . Hushållens konsumtionsutgifter väntas stiga med och med , men osäkerheten i prognosen bör betonas. Hushållens syn på den ekonomiska utvecklingen bedöms ha stor betydelse för konsumtionsutvecklingen . En försenad konjunkturåterhämtning och en sämre utveckling än väntat av sysselsättningen och de offentliga finanserna är faktorer som skulle kunna påverka tillförsikten och konsumtionen negativt. väntas en något svagare sysselsättningstillväxt. Den reala disponibla inkomsten väntas också öka i lägre takt. Konsumtionstillväxten beräknas därför avta till . 2001/02:1 BILAGA 2 Sammansättningen av hushållens konsumtionsutgifter Sammansättningen av hushållens konsumtion varierar över tiden. I följande avsnitt beskrivs såväl den trendmässiga som den cykliska utvecklingen för olika komponenter. Totalt sett har den genomsnittliga årliga tillväxttakten för hushållens konsumtionsutgifter varit , mätt i fasta priser, . Utvecklingen har gått från en relativt stor andel varukonsumtion till en allt mer tjänsteintensiv konsumtion. Vid en uppdelning av konsumtionen efter varaktighet utkristalliseras stora skillnader mellan de olika varaktighetsgrupperna. Bland varor är det framför allt varaktiga varor som ökat mycket. Till varaktiga varor räknas bl.a. bilar, av vilka konsumtionen ökat med i genomsnitt . I delvis varaktiga varor ingår bl.a. kläder, skor, böcker och skivor. har denna grupp haft en genomsnittlig årlig tillväxt på måttliga , och dess andel av total konsumtion har minskat betydligt. Nära en tredjedel av hushållens totala konsumtion utgörs av icke-varaktiga varor, som i genomsnitt ökat . Varusammansättningen har således ändrats i riktning mot en relativt större andel varaktiga varor. Konsumtionen av varaktiga varor kan ur teoretisk synvinkel snarare betraktas som investeringar än konsumtion. Utvecklingen av konsumtionen visar således att hushållens investeringsandel ökar i den totala varukorgen. Slutsatsen bör dock tolkas försiktigt, eftersom konsumtionen av varaktiga varor var stark även av konjunkturella skäl (se även nedan). Ungefär hälften av hushållens totala konsumtionsutgifter utgörs av tjänster, vilka i sin tur kan delas upp i bostad och övriga tjänster. Boende utgör närmare en fjärdedel av hushållens totala konsumtionsutgifter, och har vuxit med i genomsnitt . Övriga tjänster utgör ungefär en lika stor del som bostäder men har vuxit betydligt mer, . Till följd av den starka tillväxten, och den stora andelen, har övriga tjänster bidragit starkt till den totala konsumtionstillväxten . Om övriga tjänster även framöver kommer att växa som andel av konsumtionen kan detta få konsekvenser för bl.a. produktivitetstillväxten och kapitalbildningen. Hushållens konsumtionsutgifter efter varaktighetsgrupp Andel av total konsumtion Anm: Andelarna är beräknade i löpande priser, vilket innebär att förändringen i andelar beror både av volymförändring och av förändringar i relativpriser. 1 Total konsumtion exklusive turistnetto (hushållens konsumtion i utlandet minus utländsk konsumtion i ) och hushållens ideella organisationer (HIO). För bl.a. prognosmakare kan det även vara av intresse att studera hur konsumtionen kortsiktigt varierar kring den långsiktiga tillväxttrenden. har konsumtionen av varaktiga varor, i synnerhet bilar, och delvis varaktiga varor uppvisat ett tydligt cykliskt mönster (se diagram). Konsumtionen av varaktiga varor har en period karaktäriserad av en god ekonomisk utveckling ökat med i genomsnitt . Även tjänstekonsumtionen samvarierar med konjunkturen, om än inte i lika stor utsträckning som varaktiga varor. Konsumtionsutveckling, olika