prop · GP0343 · 2001-10-24 00:00:00 — lantbruksenheter mitt emellan de allmänna fastighets- Detta innebär att antingen en förenklad eller en allmän fastighetstaxering äger rum för respektive typ av taxerings- Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Merparten av remissinstanserna som har uttalat sig tillstyrker utredningens förslag. i , LO, avstyrker dock förslaget att slopa omräkningsförfarandet. att det bästa skulle vara om en allmän fastighetstaxering ägde rum varje år, men att detta av administrativa skäl inte är möjligt. Det näst bästa är då enligt LO att ha ett årligt omräkningsförfarande för att ge ett RSV har inget principiellt att invända mot utred- ningens förslag, men anser att avgörande för valet av system är hur man ställer sig till förslaget från om ett tak på taxeringsvärdeförändringar från till ett annat. Omräkningen avseende småhus har dock enligt verket fungerat väl ur ett värderings- tekniskt perspektiv. Länsrätten i län anser att det bör övervägas att införa allmän fastighetstaxering i stället för förenklad fastighetstaxering, eftersom föreberedelsearbetet och deklarations- förfarandet är likartat inför den allmänna och den föreslagna förenklade fastighetstaxeringen. avstyrker förslaget att införa ett system med förenklade fastighetstaxeringar. Skälen för regeringens förslag: Omräkningsförfarandet infördes för att få till stånd en mer successiv anpassning av taxeringsvärdena till prisutvecklingen. hade fastighetstaxeringarna oftast inne- burit betydande språngvisa uppjusteringar av taxeringsvärdena. Omräkningsförfarandet är starkt schabloniserat. Det bygger på att RSV skall bilda prisutvecklingsområden inom vilka prisutvecklingen kan antas ha varit likartad. Den kritik som har riktats mot omräkningsförfarandet går delvis ut på att andra faktorer än prisutvecklingen, t.ex. åldern, inte kan beaktas och att det därför har visat sig svårt att bilda prisutvecklings- områden med en likartad värdeutveckling. Enligt regeringen är kritiken mot omräkningsförfarandet av den karaktären att det bör tas bort. Tätare allmänna fastighetstaxeringar skulle innebära en bättre anpassning av taxeringsvärdena till de ändringar som sker i prisbildningen på fastighetsmarknaden. En allmän fastighets- taxering är dock resurskrävande. har föreslagit att det i stället för omräkningen skall införas ett förfarande med förenklade fastighetstaxeringar mitt emellan de allmänna fastighets- taxeringarna. Det förenklade taxeringsförfarandet bör enligt utredningen föregås av ett i förhållande till de allmänna fastighetstaxeringarna begränsat förberedelsearbete. Regeringen anser att utredningens förslag har stora fördelar. Ett sådant system leder till att taxeringsvärdena fast- ställs med större precision än genom omräkningen. Taxeringsenheterna är indelade i tre huvudgrupper och detta innebär att en allmän fastighets- taxering sker . Ett system med förenklade fastighets- taxeringar mitt emellan de allmänna fastighetstaxeringarna skulle inne- bära att en taxering av fastigheter kommer att genomföras . Regeringen anser att övervägande skäl talar för att införa ett sådant system. Det finns dock skäl att sådana taxeringsregler bör kombineras med vissa regler på fastighetsskattens område. Bakgrunden är följande. Om fastighetspriserna ökar skulle ett system med allmänna och förenklade fastighetstaxeringar kunna innebära kraftiga språngvisa höjningar av taxeringsvärdena och därmed uttaget av fastighetsskatt . Enligt regeringens uppfattning bör en sådan konsekvens av de nya reglerna om möjligt undvikas. Som framgår av avsnitt 3 avser regeringen därför att senast lägga fram ett förslag som innebär att höjda taxeringsvärden endast stegvis tillåts slå igenom på fastighetsskatten. Sådana regler bör i princip ges den utform- ningen att en höjning av taxeringsvärdet på en enskild fastighet när det gäller uttaget av fastighetsskatt endast slår igenom med en tredjedel under det året taxeringen sker och med motsvarande andel