prop · GP0355 · 2001-11-29 00:00:00 — En i sammanhanget angelägen åtgärd är en informationssatsning, för att skapa förståelse för de förändringar av styrmedel som erfordras och för att öka allmänhetens och företagens kunskaper om vad som kan göras på individuell nivå. Det finns möjligheter för kommuner att arbeta med informations- satsningar inom ramen för de lokala investeringsprogrammen (LIP) och klimatinvesteringsprogrammet (Klimp). Alla kommuner deltar dock inte i dessa program. Det är angeläget att så många kommuner som möjligt gör insatser för att öka medvetenheten hos sina invånare om behovet av att minska utsläppen av klimatpåverkande gaser. Vidare bör andra aktörer i samhället beredas möjlighet att arbeta med information och medvetandegörande. information, liksom annan information som ges nära mottagaren har fördelen att den på ett konkret sätt kan lyfta fram sambanden mellan beteende och klimatpåverkan, liksom hur minskad belastning på klimat och ekosystem kan åstadkommas. Informationssatsningen bör påbörjas . Regeringen avser att ge i uppdrag att i samverkan med andra myndigheter utveckla och ansvara för informationssatsningen. Det praktiska genom- förandet bör ske genom kommuner, skolor/utbildningsinstitutioner, enskilda organisationer och andra delar av den privata sektorn. Informationsinsatserna skall bygga på vetenskaplig grund utifrån IPCC:s analyser och rapporter. Insatserna skall utgå från en väl definierad plattform, med tydliga målsättningar samt ett gemensamt grundmaterial. I enlighet med regeringens förslag i budgetpropositionen finansieras informationssatsningen genom att medel överförs från de lokala investeringsprogrammen för ekologisk hållbarhet. Regeringens bedömning: Energipolitiken bör, med utgångspunkt energipolitiska beslut, bidra till att delmålet för perioden 20082012 uppnås och att en god grund läggs för att det långsiktiga klimatmålet kan uppnås samt möjliggöra att detta kan ske parallellt med den fortsatta omställningen av energisystemet. förslag: Åtgärder bör vidtas för att öka produktionen av el i från förnybara energikällor. Ny elproduktion bör i första hand utgå från förnybara och inhemska energikällor. Dessutom bör man sträva efter att bättre utnyttja befintliga fjärrvärmesystem som underlag för kraftvärme. Satsningarna på vindkraft bör öka. Målet för bör vara att elproduktionen från vindkraft ökas med , utöver det gällande programmet. Remissinstansernas synpunkter: Många har en positiv inställning till en utbyggnad av vindkraften men har pekat på att en stor utbyggnad av vindkraften kan komma att stöta på lokaliseringsproblem. De flesta konflikter bör enligt m.fl. kunna elimineras om samhälls- planeringen på ett metodiskt sätt identifierar de mest lämpade områdena. har pekat på behovet av en rikstäckande kartläggning av olika områdens lämplighet för etableringar av vindkraftsanläggningar och har anfört att en större utbyggnad av vindkraften förutsätter bl.a. att målen för utbyggnaden ges en tydligare prioritering. anser att en utbyggnad av vindkraften ute till havs och i kustområden skall prövas i miljödomstol. Enligt är det väsentligt att stöd inte bara ges till uppförande av vindkraftverk utan också till kommuner och länsstyrelser för planering och prövning av vindkraftverk. och Elleverantörer har förordat ett system med gröna certifikat i kombination med handel med utsläppsrätter i stället för investeringsbidrag för att främja använd- ningen av förnybara energikällor. LO har anfört att ett visst stöd till vindkraften är motiverat men att det är nödvändigt att vindkraften byggs ut på egna meriter. Enligt är det betänkligt att basera en strategi för att minska koldioxidutsläppen på ersättningskraft som för sin överlevnad förutsätter kraftiga subventioner. Bidrag till vindkraft och energieffektiviseringar behöver enligt inte betyda minskade koldioxidutsläpp. Ökade bidrag kan leda till fallande priser och därmed även en ökad konsumtion av fossilbaserad el. Enligt flera remissinstanser innebär