prop · GP031d24 · 2001-09-20 00:00:00 — 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 och reglerna för omhändertagande skall tillämpas från . Regeringen tillsatte en särskild utredare med uppgift att allsidigt belysa alternativmedicinska behandlingsformer för djur och föreslå åtgärder för att säkerställa att djur inte utsätts för onödigt lidande. I uppdraget ingår bl.a. att utreda omfattningen samt konsekvenserna av befintlig alternativmedicinsk behandling, att redogöra och utvärdera dagens utbildningar för alternativmedicinsk behandling av djur och att bedöma behovet av sådan utbildning. Uppdraget redovisades (SOU 2001:16) och remissbehandling pågår. Regeringen beslutade kommittédirektiv för en översyn av förutsättningarna för djurförsöksetisk prövning. Utredaren skall analysera de etiska bedömningsgrunder som tillämpas och överväga förbättringar av prövningen. I uppdraget ingår även att belysa de etiska frågor som kan uppkomma i samband med användning av bl.a. genetiskt modifierade djur. Uppdraget skall redovisas . Regeringen uppdrog åt att utvärdera tillgängliga forskningsresultat beträffande minkar, se över befintligt regelverk och om möjligt föreslå förbättringar i minkhållningen. Uppdraget skall redovisas . Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppgift att utarbeta förslag till en sammanhållen svensk hästpolitik. Syftet med utredningen är att skapa förutsättningar att bevara och utveckla hästsektorn i . Utredaren skall bl.a. undersöka förutsättningarna för organisationers och företags konkurrensförmåga inom hästsektorn samt för hästens roll i den gemensamma jordbrukspolitiken. Uppdraget redovisades (SOU 2000:109) och remissbehandling pågår. Regeringen tillkallade en särskild utredare för att se över hur djurskyddet skulle kunna organiseras i genom inrättandet av en fristående djurskyddsmyndighet. Uppdraget redovisades i betänkandet Ett förbättrat djurskydd (SOU 2000:108) och remissbehandling pågår. Regeringen uppdrog till att göra en översyn av befintligt regelverk för djurtransporter. Uppdraget redovisades och bearbetas för att ligga 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 till grund för svensk position när det gäller förändringar av . Regeringen tillkallade en särskild utredare med uppgift att utreda och föreslå åtgärder för att för hindra onödiga respektive långa djurtransporter samt stimulera slakt av djur för konsumtion nära den plats där de föds upp. Utredaren skall även kartlägga hur transportvägarna går inom EU och vilka faktorer som styr var slakt äger rum, m.m. Uppdraget skall redovisas . Jordbruksministern uppdrog till en särskild utredare att utreda behovet av en utökad kapacitet för omhändertagande av animaliskt högriskavfall och specificerat riskmaterial (SRM). Uppdraget redovisades (Ds 2001:23). En hearing med berörda intressenter har därefter hållits. Den omfattande BSE-testningen kräver att ett nytt säkerhetslaboratorium byggs av SVA. SVA har i den ekonomiska vårpropositionen medgivits för byggande av ett sådant. Det kommer totalt att kosta . Frågan om konkurrens mellan statliga och privatpraktiserande veterinärer är aktuell efter att i ett yttrande haft synpunkter på konkurrensförhållandena mellan de statligt anställda distriktsveterinärerna och privatpraktiserande veterinärer. tillsatte en arbetsgrupp bestående av representanter från alla parter i vilken man verkar för att lösa frågorna (bl.a. om jourtjänstgöring och om hur omfattande det offentliga åtagandet skall vara). Arbetsgruppen har lämnat en rapport och arbetet fortsätter nu med att lösa återstående problem. Målet för politikområdet är att uppnå ett gott djurskydd och gott hälsotillstånd bland djur i människans tjänst och att viltstammarna förvaltas så att oacceptabla skador ej uppstår. Djursjukdomssituationen i har varit jämförelsevis lugn. Bekämpningsprogrammet avseende enzootisk bovin leukos (EBL) har kunnat avslutas och har av förklarats fritt från EBL. I två karantäner för importerade grand parentkycklingar har