varaktighetsgrupper, och BNP Index (1980=100), fasta priser Tjänster, exkl. boende 2001/02:1 BILAGA 2 Hushållens totala nettoförmögenhet kulminerade föregående år. har nettoförmögenheten successivt minskat, framför allt beroende på minskade tillgångar i aktier. Den finansiella nettoförmögenheten, inkl. kollektiva försäkringar, var drygt 400 mdkr () lägre vid utgången av än föregående år. Trots en kraftig nedgång i aktiepriserna, och en inbromsning i ökningstakten för småhuspriserna, är hushållens totala nettoförmögenhet historiskt sett fortfarande mycket hög. Detta beror främst på den tämligen dramatiska utvecklingen under den senare delen av . 2000 fördubblades hushållens finansiella tillgångar i nominella termer och uppgick vid utgången av 2000 till ca 2 450 mdkr.8 Det bör nämnas att den finansiella nettoställningen både bestäms av det finansiella sparandet och av värdeförändringen. Främst härrör förmögenhetsuppbyggnaden från den gynnsamma utvecklingen av aktiepriserna (se diagram). Hushållens värde av aktieinnehav i nominella termer, inklusive svenska fondandelar, ökade med ca 740 mdkr. Även hushållens tillgångar i försäkringar har ökat i snabb takt. I slutet av var den största andelen, , av hushållens tillgångar placerade i försäkringstillgångar, inkl. kollektiva försäkringar. Tillgångarna i individuellt pensionssparande, inkl. fondförsäkringssparande, har tredubblats och uppgick till ca 700 mdkr. Värde vid respektive års slut, miljarder kronor, löpande priser Svenska + utländska aktier Kollektiva försäkringar (fr.o.m 1996) Sedlar, mynt & bankinlåning Kollektiva försäkringar utgjorde av hushållens totala finansiella tillgångar. Utöver ökningen av den finansiella förmögenheten 19932000 har den reala förmögenheten, mätt som marknadsvärdet av beståndet småhus- och bostadsrättinnehav, ökat markant. Hushållens totala nettoförmögenhet, inkl. reala tillgångar, fördubblades (se tabell). En tillbakablick över tre decennier visar att utvecklingen varit extraordinär. Inte har hushållens reala och finansiella förmögenhet ökat på ett motsvarande sätt, och den samlade förmögenhetsställningen är därför, trots det senaste årets svaga utveckling, mycket god. Värde vid respektive års slut, miljarder kronor, löpande priser 1Exklusive kollektiva försäkringar och posten Övriga finansiella tillgångar som ingår i finansräkenskaperna. 2Årsgenomsnitt av marknadsvärden för småhus och bostadsrätter. Källor: (finansräkenskaperna) och Förutom att få en bild av hushållens aggregerade förmögenhetsbild är det av intresse att studera hur förmögenheten är fördelad i befolkningen. I en specialstudie från SCB9 över förmögenhetsfördelningen framkom att av hushållen ägde av hushållens totala aktieinnehav (exkl. fonder). Aktieägandet är även demografiskt sett ojämnt fördelat. Enligt en senare publikation från SCB10 stod kvinnor endast för en tredjedel av hushållens totala aktieinnehav . Aktieägandet är dessutom mer koncentrerat till äldre personer: drygt hälften av hushållens aktieförmögenhet ägdes av personer och av aktieförmögenheten ägdes av personer . Om det är så att olika demografiska och sociala grupper har olika konsumtionsbenägenheter kan den skeva förmögenhetsfördelningen påverka den aggregerade effekten av förmögenhet på konsumtion. 9 SCB, 2000; Statistiska meddelanden, IF 55 8 I diagram 9.3 visas förmögenhetsutv. som andel av disponibel inkomst. 