under vart och ett av de därpå två följande åren fram till nästa allmänna eller förenklade Prop. 2001/02:43 fastighetstaxering. Någon omräkning sker inte beträffande industrienheter och elproduktionsenheter. Det kan ifrågasättas om det finns behov av att dessa taxeringsenheter skall omfattas av det förenklade taxerings- förfarandet. Det är här fråga om komplicerade taxeringar som kräver mycket arbete både av fastighetsägaren och beslutande myndigheter. Därtill kommer att de förändringar av t.ex. byggnader som medför ändringar av fastighetens värde i allmänhet bör kunna fångas upp inom ramen för den särskilda fastighetstaxeringen. Regeringen föreslår därför inte något förenklat taxeringsförfarande för industri- och elproduktions- enheter. Sammanfattningsvis föreslår regeringen att omräkningsförfarandet nu tas bort och att det för småhus- lantbruks- och hyreshusenheter införs ett system med förenklade fastighetstaxeringar som skall göras mitt emellan de allmänna fastighetstaxeringarna. Förslag om regler för att höjda taxeringsvärden endast stegvis skall slå igenom på uttaget av fastighets- skatt kommer att presenteras . Förfarandet vid den förenklade fastighetstaxeringen Regeringens förslag: Förberedelsearbetet inför den förenklade fastighetstaxeringen skall vara mindre ingående än vid den allmänna Normalt skall fastighetsdeklaration inte behöva Utredningens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens. Remissinstanserna: Länsrätten i län anser att rättssäkerhetsskäl talar för att underrättelse av grundläggande beslut om taxering skall ske till fastighetsägaren oavsett om denne kommit in med synpunkter på förslaget eller inte. Övriga remissinstanser har inte yttrat sig särskilt i Skälen för regeringens förslag: De materiella reglerna för att komma fram till ett taxeringsvärde vid den förenklade fastighetstaxeringen bör enligt utredningen i princip vara desamma som de som gäller vid den När det gäller reglerna om förfarandet bör även detta enligt utredningen ha den allmänna fastighetstaxeringen som Regeringen delar denna bedömning. mellan en allmän och en förenklad fastighetstaxering bör såsom utred- ningen föreslagit vara att förberedelsearbetet vid den förenklade fastighetstaxeringen skall vara mindre ingående. Vid en förenklad fastighetstaxering bör på samma sätt som vid en allmän fastighetstaxering beslut fattas om hur fastigheterna skall indelas i taxeringsenheter och om deras taxeringsvärden. avses det år för vilket fastighetstaxering bestäms. avse tiden från ingången av det taxeringsår då förenklad fastighets- taxering sker av taxeringsenheten till ingången av det år då allmän fastighetstaxering sker nästa gång. bör ske på grundval av fastighetens användning och beskaffenhet vid Huvudregeln vid den förenklade fastighetstaxeringen bör vara att deklaration inte behöver lämnas. När det gäller hyreshustaxeringen är dock den viktigaste värdefaktorn hyra. Eftersom denna värdefaktor är föränderlig över tiden måste man vid denna taxering ställa krav på att fastighetsägaren skall lämna en deklaration. På samma sätt som gäller vid den allmänna fastighetstaxeringen beträffande småhus, bör det vid den förenklade fastighetstaxeringen utom när det gäller hyreshusen skickas ut ett taxeringsförslag senast året före taxeringsåret. Utredningen anser att förslaget till beslut bör gälla som taxeringsbeslut om erinringar inte framförs. Regeringen anser dock att det lämnade taxeringsförslaget på samma sätt som gäller vid allmän fastighetstaxering bör fastställas genom ett särskilt beslut av skattemyndigheten som meddelas taxerings- året. Ett taxeringsbeslut vid en förenklad fastighetstaxering bör kunna överklagas på samma sätt som ett beslut vid en allmän fastighetstaxering. Inför varje allmän fastighetstaxering upprättas ett särskilt ortspris- register för fastighetstaxeringen vars innehåll läggs till grund för tabell- konstruktioner och nivåläggning. Underlaget hämtas från Lantmäteri- verkets fastighetsprisregister. Upprättandet