de låga elpriserna att det inte är lönsamt att producera el baserat på biobränslen. Någon instans har anfört att det behövs förändringar i skattesystemet så att kraftproduktion med biobränslen blir mer lönsamt. Flera anser att det är bra att fortsätta stötta och driva på en ökad biobränsleanvändning. har anfört att stimulans bör innefatta kraftvärme i alla former och med alla slags bränslen, exempelvis naturgas. Varje form av kraftvärme är enligt föreningen bättre från effektivitets- och miljösynpunkt än motsvarande kondensproduktion. har anfört att ett stöd för att minska fossilbränsle- användningen i fjärrvärmesystemen är tveksamt. kan fossilbränsleersättningen fortsätta utan stöd om Prop. 2001/02:55 än i långsammare takt. Ett par remissinstanser har undrat hur man skall säkerställa att produktionen av biobränslen får en sådan omfattning att den kan möta de nya behoven och har efterlyst en aktiv satsning på produktion av biobränslen. har framhållit att avfalls- förbränning endast omfattar en liten del av energiproduktionen i men kan för enskilda kommuner vara avgörande från energisynpunkt. Genom att förbränna avfall har dessa kommuner minskat sitt beroende av fossila bränslen. De bakomliggande materialflödena och den energi- åtgång som är förknippad med råvaruutvinning och förädling måste enligt kommun också studeras. Kommunerna står nu inför nya stora investeringar i avfallshanteringssystem i och med att nya deponeringsförbud träder i kraft och det saknas, enligt kommun , m.fl. klara miljöambitioner och styrmedel på detta område. Enligt flera remissinstanser har solenergi behandlats för översiktligt av Enligt bör fördelarna med att kombinera biobränsle och solvärme för värmeförsörjning av bostäder Skälen för regeringens bedömning måste tillgången på el och annan energi tryggas med villkor som bibehåller den svenska ekonomins konkurrenskraft och främja en god ekonomisk och social utveckling i . måste energipolitiken ge sådana villkor att energianvändningen blir effektiv och får minsta möjliga negativa påverkan på hälsa, miljö och skall den underlätta omställningen till ett ekologiskt Kärnkraften skall enligt energipolitiska beslut ersättas med effektivisering av elanvändningen, konvertering till förnybara energislag samt miljömässigt acceptabel elproduktionsteknik. Resultaten av det energipolitiska programmet skall utvärderas och tillsammans med erfarenheterna från stängningen av utgöra underlag för kommande beslut om hur den fortsatta omställningen Enligt energipolitiska beslut är ett villkor för stängningen av den andra reaktorn att bortfallet av elproduktion kan kompenseras genom tillförsel av ny elproduktion och minskad användning av el. innefattar en strategi för minskad klimatpåverkan från energisektorn. beslutet angavs att bör ges möjlighet att pröva att förutsättningen för stängningen av kärnkraftsreaktorn är uppfylld (bet. 1996/97 NU:12, s. 39). I skrivelsen till Den fortsatta omställningen av energisystemet m.m. (skr. 2000/01:15) redovisade regeringen sin bedömning att villkor för stängning av den andra kärnkraftreaktorn i före 2001 inte var uppfyllda. delade vid sin behandling av skrivelsen regeringens bedömning och framhöll att det är som skall ta ställning till om villkoren är uppfyllda före ett beslut om stängning. Resultatet av den förnyade prövning som regeringen gjort visar att förutsättningarna inte har förändrats sedan prövningen . Regeringen finner därför inte anledning att ändra sin tidigare bedömning i frågan (skr. 2001/02:22). Den fortsatta omställningen av energisystemet bör ske utifrån erfarenheter av stängningen av de båda reaktorerna i . Efter avstängningen av skall en uppföljning ske av utvecklingen av elpriser, investeringar, miljöpåverkan, sysselsättnings- och fördelningseffekter samt elmarknadens funktionssätt m.m. erfarenheterna av de insatser för forskning, utveckling och demonstration av ny teknik som genomförs fram bör enligt regeringens bedömning ligga till grund för kommande ställningstaganden