prop · GO031D25 · 2001-01-01 00:00:00 — De två viktigaste orsakerna till denna utveckling är kraftigt minskad invandring till landet samt sjunkande födelsetal. Befolkningsminskningen har i vissa regioner blivit självgenererande genom att barnafödandet minskat till följd av stor nettoutflyttning av kvinnor och ungdomar. Befolkningen har minskat mest i inland, , Bergslagen och delar av sydöstra . De största befolkningsökningarna har skett i Stockholms- och Uppsalaregionerna, Umeåregionen samt delar av västkustregionen. Värt att notera är att även vissa gles- och landsbygdsområden upplevt en positiv befolkningsutveckling. Det är främst i den tätortsnära landsbygden som en befolkningsökning ägt rum, men en liknande utveckling kan skönjas även i delar av övriga gles- och landsbygdsområden. Ökningen av befolkningen i dessa områden har emellertid skett på bekostnad av utvecklingen i de mindre tätorterna och påverkar därför inte den regionala obalansen i stort. Regional utjämning och utveckling En politik för regional utjämning och utveckling av levnadsförhållandena mellan olika delar av och mellan olika orter i länen, regionalpolitiken, har utvecklats som en del av välfärdssamhället. Regionalpolitik bedrivs av såväl samhällsekonomiska som fördelningspolitiska skäl. Den bidrar till ett effektivare utnyttjande av samhällskapitalet, till en jämnare fördelning av välfärden samt till ökad valfrihet för enskilda människor i arbete och boende. Den i jämförelse med andra länder framgångsrika politiken på detta område har bidragit till att bevara den tradition av solidaritet och sammanhållning som präglat det svenska samhället. Regionalpolitikens uppgift är att främja alla regioners möjligheter att utvecklas på bästa sätt utifrån de egna förutsättningarna. Detta sker genom att det bedrivs insatser till stöd för utvecklingen av t.ex. småföretagsamheten i en viss region. Dessa insatser varierar mellan regionerna vilket är syftet eftersom förutsättningarna och företagens behov även de varierar. sker insatserna till enskilda företagare och företag, ibland grupper av företag eller företagsamheten som helhet och ibland företagen ihop med det omkringliggande samhället t.ex. universitet och högskolor. Allt detta för att skapa en så bra grund som möjligt för regionernas utveckling. Regeringen har tillsatt en parlamentarisk kommitté (dir. 1999:2) med uppgift att lämna förslag om den framtida inriktningen och utformningen av den svenska regionalpolitiken. Kommittén skall bl.a. lämna förslag till mål för den framtida regionalpolitiken. Bakgrunden härtill är att det sedan den senast omfattande utredningen om regionalpolitiken, som slutfördes , skett väsentliga förändringar i förutsättningarna för att bedriva regionalpolitik i . Bland dessa kan nämnas den accelererande utvecklingen av produktions- och informationstekniken, den allt mer internationaliserade ekonomin och anslutning till Europeiska unionen. Kommittén skall särskilt behandla den regionala utvecklingen i glesbygden respektive landsbygden. Regeringen avser att återkomma till med en proposition i ärendet. I avvaktan på denna proposition har regeringen utanför politikområdet genomfört insatser av stor betydelse för den regionalpolitiska utvecklingen t.ex. inom utbildnings- och kommunikationspolitiken. Detta ger enligt regeringen en god grund för bl.a. näringslivets utveckling vilket ökar möjligheterna att leva och bo i hela landet. Dessutom ger det statliga bidrags- och utjämningssystemet i kommunsektorn kommuner respektive landsting med olika strukturella förutsättningar möjlighet att erbjuda likvärdig service i landets olika delar. Vidare har inom politikområdet IT, tele och post beslutat enligt regeringens förslag i propositionen Ett informationssamhälle för alla (prop. 1999/2000:86, bet. 1999/2000:TU9, rskr. 1999/2000:256) att hushåll och företag i alla delar av skall få tillgång till IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet. Regeringen har även prioriterat