prop · GO0359 · 2001-02-08 00:00:00 — lagen (1999:130) om åtgärder mot etnisk diskriminering i arbetslivet (som ersatte den tidigare gällande lagen mot etnisk diskriminering ), lagen (1999:133) om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning, och lagen (1999:132) om förbud mot diskriminering i arbetslivet av personer med funktionshinder. Med etnisk tillhörighet avses att någon tillhör en grupp av personer som har samma ras, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung eller trosbe- Med sexuell läggning avses homosexuell, bisexuell och hetero- Med funktionshinder avses varaktiga fysiska, psykiska eller begåvningsmässiga begränsningar av en persons funktionsförmåga som till följd av en skada eller en sjukdom fanns vid födelsen, har upp- stått därefter eller kan förväntas uppstå. Lagarna gäller på hela arbetsmarknaden och avser alla kategorier arbets- tagare liksom även arbetssökande. Lagarna omfattar förbud mot direkt och indirekt diskriminering. Förbudet mot diskriminering av arbets- sökande omfattar hela rekryteringsförfarandet och gäller oavsett om det Skr. 2000/01:59 fattas ett anställningsbeslut. Förbuden omfattar också arbetsgivarens beslut om befordran, utbildning för befordran, tillämpning av löne- eller andra anställningsvillkor, arbetsledningsbeslut och beslut om uppsägning, avskedande, permittering eller annan ingripande åtgärd. Förbudet mot direkt diskriminering gäller också arbetsgivarens skyldighet att vidta skäliga åtgärder för funktionshindrade. En arbetstagare eller arbetssökande behöver inte visa att arbetsgivaren har haft en diskriminerande avsikt med en viss åtgärd. Om en arbets- tagare eller arbetssökande kan visa att arbetsgivaren behandlat honom eller henne mindre förmånligt än arbetsgivaren skulle ha behandlat andra personer med annan etnisk tillhörighet, utan funktionshinder respektive med annan sexuell läggning finns det anledning att anta att diskrimine- ring förekommit. Bevisbördan går då över på arbetsgivaren, som måste förklara vad som ligger bakom behandlingen. En arbetsgivare får inte utsätta en arbetstagare för repressalier på grund av att arbetstagaren anmält arbetsgivaren för diskriminering enligt någon av lagarna. En arbetsgivare som får veta att en arbetstagare anser sig ha blivit ut- satt för trakasserier är skyldig att utreda omständigheterna kring trakasse- rierna och vidta de åtgärder som skäligen kan krävas för att förhindra fortsatta trakasserier. Med trakasserier avses uppträdande i arbetslivet som kränker en arbetstagares integritet och som har samband med arbetstagarens etniska tillhörighet, funktionshinder eller sexuella läggning. För att arbetsgivarens skyldighet att vidta åtgärder ska inträda krävs att arbetsgivaren har kännedom om trakasserierna. Sådan kännedom får arbetsgivaren främst genom den utsatte själv, men även den lokala fackliga organisationen kan agera för att informera arbetsgiva- ren. Skadestånd och ogiltighet är de rättsliga påföljderna vid en överträdelse av diskrimineringsförbuden. En arbetsgivare som överträder diskrimine- ringsförbuden är skyldig att utge allmänt skadestånd. Om en arbetsgivare diskriminerar en redan anställd person är arbetsgivaren i de flesta situa- tionerna också skyldig att utge ekonomiskt skadestånd. Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO) och kriminering ska se till att lagen om åtgärder mot etnisk diskriminering i arbetslivet följs. För lagen om förbud mot diskriminering i arbetslivet av personer med funktionshinder gäller motsvarande Handikapp- ombudsmannen, medan det i fråga om lagen om förbud mot diskrimine- ring på grund av sexuell läggning är Ombudsmannen mot diskriminering Skr. 2000/01:59 på grund av sexuell läggning (HomO) som utövar tillsyn. Det är i första hand den fackliga organisationen som har rätt att driva anmälningar om diskriminering. Om organisation inte för talan eller om anmälaren inte är medlem i någon organisation får DO, Handikapp- ombudsmannen eller HomO föra anmälarens talan. Arbetsgivaren