prop · GO033 · 2001-01-01 00:00:00 — Svenska forskare kan också delta för att stödja regionala nätverk och internationella forskningsprogram vars syften gäller kunskapsutveckling av intresse för utvecklingsländer. Sida har kommit att bli en betydande aktör inom det svenska forskarsamhället. utbetalades till 150 svenska universitetsinstitutioner, vilket motsvarade av anvisade medel för forskningssamarbetet. Sida svarade för av all extern finansiering av u-landsrelaterad forskning vid svenska universitet och högskolor. En konsekvens av det forskningsinriktade utvecklingssamarbetet är dess bidrag till internationaliseringen av den svenska högskolan. Sida kan härvidlag bidra till ökade kontakter mellan svenska forskare och forskningsråd och internationellt u-landsinriktad forskning. Sida:s insatser för forskningssamarbete förväntas öka , och därmed även omfattningen av u-landsrelaterad forskning i . 7.6.2 Omställning av energisystemet inrättades med uppgiften att ansvara för merparten av myndighetsfunktionerna på energiområdet, samt att ansvara för de statliga insatserna inom omställningsprogrammet. ansvarar för myndighetsuppgifter rörande tillförsel, distribution, energiberedskap, energiplanering och till naturresursplanering. är vidare nätmyndighet enligt Ellagen. Myndigheten skall bevaka energimarknadernas och energisystemets utveckling och analysera sambanden mellan energiteknik, miljö och ekonomisk tillväxt. Den ansvarar för planeringsunderlaget inom området och för att kunskaperna om energisystemet utvecklas genom prognoser, systemstudier, utvärderingar och analyser. En viktig uppgift för myndigheten är dessutom att sammanställa och sprida information om energimarknaderna, energisystemet och om sambanden mellan energi, miljö och ekonomisk tillväxt. har det huvudsakliga ansvaret för att utforma och genomföra det energipolitiska programmet. Andra myndigheter och aktörer ansvarar dock för genomförandet av vissa insatser inom programmet. NFR och TFR har finansierat grundläggande energiforskning medan BFR och KFB har disponerat medel för sektorsspecifika forsknings- och utvecklingsinsatser på energiområdet. I Forskning för framtiden en ny organisation för forskningsfinansiering (prop. 1999/2000:81) behandlades den framtida organisationen för forskningsfinansiering. Regeringen konstaterade då att det är angeläget att organisatoriskt hålla samman energiforskningen med övriga delar av myndighetens verksamhet eftersom forsknings- och utvecklingsarbetet utgör ett viktigt underlag för och stöd i myndighetens arbete. Insatsernas omfattning Det energipolitiska programmet omfattar stöd till forskning, utveckling och demonstration av ny energiteknik som skall bidra till att kraftigt öka el- och värmeproduktionen från förnyelsebara energikällor och utveckla kommersiellt lönsam teknik för energieffektivisering. Programmet omfattar dessutom bidrag till investeringar som på ett kostnadseffektivt sätt skall bidra till att minska användningen av el för uppvärmning, att utnyttja det befintliga elsystemet effektivare och för att öka tillförseln av el och värme från förnyelsebara energikällor. Det långsiktiga programmet utgörs av insatser om totalt för forskning och utveckling av teknik för framtidens energisystem och internationellt klimatsamarbete samt för utveckling av ny teknik för etanolproduktion från skogsråvara. De statliga insatserna skall bidra till att bygga upp och vidmakthålla vetenskaplig och teknisk kompetens inom universiteten, högskolorna och i näringslivet. arbetar utifrån ett problemorienterat perspektiv och verksamheten inom det långsiktiga programmet inrymmer ett spektrum av insatser, alltifrån långsiktiga forskningsprogram av närmast grundläggande karaktär, till pilot- och demonstrationsprojekt. Myndighetens arbetssätt innebär att insatserna organiseras i inbördes samverkande program med olika inriktning och karaktär. De statliga insatserna inom området redovisas i budgetpropositionen för . Energiforskningens