bl.a. att få de nationella företagsstöden godkända enligt nya riktlinjer för regionala stöd. Dessa företagsstöd har regeringen ansett vara av stor betydelse för att främja en hållbar ekonomisk tillväxt och ökad sysselsättning i främst de regionalpolitiskt prioriterade områdena. Där är förutsättningarna för näringslivsutveckling trots insatser inom andra politikområden sämre än i övriga landet. Insatser har även gjorts inom de geografiskt avgränsade strukturfondsprojekten som förväntas leda till ökad sysselsättning och många nya företag. I en tillväxtorienterad politik för hela landet är det även nödvändigt att gles- och landsbygdens resurser tas till vara. Den nationella utvecklingen utgör den samlade effekten av varje bygds förmåga att ta till vara sina resurser och möjligheter. Det är därför av betydelse att även gles- och landsbygdsområden ges möjligheter att utvecklas. En grundläggande fråga för detta bedöms vara arbetet med att stimulera utvecklingen av samordnade servicelösningar som är anpassade efter lokala förutsättningar. Regeringen avser vidare att utarbeta ett särskilt program för att främja användningen av modern informationsteknik i företag i de regionalpolitiskt högst prioriterade områdena. Dessutom pågår arbetet med att bistå de kommuner som har särskilda omställningsproblem på grund av strukturomvandlingar inom försvarsmakten. Erfarenheterna från det lyckade omställningsarbetet i efter nedläggningen av flygflottiljen F15 utnyttjas fortlöpande. En av omställningsgruppens huvuduppgifter är att stärka kommunernas förmåga att arbeta långsiktigt och strategiskt med sin näringslivsutveckling så att befintliga resurser kan tillvaratas effektivt. Regeringen har sedan inträdet i EU 1995 prioriterat arbetet med EG:s strukturfondsprogram. Att arbeta med att programlägga åtgärder för en regions utveckling kommer från EU:s regional- och strukturpolitik, vilken kanaliseras genom . har arbetat med programformen 1999 och det har genomförts ett 20-tal olika regionalpolitiska strukturfondsprogram. Innehållet i de regionala tillväxtavtalen som genomförts i varje län ligger till grund för de nya strukturfondsprogrammen. Regeringen har prioriterat arbetet med de regionala tillväxtavtalen inom den regionala näringspolitiken och arbetet med . Detta arbete kommer enligt regeringen att positivt påverka regionalpolitiken. Regionalpolitiken har vidare allt mer inriktats mot att på regional nivå utnyttja ett arbetssätt som innebär att olika regionala parter arbetar i s.k. partnerskap. Exempel på detta är arbetet inom strukturfonderna och de regionala tillväxt- avtalen. Fördelen med dessa arbetssätt är att åtgärder för ett läns utveckling programläggs och därmed blir mer långsiktiga. Arbetssättet ger bl.a. parter med olika organisatorisk och sektoriell hemvist möjligheter att få en allt mer samstämmig verklighetsbild av situationen i länet, att samverka kring en gemensam långsiktig utvecklingsstrategi, att bedriva ett mer kvalificerat analysarbete, att arbeta mot gemensamma mål och göra tydligare prioriteringar av sina resurser. Styrning, uppföljning och utvärdering av de insatser som genomförs förbättras. Det förnyade arbetssättet som de regionala tillväxtavtalen och strukturfonderna bidrar till innebär enligt regeringen att även gles- och landsbygdens intressen kan tillvaratas på ett mer effektivt sätt. Det är av särskild betydelse att öka samordningen av och effektiviteten i åtgärderna för utjämning och tillväxt i de regionalpolitiskt utsatta regionerna. Vidare bör de statliga insatserna utanför politikområdet av stor betydelse för den regionalpolitiska utvecklingen förstärkas, bl.a. genom en ökad helhetssyn och samordning mellan olika sektorer. Omställningsgruppens arbete med att bistå kommuner med särskilda omställningsproblem på grund av strukturomvandlingar inom Försvarsmakten är prioriterat. En av gruppens huvuduppgifter är att samarbeta med och stärka kommunernas förmåga att arbeta långsiktigt och strategiskt med sin näringslivsutveckling så att befintliga resurser kan tillvaratas effektivt. Avslutningen av föregående strukturfondsperiod är av stor vikt, bl.a. för att skall tillgodogöra sig återflödet från fullt ut. Under den nya strukturfondsperioden, vilken startat , kommer prioritet att läggas vid att genomföra de nya strukturfondsprogrammen och att den nya organisationen fungerar effektivt. 