av ortsprisregistret samt granskning och gallring är en viktig del av förberedelsearbetet. Omräkningsförfarandet har krävt en mera kontinuerligt pågående gransknings- och gallringsprocess. Detta innebär att förutsättningar för att uppdatera ortsprisregistret inför en förenklad fastighetstaxering redan finns. Det gäller även de analyser av detta arbete som måste göras. Ett annat viktigt moment av förberedelsearbetet är föreskrifterna. Inför en allmän fastighetstaxering utarbetas dels föreskrifter för förberedelse- arbetet och dels föreskrifter av värderingsteknisk natur. Föreskrifter för förberedelsearbetet kommer att behövas även för förenklad fastighetstaxering. För den allmänna fastighetstaxeringens del skall sådana föreskrifter beslutas av RSV andra året före taxeringsåret enligt 19 kap. 1 § FTL. Regeringen föreslår att sådana föreskrifter för den förenklade fastighetstaxeringens del beslutas andra året före taxeringsåret. Med föreskrifter av värderingsteknisk natur avses de föreskrifter som enligt 7 kap. 7 § och 19 kap. 3 § fjärde stycket FTL skall beslutas om indelning i värdeområden, klassindelning av värdefaktorer, klassindelningsgrunder, indelning i provvärderingsområden m.m. Enligt regeringen bör det vid den förenklade fastighetstaxeringen vara möjligt att använda sig av de värderingstekniska föreskrifter som har beslutats inför den allmänna fastighetstaxeringen. Värdeområdesindelningen är så pass noggrant genomgången inför en allmän fastighetstaxering att denna bör kunna kvarstå oförändrad vid en förenklad fastighetstaxering. Det bör inte heller vara nödvändigt att ändra klassindelningsgrunderna vid en förenklad fastighetstaxering. RSV respektive skattemyndigheterna har dock möjlighet att besluta om ändrade föreskrifter i den ordning som föreskrivs i 7 kap. 7 § och 19 kap. 3 § fjärde stycket. Detta bör normalt ske om förhållandena har ändrats i något väsentligt hänseende. värdering måste dock alltid ske även vid den förenklade fastighets- Prop. 2001/02:43 taxeringen. Förenklad fastighetstaxering bör omfatta nivåförändringar. Nivå- läggning bör således ske för att fastställa nya nivåfaktorer och mark- värden för respektive värdeområde. Vidare bör det om behovet är påkallat ske en viss översyn av de olika tabellverken. Regeringens förslag: En ny grund för när ny taxering skall göras införs. Denna innebär att ny taxering av fastighet skall göras under löpande taxeringsperiod om det skett sådana förändringar i den fysiska miljön att den aktuella fastighetens värde på visst sätt påverkats. Utredningens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens. Remissinstanserna: De remissinstanser som har yttrat sig tillstyrker eller har inte något att erinra mot förslaget. anser att skattemyndigheterna bör kunna föranstalta om ändring beträffande samtliga berörda fastigheter. Bakgrund: Har en fastighet förändrats väsentligt mellan två allmänna fastighetstaxeringar kan ny taxering av fastigheten ske vid den årliga särskilda fastighetstaxeringen. om ny taxering finns i 16 kap. FTL. Grunderna för ny taxering kan indelas i tre huvudgrupper. Den första gruppen tar sikte på vissa typer av Den andra gruppen gäller det fallet att en ny taxeringsenhet bildas eller att en taxeringsenhet ombildas. Den tredje gruppen slutligen är avsedd att möjliggöra en ny taxering av en taxeringsenhet då vissa förändringar har inträffat, t.ex. att egendomens fysiska beskaffenhet har ändrats eller att taxeringsenhetens värde har förändrats genom myndighetsbeslut av olika slag. Flertalet av grunderna för ny taxering medför obligatoriskt ny taxering. Initiativet till en sådan taxering kommer då genom rapportering från Den som vid årets ingång var ägare till en fastighet får dock enligt 26 kap. 1 § FTL lämna särskild fastighetsdeklaration En fastighetsägare kan också efter föreläggande bli skyldig att lämna särskild fastighetsdeklaration. utfärdas om det kan antas att det vid årets ingång funnits något sådant