kvalitet och relevans Energiforskningens olika delprogram har kontinuerligt utvärderats såväl genom ett peer-review förfarande som genom relevansutvärderingar. Resultaten från utvärderingarna har i de flesta fallen pekat på att forskningen har hållit hög internationell standard. På flera områden har verksamheten bedömts som världsledande. Utvärderingarna följer programmens tidsplaner på så sätt att det för treåriga program sker en utvärdering inför avslut och eventuell förnyelse. När det gäller längre program kan även en utvärdering efter halva tiden företas. På ett mera övergripande plan sker en regelbunden uppföljning och utvärdering av insatserna inom 1997 års energipolitiska program i enlighet med en i förväg fastställd plan (Plan för uppföljning och utvärdering av långsiktiga program, Ds 2000:14). Denna uppföljning har än så länge koncentrerats till insatserna inom det kortsiktiga programmet, men avser programmet i sin helhet. Prioriterade områden Områden som särskilt skall prioriteras är bl.a. kraftvärme baserad på biobränslen, biobränslebaserad kraftproduktion, biobränsleförsörjning inklusive hantering och nyttiggörande av askor, nya processer för etanolproduktion baserad på cellulosahaltiga råvaror, alternativa drivmedel, ny teknik för storskaligt utnyttjande av vindkraft och havsbaserad vindkraft, solceller samt forsknings- och utvecklingsarbete för energieffektivisering i bebyggelse samt industri- och transportsektorn. Produktionen, tillförseln, omvandlingen och användningen av energi är ett komplext system. Energisystemets utveckling har en stor ekonomisk och miljömässig betydelse och är invävd i hela samhällsutvecklingen. Det är därför också angeläget att genom ökade kunskaper om energisystemet förbättra möjligheterna att introducera ny ekologiskt uthållig teknik och att på ett ändamålsenligt sätt vidta energipolitiskt motiverade åtgärder. gör därför även samordnade insatser av naturvetenskaplig, teknisk och samhällsvetenskaplig forskning för att bygga upp fördjupade kunskaper om energisystemets funktionssätt. Regeringen bedömer att de långsiktiga insatserna för omställningen av energisystemet har goda förutsättningar att bedrivas ändamålsenligt. De skall fortsättas i enlighet med energipolitiska beslut. Regeringen avser i budgetpropositionen att återkomma med en redovisning av de statliga insatserna inom området. 7.6.3 Rymdstyrelsen används i ökande utsträckning för olika ändamål. Den är ett viktigt fält för den grundläggande forskningen, inom bl.a. astronomi och rymdfysik. Frånvaron av tyngdkraft kan utnyttjas för experiment och processer som inte är möjliga på jorden. Mångfalden av TV-program har möjliggjorts av telesatelliter. I TV-rutan ser vi den dagliga väderrapporten med bilder från vädersatelliter och prognoser baserade på satellitinformation. Båtar och färjor navigerar med lägesinformation från navigationssatelliter och det finns motsvarande navigationssystem för bilar. Jordobservationssatelliter används i skogs- och jordbruket. Satellitbaserade räddningssystem används . planeras och etableras nya användningsområden för allmänheten, baserade på rymdteknik. Exempel på sådana är mobiltelefoni oberoende av marknät och nya navigationssystem. En viktig tillämpning av rymdteknik är satelliter för jordobservation som kan registrera förändringar i vår miljö, t.ex. ökenutbredning, kalhyggen m.m., och för kontroll av internationella avtal. Rymdstyrelsen är central förvaltningsmyndighet för frågor som gäller den svenska rymd- och fjärranalysverksamheten, särskilt för forskning och utveckling. Rymdstyrelsens huvuduppgifter är att inom sitt område ta initiativ till forskning och utvecklingsarbete, vara kontaktorgan för internationellt rymdsamarbete, bereda tillståndsärenden och utöva kontroll av rymdverksamhet i . En betydande del av verksamheten avser att aktivt främja intressen i det internationella rymdsamarbetet, främst inom det europeiska rymdorganet (). Rymdstyrelsens verksamhet