prop · GO0322 · 2001-01-01 00:00:00 — Vad som avses här i första stycket 2 är inte tillgångar i näringsverksamheten utan sådana tillgångar som beskattas enligt kapitalvinstreglerna i inkomstslaget kapital för fysiska personer. Punkten 2 har därför ändrats. I den nya lydelsen slås det dessutom fast att bestämmelserna i kapitlet bara gäller om det uppkommit en vinst. 56 kap. 2, 4, 5 och 6 §§ I IL definieras fler termer och uttryck än i de upphävda lagarna. Definierade termer och uttryck används konsekvent i hela lagen. När definitionerna av fåmansföretag, fåmanshandelsbolag och delägare fördes över från KL till IL blev lagtexten otydlig och inkonsekvent. Ändringarna som är av redaktionell karaktär har gjorts för att åstadkomma en konsekvent terminologi. 56 kap. 8 § Ändringen är en konsekvens av att utländska bolag i vissa fall skall behandlas som svenska ekonomiska föreningar. 61 kap. 19 § I paragrafen anpassas terminologin till förslagen i övrigt i propositionen. 63 kap. 9 § I första stycket har en felaktig hänvisning rättats. 65 kap. 16 § Ändringen är en konsekvens av att bestämmelserna i avräkningslagen (1986:468) utvidgas till att i vissa fall omfatta även begränsat skattskyldiga. Övergångsbestämmelser Utvecklingsersättningar som betalas ut enligt övergångsbestämmelser till den upphävda lagen (1997:1268) om kommuners ansvar för ungdomar mellan bör genom övergångsbestämmelser till 11 kap. 33 § IL undantas från skatteplikt även fortsättningsvis. Detta sker genom en särskild övergångsbestämmelse, punkt 2. Därutöver kompletteras också lagändringen i 11 kap. 36 § IL med övergångsbestämmelser av innebörd att skatteplikt föreligger för ersättningar som avses i den äldre lydelsen och som betalas ut efter , punkt 3. 14.2 Förslaget till lagen om ändring i lagen (1999:1230) om ikraftträdande av inkomstskattelagen (1999:1229) 5 kap. 12 15 §§ Inkomstskattelagen (1999:1229) trädde i kraft och tillämpas första gången vid taxering. De upphävda lagarna, såsom lagen (1998:1601) om uppskov med beskattningen vid andelsbyten och lagen (1998:1602) om uppskov med beskattningen vid andelsöverlåtelser inom koncerner tillämpas års taxering. I 5 kap. har införts ändringar i de upphävda lagarna som skall tillämpas vid 2001 och tidigare års taxeringar. De nya paragraferna som tas in i 5 kap. innehåller motsvarande ändringar i de upphävda lagarna som föreslagits i 25 kap. 20, 24 och 25 §§ samt 49 kap. 22 § IL. Se kommentarerna till dessa. 5 kap. 16 § Bestämmelsen, som är ny, innebär att de utvecklingsersättningar som betalas ut med stöd av lagen (2000:625) om arbetsmarknadspolitiska program skall vara befriade från beskattning . Motsvarande gäller särskilt stöd som betalas ut . 14.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1986:468) om avräkning av utländsk skatt 2 a § I denna paragraf anges att termer och uttryck som används i denna lag har samma betydelse och tillämpningsområde som i IL om inte något annat anges eller framgår av sammanhanget. Motsvarande bestämmelse om termer och uttryck finns i de flesta andra skattelagar, t.ex. 1 kap. 3 § skattebetalningslagen (1997:483). 14.4 Förslaget till lag om ändring i lagen (1990:676) om skatt på ränta på skogskontomedel m.m. 3 § Hänvisningarna till skogskontolagen (1954:142) respektive lagen (1979:611) om upphovsmannakonto har ändrats till att avse 21 respektive 32 kap. inkomstskattelagen (1999:1229). 