10 SCB, 2001, Statistiska meddelanden, FM 20 2001/02:1 BILAGA 2 Investeringarna ökade mätt som årsgenomsnitt. Uppgången fortsatte då investeringarna växte i jämförelse med . Näringslivets investeringar steg inledningsvis medan offentliga myndigheters föll. De totala investeringarna bedöms fortsätta att öka både och . Industriföretagen har planer på att utöka produktionskapaciteten men det kraftigt försvagade konjunkturläget i industrin torde medföra att behovet av att bygga ut kapaciteten kommer att vara mycket begränsat. En fortsatt tillväxt i tjänstesektorn och utbyggnaden av den tredje generationens mobiltelefonnät är viktiga förklaringar till att investeringarna i näringslivet som helhet ändå beräknas öka med både och . Enligt nationalräkenskaperna föll investeringarna inom offentliga myndigheter kraftigt och var alltså fortsatt låga inledningsvis . I den kommunala sektorn finns planer på ökade investeringar vilket, tillsammans med ökade statliga satsningar på vägar och järnvägar, medför att offentliga myndigheters investeringar åter stiger . Det starka läget på arbetsmarknaden och kraftigt stigande disponibla inkomster för hushållen talar för en fortsatt ökning av bostadsbyggandet. Uppgången dämpas dock av utbudsrestriktioner. Såväl som beräknas bostadsinvesteringarna stiga med . Sammantaget väntas investeringarna växa och , vilket innebär att investeringarnas andel av BNP beräknas fortsätta att öka, se diagram 10.1. Diagram 10.1 Investeringar, andel av BNP El-,gas-, vattenverk Anm: Löpande priser. El-, gas-, och vattenverk 19801992 är enligt de gamla Det råder stor osäkerhet om utvecklingen av konjunkturen och därmed också av investeringarna. Om efterfrågan på svensk produktion blir svagare än vad som antas i denna prognos får det negativa konsekvenser för investeringsutvecklingen. Det är också osäkert i vilken utsträckning näringslivet har överraskats av konjunkturnedgången och huruvida det senaste årets investeringsbeslut grundades på alltför optimistiska förväntningar om efterfrågeutvecklingen. Om så är fallet kan näringslivet ha en större produktionskapacitet än nödvändigt, vilket drastiskt minskar behovet av nyinvesteringar framför allt . I den medelfristiga kalkylen, dvs. , antas en viss återhämtning ske och BNP-tillväxten antas överstiga den långsiktigt hållbara. Därmed beräknas även investeringarna öka i relativt hög takt. Bostadsinvesteringarna antas nå en långsiktigt hållbar nivå i det medelfristiga perspektivet, vilket innebär en kraftig uppgång från dagens låga nivå. Tabell 10.1 Bruttoinvesteringar efter näringsgren steg industriproduktionen med . Uppgången var bred och berörde flertalet branscher. Industrins kapitalkvot, dvs. värdet av maskiner, byggnader och dataprogram i förhållande till produktionsnivån, föll kraftigt (se diagram 10.2). Nedgången i kvoten indikerar att resursutnyttjandet steg. ett mer ansträngt resursläge i industrin överensstämmer i stora drag med KI:s barometer. Barometern visar emellertid också att kapacitetsutnyttjandet föll kraftigt och inledningsvis i samband med den allmänna försvagningen av industrikonjunkturen. Enligt SCB:s investeringsenkät från uppger industriföretagen att man har investeringsplaner som innebär en volymökning på i jämförelse med 2000. Mot bakgrund av det svaga konjunkturläget förefaller planerna vara expansiva, men dessa planer är troligen delvis ett resultat av det höga kapacitetsutnyttjandet . Vid enkättillfället har företagen i regel överskattat investeringsutvecklingen. Investeringstillväxten förefaller således bli svagare än vad företagen har uppgivit i SCB:s enkät. bedöms industrins investeringar stiga . Under senare delen av innevarande år väntas industriproduktionen åter stiga i takt med att den internationella tillväxten återhämtar sig. Det kraftigt försvagade konjunkturläget för industrin bedöms dock