prop · GO031D21 · 2001-01-01 00:00:00 — I studiestödslagen (1999:1395) skall tillägg och kompletteringar göras, bl.a. för att underlätta ytterligare för den som fått studiestöd enligt såväl de gamla som de nya reglerna. Skälen för regeringens förslag: Regeringens arbete med regelförenklingar inom arbetsmarknadspolitiken har resulterat i ett flertal nya respektive ändrade författningar som trätt i kraft . Ändringarna innebär bl.a. att vissa nya begrepp har införts inom det arbetsmarknadspolitiska området. Detta redovisas närmare under utgiftsområde 13. De nya begrepp som införts berör även författningar inom område varför följd-ändringar nu föreslås i studiestödslagen (1973:349), lagen (1983:1030) om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa och studiestödslagen (1999:1395). Ändringarna är av redaktionell natur och reglernas innehåll är i huvudsak oförändrat. har, i enlighet med regeringens förslag i prop. 1999/2000:10 Ett reformerat studie- stödssystem, beslutat om en ny studiestödslag (1999:1395). Den nya lagen som träder i kraft bör ändras och kompletteras på följande sätt. 3 kap. 17 § studiestödslagen reglerar hur stort det s.k. fribeloppet är. I studiestödspropositionen (s. 106) anges att fribeloppet skall öka för som utbildningstiden är kortare än och att fribeloppet på motsvarande sätt skall minskas för som utbildningen är längre än . I 3 kap. 17 § andra stycket anges det att fribeloppets andel av prisbasbeloppet skall ökas eller minskas på visst sätt för som studietiden är längre eller kortare än . Denna bestämmelse bör förtydligas så att det direkt av ordalydelsen framgår att fribeloppet är högre och lägre . Genom den nya studiestödslagen har förutsättningarna för att få avskrivning av lån för gymnasiala studier förändrats jämfört med vad som gäller enligt den nuvarande lagen. I den nya lagen finns en övergångsbestämmelse, punkten 8, om rätt till avskrivning av lån som tagits för tidigare gymnasiala studier. Beträffande sådana studielån som har beviljats enligt 4 kap. 2 § i den gamla lagen skall enligt punkten 8 i övergångsbestämmelserna 8 kap. 11 § i den gamla lagen tillämpas i stället för 4 kap. 22 § i den nya lagen. Enligt 8 kap. 11 § i den gamla lagen kan den som tidigare uppburit studielån för studier enligt 4 kap. 2 § befrias från att betala tillbaka en viss del av dessa lån om han har fått studielån för studier enligt 4 kap. 1 § i den gamla lagen, dvs. för högskoleutbildning eller liknande utbildning. Punkten 8 i övergångsbestämmelserna bör förtydligas så att det klart framgår att 8 kap. 11 § i den gamla lagen skall tillämpas även om de nya studierna har bedrivits med studielån enligt den nya lagen. Enligt 8 kap. 3 § studiestödslagen (1973:349) skall en låntagare påbörja återbetalningen av studielånet när det vid ingången av ett kalenderår har gått efter den senaste tidsperiod för vilken låntagaren fått studiestöd enligt 3, 4 eller 7 kap. samma lag. Av 5 § lagen (1983:1030) om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa följer att detsamma gäller den som har uppburit särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa i form av studielån. Återbetalningstidens början är reglerad på motsvarande sätt i den nya stu- diestödslagen. Enligt 4 kap. 3 § i den nya lagen skall återbetalningen börja när det vid ingången av ett kalenderår har gått efter utgången av den senaste tidsperiod för vilken låntagaren fått studiestöd enligt den lagen. I nu gällande lagstiftning regleras alltså, på samma sätt som i den nya lagen, bara studiestöd som tagits emot enligt respektive lag. Det är dock rimligt att en studerande som före påbörjat sina studier med studiestöd enligt nu gällande bestämmelser och som efter den tidpunkten fortsätter studierna med studiestöd enligt den nya lagen bör ha anstånd med att påbörja återbetalningen av lånen tills studierna är helt slutförda. Detta oavsett om studielånet har tagits emot enligt nu gällande lagar eller enligt den nya studiestödslagen. Det bör därför införas en övergångsbestämmelse