3.5 Insatser 3.5.1 Statliga insatser inom politikområdet Inom politikområdet har åtgärder främst inriktats mot att underlätta för näringslivet i regionalpolitiskt prioriterade områden att utvecklas. Detta har bl.a. skett genom att bevilja företag, som bedöms ha goda utvecklingsmöjligheter eller har permanenta geografiska nackdelar, olika former av företagsstöd. Andra viktiga insatser för att främja utvecklingen av näringslivet har skett genom att bedriva projektverksamhet i olika former och genom EG:s geografiskt avgränsade strukturfondsprogram. Nationella stödområden och företagsstöd I budgetpropositionen redogjorde regeringen bl.a. för den regionalpolitiska problembilden, föreslog att skulle besluta om huvudprinciper för den nationella stödområdes-indelningen och att det fortsättningsvis skall vara en uppgift för regeringen att närmare bestämma vilka områden som skall ingå i de nationella stöd-områdena. Regeringen informerade därvid också om processen med för att få dess godkännande av stödområden och företagsstöd och om vilka områden regeringen preliminärt bedömde borde ingå i de olika stöd- områdena (prop. 1999/2000:1 utgiftsområde 19, avsnitt 4). har godkänt regeringens förslag om nationella stödområden för företagsstöd. har vidhållit att endast får ha nationella regionalpolitiska stöd-områden som omfattar av landets befolkning och har godkänt det förslag till omfattning av stödområdena A och B som regeringen informerade om. Härtill kommer dock att även delar av Åmåls, , och kommuner ingår i stödområde B. Regeringens bedömning att EG-kommissio- nen inte tillräckligt har beaktat de särskilda regionalpolitiska problem, på grund av bl.a. geografiska lägesnackdelar som har i jämförelse med andra medlemsländer, kvarstår. Regeringen fortsätter därför sitt arbete med att i olika sammanhang försöka få ökad förståelse för dessa. beslutade således om nya riktlinjer för statligt stöd till regionala ändamål. Dessa innebar bl.a. att flertalet stödformer skulle vara anpassade till dessa riktlinjer . Regionalt utvecklingsbidrag kan därför numera lämnas till materiella nyinvesteringar i bl.a. byggnader, anläggningar, maskiner, inventarier samt till immateriella investeringar såsom förvärv av patenter och licenser. Därtill kan utvecklingsbidrag lämnas till utbildning, forskning och utveckling, konsulttjänster, kunskapsspridning och informationskampanjer. Landsbygdsstöd, småföretagsstöd och såddfinansiering kvarstår oförändrade. Nedsatta socialavgifter och transportbidrag, som är generella företagsstöd, har lämnats till företag i regionalpolitiskt prioriterade områden. Lagen om nedsättning av socialavgifter ändrades från . Tillverkningsindustri, gruvdrift och produktionsvaruinriktad partihandel är inte längre stödberättigade. Stöd-området har utvidgats med ett antal kommuner och församlingar främst i . Stödformen granskas av EG-kom-missionen. Tillämpningen av lagen har därför stoppats fr.o.m. , eftersom kommissionen inte godkänt tillämpning efter detta datum. Transportbidraget har kompenserat företag i regionalpolitiskt prioriterade områden för kostnadsnackdelar till följd av bl.a. transportavstånd, låg befolkningstäthet och bristande infrastruktur. Bidraget har även stimulerat till höjd förädlingsgrad. De av regeringen i proposition Regional tillväxt för arbetet och välfärd (prop. 1997/98:62, bet. 1997/98:AU11, rskr. 1997/98:204), föreslagna ändringarna i stödformen, senare tillstyrkta av , godkändes av EG- kommissionen för tillämpning . Bland annat lämnas transportbidrag numera för godstransporter, till och från bidragsområdet, utförda