medföra att det finns ledig produktionskapacitet som kan tas i anspråk för att möta den stigande efterfrågan. Behovet av nyinvesteringar bör således vara litet. Därmed väntas investeringsutvecklingen i industrin bli svag . Föreliggande prognos medför att kapitalkvoten avseende maskiner och byggnader faller . Nedgången i kvoten skulle kunna ses som ett argument för att utbyggnaden av produktionskapaciteten kan bli något högre än prognoserat givet den antagna produktionsutvecklingen. Svårigheterna med att bedöma såväl den kortsiktiga som den långsiktiga utvecklingen av kapitalkvoterna bör dock understrykas. Diagram 10.2 Kapitalkvoten i industrin Anm: Kapitalkvoten definieras som kvoten mellan kapitalstocken och förädlingsvärdet i industrin, uttryckt priser. 2001/02:1 BILAGA 2 Investeringarna i näringslivet exklusive industrin har ökat med i genomsnitt . Utvecklingen har varit särskilt stark i flertalet tjänstebranscher. Även byggindustrin har byggt ut produktionskapaciteten i betydande utsträckning medan det för andra varuproducerande branscher såsom jord- och skogsbruk har noterats fallande investeringar. Mönstret har i stort sett varit detsamma då investeringstillväxten i övrigt näringsliv uppgick till enligt de preliminära nationalräkenskaperna. Tabell 10.2 Övriga näringslivets investeringar Aktiviteten och investeringarna i tjänstebranscherna väntas generellt sett fortsätta att öka både och . SCB:s investeringsenkät ger stöd för en sådan prognos. Investeringstillväxten väntas dock dämpas i jämförelse med , framför allt på grund av att hushållens efterfrågan går in i en långsammare tillväxtfas. Även investeringsutvecklingen i tjänsteverksamheter relaterade till industrin bedöms bli lägre . Avmattningen i hushålls- och industrisektorn drabbar särskilt branscher såsom detalj- och partihandel samt företagstjänster men också fastighetsföretag som investerar i och hyr ut kommersiella lokaler. väntas utvecklingen i branschen för post- och telekommunikationer 2001/02:1 BILAGA 2 bli särskilt stark tack vare utbyggnaden av den tredje generationens mobiltelefonnät. Huvuddelen av investeringarna skall göras då näten skall nå i stort sett hela befolkning. Tidpunkten för och storleken på dessa investeringar är dock mycket svåra att bedöma. I denna prognos antas de uppgå till och till . Den direkta effekten på den totala investeringstillväxten beräknas därmed sammantaget uppgå till och på BNP- tillväxten till . De samlade effekterna är dock mindre på grund av undanträngning av bl.a. andra investeringar och, vad gäller BNP, genom att delar av investeringarna torde leda till ökad import snarare än ökad produktion. Även inom andra delar av övrigt näringsliv väntas investeringarna växa . Till exempel är det troligt att byggindustrin utökar sin produktionskapacitet till följd av utbyggnaden av den tredje generationens mobiltelefonnät, ökade infrastrukturinvesteringar och ett ökat bostadsbyggande. I transportsektorn förväntas dock investeringsutvecklingen bli negativ . Det beror på ett mycket svagt utfall inledningsvis . bidrog fallande fartygs- och flygplansinvesteringar till att sänka den totala investeringsutvecklingen med . Sammantaget beräknas investeringarna i övrigt näringsliv öka och . Som framgår av diagram 10.1 föll investeringarnas andel av BNP kraftigt under inledningen av . En viktig förklaring till nedgången är fallet i bostadsinvesteringar. påbörjades i genomsnitt 41 600 nybyggnationer av lägenheter . Från då 69 600 nybyggnationer av lägenheter påbörjades föll antalet snabbt och låg i genomsnitt på 13 000 lägenheter , se diagram 10.3. påbörjades ca 