prop · GP035 · 2001-09-25 00:00:00 — Ett för prioriterat inslag i all samverkan av detta slag är att ta initiativ till samarbete för att bekämpa sexslavhandeln liksom att stödja offren för denna. Härvidlag kommer att verka för att yrkesutbildning organiseras för poliser, åklagare och andra relevanta myndigheter om problemet med sexslavhandel. har fortsatt sitt samarbete på asyl- och migrationsområdet med , och genom att ställa experthjälp till förfogande för utarbetande av lagstiftning, förbättring av asylprocessen och en humanare flyktingmottagning där integrationsfrågor beaktas. , och medverkar också i att förbereda och genomföra ett s.k. PHARE-tvinning-projekt (EU:s samarbetsprojekt), som leds av . Projektet verkar inom området gränsbevakning/organisationer. Vidare planeras flera aktiviteter som syftar till praktisk träning av asylhandläggare, mottagningspersonal och gränsvakter. Stora framsteg har gjorts i länderna vad gäller uppbyggnaden av en migrationspolitisk grundstruktur. De har numera anslutit sig till praktiskt taget alla internationella instrument på asylområdet och området för mänskliga rättigheter samt väsentligen förbättrat sitt flyktingmottagande. Målet att utvecklingssamarbetet skall övergå i reguljärt grannlandssamarbete är därmed på väg att uppnås men, enstaka bilaterala insatser bedöms nödvändiga tills dess länderna blir medlemmar i . 2.6.3Ryska Federationen, , Det svenska samarbetet på migrationsområdet med , och har fortsatt att utvecklas. har vidare bidragit till UNHCR:s och IOM:s migrationsprogram i , och . För samarbetet med finns en Skr. 2001/02:5 särskild styrgrupp mellan länderna vars uppgift är att söka kartlägga migrationspolitiska behov. Samarbetet har fortsatt att stärkas genom ett seminarium i om identitetskontroll och fingeravtryck samt ett besök i av representanter för verkställande myndigheter i . Arbete pågår för att inleda fler projekt och öka samarbetet mellan och på detta område. migrationspolitiska engagemang i är banbrytande bland EU:s medlemsländer. arbete i har främst inriktat sig på kunskapsöverförande program på det migrationspolitiska lagstiftningsområdet med en kontinuerlig dialog för fortsatta program. Ett större seminarium om asylfrågor och erfarenheter av att etablera en migrationsmyndighet genomfördes i . hölls ett trepartsmöte i om migrations- och asylfrågor på politisk nivå mellan , och . Beträffande pågår genom försorg kunskapsöverförande program på migrationsområdet. har genom förvaltningsbistånd fortsatt det migrationspolitiska utvecklingsarbetet i . startade i samarbete med och ett PHARE-tvinning-projekt i . Projektet som leds av behandlar olika frågor inom asylmottagandet och skall genomföras . Några mindre projekt har genomförts i och , finansierade delvis med EU-medel och delvis med medel från . Insatserna har varit uppskattade och efterfrågan är stor. har , tillsammans med , anmält intresse för ett 18 månaders projekt i . Projektet omfattar organisation och kapacitetsuppbyggnad för hela migrationsfältet. Förslaget skall presenteras . Motsvarande åtgärder med förvaltningsbistånd planeras också genomföras i . har också medverkat i den sista delen av ett horisontellt PHARE-projekt om asylfrågor med finansiering av EU. Resultatet är bl.a. dokumentation över det aktuella läget i kandidatländerna och en inventering av kvarstående brister på asylområdet. Materialet kommer att vara till stor hjälp i det framtida arbetet. Ett nytt horisontellt PHARE-projekt, den här gången med inriktning på asylmottagande, har startat under ledning av . deltar även i ett delprojekt inom detta projekt som leds av . Det svenska humanitära biståndet Det svenska humanitära biståndet består dels av medel som disponeras av regeringen, främst för stöd till FN och andra internationella humanitära organisationer, dels av medel som disponeras av Sida. Biståndsmedel som disponeras av regeringen Det svenska bidraget till UNHCR uppgick till 370 miljoner kronor, vilket placerade som organisationens