14.5 Förslaget till lag om ändring i förmögenhetsskattelagen (1997:323) 3 § I denna paragraf räknas det upp vilka tillgångar som är skattepliktiga. I första stycket 2 har en felaktig hänvisning till inkomstskattelagen (1999:1229, IL) rättats. Även bestämmelsen i första stycket 6 fick en felaktig utformning när den ändrades i samband med att IL infördes. I SLK:s förslag inleddes bestämmelsen med annan delägarrätt än aktie som är jämförlig med aktie och som inte är marknadsnoterad . I propositionen föll dock orden som är jämförlig med aktie bort. Innan ändringen gjordes inleddes punkten med orden annan inte marknadsnoterad delägarrätt som avses i 27 § 1 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt än aktie . Att aktie undantas beror på att aktier regleras särskilt i punkten 5. Uttrycket delägarrätt var inte definierat i förmögenhetsskattelagen. Vad som avsågs var sådana som är att jämställa med aktier på så sätt att innehavaren har en del i en juridisk person (jfr RÅ 1999 ref. 55). I 1 § tredje stycket förmögenhetsskattelagen föreskrevs bl.a. att begrepp som används i denna lag har samma innebörd som i KL och SIL. Ordet delägarrätt användes inte i KL eller SIL. I 1 § tredje stycket förmögenhetsskattelagen föreskrivs numera att termer och uttryck som används i denna lag har samma betydelse och tillämpningsområde som i IL. I 48 kap. 2 § definieras delägarrätt. Denna definition överensstämmer inte med det som bör omfattas av punkten 6 i 3 § förmögenhetsskattelagen. I 48 kap. 2 § första stycket IL räknas upp sådana tillgångar som innebär att innehavaren äger en del i företaget, t.ex. aktier och andelar i ekonomiska föreningar. Denna uppräkning motsvarar vad som bör omfattas av punkten 6. I 48 kap. 2 § andra stycket IL räknas det upp tillgångar som vid tillämpning av IL skall behandlas på samma sätt som aktier och liknande tillgångar och som därför omfattas av termen delägarrätt. De tillgångar som räknas upp i andra stycket är vinstandelsbevis, konvertibla skuldebrev, terminer och optioner vars underliggande tillgångar består av aktier eller avser aktieindex samt andra tillgångar med liknande konstruktion eller verkningssätt. Sådana tillgångar skall inte omfattas av punkten 6 i 3 § förmögenhetsskattelagen. Vinstandelsbevis och konvertibla skuldebrev omfattas av punkten 11. Terminer och optioner som inte är marknadsnoterade skall inte vara skattepliktiga. Samtliga sådana tillgångar som avses i 48 kap. 2 § andra stycket IL skall därför undantas i punkten 6. Som tidigare nämnts har termer och uttryck samma innebörd som i IL. Av 5 kap. 2 § IL framgår att vad som sägs om svenska handelsbolag, vid beskattningen också gäller i fråga om europeiska ekonomiska intressegrupperingar samt för delägare respektive andelar i dem. Det räcker alltså att det står andel i handelsbolag i 3 § första stycket 6 för att bestämmelsen även skall gälla för sådana intressegrupperingar. Orden och europisk ekonomisk intressegruppering har därför tagits bort. 14 § Det är lämpligt att ha samma terminologi i 14 § som i 3 §. Därför har lydelsen i första stycket första meningen utan saklig ändring korrigerats. Orden och europeisk ekonomisk intressegruppering har tagits bort av samma anledning som i 3 § första stycket 6. Bestämmelsen i första stycket andra meningen har korrigerats för att markera att innehav av kontanta medel, värdepapper eller liknande tillgångar som inte innehas som ett led i rörelsen inte är skattefria. Att hänvisningen till 13 kap. 11 § inkomstskattelagen (1999:1229, IL) har strukits beror på att den bara gäller för enskilda näringsidkare och att sådana ersättningar ändå anses som rörelse hos en juridisk person. Bestämmelserna om juridiska personer skall enligt 2 kap. 3 § IL inte tillämpas på svenska handelsbolag. Eftersom termer och uttryck som används i förmögenhetsskattelagen enligt 1 § tredje stycket nämnda lag har samma betydelse och tillämpning som i IL har bestämmelserna i första stycket korrigerats så att de även gäller tillgångar och skulder i handelsbolag. Hänvisningarna till europeiska ekonomiska intressegrupperingar och deras medlemmar i tredje stycket har tagits bort av samma anledning som orden och europeisk ekonomisk intressegruppering har tagits bort i första stycket respektive i 3 § första stycket 6. 