förhållande som enligt 16 kap. FTL skall medföra ny taxering. I vissa fall förutsätter ny taxering att ett föreskrivet spärrbelopp är uppnått, dvs. att förändringen på fastigheten skall ha medfört en viss minsta värdeförändring eller inneburit en viss minsta investerings- Skälen för regeringens förslag: Det förekommer att förändringar som kan ha betydelse för den enskilda fastighetens värde och som inte faller in under förutsättningarna för särskild fastighetstaxering sker under perioden mellan de allmänna fastighetstaxeringarna. att bli fallet mellan en allmän och en förenklad fastighetstaxering. kan vara fråga om yttre faktorer som t.ex. att en kommun drabbas av Ett exempel är situationen vid för sedan, där bygden påverkades på ett påtagligt sätt av miljöstörningar i samband med tunnelarbetet. Detta fick rimligen även genomslag på Prop. 2001/02:43 marknadsvärdet på fastigheterna i detta område. Utredningen anser att det finns skäl att införa en ny bestämmelse i 16 kap. FTL som föreskriver att ny taxering av fastighet skall ske under löpande taxeringsperiod om det skett sådana stora förändringar i den fysiska miljön att den aktuella fastighetens värde påverkats. Regeringen delar denna bedömning. Det är utan tvekan på det sättet att om det skett någon giftpåverkan, miljöstörning e.d. i miljön kring en fastighet kan detta påverka marknadsvärdet i minst lika hög grad som en tillbyggnad eller en förändring av planförhållandena. Det är då rimligt att även fastighetens taxeringsvärde kan få påverkas av en sådan faktor. I enlighet med de bestämmelser som gäller beträffande övriga grunder för ny taxering bör ny taxering ske endast om taxeringsenhetens värde bör ändras med minst en femtedel, dock . Vidare bör det krävas att det är fråga om en påverkan på en fastighets värde som inte bedöms vara snabbt övergående. Utredningen har föreslagit att ny taxering skall kunna ske endast efter framställan från den enskilda fastighetsägaren. Eftersom flera fastigheter ofta drabbas kommer dock en ny taxering att kunna aktuali- seras för flera fastigheter på samma grund. Med anledning härav bör enligt regeringens mening även skattemyndigheten kunna föranstalta om ändring beträffande samtliga de berörda fastigheterna. I annat fall är risken för rättsförluster uppenbar, eftersom endast de fastighetsägare som hos skattemyndigheten initierat en ny taxering kan få ett sänkt taxerings- värde. Förslaget föranleder att en ny paragraf, 16 kap. 4 a §, införs i FTL. Regeringens förslag: De allmänna fastighetstaxeringarna skall i fort- sättningen ske räknat för småhusenheter, år 2005 för lantbruksenheter och för hyreshus-, industri- elproduktions- och specialenheter. De förenklade fastighetstaxeringarna skall ske räknat för hyreshusenheter, för småhusenheter och år 2008 för lantbruksenheter. Utredningens förslag: Förslaget om att skjuta fram de allmänna fastighetstaxeringarna fanns inte med i betänkandet. inom och synpunkter har under hand inhämtats från Remissinstanserna: RSV anser att tidsplanen för taxeringarna måste Skälen för regeringens förslag: Allmän fastighetstaxering sker för närvarande räknat för hyreshus-, industri- elproduktions- och specialenheter, för småhusenheter och år 1992 för lantbruksenheter. Nästa allmänna fastighetstaxering för småhus- enheter, som alltså skulle ske , har dock flyttats fram . Eftersom nästa allmänna fastighetstaxering för lantbruksenheter skall äga rum kommer förberedelsearbetet inför denna och inför den allmänna fastighetstaxeringen delvis att sammanfalla. En sådan Prop. 2001/02:43 ordning framstår som mindre lämplig. Mot denna bakgrund anser regeringen att den allmänna fastighetstaxeringen för lantbruk bör flyttas fram och den allmänna fastighetstaxeringen för hyreshus m.m. . I fortsättningen bör allmän fastighetstaxering ske räknat för småhusenheter, för lantbruks- enheter och för hyreshus-, industri- elproduktions- och special- enheter. Ett system med förenklade fastighetstaxeringar mitt emellan de