fjärde största Bidraget för har ökats till . svenska bidraget fördelas av UNHCR i dialog med det svenska Medlen disponeras dels för i förväg förutsedda behov, dels genom omfördelningar för att nya akuta behov skall kunna UNRWA genomför en verksamhet som är avgörande för att trygga de palestinska flyktingarnas omedelbara humanitära behov i en komplex är en av UNRWA:s allra största bidragsgivare med ett årsbidrag som för och innevarande år uppgår till 160 Det stora svenska bidraget illustrerar den vikt som traditionellt fäst vid UNRWA:s verksamhet som ett led i att främja en stabil och fredlig utveckling i . råder på de palestinska områdena tyder dock inte på någon stabil och fredlig utveckling, men UNRWA:s roll är UNRWA assisterar de palestinska flyktingarna, men även i viss mån andra palestinier på de palestinska områdena, vars behov av hjälp har ökat drastiskt i samband med den nuvarande krissituationen. har länge varit en av de största bidragsgivarna till som verksamhet för att stärka barnets rättigheter, såsom sociala och ekonomiska livsvillkor, överlevnad, trygghet och utveckling, karaktäriseras av en ökad långsiktighet, är de akuta humanitära insatserna, t.ex. vid väpnade konflikter, omfattande. Av totala inkomst på 1,139 miljarder US-dollar avsåg ca humanitära insatser. Genom sitt bidrag på till reguljära budget bidrar till organisationens humanitära verksamhet i samband med konflikter och naturkatastrofer. Sidas bidrag därutöver till humanitära insatser uppgick till drygt 100 miljoner Det svenska stödet till WFP () utgår dels som ett årligt verksamhetsstöd, dels som extraordinärt bidrag i samband med Det senare stödet administreras av Sida. uppgick det reguljära stödet till , fördelat på till humanitära insatser och för utvecklingsinsatser. innebär en höjning . uppgår stödet till 210 är en av de största bidragsgivarna till ICRC (Internationella placerade sig på sjätte plats med ett svenskt bidrag på till ICRC:s fältverksamhet. Det svenska bidraget till ICRC uppgår till totalt 233 miljoner kronor, varav för spridning av kunskap om den Skr. 2001/02:5 humanitära rätten och för fältverksamheten. del av det svenska biståndet som administreras av Sida kanaliseras via FN:s konsoliderade appeller (CAP) vilka samordnas av OCHA (FN:s kontor för humanitär samordning). Syftet med dessa appeller är att FN skall kunna genomföra en samordnad verksamhet i de länder som befinner sig i komplexa humanitära kriser. bidrog till OCHA:s budget med . uppgår stödet till . De insatser som genomfördes genom de medel som disponeras av Sida för humanitärt (inklusive konfliktförebyggande) bistånd uppgick till . Huvuddelen av biståndet kanaliserades via enskilda organisationer () och FN-organ (). 3Sveriges migrations- och besöksutbyte med andra länder 3.1In- och utvandring och 3.1.1In- och utvandring av utländska medborgare Migration av nordiska medborgare inom ramen för den nordiska passfriheten har varierat med det ekonomiska läget och med förhållandena på arbetsmarknaden i de olika nordiska länderna. Det tidigare omfattande inflyttningen från följdes av att många medborgare från och bosatte sig i . har många svenskar bosatt sig i . har det nästan funnits ett invandringsunderskott från de nordiska länderna. Inom det migrationspolitiska området är det framför allt in- och utvandringen av utomnordiska medborgare som uppmärksammats. Invandringen av utländska medborgare består till den allra största delen av personer som fått uppehållstillstånd i av humanitära skäl och anhörigskäl. Trots vissa ändringar i lagstiftningen som reglerar invandringen till är det framför allt förändringar i vår omvärld som styr invandringen. De nya kommunikationerna gör att såväl transport av människor som utbyte av information blir alltmer omfattande. Krig och oroligheter tvingar många på flykt från sina hemländer. Många söker skydd i . Den allt dominerande händelsen för ökning av denna typ av invandring till har varit kriget och oroligheterna i f.d. . har även