är skyldig att bedriva ett målinriktat arbete för att aktivt främja etnisk mångfald i arbetslivet. Med etnisk mångfald i arbetslivet menas i lagen lika rättigheter och lika möjligheter i fråga om arbete, an- ställningsvillkor samt utvecklingsmöjligheter i arbetet oavsett etnisk till- hörighet. Arbetsgivaren skall bl.a. verka för att personer med olika etnisk tillhörighet ges möjlighet att söka lediga anställningar. Arbetsgivaren bör samverka med de fackliga organisationerna vid planeringen och genom- förandet av de aktiva åtgärderna. DO har rätt att vid vite förelägga en arbetsgivare att lämna uppgifter för att DO skall kunna bedöma om arbetsgivaren följer lagen. Vidare kan DO hos begära ett vitesföreläggande för en arbetsgivare att fullgöra sina skyldigheter att vidta aktiva åtgärder. De fackliga organisationerna har fått motsvarande befogen- heter om DO väljer att inte göra någon vitesframställan. Motsvarande skyldighet att vidta aktiva åtgärder föreligger inte såvitt avser funktionshinder eller sexuell läggning. Kommittén om straffansvar för organiserad brottslighet, m.m. Regeringen tillsatte en parlamentarisk kommitté (Kommittén om straffansvar för organiserad brottslighet, m.m. Ju 1998:04) med uppgift att utreda frågan om straffansvar för deltagande i organisationer som sysslar med brottslig verksamhet. Kommittén fick också i uppdrag att överväga om bestämmelsen om hets mot folkgrupp är tillräcklig för att hindra rasistiska organisationer från att verka samt att ta upp frågan om att straffbelägga hets mot homosexuella och överväga ett nytt förbud mot politiska uniformer. Bakgrunden till uppdraget var bl.a. vissa rasistiska grupperingars verksamhet. Kommittén om straffansvar för organiserad brottslighet, m.m. av- lämnade sitt slutbetänkande Organiserad brottslighet, hets mot folkgrupp, hets mot homosexuella, m.m. straffansvarets räckvidd (SOU 2000:88) . Kommitténs majoritet ansåg att övervägande skäl talar för att det inte Skr. 2000/01:59 bör ske någon utvidgning av det kriminaliserade området när det gäller deltagande i eller stöd till sammanslutningar där det förekommer brotts- lighet. Majoriteten föreslog i stället en utvidgning av bestämmelsen i 29 kap. 2 § 6 . Såsom en försvårande omständighet vid bedöm- ningen av straffvärdet skall alltjämt beaktas att ett brott utgjort ett led i en brottslig verksamhet som varit särskilt noggrant planlagd eller bedrivits i stor omfattning. Det skall dock, enligt kommitténs förslag, inte längre krävas att den tilltalade har spelat en betydande roll i verksamheten. Kommittén såg inte anledning att utvidga tillämpningsområdet för brottet hets mot folkgrupp, men föreslog vissa ändringar i bestämmelsen. Kommittén föreslog också en särskild ny straffskala fängelse i lägst och högst för grova brott. Dessutom föreslog kommittén straffansvar för förberedelse och stämpling till hets mot folk- grupp som är att bedöma som grovt brott. Kommittén föreslog också ett nytt brott hets mot homosexuella. Brottet begås genom att man på samma sätt kränker homosexuella i stället för en befolkningsgrupp. Vidare föreslog kommittén att en särskild straffskala med böter eller fängelse skall införas för grovt förargelseväckande beteende. Syftet med förslaget är att göra klart att vissa typer av beteen- den på allmän plats i princip alltid skall vara straffbara, även om gärningen inte kan bedömas som hets mot folkgrupp. Kommittén föreslår också att straffskärpningsbestämmelsen i 29 kap. 2 § 7 skall förtydligas så att motivet att kränka en person eller en befolkningsgrupp på grund av homosexuell läggning uttryckligen anges såsom försvårande. Förslagen remissbehandlas varefter de skall beredas vidare inom med inriktning på en proposition . Preskriptionstiden, dvs. den tid efter brottet inom vilken åtal måste vara väckt, för yttrandefrihetsbrottet hets mot folkgrupp på en cd-skiva är från det att skivan lämnades ut för spridning till allmänheten. har i uppdrag att bl.a. analysera och ta ställning till om preskriptionstiderna för tryckfrihets- respektive yttrandefrihetsbrotten bör förlängas (dir. 1999:8). I uppdraget finns också en del andra moment som kan få betydelse för framtida möjligheter att bekämpa rasism i grundlagsskyddade medier. Utredningen skall redovisa sitt uppdrag . Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppgift att göra en översyn av bestämmelsen om olaga diskriminering. I uppdraget ingår också att göra en analys av rättsväsendets tillämpning av bestämmelsen (dir. 1999:10). Utredningen har antagit namnet diskrimineringsutredning. Utredaren skall ta ställning till om lagstiftningen om olaga diskrimine- Skr. 2000/01:59 ring har en lämplig omfattning och utformning för att kunna utgöra ett effektivt medel mot diskriminering. Utredaren skall också ta upp frågan om termen ras, använd om människor, i lagstiftningen och göra en analys av i vilken utsträckning det är möjligt och lämpligt att utmönstra termen ur olika bestämmelser. Därutöver ingår i utredarens uppdrag att utreda ett förbud mot diskriminering av funktionshindrade och att behandla frågan om användningen av termen sexuell läggning. Mot bakgrund av att regeringen avser att ge utredningen som har till uppgift att genomföra EG:s diskrimineringsdirektiv (jfr nedan) i uppdrag att studera möjligheterna till en generell lagstiftning mot diskriminering som omfattar alla eller flertalet samhällsområden och diskriminerings- grunder (jfr avsnitt 5.3.1), kommer diskrimineringsut- rednings uppdrag att begränsas i vissa delar. Utredningen för att genomföra EG:s diskrimineringsdirektiv beslutade regeringen att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att föreslå hur rådets direktiv /43/EG av om genomförandet av principen om likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung och rådets direktiv /78/EG av om inrättande av en allmän ram för lika- behandling i arbetslivet skall genomföras i och lämna de förslag till författningsändringar och andra åtgärder som utredningen kan ge anledning till (dir. 2000:106). Ett genomförande av direktiven innebär att svensk lagstiftning kan behöva justeras eller ändras. På flera punkter innehåller direktiven dessutom bestämmelser som helt eller delvis saknar motsvarighet i svensk rätt. Det gäller bl.a. skydd mot diskriminering på grund av ålder. Utredaren skall redovisa sitt uppdrag , utom i vissa delar som skall redovisas . Inom har upprättats en departements- promemoria Åtgärder mot diskriminering i högskolan (Ds 2000:72), i vilken föreslås en lag om likabehandling i högskolan som skall ha till ändamål att främja lika rättigheter och att motverka diskriminering i hög- skolan på grund av könstillhörighet, etnisk tillhörighet, sexuell läggning och funktionshinder. skall utöva tillsyn över lagens efterlevnad. Skadestånd och ogiltighet är de rättsliga påföljderna vid en överträdelse av diskrimineringsförbudet. Sekretess gäller för uppgifter om enskildas personliga förhållanden i centrala passregister, om det av särskild anledning kan antas att den enskilde eller någon närstående lider men om upp- I syfte att stärka skyddet för den enskilde vad gäller ut- Skr. 2000/01:59 lämnandet av passfoton har inom upprättats en departementspromemoria, Sekretessen för passfoton m.m. (Ds 2000:57). Där föreslås det att sekretessen för fotografier i det centrala passregistret och liknande register skärps. Sekretess skall gälla för fotografier om det kan antas att den enskilde eller någon honom närstående lider men om fotografiet lämnas ut. Kravet på en särskild anledning tas alltså bort. Ett starkt vägande skäl för sekretess torde föreligga om man av någon anledning råkar veta att en extremorganisation ligger bakom begäran. Kriminalvårdens rätt att behandla personuppgifter Flera händelser visar att det förekommer att anstaltstiden av vissa grupper har utnyttjats för att bilda och upprätthålla kriminella nätverk. Det har framför allt handlat om kriminella motorcykelgäng och nazistiska grupper. Det är därför nödvändigt att kriminalvården