till den nya lagen som reglerar att om återbetalningsskyldigheten för studielån ännu inte har inträtt enligt de gamla bestämmelserna återbetalningen av lån som tagits emot enligt den gamla lagstiftningen skall börja med att återbetalningen påbörjas enligt den nya studiestödslagen. fick nästan 417 000 studerande studiemedel. Detta är en ökning i förhållande till föregående år. Det maximala beloppet för studiemedel är , varav är bidrag. tycks inte antalet studiemedelstagare öka i samma takt som antalet platser inom högskoleområdet. Enligt prognosen kommer antalet studerande som beviljas stu-diemedel för studier utomlands att öka. 2003 tillförs universitet och högskolor resurser för närmare 100 000 nya permanenta platser. Studie- medelsanslaget följer utvecklingen inom utbildningssektorn. Anslaget påverkas av de satsningar riksdag och regering gör inom området. utökas antalet högskoleplatser med 10 000 platser, vilket bedöms öka efterfrågan på studiemedel. kommer antalet högskoleplatser att utökas med ytterligare 10 000 platser. ekonomiska vårproposition gjorde regeringen bedömningen att satsningen på skall vidmakthållas på en i huvudsak oförändrad nivå till utgången av 2002. beräknades medel för sammanlagt 56 000 årsstudieplatser inom vuxenutbildning och i folkhögskolan. En rad skäl talar mot att en så kraftig minskning av volymen sker från ett budgetår till nästa. Regeringen gör därför bedömningen, att en successiv minskning bör inledas . beräknas en minskning av med ca 15 000 platser . Det motsvarar en besparing på för studiestöd, varav i studiemedel och i särskilt utbildningsbidrag. Under införs ett nytt reformerat studiestödssystem som fattat beslut om (prop. 1999/2000:10, bet. 1999/2000:UbU7, rskr. 1999/2000:96). Reformen innebär bl. a. att bidragsdelen i studiemedlen ökar från nuvarande till . Studerande som är eller äldre kan få ett tilläggslån på ca under vissa förutsättningar. Återbetalningsreglerna skärps genom ett s.k. modifierat annuitetssystem. En garantiregel kan begränsa återbetalningen till av årsinkomsten. Studiestöden särskilt vuxenstudiestöd (svux) och särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa (svuxa) kommer fr.o.m. inte längre att beviljas till nya sökande. För studerande som påbörjat sina studier med svux eller svuxa finns det möjlighet att fullfölja studierna med samma stöd dock längst t.o.m. . För vuxenstuderande finns i det nya studiemedelssystemet en särskild resursram för ett prioriterat bidrag för dem som är och studerar på grundskole- eller gymnasienivå. Totalbeloppet är detsamma som för studiemedel, men bidragsdelen är . Resursramen för detta högre bidrag beräknas för 71 000 studerande, dvs. till ungefär lika många studerande som haft svux eller svuxa . Både den generella och prioriterade bidragsdelen blir pensionsgrundande. Anslaget tillförs för att förstärka möjligheterna för studerande på kompletterande utbildningar att få studiestöd och överförs till det nya anslaget 25:3 Studiemedelsräntor m.m. Anslaget beräknas totalt till . Tabell 4.25:2 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 9 806 694 Makroekonomiska förutsättningar (prisbasbelopp) 79 196 Ökat resursbehov p.g.a. höjt studiemedelsbidrag m.m. 1 026 223 Ökat resursbehov för pensionsavgifter 968 363 Överföring från anslaget Vuxenstudiestöd m.m. med anledning av reformen 1 084 249 Volymer m.m. 104 221 Minskning av - 68 000 Överföring till anslaget Studiemedelsräntor m.m. -4 522 690 Förslag 2001 8 478 256 4.1.3 25:3 Studiemedelsräntor m.m. Tabell 4.25:3 Anslagsutvecklingen Studiemedelsräntor m.m. 2001 Förslag 4 522 690 2002 Beräknat 5 159 700 2003 Beräknat 6 179 760 med att ett nytt studiemedelssystem införs införs ett nytt anslag för studiemedelsräntor m.m. 2001. Anslaget belastas av räntor och avskrivningar av studielån som ingår i studiemedel, särskilt vuxenstudiestöd (svux) och särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa (svuxa). Dessutom belastas anslaget av avskrivningar av studielån som ingått som en del i studiehjälpen