serumantikroppar mot Newcastlevirus påvisats. Eftersom förekomst av Newcastlevirus inte kunde uteslutas, var utslaktning och destruering av djuren nödvändig. Detta visar vikten av att ha ett fungerande karantänssystem eller tilläggsgarantier för djur vid import från länder med sämre smittstatus. Bland sjukdomsutbrott kan särskilt nämnas att har haft det största utbrottet av harpest (tularemi) . Över 400 människor insjuknade och SVA påvisade harpest på insända harar. Salmonellasituationen har varit förhållandevis lugn, men en ökning hos svin har kunnat konstateras. Bekämpningen har varit besvärlig, vilket visar att storleksrationalisering kan vara till nackdel vid sjukdomsbekämpning, eftersom smittrening är svårare ju större djurenheten är. Frivilliga kontrollprogram avseende salmonella på nöt och svin avses att startas . Vidare har beviljat medel för bekämpningsprogram avseende campylobacter. I genomför SVA en aktiv övervakning av sjukdomarna BSE och scrapie i enlighet med kommissionsbeslut . har nötkreatur med centrala nervösa störningar eller kroniska sjukdomar samt utslagstackor undersökts. har, mot bakgrund av nya EG-bestämmelser för , beslutat att testa 20 000 självdöda, avlivade och nödslaktade djur . Resultatinformation rörande djurhälsovård och djurskydd har målsättningen att öka de förebyggande insatserna på besättningsnivå och därigenom minska problemen för de enskilda djuren. Veterinärinsatserna i utvecklas snabbt mot sjukdomsförebyggande åtgärder. Detta är ett bra sätt att förbättra djuromsorg och ekonomi samt minska användningen av läkemedel. När det gäller debiterade behandlingar fortsätter dessa att minska när det gäller animalieproducerande djur medan Sällskapsdjuren har kraftigt ökat i antal och en effekt av det är att antalet behandlingar på sällskapsdjur ökat. Särskilt påtaglig är ökningen av antalet hästar liksom antalet fall av behandling av häst. Den totala förbrukningen av läkemedel som distribueras via foder har minskat kraftigt jämfört med , trots att en successiv minskning skett redan under de närmast föregående åren. En fullständig rapport över läkemedelsanvändning i foder för samtliga djurslag och relaterat till den totala fodertillverkningen kommer att presenteras i SJV:s rapportserie. Förhöjda halter av aflatoxin i foder har påträffats i två av 370 provtagna importerade råvarupartier och inga prover har visat förhöjda halter av tungmetaller vid provtagning på /vitaminfoder samt råvaror med animaliskt ursprung. Det goda svenska djurhälsoläget har kunnat behållas . De nya epizooti- och zoonosregler, som trädde i kraft , innebär en förstärkning i smittskyddsarbetet genom att djurägarens anmälningsskyldighet vid misstänkt sjukdom skärps som den enskilde djurägaren och jordbruksnäringen får ta ett större ekonomiskt ansvar för sjukdomsbekämpningen . Ersättning har utbetalats på grund av statliga ingripanden enligt epizootilagen (1999:657) med . rapporterar att andelen hälsokontrollerade slaktsvin visar en ökning även och omfattar av totala antalet uppfödda slaktsvin. Antalet svin har minskat med cirka 100 000 stycken och antalet anslutna svinbesättningar har minskat med nära 1 500 stycken, vilket tyder på en allt snabbare strukturrationalisering. Andelen hälsokontrollerade kor ligger kvar på . Totalantalet kor har minskat i även . Antalet besättningar anslutna till nöthälsovården har ökat med cirka 100 stycken. Antalet förmedlade kalvar har minskat, vilket torde bero på att kalvar exporteras för uppfödning i annat EU- land. Genom nya regleringar beräknas dock intresset för förmedling av kalvar öka kommande år och näringen förväntas vidta olika åtgärder för att stimulera uppfödning av kalvarna i . Rapporteringen om sjukdomsanmärkningar i anslutna besättningar anger en minsk- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 ning för såväl svin som nöt, vilket innebär en positiv tendens. I fårhälsovården ökade anslutningen till fårkontroll och fårhälsovård. I fiskhälsokontrollprogrammet ingår, liksom , av de