vad gäller den fortsatta omställningen. Förutsättningarna energipolitiska beslut har förändrats bl.a. i och med den fortsatta avregleringen av elmarknaderna i . Regeringen avser därför att ge en expertutredning i uppdrag att analysera utvecklingen på den nordiska elmarknaden, bl.a. vad gäller försörjnings- tryggheten och relationen mellan den samlade nordiska elmarknaden och elsystemen i angränsande regioner. I utredarens uppdrag skall också ligga att analysera avregleringens effekter på utsläppen av växthusgaser och att bedöma avregleringens effekter på förutsättningarna för förnybara pågår inom ramen för det energipolitiska programmet ett flertal processer som är av betydelse för en minskad klimatpåverkan. Regeringen har bl.a. tillkallat en utredare med uppdrag att utforma ett system för certifikatshandel baserat på kvoter för användningen av el från förnybara energikällor. Utredaren lämnade sitt betänkande Handel med elcertifikat Ett nytt sätt att främja el från förnybara energikällor (SOU 2001:77) . energimyndighet fått i uppdrag att bl.a. lämna förslag till planeringsmål lämnade sin rapport . Även inom EU pågår ett antal processer för att främja användningen av Regeringen beslöt att tillsätta en arbetsgrupp med uppgift att föreslå åtgärder för att främja en mer rationell användning av Arbetsgruppen lämnade sin rapport . Regeringen har även påbörjat ett arbete för att undersöka förutsätt- ningarna att utnyttja långsiktiga avtal mellan staten och industrin om Även här har en rapport lämnats Målsättningen med det arbete som beskrivits ovan är att bidra till en fortsatt omställning till ett hållbart energisystem. Ökad elproduktion från förnybara energikällor Det energipolitiska programmet innehåller stöd för förnybar elproduktion som uppfyller vissa kriterier. De produktionsmål som sattes upp för att öka tillförseln av el kommer att uppnås för biobränslebaserad kraftvärme och för vindkraft, däremot inte för småskalig vattenkraft. Genom de omprioriteringar som diskuteras inom ramen för budgetpropositionen föreslås ytterligare medel för investeringar i vindkraft till och med . Inom EU har det formulerats ett indikativt mål om att andelen el från förnybara energikällor skall uppgå till . beräknas på den totala användningen av el. främjande av el från förnybara energikällor skall varje medlemsland från direktivets ikraftträdande presentera ett nationellt Regeringen har för avsikt att återkomma till med förslag till indikativt mål för andelen el från förnybara energikällor. har en andel förnybar el på och möjligheter att öka andelen är i hög grad betingade av utbyggnaden av kraftvärmeverk, effektivisering av befintlig produktion, teknisk utveckling (särskilt svartlutsförgasning) samt utvecklingen inom Andelen el från förnybara energikällor i är också beroende av klimatfaktorer som i hög grad påverkar vattenkrafts- produktionen, särskilt variationerna i nederbörd, regnmängdens fördelning och vattentillrinningen. Regeringen har presenterat ett förslag till långsiktiga riktlinjer för stödsystem för el från förnybara energikällor. Förslaget bygger på ett system för certifikat baserat på kvoter och presenterades i en proposition till och resulterade i ett beslut i enlighet med regeringens förslag (prop. 1999/2000:134, bet. 2000/01:NU3, rskr. 2000/01:15). Regeringen har givit en särskild utredare i uppdrag (dir. 2000:56) att tekniskt utforma systemet. Motivet för att övergå till ett mer marknadsanpassat stödsystem för elproduktion från förnybara energikällor är att utvecklingen skall ske på ett mer kostnadseffektivt sätt än , främja teknikutveckling och ge möjligheter till en internationell harmonisering, vilket på ett bättre sätt än harmoniserar med utvecklingen av en gemensam europeisk Ett system för överlåtbara certifikat innebär att staten sätter upp mål för utvecklingen av förnybara energikällor (en obligatorisk andel som måste uppfyllas) men överlåter åt marknaden att avgöra hur målet skall nås inom ramen för elmarknaden och det