enligt äldre bestämmelser samt av kostnader för avskrivning och inlösen av vissa studielån med statlig kreditgaranti i enlighet med kungörelsen (1961:384) om avskrivning av lån för studier eller på grund av att låntagaren avlidit eller varit varaktigt betalningsoförmögen. Faktorer som ränteutveckling, prisbasbelopp och återbetalningstakt styr utgifterna på anslaget. Ränteutgifterna styrs också av den ingående fordran som staten har på låntagarna. Antalet låntagare har ökat kraftigt . hade 1,4 miljoner personer studielån, varav ca 230 000 inte hade börjat återbetalningen. Regeringens överväganden En övervägande del av anslagsbelastningen utgörs av räntekostnader till följd av att den totala skuldstocken ökar och att återbetalningarna ännu är relativt små. Utgiften för räntor och avskrivningar beräknas uppgå till . Genom att medel för dessa ändamål anvisas under ett särskilt anslag blir statsbudgeten tydligare. CSN:s totala upplåning från beräknas uppgå till ca vid utgången av för studielån tagna . För beräknas ytterligare lånas upp för studielån. Det samlade lånebehovet uppgår därmed till för det kommande budgetåret. Tabell 4.25:3 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 0 Överföring från anslaget Studiemedel m.m. 4 522 690 Förslag 2001 4 522 690 4.1.4 25:4 Vuxenstudiestöd m.m. Tabell 4.25:4 Anslagsutvecklingen Vuxenstudiestöd m.m. 6 710 999 2001 Förslag 5 812 172 2002 Beräknat 4 256 470 2003 Beräknat 2 803 219 1 Inklusive en minskning med 540 000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2000. De utgifter som belastar anslaget är korttidsstudiestöd, internatbidrag, särskilt vuxenstudiestöd (svux), särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa (svuxa), timersättning vid särvux, särskilt utbildningsbidrag och stipendier för basår till ungdomar . En jämförelse mellan anvisade medel och utfall för visar att inte har utnyttjats. Detta främst beroende på att förväntade efterfrågeökningar uteblivit, men även på grund av att möjligheten att studera ett andra år med särskilt utbildningsbidrag upphört . Många studerande har därför valt svux eller svuxa, vilket inneburit att anslaget för vuxenstudiestöd m.m. belastats i mindre omfattning eftersom vuxenstudiebidraget endast utgör av bidraget i särskilt utbildningsbidrag. Regeringens överväganden Regeringen har under avsnitt 4.1.2. lämnat förslag till ändring i studiestödslagen (1973:349) och lagen (1983:1030) om särskilt vuxenstu- diestöd för arbetslösa. Detta med anledning av regeringens arbete med förenklingar inom arbetsmarknadspolitiken. Anslaget totalt Minskningen av efterfrågan på vuxenstudiestöd under nuvarande budgetår bedöms kvarstå 2001 på grund av en minskad efterfrågan på det särskilda utbildningsbidraget. Detta till följd av att det från betalas ut . Dessutom gör regeringen bedömningen att efterfrågan minskar på grund av en sjunkande arbetslöshet. Skulle det visa sig att efterfrågan överstiger prognosen finns som reserv det på anslaget beräknade anslagssparandet från innevarande budgetår på . För beräknas att ungefär lika många vuxenstuderande kan få ett vuxenstudie- stöd eller studiemedel som 2000. Särskilt vuxenstudiestöd Särskilt vuxenstudiestöd kan beviljas för studier på grundskole- och gymnasieskolenivå samt på högskolenivå för yrkesteknisk högskoleutbildning (YTH), specialpedagogexamen eller specialpedagogisk påbyggnadsutbildning och vissa utbildningar inom naturvetenskap och teknik (s.k. NT- utbildningar). Svux är i första hand avsett för vuxenstuderande med kort tidigare utbildning som tar ledigt från sitt arbete för att studera. Under fick nära 26 000 personer svux. I förhållande till 1998 var det en ökning med . Anledningen är främst att arbetstagare som påbörjat studierna med särskilt utbildningsbidrag valt att slutföra sina studier med svux. Efterfrågan på stödet ligger ungefär på samma nivå under innevarande budgetår. Fr.o.m. kan stödet inte längre beviljas till nya sökande. Särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa För rätt till särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa (svuxa) är det grundläggande villkoret att sökanden är helt eller delvis arbetslös. Antalet studerande som fick svuxa under var drygt 41 000 personer, en ökning med i förhållande till föregående år. Detta beror som tidigare nämnts främst på att möjligheten att studera ett andra år med särskilt utbildningsbidrag upphört . Efterfrågan på svuxa bedöms öka något under innevarande budgetår. Fr.o.m. kan stödet inte längre beviljas till nya sökande. Särskilt utbildningsbidrag Särskilt utbildningsbidrag kan, fr.o.m. , beviljas arbetslösa för studier på grundskole- eller gymnasieskolenivå. Bidraget motsvarar ersättningen i arbetslöshetsförsäkringen vid arbetslöshet. Även anställda kan i begränsad utsträckning och under vissa förutsättningar få stödet. fick ca 109 000 personer särskilt utbildningsbidrag, varav var arbetslösa. Intresset för särskilt utbildningsbidrag har varit stort och utbetalda medel uppgick till . beräknas antalet studie- stödstagare minska med ca 40 000 bl.a. till följd av att möjligheten att studera ett andra år med särskilt utbildningsbidrag upphört och att arbetslösheten minskat. Regeringen avser att i en kommande proposition lämna förslag om vuxnas lärande. I avvaktan på denna proposition beräknas medel om ca för ett fortsatt vuxenstudiestöd . Korttidsstudiestöd och internatbidrag Korttidsstudiestöd kan beviljas arbetstagare som deltar i studiecirklar, kurser inom komvux och statens skolor för vuxna samt i vissa s.k. korta kurser vid folkhögskolor. Stöd kan lämnas för studier i svenska, engelska och matematik på grundskole- och gymnasieskolenivå, för studier i samhällskunskap som motsvarar sådana moment som ingår i den kommunala vuxenutbildningen samt för studier som syftar till att utveckla handikappades färdigheter och kunskaper om handikappet. Korttidsstudiestödet ersätter förlorad arbetsförtjänst och uppgår till . Internatbidrag kan beviljas deltagare i korta kurser vid folkhögskolor och vid statens skolor för vuxna för ovan nämnda studier. Bidraget, som kan beviljas både arbetstagare och icke arbetstagare, är . Under betalades ut i korttidsstudiestöd och internatbidrag till drygt 4 000 personer, vilket är en minskning i förhållande innan. Orsaken till minskningen är främst en minskad efterfrågan. införs nya former för beviljandet av stöden. Resurser motsvarande vad som avsätts för stöden skall i stället anvisas som statsbidrag till fackliga organisationer och utbildningsstöd (Sisus) - se avsnittet 4.1.7 anslaget 25:7 Bidrag till vissa organisationer m.m. De sammanlagda medlen för ändamålet är oförändrade. Timersättning vid särvux Timersättning beviljas till en studerande som deltar i vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux) och som förlorar arbetsinkomst eller arbetslöshetsersättning på grund av detta. var antalet deltagare i särvux med timersättning 263 personer. införs nya former för beviljandet av stöden. Resurser motsvarande vad som avsätts för stödet skall i stället anvisas som statsbidrag till utbildningsstöd (Sisus) - se avsnittet 4.1.7 anslaget 25:7 Bidrag till vissa organisationer m.m. De sammanlagda medlen för ändamålet är oförändrade. Stipendier för basår till ungdomar Ett stipendium på kan utbetalas till alla som genomfört ett basår med inriktning mot naturvetenskap eller teknik inom vuxenutbildning eller statens skolor för vuxna. har 223 personer fått stipendiet, vilket är 777 personer färre än beräknat. Regeringen anser att stipendier för basår inte längre skall lämnas efter /2000. Särskilt vuxenstudiestöd till studerande vid vissa naturvetenskapliga och tekniska utbildningar Anslaget redovisades tidigare under A7 Särskilt vuxenstudiestöd till studerande vid vissa naturvetenskapliga och tekniska utbildningar. Stödet kan beviljas för naturvetenskapliga och tekniska högskoleutbildningar enligt förordningen (1995:819) om vissa naturvetenskapliga och tekniska högskoleutbildningar med särskilt vuxenstudiestöd m.m. Endast studerande som har