allmänna fastighetstaxeringarna innebär att en taxering av fastigheter kommer att genomföras . En förenklad fastighetstaxering bör kunna ske första gången 2004, 2006 och 2008. Regeringens förslag föranleder ändringar i 1 kap. 7 § FTL och att en ny paragraf, 1 kap. 7 a § FTL, införs. Regeringens förslag: De nya reglerna träder i kraft och tillämpas första gången vid fastighetstaxering . Omräkning skall dock äga rum fram till dess att respektive typ av taxeringsenhet är föremål för en förenklad eller en allmän fastighetstaxering. Skälen för regeringens förslag: Regeringen föreslår att de nya reglerna träder i kraft och tillämpas första gången vid fastighetstaxering . Av i första hand statsfinansiella skäl anser regeringen att omräkning dock bör ske fram till dess att respektive typ av taxeringsenheter är föremål för en allmän eller en förenklad fastighetstaxering. Detta innebär att småhusen kommer att vara föremål för en omräkning , hyreshusen samt lantbruken . Regeringens bedömning: En utmönstring av begreppet skatteplikt ur FTL bör inte göras . Utredningens förslag: Begreppet skatteplikt mönstras ut ur FTL och i stället anges det i nämnda lag att det för vissa fastigheter inte skall bestämmas något taxeringsvärde. Remissinstanserna: Några särskilda erinringar framförs inte av Skälen för regeringens bedömning: I FTL finns åtskilliga bestämmelser som har en direkt koppling till skatteplikten. inledande paragrafen slås fast att beslut om fastigheternas skatteplikts- förhållanden skall fattas vid fastighetstaxering. Vidare har 3 kap. FTL I 3 kap. 1 § FTL anges att fastighet är skatte- pliktig, om inte annat anges. I de följande paragraferna finns vissa Prop. 2001/02:43 undantag från skatteplikten. Bl.a. anges att specialbyggnad skall undantas Utredningen har föreslagit att det i FTL inte skall anges att vissa taxeringsenheter är skattepliktiga. I stället skall det i FTL beträffande såväl specialbyggnader som andra fastigheter som enligt nuvarande regler inte är skattepliktiga anges att något värde inte skall bestämmas. Enligt regeringens mening finns det skäl som talar både för och emot att bryta ut skattepliktsreglerna ur FTL och göra denna till en ren värderingslag. De skattepliktsregler som finns i FTL är av olika karaktär och det kan därför diskuteras att bryta ut vissa regler men inte andra. Vissa skattepliktsregler tar sikte på fastighetens användningssätt, medan andra avser ägarförhållandena. råder det dessutom en skillnad mellan taxeringsenheter som inte är skattepliktiga och taxerings- enheter för vilka taxeringsvärde inte skall bestämmas. Regeringen anser att frågan om att göra FTL till en ren värderingslag bör behandlas i samband med att ställning tas till vilka taxeringsenheter som skall vara skattebefriade. Regeringen lägger därför inte fram något förslag om ändring av reglerna i detta sammanhang. 6Uppskov med kapitalvinstbeskattningen i vissa fall Bestämmelserna om uppskovsavdrag vid byte av bostad finns i 47 kap. inkomstskattelagen (1999:1229), IL. Bestämmelserna innebär att den som avyttrar ett småhus eller en bostadsrätt (ursprungsbostaden) kan skjuta upp beskattningen om han eller hon inom vissa tidsramar förvärvar en minst lika dyr bostad (ersättningsbostaden) och bosätter sig där. Är den nya bostaden billigare än den avyttrade skjuts beskattningen av motsvarande andel av vinsten upp medan återstoden beskattas. Den obeskattade vinsten från ursprungsbostaden beaktas vid vinstberäkningen när ersättningsbostaden avyttras. Uppskovet åstadkoms genom ett särskilt avdrag, ett uppskovsavdrag, som allt efter omständigheterna antingen är lika stort som kapitalvinsten eller som uppgår till viss andel därav. Den bostad som den skattskyldige förvärvar måste enligt 47 kap. 5 § IL uppfylla vissa krav för att den skall räknas som en ersättningsbostad. Med ersättningsbostad avses en fastighet som vid förvärvet utgörs av småhus med mark som är småhusenhet, småhus på annans mark samt småhus som är inrättat