prop · GO031D12 · 2001-01-01 00:00:00 — Objektsramen skall ha följande materiella innehåll och redovisas av Försvarsmakten i följande underenheter: - studier, projektering och utveckling av ytstridsfartyg, - utveckling och projektering av ubåtsjaktraketer, - anskaffning av sex fartyg, - anskaffning av sambandsintegration, - anskaffning av referensanläggning, - anskaffning av motmedel, - anskaffning av utbildningsanläggning, - anskaffning av kastarsystem, - anskaffning av övrig vapenmateriel, - anskaffning av bas- och underhållssystem, - anskaffning av reservdelar, - anskaffning av minjaktsmateriel till fartyg 1-4, - anskaffning av minjaktsmateriel till fartyg 5-6, - anskaffning av ubåtsjaktraketer, - anskaffning av integrering av robotsystem 15 till ledningssystemet, - vidareutveckling av hangar för lätt helikopter på fartyg 1-4, - vidareutveckling av IR sensorer till fartyg 1-4, - vidareutveckling av utrustning för kommunikationsspaningsfartyg 1-4, - vidareutveckling av simulator. Korvetter av Visbyklass anskaffas för att utveckla Försvarsmaktens förmåga att i grund-beredskap upptäcka och ingripa mot kränkningar av territoriet. Systemet har flexibilitet att i svår elektronisk miljö genomföra uppgifterna ubåtsjakt, minröjning och sjömålsbekämpning samt kan utföra spanings- , bevaknings- och övervakningsuppgifter i samtliga konfliktnivåer. Till och med har i löpande priser utbetalats. Försvarsmakten redovisar behov av för beställda och planerade leveranser inom objektsramen. Regeringens bedömning är att utvecklingsfasen av systemet utvisat att systemet uppfyller ställda krav. Första fartyget bedöms kunna levereras 2001. Torpeder Objektsramen skall omfatta tiden t.o.m. . Den ekonomiska planeringsramen skall uppgå till högst . Objektsramen skall ha följande materiella innehåll och redovisas av Försvarsmakten i följande underenheter: - utveckling av torped 62, - anskaffning av torped 62, - anskaffning av systemmateriel för torped 62, - anskaffning av aktiv målsökare för torped 62, - anskaffning av bärgningssystem för torpeder, - vidareutveckling av torped 45, - vidareutveckling av zonrör till tunga och lätta torpeder. Torpeder anskaffas för att utveckla Försvarsmaktens förmåga att ingripa mot kränkningar av territoriet genom förmåga att från ubåtar och ytstridsfartyg bekämpa sjömål. Till och med har i löpande priser utbetalats. Försvarsmakten redovisar behov av för beställda och planerade leveranser inom objektsramen. Regeringens bedömning är att utveckling och påbörjad anskaffning av torped 62 utvisat att torpedsystemet kommer att uppfylla ställda krav. De första tunga torpederna levereras 2000. Flygburet radarsystem (FSR 890) Objektsramen skall omfatta tiden t.o.m. . Den ekonomiska planeringsramen skall uppgå till högst . Objektsramen skall ha följande materiella innehåll och redovisas av Försvarsmakten i följande underenheter: - utveckling av radarsystem, - anskaffning av sex radarsystem, - integration och verifiering, - utprovning, - anskaffning av sex flygplan typmodell , - anskaffning av underhållssystem. FSR 890 anskaffas för att Försvarsmakten i grundberedskap skall ha förmåga att snabbt kunna öka förmågan att upptäcka, analysera och ingripa mot kränkningar av territoriet samt för att möta insatser med fjärrstridsmedel. Systemet medför väsentlig höjning av förmågan att samla stridsledningsresurser vid taktiskt och operativt viktiga situationer och med förbättringar därutöver vad avser låghöjdstäckning och förmåga att upptäcka små mål. Det ersätter äldre system i flera roller och skall utgöra en integrerad del av luft- och sjöbevakningen i fred och i krig. Till och med har i löpande priser utbetalats. Försvarsmakten redovisar för behov av för beställda och planerade leveranser inom objektsramen. Regeringens bedömning är att det flygburna radarspaningssystemet uppfyller ställda krav. Programmet som helhet bedöms ha uppnått en god ekonomisk och teknisk