rätt till särskilt vuxenstudiestöd kan antas till utbildningarna. var det 7 508 personer som studerade med detta stöd. Inga nya studerande antas till sådan utbildning och stödet upphör helt vid utgången av 2002. Särskilt vuxenstudiestöd till studerande vid vissa lärarutbildningar Anslaget redovisades tidigare under A6 Särskilt vuxenstudiestöd till studerande vid vissa lärarutbildningar. Stödet kan beviljas till studerande vid utbildning som leder till specialpedagogexamen samt vid påbyggnadsutbildning till sådan examen. Studerande som antas till utbildningen har i princip rätt till stödet. fick 1 506 personer stöd vilket är ungefär i samma nivå . Fr.o.m. kan stödet inte längre beviljas till nya sökande. I stället kan studiemedel med 82 procents bidragsdel utgå. Mot bakgrund av det som redovisats beräknas kostnaden för för vuxenstudie- stöden till . I anslaget ingår statlig ålderspensionsavgift som beräknats till . Tabell 4.25:4 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 7 655 998 Överföring till anslaget Studiemedel m.m. -1 110 471 Överföring från anslaget Särskilt vuxenstudiestöd till studerande vid vissa lärarutbildningar 44 801 Överföring från anslaget Särskilt vuxenstudiestöd till studerande vid vissa naturvetenskapliga och tekniska utbildningar 162 693 Minskat resursbehov -487 155 Minskning av -167 000 Volymer - 286 694 Förslag 2001 5 812 172 4.1.5 25:5 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk Tabell 4.25:5 Anslagsutvecklingen Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk Tusental kronor 44 083 2001 Förslag 61 520 2002 Beräknat 61 520 2003 Beräknat 61 520 Under detta anslag beräknar regeringen medel för - bidrag enligt förordningen (1995:667) om bidrag till vissa funktionshindrade elever i gymnasieskolan för kostnader för resor och boende för döva och hörselskadade elever vid riksgymnasierna i samt för elever vid Rh-anpassad gymnasial utbildning i , , och , - utgifter enligt förordningen (1997:1158) om statsbidrag för teckenspråksutbildning för vissa föräldrar för kostnader för dels anordnandet av sådan utbildning, dels deltagande i sådan utbildning. Anslagssparandet har minskats genom indrag med . Det är framför allt antalet elever som styr utgifterna på området. Enligt förslag från sjuk- och arbetsskadekommittén (SOU 1996:113) bör bl.a. åldersgränsen för rätt till förtidspension/sjukbidrag ändras. Den nuvarande åldersgränsen innebär att en del av eleverna vid riksgymnasierna kan uppbära förtidspension/sjukbidrag. Detta förhållande kan komma att påverkas av ställningstaganden till en eventuell ändring av denna åldersgräns. Förslaget bereds i . Vid beslut enligt den nämnda förordningen om bidrag till vissa funktionshindrade elever i gymnasieskolan tas hänsyn till om eleven uppbär förtidspension/sjukbidrag. Budgeteringen under anslaget utgår från att ersättning skall ges till eleverna under förutsättning att eleven inte uppbär sådan förmån. Detta förklarar anslagssparandet. Utgifterna enligt förordningen om statsbidrag för teckenspråksutbildning för vissa föräldrar har beräknats för ca 800 deltagare. Ett visst anslagssparande har uppstått till följd av successiv uppbyggnad . Regeringens överväganden har 306 personer fått bidrag enligt förordningen (1995:667) om bidrag till vissa funktionshindrade elever i gymnasieskolan. Det är en minskning med i jämförelse med 1998. Under förutsättning av att reglerna är oförändrade bedöms efterfrågan ligga på samma nivå de kommande tre åren. Bidrag enligt förordningen (1997:1158) om statsbidrag för teckenspråksutbildning för vissa föräldrar har omfattat ca 550 föräldrar. Det är en ökning men ändå färre än vad som planerades. Att inte fler föräldrar tagit del av bidraget beror på att utbildningsanordnarna har behövt för att förbereda sig och för att rekrytera deltagare. Utgiftsutvecklingen indikerar att ett ökat medelsbehov kan uppstå vid full utbyggnad. beslut med anledning av förslag i prop. 1998/99:105 Elever med funktionshinder ansvar för utbildning och stöd berör