14.6 Förslaget till lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483) 8 kap. 6 § Ändringen i första stycket innebär att om en fysisk person inte fullgör sin uppgiftsskyldighet enligt 5 kap. 16 § behöver arbetsgivaren inte ta reda på om arbetstagaren tillhör något trossamfund som får uppbördshjälp utan kan beräkna skatteavdraget enligt den skattetabell som närmast motsvarar skattesatsen för inkomstskatt för den ort där arbetsgivaren har sitt kontor eller där ersättningen i annat fall betalas ut. Det sålunda beräknade skatteavdraget skall ökas av avdraget enligt tabellen. Att skatteavdraget skall vara av ersättningen om den inte utgör arbetstagarens huvudsakliga ersättning för arbete (sidoinkomst) framgår av andra meningen i första stycket. Ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till SFS 1999:1300 Inkomstskattelagen (1999:1229) gäller inte vid taxering. Den nya punkten 4 innebär att vid debitering av slutlig skatt avseende taxering gäller äldre bestämmelser i 11 kap. skattebetalningslagen. 14.7 Förslaget till lagen om ändring i lagen (1998:1618) om upphävande av lagen (1994:1854) om inkomstbeskattningen vid gränsöverskridande omstruktureringar inom EG Övergångsbestämmelserna i lagen görs om till punkter för att lagen skall bli mer överskådlig. Bestämmelserna i punkten 4 är nya. Om den skattskyldige begär det behöver han inte ta upp en realisationsvinst eller en intäkt av näringsverksamhet som uppkommit på grund av ett internationellt andelsbyte vid tillämpning av den upphävda lagen (1994:1854) om inkomstbeskattningen vid gränsöverskridande omstruktureringar inom EG (IGOL) vid ett efterföljande andelsbyte eller en koncernintern andelsavyttring. Om den skattskyldige begär att uppskovet skall föras vidare behandlas vinsten eller motsvarande belopp som en kapitalvinst som uppkommit vid den efterföljande transaktionen vid tillämpning av bestämmelserna om koncerninterna andelsavyttringar i 25 kap. 6 27 §§ IL eller om andelsbyten i 49 kap. IL. Beloppet som kommer att behandlas som en kapitalvinst tas upp till beskattning enligt bestämmelserna i 25 kap. 17 24 §§ eller 49 kap. Ett exempel kan få åskådliggöra överföringen av uppskovet från IGOL till IL. Antag att företaget A AB har gjort ett internationellt andelsbyte . Andelar i C erhölls i ersättning för andelarna i B. Realisationsvinsten och uppskovsbeloppet är 100. sker ett nytt andelsbyte som är en koncernintern andelsavyttring enligt 25 kap. IL. Andelarna i C lämnas i ersättning för andelar i D och kapitalvinsten är 200. Uppskovet på 100 behandlas som en vanlig kapitalvinst och räknas samman med den senare kapitalvinsten 200. Uppskovet blir totalt 300. Beloppet tas upp till beskattning enligt 17 §. Bestämmelserna om koncerninterna andelsavyttringar och andelsbyten gäller bara om det uppkommit en kapitalvinst vid avyttringen. Ett uppskov från IGOL får föras över till IL även om det inte uppstår en kapitalvinst vid den efterföljande transaktionen. Om det uppkommer en förlust vid den efterföljande transaktionen skall denna behandlas enligt förlustregeln. Kapitalförlusten får inte till någon del kvittas mot IGOL-uppskovet (som skall behandlas som kapitalvinst) , utan först när avdragsrätt enligt förlustregeln föreligger. Om den skattskyldige redan skattat av en del av realisationsvinsten som uppkom vid det internationella andelsbytet skall realisationsvinsten som skall behandlas som kapitalvinst minskas med det belopp som tidigare beskattats. Om det är kvalificerade andelar och någon del skulle ha tagits upp i inkomstslaget tjänst enligt 23 § IGOL skall motsvarande belopp behandlas som tjänstebelopp vid tillämpning av reglerna i 49 kap. IL om andelsbyten. 14.8 Förslaget till lag om ändring i lagen (1999:1240) om ändring i kupongskattelagen (1970:624) 4 § Ändringen i första stycket är en följd av den redaktionella ändringen i 6 kap. 12 § inkomstskattelagen (1999:1229). 14.9 Förslaget till lag om ändring i lagen (1999:1255) om ändring i lagen (1986:468) om avräkning av utländsk skatt 1 och 2 §§ Bestämmelserna i lagen (1986:468) om avräkning av utländsk skatt, , utvidgas till att omfatta även begränsat skattskyldiga fysiska och juridiska personer som bedriver verksamhet från ett fast driftställe i . 