säkerhet. Försvarsmaktens IT-system Objektsramen för IT system skall omfatta tiden t.o.m. . Den ekonomiska planeringsramen skall för den verksamhet som avses bli genomförd t.o.m. totalt uppgå till . Anskaffningen skall redovisas av Försvarsmakten efter samråd med (Försvarsdepartementet) i följande underenheter: - utveckling av systemarkitektur, systemdesign och demonstratorer för framtida ledningssystem, - utveckling av system för att redovisa krigsförband, - vidareutveckling av operativa och taktiska informationssystem, - anskaffning av mjukvarusystem för att sammanhålla gränssnitt mellan operativsystem, kommunikationssystem och funktionssystem. Generellt gäller för materielanskaffning inom Försvarsmakten att IT-system i ökande grad utgör väsentliga delar i materielsystemen. I ramen ingår inte informationsteknik som utgör integrerade delar i materielsystem såsom kommunikation, stridsteknisk ledning och programvaror i vapensystem. Försvarsmakten redovisar för behov av för beställda och planerade leveranser inom objektsramen. Regeringen bedömer att objektsramen för IT-system medför förbättrad möjlighet att styra, följa upp och vid behov förändra pågående utveckling och anskaffning verksamheten inom ramen. Förkortningar och benämningar Följande förkortningar och benämningar av internationella truppinsatser, övningar och samarbetsorgan samt militära vapensystem m.m. används i Försvarsdepartementets del av Budgetproposition . Principer för förkortningar: Om förkortningen uttalas bokstav för bokstav används versaler (PFF). Det samma gäller för förkortningar som uttalas som ett ord och som har en eller två stavelser (PLIS). I de fall förkortningen uttalas som ett ord och har tre eller fler stavelser används versal begynnelsebokstav (). Under förutsättning att förkortningen är allmänt känd kan denna princip även användas för förkortningar med två stavelser och som uttalas som ett ord (Nato). Inom Försvarsdepartementets verksamhetsområde är förkortningarna på internationella övningar och insatser samt vapensystem att betrakta som allmänt kända. Därför skrivs sådana förkortningar med versal begynnelsebokstav även om de endast har två stavelser (Baltbat). Förkortningar och benämningar Förklaring ACPH EU:s rådgivande kommitté för insatser mot utsläpp av olja och andra skadliga ämnen till sjöss. AJS 37 Attack, Jakt- och 37 . granatkastare som ger möjlighet till indirekt eld från fordon. ARTE 740 Spanings- och eldledningsradar. Baltbat Baltic Battalion . En sambaltisk fredsbevarande bataljon för internationella insatser. Verksamheten stöds av . En sambaltisk försvarshögskola. Första kursen påbörjades . Verksamheten stöds av Baltron Baltic Naval Squadron . En sambaltisk marin styrka i första hand bestående av förband med minröjningsförmåga. Verksamheten stöds av Bamse Allväders luftvärnsrobotsystem med medellång räckvidd. Bonus Måldetekterande artillerigranat som ger möjlighet att med indirekt eld bekämpa stridsfordon på långa avstånd. Safety Level 4 . Cimic Civil Military Cooperation . Civil och militär samverkan DGA Digital gruppantenn. utgör ett ramverk i politiska och säkerhetsrelaterade frågor för Partnerskap för fred-samarbetet mellan Nato- och partnerländerna EAPR . EAPR utgör en ram för Partnerskap för fred-samarbetet och är ett forum för konsultationer mellan Nato - och partnerländerna från Vision till Realitet . Tekniskt ledningssystem för det civila försvaret in Aeronautics . Forum för samverkan mellan europeiska forskningsinstitut med målsättning att stärka teknologibasen för den europeiska flygindustrin FFA Flygtekniska Försöksanstalten. FSR-890 Flygburet Spaningsradarsystem. for in Europe . Forum för samarbete på regeringsnivå mellan , , , , och med målsättning att stärka samarbetet inom flygteknisk forskning . Internationellt minröjningscenter GSM Digital mobiltelefoni. HNS Hazardous and Noxious Substances . Skadliga och giftiga ämnen . Internationellt samarbete inom energiområdet där de flesta deltar Energy Programme Internationellt energiprogram förvaltat av IEA IKFN Ingripande vid Kränkningar av territorium i Fred och Neutralitet. 