till sjöss. Transportbidragszon 1 har utgått som bidragsområde, och lägsta bidragsgrundande transportsträcka höjts . Stiftelsen har finansierat etablering, utveckling och expansion av näringslivet, främst små och medelstora företag, i , , , och . Särskild uppmärksamhet har ägnats företag i och i inlandskommunerna. Norrlandsfonden har erbjudit företag i huvudsak tre former av finansiering: Lån, villkorslån (lån med villkorlig återbetalningsskyldighet) och garantier. har sedan blev medlem i den Europeiska unionen kommit att tillföra stora områden i landet viktiga regionalpolitiska resurser. Det sammanlagda återflödet av medel från för regionalpolitiskt inriktade åtgärder (dvs. Mål 2, 5b, 6 och vissa gemenskapsinitiativ) beräknas för program-perioden 1999 komma att uppgå till ca . Det sammanlagda återflödet för regionalpolitiskt inriktade strukturfondsåtgärder (dvs Mål 1, 2, Interreg III och Leader+), för programperioden 2006, be-räknas uppgå till . Strukturfondernas syfte är att motverka de regionala obalanser inom unionen som bl.a. skapandet av den inre marknaden bedöms kunna medföra. Av de regionalpolitiskt inriktade strukturfondsinsatserna får de glest befolkade områdena, s.k. mål 1-områden, mest medel. De inriktas främst på olika projekt för små och medelstora företag, som bl.a. syftar till att stimulera nyföretagande och marknadsföring av företagens varor och tjänster. Många projekt är också inriktade på samverkan mellan företag kring produkt- och processutveckling samt på att öka företagens kompetens inom modern informationsteknik. För att stimulera utvecklingen av gles- och landsbygdsområden har företag beviljats landsbygdsbidrag och stöd till kommersiell service. Andra åtgärder som bidrar till utvecklingen av dessa områden är främst vissa projekt inom den regionala projektverksamheten och i vissa fall regionalt utvecklingsbidrag och småföretagsstöd. har vissa länsstyrelser och regionala självstyrelseorgan utarbetat regionala program för landsbygdsutveckling. Dessa program kommer att fortsätta att utvecklas, bl.a. inom ramen för strukturfondsprogrammen och de regionala tillväxtavtalen. Regeringen har beviljat medel till Hela ska leva och . Syftet med bidragen är att stödja organisationernas arbete som central röst för gles- och landsbygdsområden samt skärgården och deras insatser för att främja utvecklingen av dessa områden. En viktig fråga för att gles- och landsbygdsområden skall vara attraktiva är tillgången till viss grundläggande service. Regeringen har därför givit i uppdrag att i samarbete med fortsätta utvecklingsarbetet av en servicedatabas för att möjliggöra bl.a. löpande kartläggningar av hur tillgången till olika typer av service utvecklas i gles- och landsbygdsområden. Regeringen har beviljat bidrag till ett projekt som bedrivs av Småkom, de små kommunernas samarbetsorgan, i syfte att utveckla nya former för samordnade servicelösningar i olika kommuner. Förutom de generella regionalpolitiska insatser som genomförs med stöd av sker även insatser specifikt riktade till gles- och landsbygdsområden. Projekt inom gemenskapsinititativet Leader har t.ex. utvecklat innovativa åtgärder och genom ett omfattande ideellt arbete i projekten tillgängliggjort resurser för landsbygdsutvecklingsarbetet i stor skala. Även de olika målprogrammen och vissa Interreg- program innehåller insatser för gles- och landsbygdsområden och därmed bidragit till deras utveckling. Eftersom delar av skärgården definieras som gles- och landsbygd kan särskilt nämnas Mål 5b Skärgården och Interreg Skärgården som utgör två särskilda program enbart riktade till skärgårdsområden. Program för regional näringspolitik och särskilda regionalpolitiska åtgärder Regeringens särskilda program för regional näringspolitik och särskilda regionalpolitiska åtgärder på startade men beslut inom programmet har även fattats . Beslut har fattats för i stort sett hela beloppet och programmet genomförs över hela landet, men med tyngdpunkten i