kvotbaserade Genom att successivt öka den obligatoriska andelen förnybar elproduktion i systemet stimuleras en utbyggnad av förnybara Detta bidrar till att underlätta omställningen av energi- systemet och till en minskning av utsläppen av koldioxid förutsatt att fossilbaserad elproduktion ersätts eller att ökat energibehov tillgodoses med mer koldioxidneutrala produktionsslag. Regeringen avser att återkomma till med förslag till utformningen av systemet i en proposition . är att det nya stödsystemet skall kunna träda i kraft från och med Med utgångspunkt i betänkandet Rätt plats för vindkraften (SOU 1999:75) och betänkande har regeringen uppdragit åt att bl.a. lämna förslag till planeringsmål för I uppdraget ingick också att ta fram underlag för att bedöma behov och kostnader för nätförstärkning i olika delar av landet. Uppdraget redovisades (Dnr. N2001/5421/ESB) och föreslår bl.a. ett planeringsmål på el Regeringen har tagit initiativ till ett samverkansprogram mellan staten och näringslivet kring ett antal pilotprojekt för vindkraften. kan ny teknik demonstreras som fördjupade kunskaper om t.ex. miljö- och acceptansfrågor erhålls. Den fortsatta utbyggnaden av vindkraften kan främjas inom ramen för det nya stödsystemet med certifikat. Det är angeläget att samhällets beredskap förbättras och att förutsättningarna för en fortsatt ökad användning av vindkraften som energikälla klarläggs ytterligare. I detta syfte har regeringen uppdragit åt att redovisa ett planerings- och beslutsunderlag som visar de övergripande lokaliseringsförutsättningarna för en storskalig utbyggnad av vindkraftsanläggningar i havs- och fjällområden. av arbetet skall lämnas . Användningen av biobränslen är hög i , närmare för år Användningen har under 1990talet ökat med flera TWh och därmed bidragit till att begränsa klimatpåverkan. bränslen ersatts inom fjärrvärmesektorn. skett i form av en konkurrensutsatt marknad med många aktörer. reala kostnaden för såväl biobränsle som förbränningsanläggningar har Insatser för etanolproduktion från skogsråvara är ett element i klimatstrategin för energisektorn. finns betydande mängder biomassa tillgängligt från skogs- bruk, jordbruk och i form av återvunna material från olika avfalls- Detta är en strategisk tillgång i den fortsatta utvecklingen av ett ekologiskt uthålligt energisystem i . På kort sikt förväntas användningen av biobränslen fortsätta att öka i ungefär samma takt som Förutom ytterligare ersättning av fossila bränslen inom uppvärmningssektorn bedöms det framtida systemet med gröna certifikat även leda till att mer biobränsle används för generering av el inom Utvecklingen på förbereds genom pågående forskning och utveckling vid . beträffande teknik för småskalig förbränning och därmed förknippade emissioner och luftkvalitet samt kostnader och verkningsgrad för framställning av drivmedel ur biomassa är i detta sammanhang centrala Regeringen avser att 2002 återkomma med närmare bedömning av hur den fortsatta utvecklingen av bioenergi bör För att underlätta den växande internationella handeln med biobränslen har kommissionen givit den , , mandat att utarbeta europastandarder för fasta biobränslen. EU har fastslagits genom avfallsförbränningsdirektivet (direktiv 2000/76/EC) vilka avfallsströmmar av biologiskt material som skall räknas som biobränslen och genom direktivet om förnybar elproduktion vilka delar av biomassan som skall ses som förnybar, bl.a. biomassa i olika typer av avfall. I det sjätte miljöhandlingsprogrammet fastslås Prop. 2001/02:55 vidare att kommissionen skall utveckla kriterier för när olika materialströmmar i avfall skall ses som produkter, t.ex. bränslen. De kortsiktiga åtgärder för en effektiv energianvändning som ingår energipolitiska program sträcker sig fram till och med . Regeringen gör bedömningen att det även kommer att finnas behov av vissa statliga insatser för omställningen av energi- systemet. En effektiv resursanvändning, inklusive energianvändningen, är en förutsättning för en hållbar