14.10 Förslaget till lag om upphävande av förordningen (1967:44) om investeringsavgift för vissa byggnadsarbeten Enligt förordningen förelåg det en skyldighet att erlägga en s.k. investeringsavgift för vissa byggnadsarbeten bl.a. byggnation av bensinstationer, parkeringshus, kommunala förvaltningsbyggnader, idrottsanläggningar och samlingslokaler som igångsattes (prop. 1967:10, bet. 1967:BevU/LU3:1, rskr. Syftet med avgiften var bl.a. att åstadkomma en återhållsamhet i den kommunala investeringsexpansionen för att säkerställa en balanserad utveckling på byggnadsmarknaden. Detta skedde genom införande av en särskild tidsbegränsad avgift på icke prioriterat byggande. Avgiften låg på en sådan nivå att den kraftigt skulle dämpa investeringsbenägenheten. Med hänsyn till den tidsrymd som förflutit sedan de byggnadsarbeten som omfattades av bestämmelserna i förordningen påbörjades finns det inte längre något behov av att reglera investeringsavgiften. Förordningen bör därför upphävas. 14.11 Förslaget till lag om upphävande av lagen (1992:846) om tillfällig avvikelse från lagen (1989:484) om arbetsmiljöavgift Enligt lagen bemyndigades regeringen med avvikelse från 2 § lagen om arbetsmiljöavgift att för /93 disponera från arbetslivsfonden för sysselsättningsskapande åtgärder. Av 2 § sistnämnda lag framgår att arbetsmiljöavgift skulle användas till bidrag till arbetsgivare för vissa utgifter. Lagen upphörde att gälla . Även denna lag bör kunna upphävas. 14.12 Förslaget till lag om upphävande av lagen (1992:1330) om tillfällig avvikelse från lagen (1989:484) om arbetsmiljöavgift Enligt lagen bemyndigades regeringen med avvikelse från 2 § lagen om arbetsmiljöavgift att för /93 disponera från Arbetslivsfonden. Av 2 § sistnämnda lag framgår att arbetsmiljöavgift skulle användas till bidrag till arbetsgivare för vissa utgifter. Lagen upphörde att gälla . Även denna lag bör kunna upphävas. 14.13 Förslaget till lag om upphävande av lagen (1995:659) om tillfällig avvikelse från lagen (1989:484) om arbetsmiljöavgift Enligt lagen bemyndigades regeringen med avvikelse från 2 § lagen om arbetsmiljöavgift att för /96 disponera från arbetslivsfonden till sysselsättningsskapande åtgärder. Av 2 § sistnämnda lag framgår att arbetsmiljöavgift skulle användas till bidrag till arbetsgivare för vissa utgifter. Lagen upphörde att gälla . Även denna lag bör kunna upphävas. Sammanfattning av promemorian Anpassningar på företagsskatteområdet till EG-fördraget (Ds 2000:28) I promemorian behandlas vissa nationella regler som vid inkomst- beskattningen gynnar svenska företag i förhållande till utländska företag i samma situation eller gynnar investeringar i framför investeringar i utlandet. I promemorian förslås ändringar i reglerna om skattefria utdelningar i vissa fall, utskiftningar från ekonomiska föreningar, koncernbidrag, kommissionärsförhållanden och avräkning av utländsk skatt. Slutligen föreslås terminologiska anpassningar i vissa bestämmelser i inkomstskattelagen (1999:1229, IL). Utdelningar på näringsbetingade andelar Enligt gällande regler i 24 kap. 15 och 20 §§ IL kan bara svenska företag ta emot skattefri utdelning på näringsbetingade andelar. I promemorian föreslås att ett utländskt bolag som bedriver näringsverksamhet här vid ett fast driftställe skall jämställas med ett svenskt företag. Det utländska bolaget måste dock höra hemma inom en stat i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) och motsvara ett sådant svenskt företag som kan ta emot skattefri utdelning. gör det möjligt att dela upp företag utan omedelbara in- komstskattekonsekvenser. Ett moderbolag som delar ut andelarna i ett dotterbolag måste dock enligt gällande bestämmelser i 42 kap. 16 § IL vara svenskt. I promemorian föreslås att bestämmelserna också skall gälla utländska moderbolag. Utskiftning från ekonomiska föreningar Om en svensk ekonomisk förening ombildas till ett svenskt aktiebolag, skall aktier som skiftas ut till medlemmarna inte behandlas som utdelning (42 kap. 20 § IL). I promemorian