utvecklar sina arbetsmetoder och använder modern teknik för att höja förmågan att kartlägga och analysera kunskapen om de intagna. I departementspromemorian Behandling av personuppgifter inom kriminalvården (Ds 2000:50) föreslås en ny lag om behandling av personuppgifter inom kriminalvården. Ett syfte med förslaget är att öka kriminalvårdens möjligheter att samla in, bearbeta och analysera till- gänglig information om de intagna för att förhindra att anstaltstiden ut- nyttjas för att bilda och upprätthålla kriminella nätverk. Promemorian bereds i och en proposition kommer att lämnas till . har i sitt betänkande Brottsoffer vad har gjorts? Vad bör göras? (SOU 1998:40) föreslagit en rad olika åtgärder för att förbättra skyddet och omhändertagandet av brottsoffer. Betänkandet bereds inom och en proposition kommer att lämnas till . fick den parlamentariska upphandlingskommittén genom tilläggsdirektiv (dir. 1999:34) bl.a. i uppdrag att analysera möjligheterna för den offentliga sektorn att ta in s.k. antidiskrimineringsklausuler i upp- handlingsavtal. skall utredningen lämna sitt slut- betänkande. Insatser för ökad kunskap Regeringen har i budgetpropositionen för anfört att brott med rasistiska eller främlingsfientliga, antisemitiska och homofobiska inslag skall förebyggas och bemötas med kraftfulla åtgärder. Ett sätt att motverka sådana brott och minimera de skador de ger upp- hov till är att säkerställa att de som arbetar inom rättsväsendet har god kunskap såväl om grunden för rasism eller främlingsfientlighet, anti- semitism och homofobi som om situationen för de grupper som utsätts för sådana brott. Den kunskapen kan också motverka de fördomar som kan finnas om grupper som utsätts för sådana brott. En förbättrad grund- utbildning och ökad fortbildning i dessa frågor bör kunna medverka till en ökad samverkan mellan rättsväsendets myndigheter, och även för- bättra metodutvecklingen för att förebygga och bekämpa denna brottslig- het. Samtliga myndigheter inom rättsväsendet har haft i upp- drag att upprätta en strategi för att säkerställa att personalen har god kunskap om grunden för brott med rasistiska, främlingsfientliga eller homofobiska inslag och om situationen för de grupper som utsätts för de brotten. BRÅ har haft ett särskilt uppdrag att medverka till att säkerställa att rättsväsendets personal har sådan kunskap och att samordna insatserna med övriga myndigheter inom rättsväsendet. För det fortsatta arbetet har en gemensam arbetsgrupp bildats med representanter från BRÅ, Riks- åklagaren, , , kriminalvården, , och inklu- sive för utbyte av erfarenheter och för att planera gemensamma aktiviteter. Generellt kan man märka en skärpt attityd från polisens sida vid rasistiska manifestationer av olika slag. Detta torde bl.a. ha att göra med att rätts- praxis har skapat nya förutsättningar för polisen att ingripa och att polisen successivt har utvecklat sina strategier och metoder. Vidare har det inom polisen, på såväl central som lokal nivå, vidtagits åtgärder för att komma till rätta med de brister som kan finnas. Det handlar bl.a. om utbildningsinsatser av olika slag och om en uppföljning från Rikspolis- styrelsens sida av polismyndigheternas behandling av ärenden med rasis- tiska inslag. presenterade en strategi för polisens arbete med frågor som har anknytning till rasism och främlingsfientlighet samt homofobiska brott. Syftet är att de polisanställda skall ha god kunskap om grunden för denna typ av brott och om situationen för de grupper som utsätts för dem. Strategin definierar några nyckelområden där polisväsendet behöver vidta åtgärder. Det betonas också att en fram- gångsrik brottsbekämpning inom området förutsätter ett system av hel- Skr. 2000/01:59 täckande åtgärder på både central och lokal nivå. har också gett polismyndigheterna direktiv för hanteringen av brott med aktuella motiv. I sina reviderade planerings- förutsättningar för 20012003 anför att det inom om- rådet rasistiska, främlingsfientliga, antisemitiska