situationen i givit upphov till stora strömmar av asylsökande. Detta avspeglas tydligt i tabellen som uppvisar en kraftig ökning av invandringen av av personer som kom till till följd av kriget i Bosnien- Skr. 2001/02:5 och som har fått tillstånd att bosätta sig i . först när det finns ett tillstånd för bosättning och därmed följande folkbokföring som en person registreras som invandrare i den officiella statistiken. In- och utvandring av utländska medborgare kalenderåren 19902001 (tusental) -3,8 -3,7 -2,3 -0,3 -0,4 -4,0 -1,4 -1,4 10,8) Anm: Invandring avser inflyttade och folkbokförda utländska medborgare. Utvandring avser utländska medborgare som under respektive kalenderår registrerats som utflyttade. Siffrorna för avser . 3.1.2Asylsökande och deras anhöriga kom 16 303 asylsökande till , vilket var en ökning med ca 5 000 personer jämfört med året innan. Fortsatt oro i vanligaste ursprungsländer resulterade i fler asylsökande från Bosnien- (4 200), (3 500), (2 100) och (740). Av de asylsökande var 6 327 kvinnor () och 4 827 barn . Detta förhållande ställer speciella krav på såväl asylprocessen som mottagningssystemet. Antalet barn utan åtföljande legal vårdnadshavare var 350. sökte 8 798 personer asyl, en avsevärd ökning på ca 3 300 personer jämfört med . Antalet asylsökande till har stabiliserats på en något lägre nivå än tidigare . var antalet asylsökande i genomsnitt 750 personer , vilket kan jämföras med då kulmen nåddes i samband med konflikten i i och med att nära 35 000 personer sökte asyl bara . Minskningen av antalet asylsökande har fortsatt och var genomsnittet knappt 500 personer . ökade dock antalet till ca 800 personer i genomsnitt . var siffran ca 1 000 personer . sjönk genomsnittet något för att följande år drastiskt öka. En topp nåddes då 2 517 personer sökte asyl. Efter en nedgång i början av detta år steg åter antalet asylsökande. sökte 1 864 personer asyl i . I tabellen nedan redovisas de största nationalitetsgrupperna som sökt asyl i och som fått uppehållstillstånd. Uppehållstillstånden omfattar inte flyktingar som överförts hit för vidarebosättning. Skillnaden mellan asylansökningar från medborgare i ett specifikt land och antal uppehållstillstånd som medborgare i det landet fått beror bl.a. mellan ansökan och beslut. I många fall söker en person asyl ett kalenderår och får besked först ett eller . Således rör siffrorna i tabellen oftast inte samma personer och kan därför inte användas för att räkna fram bifalls- och avslagsprocent. Den individuella asylprocessen kan i många fall vara komplicerad och ta . Totalt(avrundat) Kommentar: Antalet asylsökande kvinnor var 4 139 () och 6 327 (). Antalet kvinnor som fick uppehållstillstånd var 2 658 () och 3 919 (). I utlänningslagen anges vad som ger rätt till asyl i . De som får asyl här enligt de grunder som anges i brukar ibland benämnas konventionsflyktingar. Bland de skyddsbehövande som, i samarbete med UNHCR, överförs till inom ramen för vidarebosättning, finns såväl de som har skäl grundade på som andra skäl. räknas inte de som tagits ut för vidarebosättning automatiskt som konventionsflyktingar. Av tabellen framgår att den största delen av dem som får skydd i får det av skäl som ligger utanför dem som anges i . Skyddsbehövande i övrigt* *Personer som fått uppehållstillstånd enligt 3 kap. 3 § UtlL. Utöver dem som beviljas uppehållstillstånd enligt de skäl som nämnts ovan tillkommer anhöriga till flyktingar och andra skyddsbehövande, dvs. personer vilka rest in tillsammans med eller i nära anslutning till dessa och som omfattas av samma särskilda mottagande. Antalet sådana anhöriga som fick uppehållstillstånd uppgick till 4 240 personer och till 3 538 personer. Med anhörig avses här make/maka, sambo och barn till en svensk medborgare eller en utlänning med gällande uppehållstillstånd och som bor i . Tillstånd kan även ges andra nära anhöriga som ingått i hushållsgemenskapen eller som har central betydelse för familjen. Antalet beviljade uppehållstillstånd (vuxna Skr. 2001/02:5 och barn) framgår av följande tabell, som även redovisar grunderna för uppehållstillstånden. har tre grupper av invandrare, de som kom som adoptivbarn, gäststuderande samt de som kom av arbetsmarknadsskäl varit relativt oförändrade i antal. Antalet personer som flyttat till inom ramarna för har ökat något. Uppehållstillstånd inom ramen för Nära anhöriga (anknytningar) - anknytning till flykting (4 122) (17 559) (19 229) *Permanenta uppehållstillstånd av arbetsmarknadsskäl Kommentar: 596 personer fick tidsbegränsade uppehållstillstånd . Siffran ingår inte i tabellen ovan. För andra utlänningar än nordbor och EU-medborgare beviljas i princip permanent uppehålls- och arbetstillstånd (PUT) för bosättning av rena arbetsmarknadsskäl endast om arbetskraftsbehovet inte kan tillgodoses inom EU eller något av de länder som är anslutna till . 2000 beviljades 433 sådana tillstånd (föregående år 343). enskilda ursprungsländerna var , och . t.ex. personer med nyckelfunktioner inom näringslivet. yrkesutövare och egna företagare kan få bosätta sig här om de uppfyller Därutöver beviljades ca 17 500 tidsbegränsade arbetstillstånd för t.ex. montörer, olika specialister, artister och Tillstånd beviljas vanligen av i samråd med och efter att arbetsmarknadens parter hörts. Delegering till svenska utlandsmyndigheter förekommer i vissa fall. Arbetstillstånd för feriearbetande ungdomar samt andra former för kortvariga arbeten ingår numera i tillståndstypen säsongsarbetstillstånd som är mer generell. Länsarbetsnämnderna beslutar om dessa tillstånd. fick 7 682 säsongsarbetare tillfälliga tillstånd, de flesta Medborgare i EU och i länderna anslutna till har tillgång till arbetsmarknaderna i alla medlemsländer. Medborgarna i de stater som omfattas av och vissa av deras anhöriga, oavsett de senares medborgarskap, har rätt att flytta inom området för att ta anställning, starta egen verksamhet, studera m.m. fick 7 396 personer, varav (3 166) kvinnor, uppehållstillstånd i enlighet med EES- avtalet. Tillstånden fördelade sig enligt följande: Make/maka och barn Övriga (egna företagare etc) 3.1.5Gäststuderande, adoptioner och övrig invandring De personer som kommer till och får uppehållstillstånd för att studera skall som regel ha sin försörjning ordnad . Gäststuderande förväntas återvända till sitt hemland efter avslutade studier. gavs sådana tillstånd till 3 073 personer. De gäststuderande kom i första hand från , och . Det är också möjligt att få tillstånd som studerande inom ramen för (se ovan). Rörligheten över gränser ökar. Antalet svenska studenter som förlägger en del av sin utbildning till utlandet har ökat markant . fick 33 000 svenska studenter studiestöd för utlandsstudier (enligt Centrala uppgifter). Härtill kommer ett okänt antal studenter som åker ut med hjälp av egen finansiering i form av stipendier och där den utländska högskolan finansierar vistelsen. av alla studiemedelstagare studerade utomlands inom ramen för något utbytesprogram . De flesta väljer att studera i något annat europeiskt land. Till kommer ca 7 000 utbytesstudenter . Totalt är det dock fler och var 13 000 utländska studenter inskrivna i den svenska högskolan. får ett antal adoptivbarn tillstånd att stanna i . beviljade uppehållstillstånd för 896 adoptivbarn (föregående år 804). Antalet adoptivbarn har hållit sig tämligen . Övrig invandring kan bestå av personer som varit bosatta här och av personer som har svenskt ursprung. Vid prövning av ärenden för den som varit bosatt här tidigare tas hänsyn bl.a. till den tidigare vistelsetiden i respektive utomlands. Svenskfödda som senare förlorat sitt svenska medborgarskap samt deras barn beviljas som regel tillstånd. Av 1 kap. 3 § utlänningslagen (1989:529) framgår att en utlänning som reser in i eller vistas i skall ha visering om inte utlänningen är medborgare i , , , eller . I andra stycket i samma paragraf anges att regeringen får föreskriva undantag från kravet på visering. Undantagen finns angivna