föreslås att utländska bolag som motsvarar svenska aktiebolag eller ekonomiska föreningar skall jämställas med svenska företag om de utländska bolagen hör hemma i en stat inom EES. Utskiftning i annat fall då föreningen upplöses behandlas enligt gällande rätt som utdelning om den ekonomiska föreningen är svensk (42 kap. 19 § IL). I promemorian föreslås att motsvarande skall gälla om den ekonomiska föreningen är ett utländskt bolag som hör hemma i en stat inom EES. Koncernbidrag Koncernbidrag kan enligt 35 kap. IL bara lämnas mellan svenska företag och vidarebefordras genom sådana företag. I promemorian föreslås att utländska bolag som hör hemma i en stat inom EES jämställs med motsvarande svenska företag om både givare och mottagare är skattskyldiga för näringsverksamhet i , koncernbidraget skall tas upp som intäkt i näringsverksamhet som bedrivs i , och näringsverksamheten som koncernbidraget hänför sig till inte är undantagen från beskattning i på grund av ett skatteavtal. avses enligt 36 kap. 2 § IL ett svenskt aktiebolag eller en svensk ekonomisk förening som bedriver nä- ringsverksamhet i eget namn för ett annat svenskt aktiebolags eller en svensk ekonomisk förenings räkning. avses det bolag eller den förening för vars räkning verksamheten bedrivs. I promemorian föreslås att utlandsägda fasta driftställen jämställs med svenska företag om det utländska bolaget motsvarar ett svenskt aktiebolag eller en svensk ekonomisk förening och hör hemma i en stat inom EES. Om det utländska företaget är kommittentföretag krävs att kommissionärsverksamheten hänförs till det utländska företagets fasta driftställe i . Avräkningslagen Lagen (1986:468) om avräkning av utländsk skatt, , gäller bara för personer som är obegränsat skattskyldiga i . Fysiska och juridiska personer som hör hemma i utlandet och har fast driftställe i föreslås också få tillämpa reglerna i AvrL. Promemorians lagförslag Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Härigenom föreskrivs i fråga om inkomstskattelagen (1999:1229) dels att 11 kap. 26 §, 12 kap. 24 och 25 §§, 17 kap. 6 och 7 §§, 24 kap. 15 och 20 §§, 35 kap. 3 5 §§, 40 kap. 6 §, 42 kap. 16 §, 48 kap. 8 och 9 §§ och 61 kap. 19 § samt rubrikerna närmast före 17 kap. 6 § och 48 kap. 8 och 9 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas tre nya paragrafer, 35 kap. 2 a §, 36 kap. 2 a §, och 42 kap. 20 a § samt närmast före 17 kap. 7 § en ny rubrik av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 11 kap. 26 § Förmån av resa inom eller mellan Europeiska unionens medlemsländer eller EES- länderna till eller från anställningsintervju skall inte tas upp. Detta gäller också ersättning för sådan resa till den del ersättningen inte överstiger utgifterna för resan och, när det gäller resa med egen bil, inte överstiger avdragsbeloppet enligt 12 kap. 27 §. Förmån av resa inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet till eller från anställningsintervju skall inte tas upp. Detta gäller också ersättning för sådan resa till den del ersättningen inte överstiger utgifterna för resan och, när det gäller resa med egen bil, inte överstiger avdragsbeloppet enligt 12 kap. 27 §. 12 kap. 24 § När en skattskyldig på grund av sitt arbete vistas på en annan ort än den där han eller hans familj bor, skall utgifter för hemresor dras av, om avståndet mellan hemorten och arbetsorten är längre än . Avdrag skall göras för högst en hemresa och bara för utgifter för resor inom eller mellan Europeiska unionens medlemsländer eller EES-länderna. När en skattskyldig på grund av sitt arbete vistas på en annan ort än den där han eller hans familj bor, skall utgifter för hemresor dras av, om avståndet mellan hemorten och arbetsorten är längre än . Avdrag skall göras för högst en hemresa och bara för utgifter för resor inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. Avdraget skall beräknas efter utgiften för det billigaste färdsättet. Skäliga utgifter för flygresa och utgifter för tågresa