finansieras genom anslag via avseende dels rymdverksamhet, dels förvaltningskostnader samt anslag via avseende rymdforskning såväl nationellt som i europeisk samverkan. Internationellt rymdsamarbete Rymdverksamheten är till sin karaktär internationell. Även ett samarbetsorgan som det europeiska rymdorganet , där är ett av de grundande länderna, är själv part i flerparts- eller globalt samarbete inom olika områden. Genom ESA-samarbetet har kunnat mäta sig väl med särskilt vad gäller rymdforskning och rymdtransporter genom Ariane-raketen. För små länder som är internationellt samarbete en förutsättning för att framgångsrikt kunna vara med att utveckla och dra fördel av rymdteknikens möjligheter såväl för rymdforskning i klassisk mening som för teknikutveckling och praktiska tillämpningar. Både rymdforskning och praktiska tillämpningar förutsätter teknikutveckling. Den helt övervägande delen av Rymdstyrelsens verksamhet sker i internationellt samarbete, i första hand inom ramen för samarbetet inom det europeiska rymdorganet och bilateralt med framförallt , men även med andra länder utanför ESA:s ram. Även svenska satellitprojekt sker av nödvändighet i samverkan med ett eller flera andra länder. EU utvecklar i samarbete med ett satellitbaserat navigeringssystem, . Vidare pågår studier av ett system för global övervakning av miljö och säkerhet, GMES. , det europeiska rymdorganet ESA:s syfte är att, för uteslutande fredliga ändamål, sörja för samarbete mellan europeiska stater inom rymdforskning och rymdteknologi och deras tillämpning för vetenskapliga ändamål och för operativa rymdtillämpningssystem. För detta utarbetar en långsiktig europeisk rymdstrategi. Samarbetet inom är uppdelat i en obligatorisk del som består av vetenskapsprogrammet och grundprogrammet och en frivillig del innehållande program för tillämpningar och infrastruktur. I grundprogrammet ingår gemensamma ESA-aktiviteter som studier för framtida program, teknisk forskning, drift av markstationer och uppsändningsplatsen Kourou i . Det vetenskapliga programmet är i första hand en tjänst ägnat att ge medlemsländernas forskare tillgång till gemensamma långsiktiga program och flygmöjligheter för nationellt utvecklade instrument. Programmet syftar bl.a. till att ge medlemsländernas forskare möjligheter till ökad kunskap inom de klassiska disciplinerna astronomi, solsystem-, magnetosfär- och jonosfärforskning. Medlemsländerna bidrar till ESA:s kostnader för grund- och vetenskapsprogrammen enligt andel från brutto nationalinkomst (BNI), vilken utgör medlemsavgiften till . avgift uppgår f.n. till , efter anslutning till . deltar i frivilliga program för fjärranalys/jordobservation, mikrogravitation, telekommunikation, navigering, rymdtransporter inklusive bärraketen samt i ESA:s bidrag till den internationella rymdstationen. Deltagande i ESA-programmen genererar utvecklingsuppdrag till medlemsländernas rymdindustrier i konkurrens. De svenska bidragen återförs till en betydande del till den svenska rymdindustrin i form av beställningar av kvalificerade produkter och tjänster, som t.ex. utvecklingsarbete. Beslut om den långsiktiga verksamheten fattas vid återkommande möten med på ministernivå. Ministrarna fattade beslut om inriktningen om det långsiktiga europeiska rymdsamarbetet. Ministrarna gav i uppdrag till att samarbeta med EU och andra rymdintressenter för att utarbeta en övergripande europeisk strategi för rymdområdet. Frågan om former och villkor för en utvidgning av ESA:s medlemskrets ses som en del av den övergripande strategin. Beslut togs om ett nytt långsiktigt ramprogram för jordobservation/fjärranalys benämnt Vår levande planet. Nationell rymdverksamhet En viktig förutsättning för ett framgångsrikt deltagande i internationella rymdsamarbeten är de satsningar som görs inom ramen för den nationella verksamheten. Svensk forskning är väl lämpad att bidra till arbetet med Galileo- och GMES-projekten som EU genomför i samarbete med som en