till bostad åt en eller två familjer med tillhörande tomtmark på lantbruksenhet samt tomt under förutsättning att där upp- förs ett sådant småhus. Som ersättningsbostad räknas också en bostad i ett privatbostadsföretag. Ersättningsbostaden kan förvärvas tidigast året före avyttringen, som avyttringen eller senast under det därpå följande året. Egendom i utlandet kan inte vara ersättningsbostad. För att uppskov skall kunna erhållas måste den skattskyldige bosätta sig på ersättningsbostaden andra året då Prop. 2001/02:43 ursprungsbostaden avyttrades. Utgångspunkten för att beräkna uppskovsavdragets storlek är en jämförelse mellan å ena sidan betalningen för ursprungsbostaden och å andra sidan priset på ersättningsbostaden. Av 47 kap. 7 § andra stycket IL framgår att om den skattskyldige förvärvat en ersättningsbostad som är minst lika dyr som ursprungsbostaden uppgår uppskovsavdraget till ett belopp som motsvarar den skattepliktiga vinsten. I paragrafens tredje stycke finns regler om hur man beräknar uppskovsavdraget i de fall ersättningen för ersättningsbostaden är lägre än ersättningen för ursprungsbostaden. Om ersättningsbostaden kostar t.ex. hälften av vad den skattskyldige får för ursprungsbostaden skall endast hälften av den skattepliktiga vinsten omfattas av uppskovet. Av 47 kap. 12 § IL framgår att man vid den aktuella jämförelsen också skall beakta försäljnings- och inköpsprovision, stämpelskatt och liknande utgifter. I 47 kap. 13 § IL finns en bestämmelse som tar sikte på att ersättnings- bostaden är en fastighet. I så fall gäller att vid prisjämförelsen skall ersättningen för ersättningsbostaden ökas med utgifter för ny-, till- eller ombyggnad mellan förvärvet av ersättningsbostaden och den dag bosättning senast skall ha skett. Det är i princip i två olika situationer som bestämmelserna i 47 kap. 13 § IL kan bli tillämpliga. Den ena är att den skattskyldige förvärvar ett småhus som han bygger om eller bygger till. Den andra är att han förvärvar en tomt och där uppför ett småhus. I båda fallen gäller att egendomen måste ha förvärvats tidigast året före det år då ursprungsbostaden avyttrats och inköpspriset kan bara ökas med utgifter som hänför sig till tiden mellan detta förvärv och den dag då bosättning senast skall ha skett. Regeringens förslag: En fastighet som förvärvats tidigare än året före det år då ursprungsbostaden avyttras skall räknas som ersättnings- bostad om den skattskyldige på fastigheten utför en ny-, till- eller om- byggnad mellan året före det år då ursprungsbostaden avyttras och andra året efter avyttringen. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Remissinstanserna tillstyrker eller har inte något att erinra mot förslaget. Skälen för regeringens förslag: De möjligheter som finns för att få uppskov med kapitalvinstbeskattningen har främst tillkommit för att öka rörligheten på bostadsmarknaden. Den som säljer sin bostad bör ges möjlighet att skaffa en ersättningsbostad inom rimlig tid utan att kapital- vinsten skall beskattas. Den bärande principen bakom reglerna om uppskov är att innehav av flera bostäder efter varandra i beskattnings- hänseende skall behandlas som ett enda innehav. En annan utgångspunkt är att reglerna skall omfatta avyttringar och köp som tillsammans utgör bostadsbyten i ordets egentliga mening. Det senare kommer bl.a. till uttryck genom den förhållandevis korta tid som står till buds för att byta Prop. 2001/02:43 bostad. Enligt gällande rätt kan en vid försäljningen av ursprungsbostaden redan ägd bostad eller tomt bara vara ersättningsbostad om den förvärvats som försäljningen sker eller tidigast . Om den skattskyldige uppför ett nytt hus på en obebyggd tomt som han innehaft räknas inte detta som ersättnings- bostad och uppskov kan inte erhållas. Inte heller kan uppskovsavdrag göras i det fall den skattskyldige utför till- eller ombyggnad på en fastighet som han innehaft , t.ex. om den skattskyldige bygger om en sommarstuga till en permanentbostad.