regio-nalpolitiskt prioriterade områden. Ambitionen har bl.a. varit att programmet skall medverka till att realisera åtgärder som på grund av begränsade medel annars inte kommit till stånd och att det skall innehålla insatser som lämpligen initieras på central nivå. Regeringen har bl.a. beslutat att utveckla distansutbildning baserad på modern informationsteknik i samband med inrättandet av i , att delfinansiera utbyggnad av Luleå-Kallax flygplats samt om bidrag till projektet som syftar till att öka export av jordbruksprodukter. Utvecklingsprogram för kommuner med särskilda omställningsroblem främst på grund av strukturomvandlingar inom Försvarsmakten En arbetsgrupp, den s.k. Omställningsgruppen, har initierats i syfte att bistå kommuner med särskilda omställningsproblem främst på grund av strukturomvandlingar inom Försvars-makten. Arbetsgruppen skall bl.a. lämna förslag till åtgärder för att stödja och främja en positiv utveckling av arbetsmarknaden och övergång till nya näringar i , , , , , , och kommuner, samt till viss del även . Gruppen deltar även i diskus-sioner om omvandlingsåtgärder för militära fastigheter samt medverkar vid genomförandet av beslutade företagsetableringar och lokaliseringar av statliga verksamheter. En av gruppens huvuduppgifter är att stärka kommunernas förmåga att arbeta långsiktigt och strategiskt med sin näringslivsutveckling så att befintliga resurser kan tillvaratas effektivare. Den grundläggande fasen i arbetet bör vara klar i samtliga kommuner senast . Det är viktigt att nya verksamheter som lokaliseras till kommuner kan utvecklas väl och stärka näringsliv och arbetsmarknad. Myndigheternas m.fl. regionalpolitiska arbete Länsstyrelserna och de regionala självstyrelseorganen har bedrivit omfattande samordningsinsatser. Förutom att inom ramen för den regionala näringspolitiken ta fram de regionala tillväxtavtalen också genom att utveckla och arbeta utifrån länsstrategin vars inriktning bl.a. är tillväxt och sysselsättning. Omfattande samordning har också åstadkommits genom framtagandet av de samlade programdokumenten för och en rad andra projekt, både inom länen och med aktörer från andra län och andra länder. Särskilt positivt är att näringslivet i ökad omfattning deltagit i samordningsarbetet. Samordningen av insatserna syftar bl.a. till att de regionala aktörerna skall utnyttja tilldelade resurser mer effektivt. Dessa insatser har vidareutvecklat program som styr- och arbetsform på regional nivå. Kopplingen mellan analys och strategier har förbättrats, och förutsätts förbättras ytterligare inom ramen för det fortsatta arbetet med strukturfondsprogrammen och de regionala tillväxtavtalen. I detta arbete förväntas även uppföljnings- och utvärderingsverksamheten förbättras. har bl.a. utvecklat metoder för regionala strategier och programarbete. Verket har vidare medverkat till att genomförandet av program inom sker effektivt genom bl.a. erfarenhetsutbyten och utbildningar för de som administrerar programmen. I syfte att stödja uppbyggnaden och utvecklingen av verksamheten vid lokala och regionala resurscentra för kvinnor har ansvarat för för Kvinnor samt beviljat medel till lokala och regionala resurscentra för kvinnor. En stor del av den regionala projektverksamheten och EG:s strukturfondsprogram har varit inriktade på åtgärder för att förbättra företagsklimatet, den ekonomiska tillväxten och nyföretagandet i framför allt regionalpolitiskt prioriterade områden. Länsstyrelserna och själv- styrelseorganen stödjer med sina medel för regional projektverksamhet och medfinansiering av EG:s strukturfondsprogram vitt skilda aktiviteter. Många åtgärder kan ses som ett komplement till åtgärder som bedrivs inom andra politikområden. Utmärkande för projektverksamheterna är det stora antalet deltagande aktörer. Näringslivsinriktade åtgärder, som t.ex. insatser för att stimulera nyföretagande och företagsförnyelse utgör en stor del av projektverksamheten, men även utredningar (t.ex. om lokala förutsättningar och hinder för utveckling), försöksverksamhet (t.ex. i nätverk, vid teknikcentra och högskolor), kultur- och informationsinsatser (t.ex. turismkampanjer och mässor). Andra projekt har varit inriktade mot att utveckla regionala nätverk och s.k. kluster. 