del av en europeisk rymdstrategi. På fjärranalysområdet sker kunskapsuppbyggnad och teknikutveckling i nära samarbete mellan forskning, utveckling och tillämpning. I syfte att stödja industrins uppbyggnad av kompetens inom vissa specialområden har ett nationellt utvecklingsprogram inrättats. Det nationella forskningsprogrammet inrymmer även det svenska satellitprogrammet som består av satellitprojekt, som initieras av svenska forskargrupper och har svensk projektledning. Programmen genomförs i multilateral samverkan och kompletterar och förbereder svenskt deltagande i de stora ESA-satsningarna. har fyra nationella satelliter sänts upp. planeras Odinsatelliten att sändas upp. Med tar programmet steget över till nya forskningsdiscipliner såsom astronomi och atmosfärfysik / klimatologi. Rymdaktiviteterna som till stor del är förlagda till har en positiv inverkan på den regionala utvecklingen. Möjligheten för och Rymdbolaget att utföra experiment och möjligheten att sända upp mätinstrument med sondraket och ballong vid anläggningen på utgör tillsammans en unik resurs för rymdforskning. Rymdbolaget har upprättat markstationer på för kontroll av satelliter och datamottagning från satelliter. I utanför har upprättat en markstation för kontroll och datamottagning från sina polära fjärranalyssatelliter. har och byggt ut stationen och har investerat ca inför uppsändningen av den vetenskapligt inriktade fjärranalyssatelliten . Det fortsatta svenska deltagandet i inriktas mot att utveckla den kompetens som uppnåtts inom såväl forskningen som hos rymdföretagen. Detta innebär fortsatt deltagande i det vetenskapliga programmet, i programmen för och i framtida rymdtransportsystem, i programmen för telesatelliter, satellitnavigering och jordobservation samt ett nära samarbete med EU i och GMES-projekten. Möjligheter till etablering av verksamheter i och kan uppstå genom ESA-samarbetet. En nära koppling mellan ESA:s program och nationella program är viktig genom att uppbyggnad av nationell kompetens skapar förutsättningar för deltagande i ESA- program. 7.6.4 Forskningsstiftelserna bildades ett tiotal stiftelser med medel från de tidigare löntagarfonderna. Fem av dessa stiftelser finansierar forskning och därtill anknytande verksamheter i betydande omfattning: SSF, (), , och allergiforskning (Vårdal) och av högre utbildning och forskning (STINT). Dessutom tillfördes en särskild donation avsedd för kulturvetenskaplig forskning. Tillsammans tillför dessa forskningsfinansiärer det svenska forskningssystemet ca . Forskningsstiftelserna har genom sina stadgar givits uppdraget att skapa starka forskningsmiljöer av högsta internationella klass med betydelse för utvecklingen av framtida konkurrenskraft. Forskningsstiftelsernas verksamhet kompletterar forskningsrådens genom att i högre utsträckning vara inriktad på stora koncentrerade insatser, tvärvetenskap och problemorienterad forskning. Målsättningen att stärka konkurrenskraft har inneburit att den forskning som finansieras av stiftelserna innehåller en större medverkan från näringslivet och andra intressenter. Stiftelsernas verksamhet har varit betydelsefull för forskarutbildningen, både genom att öka antalet doktorander och genom att förnya doktorandutbildningens former genom s.k. forskarskolor. Verksamheten vid forskningsstiftelserna har passerat etableringsfasen och gått in i en konsolideringsfas. Forskningsstödet har nått full volym och behovet av att administrera, följa upp och utvärdera olika forskningssatsningar har ökat. Nya krav ställs också på stiftelsernas beredningsorganisationer när det stora antalet pågående projekt skall vägas och prioriteras mot nya projektansökningar. Bl.a. SSF har omdanat sin beredningsorganisation för att öka stiftelsens förmåga till strategiska prioriteringar. Den svenska forskningens långsiktiga kvalitet och internationella ställning är beroende av att de nationella forskningsresurserna kan disponeras på ett sätt som ger möjlighet till