skall dock dras av. Om det saknas godtagbara allmänna kommunikationer, skall utgifter för resa med egen bil eller med den skattskyldiges förmånsbil dras av med det belopp som gäller för resor mellan bostaden och arbetsplatsen enligt 27 och 29 §§. Detta gäller också den som använt en förmånsbil som en närstående till honom eller hans sambo men inte han själv är skattskyldig för. 25 § Utgifter för särskilda resor inom eller mellan Europeiska unionens medlemsländer eller EES-länderna i samband med att den skattskyldige börjar eller slutar en tjänst skall dras av. Bestämmelserna i 24 § andra och tredje styckena tillämpas också för sådana avdrag. Utgifter för särskilda resor inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet i samband med att den skattskyldige börjar eller slutar en tjänst skall dras av. Bestämmelserna i 24 § andra och tredje styckena tillämpas också för sådana avdrag. 17 kap. 6 § Andelar som förvärvas genom vissa utdelningar och utskiftningar Andelar som förvärvas genom utdelning i vissa fall För andelar som förvärvas genom sådan utdelning av andelar i dotterbolag som avses i 42 kap. 16 § skall som anskaffningsvärde anses så stor del av anskaffningsvärdet för aktierna i det utdelande bolaget som motsvarar den förändring i marknadsvärdet som utdelningen inneburit för dessa aktier. Anskaffningsvärdet för aktierna i det utdelande bolaget skall minskas i motsvarande mån. Om den som förvärvar aktier genom utdelning utan att äga aktier i det utdelande bolaget har lämnat ersättning för rätten till utdelning, anses ersättningen som anskaffningsvärde. Om någon ersättning inte har lämnats, är anskaffningsvärdet noll. För andelar som förvärvas genom sådan utdelning av andelar i dotterbolag som avses i 42 kap. 16 §, anses som anskaffningsvärde så stor del av anskaffningsvärdet för aktierna i moderbolaget som motsvarar den förändring i marknadsvärdet som utdelningen medför för dessa aktier. Anskaffningsvärdet för aktierna i moderbolaget skall minskas i motsvarande mån. Om den som förvärvar andelar genom utdelning utan att äga aktier i moderbolaget lämnar ersättning för rätten till utdelning, anses ersättningen som anskaffningsvärde. Om någon ersättning inte lämnas, är anskaffningsvärdet noll. Aktier som förvärvas genom utskiftning i vissa fall 7 § För aktier som förvärvas genom sådan utskiftning från en ekonomisk förening som avses i 42 kap. 20 § skall som anskaffningsvärde anses anskaffningsvärdet för andelarna i den förening som skiftat ut aktierna. För aktier som förvärvas genom utskiftning från en ekonomisk förening vid en sådan ombildning av en svensk ekonomisk förening till aktiebolag som avses i 42 kap. 20 §, skall som anskaffningsvärde anses anskaffningsvärdet för andelarna i den förening som skiftar ut aktierna. 24 kap. 15 § Utdelning på näringsbetingade andelar i svenska aktiebolag och svenska ekonomiska föreningar skall inte tas upp, om den tas emot av ett sådant svenskt aktiebolag eller en sådan svensk ekonomisk förening som inte är investmentföretag eller förvaltningsföretag, en sådan svensk stiftelse eller svensk ideell förening som inte omfattas av bestämmelserna om undantag från skattskyldighet i 7 kap., en svensk sparbank, eller ett svenskt ömsesidigt försäkringsföretag. Utdelning på näringsbetingade andelar i svenska aktiebolag och svenska ekonomiska föreningar skall inte tas upp, om den tas emot av 1. ett sådant svenskt aktiebolag eller en sådan svensk ekonomisk förening som inte är investmentföretag eller förvaltningsföretag, 2. en sådan svensk stiftelse eller svensk ideell förening som inte omfattas av bestämmelserna om undantag från skattskyldighet i 7 kap., 3. en svensk sparbank, eller 4. ett svenskt ömsesidigt försäkringsföretag. Vid tillämpning av bestämmelserna i första stycket skall ett utländskt bolag, som hör hemma i en stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet och motsvarar ett svenskt företag som avses i första stycket 1 4, behandlas som ett sådant företag.