i 2 kap. 4 och 5 §§ utlänningsförordningen (1989:547) där bl.a. ett antal länder är uppräknade. Viseringspolitiken har som mål att vara ett stöd för att upprätthålla den reglerade invandringen och medge så stor frihet som möjligt för rörelser över gränserna. Detta gäller i fråga om såväl släktkontakter som kommersiella och kulturella förbindelser. Ett led i dessa kontakter är att medge besök i . är det av migrationspolitiska skäl nödvändigt att upprätthålla kravet på visering i förhållande till ett stort antal länder. har fattat beslut om att medborgare i ett antal länder skall vara viseringspliktiga i samtliga medlemsstater. Enligt förordningen (1988:429) med instruktion för ankommer det på verkets styrelse att besluta om bl.a. riktlinjer för beslut i ärenden om visering. Den generella praxis tillämpar i viseringsärenden innebär att visering normalt beviljas för t.ex. besök av föräldrar, barn och syskon till någon som bor i . En annan vanlig grund för att bevilja visering är en inbjudan från en organisation eller ett företag. En ansökan om visering skall dock inte bifallas om det framkommit uppgifter som tyder på att syftet med ansökan egentligen är bosättning. skall således göra en bedömning av om det finns risk för att den sökande, på grund av personliga eller andra förhållanden, inte har för avsikt att återvända till hemlandet. För viseringssökande från länder där "avhoppen" erfarenhetsmässigt är många och där återtagande av icke skyddsbehövande möter problem gör en mer restriktiv bedömning än för sökande från andra länder. pågår, i samverkan med berörda myndigheter, ett arbete som syftar till att förbättra datorstödet så att ansökningar om uppehållstillstånd och visering kan följas upp bättre. Genom detta arbete får såväl som utlandsmyndigheterna tillgång till ytterligare underlag vid sin prövning av viseringsansök-ningar. strävar efter att tillämpa en generös och human viseringspolitik, som inte ställer upp onödiga hinder för t.ex. släktingar att få träffas. Av totalt ca 241 500 viseringsansökningar beviljades visering i av fallen. , eller utlandsmyndighet efter delegering från verket, fattar beslut i viserings- ärenden. Viseringsansökningar vid utlandsmyndigheterna och år Skr. 2001/02:5 2000 4 Mottagande av asylsökande m.fl. 4.1Mottagande, boende och verksamhet De asylsökande registreras av och kan antingen ordna bostad på egen hand, s.k. eget boende, eller bo på ett av mottagningscenter. Asylsökande m.fl. som väljer att ordna sitt boende på egen hand bor oftast hos släktingar och vänner. När det gäller anläggningsboende sker detta i vanliga lägenheter med självhushåll. Det är också en strävan från att placera barnfamiljer i lägenheter. Huvuddelen av de ensamkommande barnen bor i eget boende hos släktingar eller andra närstående. De kan även bo på särskilda anläggningar för ungdomar. var antalet registrerade i mottagandesystemet ca 17 900 personer. Av dessa hade ordnat bostad på egen hand. fanns 20 162 personer registrerade i systemet, varav bodde på anläggningar och i eget boende. Av de inskrivna var ca 5 100 personer från . Det största antalet registrerade i mottagandesystemet var därutöver personer från Bosnien- (4 260), (2 500) och (1 500). hade antalet registrerade i mottagandesystemet ökat till 21 430 personer. Av dessa var 8 253 () kvinnor och 13 177 () män. Andelen barn var . Den genomsnittliga dygnskostnaden i mottagandessystemet beräknades för till . Utfallet för året blev dock högre, ca . Anledningen till denna högre kostnad var främst att på grund av en ökad inströmning av asylsökande under slutet av behövde öppna och utrusta nya anläggningar. beräknas dygnskostnaden bli ca mot budgeterade . Den genomsnittliga vistelsetiden för personer registrerade i mottagandesystemet var . var den genomsnittliga vistelsetiden . Det innebär alltså en minskning av tiden . För asylsökande som saknar medel och bor på en av är bostaden gratis. Asylsökande som väljer att ordna bostad på egen hand erhåller en bostadsersättning