bl.a. riksrekryterande gymnasial utbildning för vissa elever med funktionshinder. Beslutet innebär dock att grunden för medelsberäkningen under detta anslag blir oförändrad. Verksamhet som berättigar till stöd enligt förordningen om statsbidrag för teckenspråksutbildning för vissa föräldrar har ännu inte gett erfarenheter som föranleder någon ny bedömning av medelsbehovet. Regeringen bedömer att medelsbehovet under anslaget för kan minskas med i fast penningvärde i förhållande till 2000. Tabell 4.25:5 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 67 242 Minskat resursbehov -6 000 Makroekonomiska förutsättningar 278 Förslag 2001 61 520 4.1.6 25:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål Tabell 4.25:6 Anslagsutvecklingen för Bidrag till vissa studiesociala ändamål Tusental kronor 23 935 2001 Förslag 24 462 2002 Beräknat 24 950 2003 Beräknat 25 450 Anslaget omfattar utgifter för stöd till produk- tion av studielitteratur för högskolestuderande som är synskadade, rörelsehindrade eller dyslek- tiker. Anslaget disponeras av Talboks- och (TPB) som i samverkan med andra bibliotek skall förse synskadade och andra läshandikappade med litteratur. Anslaget är beroende av studerandeantalet. En jämförelse mellan budget och utfall visar ett överskott om ca . Antalet läshandikappade högskolestuderande som utnyttjade TPB:s studielitteraturservice ökade i förhållande till föregående år. Antalet högskoleplatser ökar även fortsättningsvis, vilket kan medföra att fler funktionshindrade studenter kommer att behöva litteratur. Regeringens överväganden Antalet studerande med behov av anpassad stu- dielitteratur har ökat avsevärt . Regeringen har under föregående budgetår an- passat medelstilldelningen till det ökade stude- randeantalet. Antalet synskadade och funktions- hindrade högskolestuderande förväntas fortsätta att stiga något. TPB kommer under den kom- mande treårsperioden att föra över mellan 7 000 och 10 000 analoga talbokstitlar till digitalt for- mat. Prognosen visar att anslaget kommer att förbrukas i sin helhet. Kostnader för produktion av studielitteratur för studerande som är synskadade, rörelsehindrade eller dyslek- tiker beräknas till för bud- . TPB bör få bemyndigande att be- ställa sådan produktion av som förfaller till betalning efter till ett belopp av . Tabell 4.25:6 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser (tkr) 1999 utfall prognos 2001 beräkn. Utestående 1 förpliktelser vid årets början Nya förpliktelser 1 850 2 000 3 000 3 000 Utestående förpliktelser 1 850 2 518 3 000 Erhållen/före- slagen bemyndigandera m 3 000 1 Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser 2 Förpliktelser till följd av utnyttjade bemyndiganden Tabell 4.25:6 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 23 935 Makroekonomiska förutsättningar m.m. 527 Förslag 2001 24 462 4.1.7 25:7 Bidrag till vissa organisationer m.m. Tabell 4.25:7 Anslagsutvecklingen Bidrag till vissa organisationer m.m. 2001 Förslag 26 223 2002 Beräknat 40 241 2003 Beräknat 40 241 Enligt uppgifter från CSN har korttidsstudie- stöd och internatbidrag betalats ut till drygt 4 000 personer . Timersättning har betalats ut till ca 250 personer. Av resurserna för korttidsstudiestöd och internatbidrag (anslag A3, anslagspost 1) beräknas avse s.k. handikappkurser. De anvisade resurserna för de nämnda stöden, som 2000 sammanlagt uppgår till , skulle därmed fördela sig på följande sätt - korttidsstudiestöd och internatbidrag för handikappkurser - korttidsstudiestöd och internatbidrag för övriga kurser - timersättning till studerande i särvux Regeringens överväganden Regeringens förslag: Medel för korttidsstudiestöd och internatbidrag skall fr. o. m anvisas till Sisus och som statsbidrag till i (LO) och (). Till Sisus skall anvisas även medel för timersättning till studerande i vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux). Korttidsstudiestödet, internatbidraget och timersättningen skall vara skattefria bidrag. Anslaget skall ligga fast på oförändrad nivå.