utveckling. Detta gäller särskilt om de långsiktiga målen inom klimatpolitiken skall som hållbar utveckling i utvecklingsländer främjas och sysselsättning och välfärd främjas i alla länder. Den utveckling som har skett och sker såväl av energimarknaderna som av ny teknik har lett till ett behov av att undersöka förutsättningarna för åtgärder i syfte att effektivisera energianvändningen. Regeringen beslutade att tillsätta en arbetsgrupp med uppgift att föreslå åtgärder för att främja en mer rationell användning av energi. har ett antal förslag med syfte att främja en rationell energianvändning presenterats. Utvärderingar har genomförts för att ge underlag för bedömning av de pågående insatserna på området och en skrivelse har lämnats till (skr. 2000/01:15). har lämnat förslag till en strategi för rationell energianvändning samt ett förslag till en plan för ett svenskt Save-program. Även (SOU 2000:23) och Miljömåls - kommittén (SOU 2000:52) har lämnat förslag till klimatmål respektive miljömål och föreslagit åtgärder för en effektivare energi användning. Frågan har även behandlats av (SOU 2001:2). Europeiska kommissionen presenterade ett förslag till direktiv om byggnaders energiprestanda (KOM(2001)226 slutligt) med syfte att minska byggnaders bidrag till luftföroreningar. Frågan bereds i en arbetsgrupp i ministerrådet. Den av regeringen tillsatta arbetsgruppen skall, med utgångspunkt i dessa utredningar och förslag, föreslå åtgärder för att främja en mer rationell användning av energi samt bedöma om ytterligare förslag utöver de som föreslagits i ovan nämnda utredningar behöver analyseras. Arbetsgruppen lämnade sitt förslag till regeringen . Regeringen avser att återkomma till energieffektivisering i energipropositionen Begränsad användning av fossila bränslen Enligt regeringens proposition 1996/97:84 om en uthållig energiförsörjning bör användningen av fossila bränslen hållas på en låg nivå. Framtida klimatmål ställer också krav på en allt mer begränsad användning av fossila bränslen. Det är därför nödvändigt att för olika tidsperspektiv allsidigt analysera möjligheterna och inom vilka områden olika typer av fossila bränslens användning kan effektiviseras eller ersättas med bränslen som innehar bättre egenskaper med hänsyn till Prop. 2001/02:55 miljöpåverkan, konkurrenskraft och försörjningstrygghet. av frågans vikt för den framtida samhällsutvecklingen och dess särskilda krav på långsiktighet avser regeringen tillsätta en särskild kommission för att analysera detta. Enligt energipolitiska beslut (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:212) skall energibeskattningen ge goda förutsättningar för den svenska industrins internationella konkurrenskraft. Beskattningen bör ge drivkrafter för hushållning och konvertering till förnybara energislag, som den inte skall påverka industrins internationella konkurrenskraft negativt. Beskattningsreglerna bör främja elproduktion med förnybara energislag. Naturgasens miljöfördelar jämfört med olja och kol skall beaktas. För framtida förändringar i energi- och miljöskatterna har efter förslag i budgetpropositionen (prop. 2000/01:1) fastlagt en strategi för grön skatteväxling . budgetproposition presenterades en strategi för en successivt ökad miljörelatering av skattesystemet genom grön skatteväxling. Skatteväxlingsstrategin beräknas omfatta sammanlagt . Vid ett oförändrat totalt skatteuttag sänks skatterna på arbete medan de höjs på energi och miljöskadliga aktiviteter. Det första steget i skatteväxlingen togs . I budgetpropositionen för föreslås att ett andra steg tas i skatteväxlingen. Där föreslås sänkt skatt på arbete i form av en höjning av grunda vdragen i inkomstskatten med . Energiskattehöjninga rna följer samma inriktning som förra årets. Huvudlinjen är att höja koldioxidskatten på bränslen som a nvänds för uppvärmning och att höja energiska tten på el. Koldioxidskatten på brän slen höjs . För drivmedlen sänks dock energiskattesatserna lika mycket som koldioxidskattesatserna