och homofobiska brott är angeläget att polismyndigheterna organiserar arbetet och skapar rutiner som gör att sådana brott kan upptäckas redan när brottsanmälan tas upp. Alla brott där det kan finnas sådana motiv skall tas fram och behandlas med förtur. Till Säkerhetspolisens () uppgifter hör bl.a. att inhämta information om organisationer, grupper eller individer som ägnar sig åt rasism och främlingsfientlighet samt samhällsfarliga brottsliga nätverk med kontakter i de högerextremistiska sammanslutningarna. inhämtar information från bl.a. nationella och internationella polis- och tullmyn- digheter, utländska säkerhetstjänster, Internet samt från tidskrifter. svarar för bearbetning och analys samt delgivning till berörda polis- myndigheter och . Författningsskyddsroteln vid är huvudsakligen inriktad på att kartlägga och bekämpa högerextrema grupperingar. De senaste årens händelser har av naturliga skäl motiverat en ytterligare intensifiering av kampen mot brottslighet förknippad med höger- extremism. kartlägger också brott med rasistiska, främlingsfi- entliga, antisemitiska och homofobiska inslag och ger ut en rapport som innehåller brottsstatistik för hela landet inom det aktu- ella området. I denna redovisas uppgifter avseende brottslighet som för- anleds av olika slags ideologiska motiv. har ägnat särskild uppmärksamhet åt vitmakt-rörelsens rasis- tiska och antisemitiska propagandaspridning, som i stor utsträckning sker via Internet och musiken. har varit huvudsamordnare för ett nu avslutat projekt med den öppna polisen om de högerextrema gruppernas konsertverksamhet. Projektets erfarenheter har utmynnat i en rapport som givits ut av , Förslag till åtgärder vid särskilda händel- ser med rasistiska inslag, RPS Rapport 1998:1. medverkar vid de förundersökningar angående tryckfrihets- respektive yttrandefrihetsbrottet hets mot folkgrupp i vilka Justitie- kanslern är ensam förundersökningsledare och åklagare. Grundutbildningen på har reformerats och etiska fråge- ställningar liksom internationella och etniskt relaterade frågor har givits större utrymme. I sammanhanget kan också nämnas att aktivt, och med framgång, arbetat för att öka andelen studenter med in- vandrarbakgrund på . Åklagarväsendet har vidtagit flera åtgärder för att mer effektivt kunna bekämpa brott med rasistiska eller främlingsfientliga in- slag samt olaga diskriminering. I verksamhetsplanen ålade Riksåklagaren åklagarmyndig- heterna att utveckla metoderna för att utreda brottslighet där motivet till en gärning kan vara grundat på rasism och främlingsfientlighet. Riksåklagaren har tagit initiativ till undersökningar av hur bekämp- ningen av olaga diskriminering kan förbättras. har till Riksåklagaren redovisat ett uppdrag att utreda vissa frågor när det gäller brottsutredningar om olaga diskriminering. uppdrag har också getts till de övriga åklagarmyndigheterna. Härutöver skall åklagarmyndigheterna i sina årsrapporter till Riksåkla- garen redovisa vilka åtgärder som har vidtagits för att rasistiska motiv för brottet skall uppmärksammas under hela brottmålsprocessen. Riksåklagaren har fört upp flera mål om rasistisk och främlingsfientlig brottslighet till för att påverka rätts- utvecklingen på området. Vid många åklagarkammare finns direktiv för utredning av brott med rasistiska inslag och de flesta åklagarkammare har utsett särskilda åklagare för att handlägga sådana ärenden. Åklagarväsendet har också en tydlig ambition att höja åklagarkompetensen när det gäller aktuell brotts- De berörda åklagarna skall genomgå en omfattande utbildning. Möjligheterna till fortlöpande uppföljning och vidareutbildning skall för- bättras genom en förstärkt samordning av de operativa insatserna. Riksåklagaren lade fram en omfattande och konkret handlingsplan som skall vara ledande för åklagarväsendets samlade fort- satta insatser mot rasistisk och främlingsfientlig brottslighet. skall alla brott där det kan finnas ett rasistiskt eller främlingsfientligt motiv tas fram och behandlas med