fiskodlingar som har en årsproduktion över . Det första fabrikatet av inredd bur för värphöns har godkänts. Det pågår teknikprovning av nya system, vilket beräknas bli klart . De flesta dispenser löper ut . Av 5 650 000 höns beräknades ungefär 1 450 000 höns ha funnits i system för frigående höns och fortfarande mer än 3 miljoner höns i traditionella burar. Ekologiskt hållna höns uppgår till cirka 131 000. Siffrorna är osäkra. startade ett landsomfattande transportprojekt med syfte att förbättra djurskyddet i samband med transporter av djur. Resultatet från transportprojektet visar att de svenska djurtransporterna sköts väl. Påtagliga brister i djurskyddet under transport är ovanligt. visar resultatet att gällande lagstiftning inte alltid efterlevs fullständigt. För att fortsatt bistå tillsynsmyndigheterna, åtgärda påvisade brister i tillsynen av transporter och utbilda transportörer och tillsynspersonal har anställt två djurskyddsinspektörer. En av dem arbetar uteslutande med tillsyn av rentransporter jämte information och rådgivning. CFN skall åstadkomma en effektiv, enhetlig och god etisk prövning av ansökningar om planerade djurförsök som de djurförsöksetiska nämnderna har att pröva. behandlade nämnderna 1 567 ansökningar om planerade djurförsök. Av dessa godkändes 274 genom att nämnderna i sina beslut angett en modifiering av försöket. Av ansökningarna avslogs 29. Jämfört med minskade försöksdjursanvändningen enligt EU:s och definition av djurförsök med cirka 12 000 möss medan användningen av råttor minskade med 9 000 djur. Totalt användes 289 000 djur. CFN:s finansiella stöd till forskning har under uppgått till till 33 forskningsprojekt. Stöden har i likhet främst riktats mot forsk- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 ningsområden som bedömts vara särskilt viktiga för att nå försöksdjursbesparande effekter. CFN har även träffat överenskommelser med läkemedelsföretagen om finansiella stöd för CFN:s forskningsverksamhet. Överenskommelsen omfattade sammanlagt , en ökning med jämfört . Den djurförsöksetiska prövningen är enligt regeringens bedömning av stor betydelse för att uppnå en begränsning av antalet försöksdjur. Den bidrar också till en ökad etisk medvetenhet om frågor med anknytning till försöksdjursanvändning. Även CFN:s forskningsstöd för utveckling av alternativa metoder till djurförsök bedöms vara en betydelsefull faktor. CFN har utfärdat bestämmelser om obligatorisk utbildning för den personal som använder försöksdjur eller som på annat sätt är knuten till djurförsöksverksamheten. En följd av den utbildning som bedrivits är att personalens kompetens höjts och kvaliteten på djuromsorgen förbättrats. Enligt regeringen gagnar detta djurskyddet på ett värdefullt sätt och bidrar sannolikt även till att begränsa försöksdjursanvändningen. Regeringen och de svenska myndigheterna på djurområdet, i synnerhet och , har arbetat vidare med principen att det föreligger ett tydligt samband mellan det sätt på vilket jordbruket och djurhållningen bedrivs och kvaliteten hos de livsmedel som produceras. Det svenska arbetet med djurhälsa och djurskydd innebär att detta även fortsättningsvis skall beaktas. Det senaste årets arbete med etik i djurhållningen har mött stort gensvar. Detta nya angreppssätt i diskussionen om människors ansvar för de djur som nyttjas för olika ändamål avser att belysa förhållandet mellan människa och djur och principerna för djurhållning. Med slutsatserna från en sådan diskussion kan grunden läggas för att djurskydd och djuretiska aspekter skall integreras och bli en självklar beståndsdel i den framtida jordbrukspolitiken. Till ett etiskt ansvarsfullt förhållande till djuren hör att utveckla djurskyddet och bekäm- pandet av djursjukdomar. Ett problem som uppmärksammats särskilt är vektorburna sjukdomar, dvs. sjukdomar som sprids genom att parasiter för över infektionsämnen till djur och människor. De har betraktats som ett tropiskt problem, men de har fått stor uppmärksamhet också i länder i