höjs. Drivmedel som endast belastas med koldioxidskatt undantas dock från denna höjning. Omläggningen utformas så att skattebelas tningen för tillverkningsindustrin, jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruks- näringarna blir ofö rändrad. För alla bränslen, inklusive drivmedlen, tillkommer dock höjningar på grund av indexupprä kningen av skattesatserna. Energiskatten på el höjs med per kWh. Till det kommer indexuppräkningen av skatten. Miljöbonusen på vin dkraft bibehålls på dagens nivå, per kWh. Som en del av strategin och som en viktig förutsättning för dess fulla genomförande sker en översyn av systemet för energibeskattningen utifrån den principskiss som presenterades av (SOU 1997:11). presenterades som ett första steg i denna översyn en departementspromemoria Utvärdering av Skatteväxlings- kommitténs modell (Ds 2000:73) med bl.a. tekniska analyser av vissa hypotetiska förändringar i energibeskattningen. Ett antal utredningar har börjat ett arbete, bl.a. med översyn av regler för nedsättningar av energiskatter i vissa sektorer (dir. 2001:29, se även avsnitt 6.4.2 ovan). Sektorsstrategi för energi rådsresolution antog en rådsresolution om en strategi för att integrera miljöaspekter och hållbar utveckling i energipolitiken. Resolutionen innehåller en översyn av den strategi som ministerrådet antog och som sedan godkändes av i . Rådet uppskattar de åtgärder som vidtagits i medlemsstaterna för att bekämpa utsläppen av växthusgaser men uttrycker sin oro för skillnaden mellan nuvarande utsläppstrender och åtagandena under klimatkonventionen och dess Kyotoprotokoll. Enligt rådet behöver strategin förstärkas på ett antal punkter, nämligen att främja energieffektivisering, utveckla den inre marknaden, öka konkurrenskraften för förnybara energikällor, internalisera externa kostnader, bekämpa klimatförändringar t.ex. genom användning av flexibla mekanismer samt genom energiforskning. Kommissionen ombedes att föreslå ytterligare gemensamma och/eller koordinerade åtgärder för att främja energieffektivisering, överväga nya åtgärder för att främja kraftvärme, främja användningen av förnybara energikällor, särskilt biomassa, utveckla ett system för handel med utsläppsrätter inom EU, jämföra existerande stödsystem för förnybara energikällor i olika medlemsstater samt undersöka möjligheten att sätta i gång ett pilotprojekt för internationell handel med gröna certifikat. Vidare uppmanas kommissionen att bl.a. se över energilagstiftningens konsistens med målet om en hållbar utveckling, underlätta användningen av gemensamt genomförande samt mekanismen för ren utveckling samt se över energisubventioner som används i olika medlemsstater. Regeringens bedömning: Transportsystemet behöver utvecklas i takt med samhället för att tillgodose förändrade behov och krav. Detta innebär att transportpolitiken utformas på ett sådant sätt att den bidrar till att det nationella klimatmålet för perioden 20082012 och att miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan kan uppnås. Nuvarande transportpolitiska etappmål för en god miljö bör fortsätta att gälla. När fattat beslut om miljömålspropositionen, infrastrukturpropositionen och föreliggande proposition om klimatstrategi bör transportpolitikens etappmål för god miljö ses över och uppdateras och en samlad genomförandestrategi för transportsektorn tas fram. Skälen för regeringens bedömning Transportsektorn orsakar stora utsläpp av koldioxid vid förbränning av fossila bränslen i bilar, flygplan och fartyg. undantag för järnvägssektorn nästan uteslutande beroende av fossila Av de svenska koldioxidutsläppen står transporterna för ca 40 Utsläppen av koldioxid från transporter har både per capita och som andel av utsläppen ökat i alla industriländer. Persontransporterna står för ca två tredjedelar av sektorns utsläpp. Det förekommer en tydlig koppling mellan ökade inkomster och ökade koldioxidemissioner från transporter i alla industriländer även om sambandet varierar något mellan länderna.