både viss bredd i forskningen och kraftsamling kring strategiska områden. Den nya organisation för den statliga forskningsfinansieringen som kommer att genomföras fr.o.m. är avsedd att öka den statliga organisationens förmåga till prioritering och kraftsamling. Det finns nu förutsättningar för att få till stånd verkningsfulla strategiska insatser där de statliga forskningsfinansierande organen gemensamt med forskningsstiftelserna finansierar forskning inom angelägna områden. Det är viktigt för svensk forskning att samverkan mellan olika forskningsfinansiärer inom ramarna för de olika organens uppdrag och ändamål kan fördjupas och ske i mer långsiktiga former. Det är i detta sammanhang glädjande att flera av forskningsstiftelserna i sina forskningsstrategier uttryckt önskemål om en mer utvecklad samverkan med bl.a. de statliga forskningsfinansiärerna. De nya forskningsfinansierande myndigheterna bör söka samverkan med andra delar av forskningssystemet. Regeringen har i Forskning för framtiden en ny organisation för forskningsfinansiering (prop. 1999/2000:81) också betonat att forskningsstiftelserna bör bjudas in att delta i samarbetet kring det som inom den nya organisationen bl.a. skall utgöra en arena för dialog och samverkan mellan olika forskningsfinansiärer. Stiftelsernas forskningsfinansiering kommer att ha följande huvudinriktning . () SSF kommer enligt nuvarande planering att successivt minska sin årliga utdelning av forskningsanslag från till för att ge stiftelsens verksamhet en ökad ekonomisk livslängd. Detta innebär att utrymmet för nya initiativ från stiftelsens sida kommer att vara mer begränsat än . Huvuddelen av stiftelsens resurser är uppbundna i åtaganden för pågående program som vanligen är femåriga. På lång sikt väntas stiftelsens tre strategiska forskningsområden livsvetenskaper, mikroelektronik och materialteknik samt produktions- och informationsteknik vardera ta i anspråk ungefär en fjärdedel av stiftelsens forskningsmedel. Resterande fjärdedel kommer att användas för områdesövergripande satsningar. Stiftelsens prioriteringar 2003 väntas innebära att andelen forskningsmedel som nyttjas för områdesövergripande satsningar ökar. En aktuell områdesövergripande satsning är det nyinrättade programmet för framtidens forskningsledare. Programmet är avsett att främja forskarrekryteringen genom att identifiera och stödja yngre forskare som ligger i forskningens frontlinje och har potential att bli framtidens vetenskapliga ledare i högskolan eller i industrin. Programmet kommer att omfatta de tre strategiska områdena. I ett första steg har tjugo bidrag om vardera forskning utlysts inom programmet. kommer en ökad andel av stiftelsens medel att användas för satsningar på s.k. strategiska forskningscentra. Dessa är geografiskt sammanhållna forskningsmiljöer med 20 100 forskare som förutsätts vara av internationell toppklass. Den utlysning av nya bidrag inom området livsvetenskap om ca som planeras kommer sannolikt till stor del att utmynna i stöd till ett begränsat antal forskningscentra. Stiftelsens ökade stöd till strategiska forskningscentra väntas innebära ett minskat stöd till forskarskolor och särskilda doktorandtjänster. Vid beslut om nya bidrag kommer forskarskolor som kan verka över hela landet och har stort avnämarintresse att prioriteras. Även kommer dock en stor del av stiftelsens forskningsmedel att användas för finansiering av doktorander. Doktorandkostnadernas andel av de utbetalade forskningsmedlen kan grovt uppskattas till . Detta beror bl.a. på att även strategiska forskningscentra kommer att innefatta ett stort antal doktorander. SSF avslutar de riktade satsningarna inom forskningsrådens områden som genomfördes i samband med tidigare besparingar på forskningsrådens anslag. Några insatser i samverkan med forskningsråden kommer dock att pågå fram eller . Detta gäller en satsning på industridoktorander (med TFR), ett forskningsprogram om vetenskapliga beräkningar (med TFR) och