tempererade områden. Den tilltagande globaliseringen medför en allt ökande transport av människor och djur från skilda miljöer, vilket medför att både vektorer och individer som bär på smittämnen kan spridas snabbt över långa avstånd. Förhöjda temperaturer bidrar till att skapa gynnsamma miljöer för exotiska vektorer också i vårt land. De flesta nyupptäckta sjukdomarna hos människa är zoonoser och många av dem är vektorburna. Bland annat restaureringen av våtmarker och människors ökade rekreationsaktiviteter i naturen kan bidra till vektorburna smittor t.ex. via fästingar, fåglar och myggor av olika bakterier. Nya sjukdomar kommer att föras in i och måste förbättra beredskapen och kunskaperna inom området vektorburna sjukdomar, i synnerhet som mottagligheten för infektioner ökar hos den svenska befolkningen. SVA bör ytterligare förbättra sin beredskap när det gäller vektorburna sjukdomar. Det är också viktigt att det goda smittskyddsläget upprätthålls. Detta sker bl.a. med hjälp av bekämpande av de epizootiska sjukdomarna. Epizootilagens ersättningsregler är viktiga i detta sammanhang. Erfarenheterna av mul- och klövsjukeutbrotten i EU ger dock vid handen att det är nödvändigt att ha en i förväg klart utarbetad strategi för hantering av stora landsomfattande utbrott av epizootiska sjukdomar. har inte en fullgod planering av bekämpning av omfattande utbrott av epizootiska sjukdomar. Handeln med djur och kontakterna med övriga medlemsstater ökar risken för att också kommer att drabbas av omfattande utbrott av smittsamma djursjukdomar. Vid ett sådant utbrott ställer EU krav på en effektiv bekämpning och det är viktigt att kunna leva upp till de kraven. bör tillskapa en nationell strategi i detta avseende. BSE-problemet har lett till att beslutat testa 20 000 självdöda och nödslaktade djur . EU har beslutat om obligatorisk masstest och provtagning för BSE på alla självdöda, avlivade och nödslaktade nötkreatur över 24 månaders ålder, samt tester på, för del, 10 000 djur i normalslakten. behöver tillföras ytterligare medel, utöver de som anslogs ekonomiska vårproposition, för dessa tester. Vidare måste anslaget för testning öka. har lämnat revisionsberättelser utan invändningar för SVA och CFN avseende . (behandlas under avsnitt 5.7.) 1Varav 5 000 tkr på tilläggsbudget ekonomiska vårproposition och 1822 tkr på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 101 472 tkr prisnivå. 3Motsvarar 91 369 tkr prisnivå. SVA:s verksamhet består av anslagsfinansierade myndighetsuppgifter och avgiftsfinansierad uppdragsverksamhet. Verksamheten har gått med ett överskott om , vilket beror på ett tillskott med , när den avdelning vid SVA som beredde diagnostika avskiljdes från SVA för att gå upp i ett för ändamålet särskilt bildat bolag tillsammans med bl.a. SLU-holding. Ytterligare kommer att inflyta som resultat av detta. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Budget för avgiftsbelagd verksamhet (Intäkt -kost- (varav tjänsteexport) (14 350) (14 350) (varav tjänsteexport) (2 000) (2 000) (varav tjänsteexport) (2 000) (2 000) EU:s beslut om obligatorisk masstest och provtagning för BSE, vilka trätt i kraft , innebär att SVA:s resurser för analysverksamheten måste utökas och ett smittskyddsklassat laboratorium byggas. Kostnaden för detta beräknas till . SVA har i tilläggsbudgeten ekonomiska vårproposition tilldelats för ändamålet för . Resterande bör anvisas . Tabell 4.4 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Överföring andra anslag m.m.2 Förslag/beräknat anslag 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen . 2Inklusive slutjustering med anledning av de statliga avtalsförsäkringarna. En närmare beskrivning finns i tilläggsbudgeten i samband med budgetpropositionen, avsnitt 9.2. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 4.8.242:2 Bidrag till distriktsveterinärorganisationen 1 Motsvarar 87 553 tkr prisnivå. är chefsmyndighet för distriktsveterinärorganisationen. Distriktsveterinäravdelningen ansvarar för ledning och samordning av verksamheten inom organisationen. I ansvaret innefattas frågor om bl.a. budget och ekonomiskt resultat, löne- och taxesättning, tjänstetillsättningar och avtalsfrågor samt frågor om kompetensutveckling. Länsstyrelsernas uppgifter omfattar bl.a. distriktsveterinärorganisationen samt samordning av åtgärder mot djursjukdomar och brister i djurskyddet inom länen i enlighet med riktlinjer. är avpassad främst för att tillgodose behovet av sjuk- och hälsovård hos djur inom animalieproduktionen och hos hästar som används i jord- och skogsbruket. Om det finns djurskyddsskäl eller där annan veterinärvård inte kan anvisas, är en distriktsveterinär skyldig att även utöva djursjukvård för övriga husdjur. skall i samarbete med bl.a. den av lantbruksnäringen organiserade hälsokontrollverksamheten medverka vid förebyggande åtgärder, delta i kontroll och bekämpningsprogram samt utföra officiella veterinäruppgifter. finansieras till största delen av uppdragsgivarna, dvs. i första hand djurägarna och i övrigt av anslag över statsbudgeten. Anslaget belastas av kostnader för löner, varav kostnaderna för jourverksamhet utgör en betydande del, samt för utbildning och gemensam administration för organisationen. Under anslaget anvisas även medel för att minska avlägset boende djurägares veterinärkostnader för vård av jord- och skogsbrukets djur. Enligt förordningen (1994:1313) om avgifter vid veterinär yrkesutövning meddelar föreskrifter om avgifter vid sådan veterinär yrkesutövning som står under verkets tillsyn och som avser arbetsuppgifter som utförs av en distriktsveterinär eller av annan veterinär på grund av en föreskrift eller ett myndighetsförordnande. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.7 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av Överföring andra anslag m.m. Förslag/beräknat anslag 4.8.342:3 Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder 1 Motsvarar 22 603 tkr prisnivå. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Tabell 4.9 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Utestående åtaganden vid årets början Erhållet/föreslaget bemyndigande Under anslaget anvisas medel för djurskyddsfrämjande åtgärder, bl.a. kostnader för provning från djurskyddssynpunkt av djurhållningssystem, inredningsdetaljer i stallar och utbildning i djurskyddstillsyn. Under anslaget anvisas också medel för djurhälsovård i form av förebyggande hälsokontroll och till djursjukdatasystemet. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Det av EU till hälften medfinansierade stödet till biodlingen, totalt omfattande , beviljas i taget och löper i enlighet med EU:s verksamhetsår till . Detta innebär att staten åtar sig framtida förpliktelser som inte ryms inom ramen för redan beviljade anslag. Av denna anledning föreslås att bemyndiga regeringen att , i fråga om ramanslaget 42:3 Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder, fatta beslut som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst . Regeringen bedömer anslagsbehovet till för . Tabell 4.10 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Överföring andra anslag m.m. Förslag/beräknat anslag 1Inklusive en minskning med 702 tkr på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 18 002 tkr prisnivå. 3Motsvarar 23 002 tkr prisnivå. Den djurförsöksetiska prövningen bidrar till en ökad etisk medvetenhet om frågor med anknytning till försöksdjursanvändning. Även CFN:s forskningsstöd för utveckling av alternativa metoder till djurförsök är en betydelsefull faktor. Den obligatoriska utbildning för all personal som använder försöksdjur eller som på annat sätt är knuten till djurförsöksverksamheten innebär att personalens kompetens höjs och kvaliteten på djuromsorgen inom forskningen förbättras. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 ekonomiska vårproposition har för perioden 20022004 avsatts 5, 10 respektive för att främja utvecklingen av alternativa försöksdjursmetoder. Utökningen av ramanslaget med för skall användas till att stimulera utvärdering eller på annat sätt bidra till att alternativa metoder tas i praktiskt bruk, liksom att bidra till att fler satsningar görs inom grundforskning och tillämpad forskning såväl som genom riktade insatser inom särskilt angelägna områden. Tabell 4.12 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Överföring andra anslag m.m.2 Förslag/beräknat anslag 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Inklusive slutjustering med anledning av de statliga avtalsförsäkringarna. En närmare beskrivning finns i tilläggsbudgeten i samband med budgetpropositionen, avsnitt 9.2. Anslaget används för bekämpande av och beredskap mot smittsamma husdjurssjukdomar, varvid ersättning lämnas enligt epizootilagen (1999:657) och zoonoslagen (1999:658) samt ersättningar till djurägare för smittskyddsutredningar med avseende på zoonosen EHEC. Vidare används anslaget för bidrag till obduktionsverksamhet samt för utveckling och genomförande av sjukdomskontroller. Bland annat används medel för att kontinuerligt bedöma sjukdomsläget för de sjukdomar där för handel med djur innebär att sjukdomsberedskapen måste höjas samt för att utbilda de veterinärer som skall utföra övervakande kontroller. har tidigare beslutat att provta 20 000 självdöda, nödslaktade och avlivade nötkreatur för BSE. Ett EG-beslut som togs innebär en utökning av testerna för svenskt vidkommande. Detta innebär att , med nu gällande bestämmelser, måste provta upp emot 35 000 nötkreatur och 1 600 får . De ökade kostnaderna för detta kan på årsbasis beräknas till respektive . På tilläggsbudget har föreslagits att anslaget skall tillföras för ökade kost- 4.8.542:5 Bekämpande av smittsamma nader för bekämpande av smittsamma husdjurs- 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . sjukdomar och för utökade BSE-kontroller. bör medel för dessa åtgärder tas från anslagets anslagspost Bidrag till bekämpande av djursjukdomar. Denna post beräknas därmed behöva minskas . Till anslaget bör också överföras som anvisats på anslaget 43:1 för bl.a. BSE-kontroller. Bemyndigandet för ekonomiska åtaganden bör för anslaget uppgå till . Regeringen bedömer anslagsbehovet till för . Anslagsbehoven beräknas vara oförändrade. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Tabell 4.14 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Utestående åtaganden vid årets början Erhållet/föreslaget bemyndigande Tabell 4.15 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av Överföring från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen . 4.8.642:6 Ersättningar för viltskador m.m. De utgifter som belastar anslaget avser bidrag till åtgärder för att förebygga skada av vilt och ersättning för sådan skada. 2000/01:57 om en sammanhållen rovdjurspolitik föreslogs ett reformerat ersättningssystem för skador på rennäringen av rovdjur. godtog huvudsakligen vad regeringen anfört (bet. 2000/01:MJU9, rskr. 2000/01:174). Regeringen kommer med anledning av riksdagsbeslutet att utfärda en särskild viltskadeförordning. Regeringen bedömer att bör anvisas för skador på rennäringen av rovdjur. För samebyarnas kostnader för inventering av rovdjur bör anvisas. För bidrag för att förebygga skador på annat än ren, och för att ersätta inträffad sådan skada, bör anvisas. finansieras ökningen av anslaget genom en överföring av från anslaget 34:1 Stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet Från anslaget bör också övergångsvis finansieras kostnader vid länsstyrelserna för övervakning av jaktbrott. Regeringen bedömer således anslagsbehovet till för . beräknas anslagsbehovet vara oförändrat. Tabell 4.17 Härledning av nivån 20022004 Förändring till följd av: Överföring andra anslag m.m. Förslag/beräknat anslag 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 1 Motsvarar 20 000 tkr prisnivå. Regeringen har för avsikt att föreslå att en särskild djurskyddsmyndighet inrättas för att djurskyddet skall förstärkas. Anslaget skall användas för att finansiera denna djurskyddsmyndighet.