14001 Internationell kvalitetssäkerhetsnorm för varor och tjänster. Test and Evaluation Program . Internationellt program för utbyte och samarbete inom området för ammunition och minröjningsutrustning JA 37 Jakt- och Attackflygplan 37 . JAS 39 Jakt-, Attack- och . JAS 39B Jakt-, Attack- och . Tvåsitsig version KFOR Kosovo Force . Natoledd multinationell fredsstyrka i Kosovo Kommunens Beredskap . Modell för statens stöd till kommunerna NBC-beredskap Beredskap för försvar mot anfall med nukleära, biologiska och kemiska vapen. NBC-vapen Nukleära, biologiska och kemiska vapen. NLAW New Light Anti-tank Weapon. Bärbart, takslående pansarvärnsvapen . OHR The Office of the High Representative . for the Prohibition of Chemical Weapons . OPIL Operativ Insatsledning. OPRC Internationell konvention om beredskap för, insatser och samarbete vid föroreningar genom olja. PARP Planning and Review Process . Partnerskap för fred-ländernas försvarsplaneringsprocess för krishantering och interoperabilitet PFF Partnerskap För Fred . Forum för samarbete mellan Nato-medlemmar och vissa icke Nato-medlemmar PLIS . Datorstödd ledningsövning med simulerade förband. Genomfördes vid i 1999 och . SFOR Stabilization Force . Natoledd multinationell fredsstyrka i SGI . SGU Geologiska Undersökningar. SK 60 60. Sothern Cross Nationell övning med inriktning på internationell verksamhet. Armé-, marin -, flyg- och helikopterförband samt civila myndigheter i deltog Styrelsen för psykologiskt försvar Styrelsen för Psykologiskt Försvar. SRK Svenska Röda Korset. Stril C Stridsledningscentral. Stril S Stridslednings- och luftbevakningsskolan. SWEDEC Totalförsvarets ammunitions- och minröjningscentrum. Swedish International command . internationella kommando Swerap Swedish rapid reaction force . Den svenska snabbinsatsstyrkan för internationella truppinsatser SÄI . TS 9000 Telesystem 9000. UAV-system Unmanned Aerial Vehicle . United Nations Educational, . för utbildning, forskning, kultur och kommunikation UNHCR United Nations High Commissioner for Refuges United Nations Interim Force in . FN:s fredsbevarande styrka i Unpredep United Nations Preventive Deployment Force . FN:s preventiva mission i f.d jugoslaviska republiken . ÖCB Överstyrelsen för Civil Beredskap. ö-drift Fortsatt drift av elsystemet i separata delsystem i händelse av att stamnätet sätts ur funktion. Östersjömiljarden En av 1996 beslutad satsning för att stärka samarbete och utveckling i . Bilaga 4 Nya anslagsbeteckningar Nya anslagsbeteckningar Av tabellen nedan framgår beteckningar på anslagen 2000 och 2001. Syftet med tabellen är att underlätta övergången till de nya beteckningar som följer av att politikområden införts. Anslagsbeteckningar 2000 och 2001 Nummer 2000 Nummer 2001 Anslagets namn Försvarspolitik A1 6:1 Förbandsverksamhet och beredskap m.m. A2 6:2 Fredsfrämjande truppinsatser A3 6:3 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling B1 6:4 Funktionen Civil ledning B2 6:5 Funktionen Försörjning med industrivaror B3 6:6 Funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst B4 6:7 Funktionen Psykologiskt försvar B5 6:8 Funktionen Ordning och säkerhet B6 6:9 Funktionen Hälso- och sjukvård m.m. B7 6:10 Funktionen Telekommunikationer m.m. B8 6:11 Funktionen Postbefordran B9 6:12 B10 6:13 Funktionen Energiförsörjning D1 6:14 D2 6:15 Försvarshögskolan D3 6:16 D4 och D5 6:17 D6 6:18 Stöd till frivilliga försvarsorganisationer inom totalförsvaret C2 6:19 Nämnder m.m. Skydd mot olyckor C1 7:1 C3 7:2 : Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor m.m. C4 7:3 : Ersättning för verksamhet vid räddningstjänst m.m. C5 7:4 : Samhällets skydd mot olyckor C6 7:5 Brandfarliga och explosiva varor 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 6