förtur. Dessa brott skall hanteras av Utredningsmetoderna skall förbättras liksom samord- ningen av insatserna inom myndigheten och mellan berörda myndigheter. Åklagare och polis skall arbeta i nära samverkan. Justitiekanslern () är ensam åklagare i mål som rör tryckfrihets- och Endast JK kan inleda förundersökning och väcka åtal i sådana ärenden och endast JK och domstol kan besluta om tvångsmedel, som t.ex. beslag. JK har dock fått utökade möj- ligheter att delegera sina åklagarbefogenheter till allmän åklagare. Regeringen har i regleringsbrevet för JK uppdragit åt denne att åter- rapportera åtgärder inom tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihets- grundlagens områden med särskild redovisning av åtgärder med anledning av brott med bl.a. rasistiska inslag. gjordes ett större beslag av videogram och cd-skivor i Åtalet som följde omfattar 57 punkter och är det största åtalet för yttrandefrihetsbrottet hets mot folkgrupp i . ännu inte slutligen avgjort i domstol. 1998 och 1999 väcktes flera åtal för hets mot folkgrupp som begåtts Skr. 2000/01:59 genom tryckta skrifter, videofilmer respektive en hemsida på Internet. av dessa har lett till fällande dom medan övriga mål ännu inte har slutbe- handlats av domstol. har , på regeringens uppdrag, redovisat en strategi för att se till att personalen har god kunskap om såväl grunden för rasistiska, främlingsfientliga eller homofobiska yttringar som om situa- tionen för de grupper som utsätts för sådana brott. har gjort bedömningen att utbildningsinsatser för personal inom domstolsväsendet är nödvändiga beträffande följande områden: Rasistiska grupperingar; deras organisation, strategier och symboler m.m. Domstolarnas möten med och attityder till etnisk och kulturell mångfald. Domstolarnas möten med dem som utsatts för brott som har rasis- tiska, främlingsfientliga eller homofobiska inslag. Straffrätten och påföljdspraxis vad avser sådan typ av brottslighet. Vad avser punkterna 2 och 4 genomför ut- När det gäller punkterna 1 och 3 måste extern expertis anlitas för kommande utbildningsinsatser och avser här att samverka med övriga myndigheter inom rättsväsendet i enlighet med den utbildningsstrategi som redovisats till regeringen av BRÅ. ingår frågor om invandring och integration lik- som om etnisk mångfald i både den grundläggande kriminalvårdsutbild- ningen och i utbildningen av arbetsledare. Rasism och främlingsfientlig- het tas också upp i anställningsintervjuer och i utvärderingar. fick i regleringsbrevet för i uppdrag att säkerställa att personalen inom kriminalvården har kunskap om grunden för brott med rasistiska, främlingsfientliga och homofobiska inslag och om situationen för de grupper som utsätts för dem. För att kunna bedriva ett effektivt arbete för att påverka de intagna att inte återfalla i brott med rasistiska, främlingsfientliga eller homofobiska inslag fordras en väl genomtänkt handlingsplan och en tydlig ansvarsför- delning för hur den skall genomföras. har därför också i regleringsbrevet fått uppdraget att utforma en strategi för att mot- verka rasistiska, främlingsfientliga eller homofobiska tendenser hos de intagna. En av Brottsförebyggande rådets (BRÅ) huvuduppgifter är att ta fram och sprida kunskap som kan utgöra underlag för åtgärder. kontinuerligt utvecklingen av anmälda fall respektive domar rörande hets Skr. 2000/01:59 mot folkgrupp och olaga diskriminering. BRÅ har som en av sina uppgifter att bidra till kvalificerad utbildning för personal inom rättsväsendet. Den specialkunskap som finns inom BRÅ när det gäller rasism och främlingsfientlighet utnyttjas bl.a. i ut- bildningen på och på den årliga studiedag för rättsväsen- det som BRÅ arrangerar. BRÅ:s forskning på området bidrar också till att utveckla kunskapen som sedan sprids till personer inom rättsväsendet. I forsknings- och utvecklingsarbetet följs bl.a. utvecklingen vad gäller rasistiska och antisemitiska organisationer och rörelser i landet och en rapport om vitmakt-musik har publicerats.