med /månad för ensamstående och med för en familj. Därutöver lämnas en dagersättning för att täcka behovet av mat, kläder och annat nödvändigt. En ensamstående vuxen får i dagersättning. Om den Skr. 2001/02:5 asylsökande i anslutning till ankomsten inkvarteras vid ett mottagningscenter där bl.a. mat och logi ingår, lämnas en lägre ersättning, för vuxen per dag. Nivån på dagersättningen fastställs av regeringen. Dessa kostnader ingår i den tidigare nämnda dygnskostnaden. har skyldighet att erbjuda organiserad verksamhet till alla vuxna asylsökande och ungdomar . Deltagande i verksamheten är obligatoriskt. För asylsökande som utan giltigt skäl vägrar att delta i den organiserade verksamheten skall dagersättningen reduceras. Detsamma gäller för den som håller sig undan så att asylutredningen försvåras. Skälen till att asylsökande förväntas delta i organiserad verksamhet är flera. Dels är det viktigt att motverka passivisering, dels kan aktiviteterna ge värdefulla erfarenheter oavsett om man får tillstånd att stanna i eller inte. För barn under skolåldern som bor på någon av anordnas s.k. familjebaserad verksamhet. Barn som bor i eget boende kan delta i av kommunen anordnad öppen förskola. Asylsökande barn i får undervisning genom kommunens försorg. Ungdomar i gymnasieåldern erbjuds gymnasieersättande verksamhet genom försorg. Många av de ungdomar som kan och vill erbjuds undervisning i ordinarie gymnasieskola. Regeringen överlämnade propositionen Asylsökande barns skolgång m.m. (prop. 2000/01:115) till . I propositionen föreslås att asylsökande barn och barn som beviljats tidsbegränsade uppehållstillstånd med stöd av 2 kap. 4 a § utlänningslagen (s.k. massflyktingar) skall få tillgång till utbildning inom det offentliga skolväsendet, förskoleverksamheten och skolbarnsomsorg på i huvudsak samma villkor som gäller för barn som är bosatta i . Detsamma gäller för barn som av andra skäl ansökt om uppehållstillstånd i och getts rätt att vistas här medan ansökan prövas. Statlig ersättning kommer att lämnas till kommunerna. Reformen avses träda i kraft . Ett målmedvetet arbete bedrivs för att utveckla ett barnperspektiv i bl.a. mottagandet av asylsökande. Detta arbete följs regelbundet upp med konkreta åtgärder för att förbättra barnens situation. 4.2Vård för asylsökande m.fl. Landstingen är ansvariga för att asylsökande m.fl. erhåller akut sjukvård och tandvård samt sjukvård och tandvård som inte kan anstå. Därutöver ges viss annan vård, exempelvis mödra- och förlossningsvård. Barn som inte fyllt har rätt till samma hälso- och sjukvård samt tandvård som i bosatta barn. Asylsökande skall även erbjudas hälsoundersökning enligt riktlinjer i allmänna råd från . För denna vård lämnar staten ersättning per asylsökande till landstingen, huvudsakligen i form av en schabloniserad ersättning. Storleken på bidraget är åldersdifferentierad. princip täcka all den vård som den enskilde normalt kan behöva. som överstiger för en vårdkontakt lämnar staten särskild Skr. 2001/02:5 ersättning. I enlighet med en överenskommelse mellan staten och beslutade regeringen att barn som hålls gömda inför verkställighet av avvisnings- eller utvisningsbeslut skall tillförsäkras hälso- och sjukvård enligt samma grunder som asylsökande barn. Frivilligorganisationerna har, liksom , lovat att medverka till att barnen kan söka sig till lämplig vårdgivare. har ansvaret för de utlänningar som tas i förvar enligt utlänningslagen och för de lokaler där de förvarstagna skall vistas. En utlänning som är tagen i förvar skall behandlas med respekt och humanitet och med beaktande av den svåra situation utlänningen i många fall befinner sig i. Förvarslokalerna skall utformas så att de så långt möjligt överensstämmer med de lokaler som finns på mottagningscenter och så att barns vistelse där underlättas. Det är emellertid ovanligt att barn tas i förvar. Utlänningar som hålls i förvar skall ges tillfälle till såväl enskilda som organiserade aktiviteter och förströelser.