16 200 lägenheter enligt SCB. Detta är visserligen fler än året före men innebär det att endast 1,8 lägenheter per 1 000 invånare påbörjades. räknar med att det historiska genomsnittet i och jämförbara länder är 5 lägenheter per 1 000 invånare, vilket i fall skulle motsvara drygt 40 000 lägenheter. kommunenkät visar att närmare hälften av befolkning numera bor i kommuner med bostadsbrist. Av enkäten framgår också att enligt kommunernas egna bedömningar kommer bostadsbyggandet att öka . En möjlig orsak till att bostadsbyggandet har varit förhållandevis begränsat trots många i grunden gynnsamma omständigheter är bl.a. brist på planerad tomtmark i de expansiva storstadsområdena där det också råder brist på byggnadsarbetare. Arbetslösheten för byggnadsarbetare var i landet som helhet men i enligt byggnadsarbetarnas fackliga organisation. Diagram 10.3 Antalet outhyrda lägenheter respektive påbörjade nybyggnationer av lägenheter Anm: Antalet outhyrda lägenheter i allmännyttan per . Antalet påbörjade nybyggnationer av lägenheter omfattar både flerfamiljshus och småhus. De senaste utfallen och indikatorerna ger en något splittrad bild av bostadsbyggandet. Enligt preliminär statistik från har byggandet ökat inledningsvis . påbörjades ca 9 000 nybyggnationer av lägenheter. Det motsvarar en ökning i jämförelse med . Byggandet av flerfamiljshus stod för den största ökningen. De regionala skillnaderna är alltjämt stora. Huspriserna har legat stilla men var fortfarande högre än som antalet outhyrda lägenheter minskade. KI:s barometer visar att förväntningarna om bostadsbyggandet är och har varit mycket positiva . kan en besvikelse noteras såtillvida att de positiva förväntningarna sällan har infriats. Un- der steg antalet beviljade bygglov med en giltighetstid i jämförelse med medan orderingången till småhusfabrikanterna minskade . Flera fundamentala faktorer talar för att bostadsbyggandet kommer att öka . Som visas i avsnitt 9 är hushållens ekonomiska situation fortfarande stark i ett historiskt perspektiv trots nedgången på Stockholmsbörsen. Hushållens reala disponibla inkomster beräknas öka med och med vilket, tillsammans med en fortsatt stabil utveckling på arbetsmarknaden, är de främsta orsakerna till att efterfrågan på bostäder bedöms stiga. Bidraget till byggandet av hyresrätter samt stöden till studentbostäder och ekologiskt byggande väntas också bidra till ökade bostadsinvesteringar . Sammantaget beräknas bostadsbyggandet tillta framöver. Ovan nämnda utbudsrestriktioner väntas emellertid bidra till att dämpa bostadsinvesteringarna också i prognosen. beräknas antalet påbörjade nybyggnationer av lägenheter uppgå till 19 000 för att sedan stiga till 20 000 . Av samma orsaker bedöms även antalet påbörjade ombyggnationer öka, från 18 000 lägenheter till 22 000 och till 23 000 . gav lagerinvesteringarna ett bidrag till BNP-tillväxten på av BNP. La- geruppbyggnaden, som skedde i både handeln och industrin, förefaller till största delen ha varit ofrivillig. Därmed bedöms dessa lager successivt justeras till produktionsnivån och , vilket antas dämpa produktionstillväxten med motsvarande av BNP och av BNP . Eftersom den förväntade lageranpassningen även bedöms dämpa importtillväxten är lagerförändringarnas totala negativa effekt på BNP-utvecklingen mindre än så. antas förändringarna av lagren vara tillväxtneutrala. Den kraftiga dämpningen av industrikonjunkturen syns tydligt i lagerutvecklingen. I takt med den överraskande snabba nedgången i order från såväl de globala som de inhemska marknaderna mot slutet av växte industrins lager enligt nationalräkenskaperna.