3.5.2 Den nya programperioden åren 2000 2006 för Under detta utgiftsområde finns uppfört anslag för regionalfonden. Regionalfonden medfinansierar målen 1 och 2 samt gemenskapsinitiativen Interreg III och . För att få en samlad bild över strukturfonderna i ges här en översiktlig beskrivning. Ytterligare information lämnas under utgiftsområde 13 Arbetsmarknad och utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar. Den nya programperioden för startar och pågår . Antalet målområden och gemenskapsinitiativ har minskats. Tabell 3.2 Strukturfondsmål och gemenskapsinitiativ programperioden 2006 Mål 1 Insatser i områden vars BNP per invånare är av gemenskapens genomsnitt och insatser i de mest glesbefolkade områdena samt ett särskilt program för kusten i norra . Mål 2 Områden som genomgår ekonomisk och social omställning inom industri- och tjänstesektorn, landsbygdsområden på tillbakagång, stadsområden med problem samt krisdrabbade områden som är beroende av fiske. Mål 3 Åtgärder för att utveckla arbetsmarknaden och de mänskliga resurserna, särskilt inom ramen för de årliga nationella handlingsplanerna för sysselsättning. Fiskeriåtgärder utanför mål 1 Strukturåtgärder inom fiskerinäringen vilken bl.a. omfattar yrkesfisket, vattenbruket och bearbetning och saluföring av näringens produkter. Interreg III Gränsregionalt, transnationellt och interregionalt samarbete för att stimulera en harmonisk, balanserad och varaktig utveckling över hela gemenskapens område. Equal Samarbete mellan medlemsländerna för att främja nya metoder för att bekämpa all slags diskriminering och ojämlikhet i anknytning till arbetsmarknaden. Leader+ Insatser för landsbygdens utveckling. och social förnyelse av städer och förorter som befinner sig på tillbakagång genom att främja en hållbar stadsutveckling. I den följande tabellen redovisas medelsfördelning och finansieringen från de olika strukturfonderna. Sammanlagt får inklusive indexering i återflöde från EU. Totalt tillsammans med nationell offentlig medfinansiering och privat finansiering omfattar strukturfondsprogram-men ca . Tabell 3.3 Medelsfördelning och finansiering av strukturfonderna EG-medel Regionalfonden Socialfonden Jordbruksfonden (utvecklingssektionen) Fiskefonden Mål 1 748 x x x x Mål 2 423 x x Fiskeriåtgärder utanför mål 1 62 x Interreg 154 x För del omfattar det nya mål 1-området det tidigare mål 6-området samt kustområdena i , och . De två mål 1-programmen, och lämnades till EG- kommissionen varefter förhandlingar mellan och kommissionen genomfördes. Programmen godkändes av EG- kommissionen . Mål 1-programmen innehåller insatser för näringslivsutveckling, livslångt lärande, landsbygds-utveckling, utveckling av infrastrukturen och särskilda insatser för samerna. Mål 3-åtgärder, landsbygdsinsatser och strukturåtgärder inom fiskerinäringen är en integrerad del av mål 1-programmen. Till programmen skall programkomplement med mer detaljerad information om bl.a. resultatindikatorer bifogas, vilka övervakningskommittéerna skall godkänna. För mål 1 godkändes dessa komplement . Genomförandet kan därefter påbörjas och beslut fattas om enskilda projekt. Vilka områden som ska omfattas av mål 2 fastställdes av kommissionen . Regeringen gav länsstyrelserna i , och samt , avseende programmet för öarna, i uppdrag att utarbeta utvecklingsplaner för respektive mål 2-område. Mål 2-programmen är fyra stycken nämligen Norra som omfattar delar av , och , Västra som omfattar delar av , , och , Södra som omfattar delar av , , , och samt Öarna som omfattar och öar med bofast befolkning utan fast landförbindelse. Regeringen överlämnade utvecklingsplanerna till kommissionen och förhandlingar påbörjades . Beslut från väntas .