ett forskningsprogram om genterapi (med Cancerfonden, MFR samt ). () MISTRA planerar att betala ut forskningsstöd motsvarande vilket bör göra det möjligt att bevara eller öka stiftelsekapitalets reala värde. Merparten av forskningsstödet väntas även i fortsättningen kanaliseras till ett antal breda, tvärvetenskapliga program som är inriktade på problemlösning inom områden av strategisk betydelse för en hållbar utveckling. Programmen kan sorteras in under fyra övergripande områden, areella näringar och naturresurser, byggande och infrastruktur, varuproduktion och miljöfarligt avfall samt kemikalier. pågår drygt tjugo forskningsprogram. Varje program omfattar i genomsnitt och rymmer ett dussintal olika forskningsprojekt. Till varje program finns en särskild ledningsstruktur med styrelse och programchef. Programmen bedrivs i etapper och flertalet program får bidrag för två eller flera etapper. 2003 kommer uppskattningsvis av MISTRA:s forskningsstöd att användas för forskning inom program. MISTRA betonar långsiktigheten i sitt forskningsstöd till de befintliga forskningsprogrammen och utrymmet för nya program är mycket begränsat åren 2001 2002. MISTRA finansierar inga särskilda forskarskolor. Däremot ingår doktorander i forskningsprogrammen. finansieras inom programmen ca 300 forskarstuderande. 2003 väntas uppskattningsvis av MISTRA:s forskningsstöd gå till finansiering av doktorander. Vid sidan av forskningsprogrammen finansierar MISTRA forskningsinsatser inom områden som inte är mogna att föra fram i programform eller som är inriktade på att finna nya modeller eller analysredskap. 1999 togs beslut som huvudsakligen riktade stödet till miljöforskning som har fått stöd från . disponerar åter ett forskningsanslag och MISTRA:s stöd till forskning inom ansvarsområde upphör därför . Inför beslut om nya program kommer MISTRA att sträva efter ett utökat samarbete med andra finansiärer av miljöforskning. och kompetensutveckling () väntas betala ut till forskning. Stiftelsens forskningsfinansiering sker inom ramen för stiftelsens uppdrag att dels främja kunskaps- och kompetensutbyte mellan näringslivet och forskningen vid universitet, högskolor och forskningsinstitut, dels finansiera forskning vid mindre och medelstora högskolor samt nya universitet. Stiftelsen stödjer 2004 bl.a. uppbyggnaden av forskningsmiljöer vid de nya universiteten samt mindre och medelstora högskolor med . Stödet syftar till att bygga upp forskningsverksamheten och ge lärosätena möjlighet att utveckla en egen forskningsprofil tillsammans med näringslivet. Stödet skall också öka möjligheterna för lärosätena att senare få stöd av andra forskningsfinansiärer. Härutöver gör stiftelsen långsiktiga satsningar för att ge möjlighet för utvalda forskningsmiljöer att bli internationellt konkurrenskraftiga. 2003 stödjer stiftelsen tre sådana forskningsmiljöer med sammantaget ca ; tillämpad signalbehandling vid högskolan i /, realtidsforskning vid och Människa Teknik Miljö vid . planerar fortsätta med stöd till sådana s.k. profilsatsningar. Tillsammans med staten och skogindustrin satsar också på skogsindustriell- och tryckteknisk forskning vid fyra högskolor och nya universitet varav bidrar med koncentrerat till två högskolor. 2002 satsar på långsiktig kompetensutveckling vid industriforskningsinstituten i anslutning till de nya högskolorna och universiteten. Stiftelsen har ingått en överenskommelse med staten om finansiering av instituten och medlen kanaliseras via det av staten och gemensamt ägda bolaget (). Stiftelsen finansierar även kostnader för omstrukturering av vissa institut. Bland stiftelsens övriga satsningar kan nämnas forskningsprogrammet och IT som kommer att pågå 2007 och har en total planeringsram på . Forskning inom IT-området finns även inom ramen för det av och gemensamt finansierade programmet IT inom hälso- och sjukvård, vilket kommer att pågå åren 2000 2003 inom en total ram på . Till detta program tillför även viss finansiering.