prop · GP0315 · 2001-09-12 00:00:00 — Regeringens proposition 2001/02:15 Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen lämnar regeringen förslag, gör bedömningar och redovisar sin syn inom ett flertal områden som berör universitet och högskolor. Bland annat behandlas åtgärder som syftar till att främja en breddad rekrytering till högskolan, vilket i sin tur ökar mångfalden och minskar den sociala snedrekryteringen. Regeringen föreslår att det införs en bestämmelse i högskolelagen om att universitet och högskolor skall främja och bredda rekryteringen. Vidare anser regeringen att det bör inrättas en delegation med uppgift att stimulera rekryteringsaktiviteter vid lärosätena. En annan åtgärd som syftar till en breddad rekrytering är att varje universitet och högskola bör upprätta lokala handlingsplaner för hur arbetet med att bredda rekryteringen av studenter skall bedrivas. Vidare behövs enligt regeringens bedömning möjligheter för högskolorna att bedriva breddad basårsutbildning och rekryterande utbildningssamarbete med den kommunala vuxenutbildningen, s.k. collegeutbildning. Regeringen ger också sin syn på högskolans roll i ett livslångt lärande. Det gäller t.ex. bedömning av s.k. reell kompetens där regeringen anser dels att det finns behov av att i högskoleförordningen tydliggöra att sådan skall göras vid bedömning av behörighet till studier inom högre utbildning, dels att lärosätena bör utveckla metoder för bedömning av sådan kompetens som erhållits utanför det formella utbildningssystemet. När det gäller tillträde till grundläggande högskoleutbildning bedömer regeringen, förutom att prövningen av reell kompetens måste tydliggöras, att systemet med standardbehörigheter bör utvecklas mot ett system med få och breda standardbehörigheter samt en större möjlighet för styrelsen för ett lärosäte att fastställa urvalsgrunder. Vidare behandlas uppdragsutbildningen som ett instrument för att Prop. 2001/02:15 stärka högskolans roll i det livslånga lärandet samt möjligheter att anställa doktorander på deltid, dock lägst på halvtid, och att anta sökande till forskarstudier för licentiatexamen. Regeringen lämnar också förslag till nya mål för den grundläggande högskoleutbildningen, mot bakgrund av att nya krav ställs på högre utbildning. Därtill redovisar regeringen ett antal åtgärder som syftar till att främja den pedagogiska förnyelsen i högskolan. Det gäller bl.a. organisation och uppdrag för Rådet för högskoleutbildning och införande av krav på högskolepedagogisk utbildning för anställning som adjunkt och lektor samt för doktorander som undervisar. Universitetens och högskolornas IT-stödda distansutbildning bör samordnas i ett svenskt nätuniversitet. Regeringen föreslår att avvecklas. I samband med detta bör en ny myndighet, Myndigheten för , inrättas med stödjande och främjande uppgifter för nätuniversitetet. De uppgifter avseende folkbildningen som har föreslås föras samman med Statens skolor för vuxna och därigenom bilda ett nationellt centrum för flexibelt lärande. Regeringen bedömer både att nya distributionsformer och utbildningsalternativ bidrar till att främja rekrytering och möjligheterna till ett livslångt lärande. I propositionen redogör regeringen för dels en ny inriktning inom magisterexamen, dels nya kortare yrkesutbildningar inom högskolan. När det gäller styrningen av och resurstilldelningen till högskolan bedömer regeringen att den i sina huvuddrag bör ligga fast. Regeringen anser också att ersättningen per student inom humanistiskt, samhällsvetenskapligt, juridiskt och teologiskt utbildningsområde bör öka. När det gäller högskolans ledning gör regeringen bedömningar som innebär ett tydliggörande av högskolestyrelsens uppgifter och ansvar. Vidare behandlas tillsättning av och villkor för anställning som rektor. Regeringen gör bedömningen att det behövs en satsning på kompletterande utbildning för invandrare med utländsk högskoleutbildning. I propositionen ger regeringen slutligen sin syn på högskolans internationalisering och presenterar olika rörlighetsfrämjande åtgärder som bl.a. ratificering av och konvention om erkännande av bevis avseende högre utbildning i europaregionen (den s.k. Lissabonkonventionen) och införande av en bilaga till examensbeviset, (s.k. Diploma Supplement). I detta sammanhang anser regeringen också att ett antal åtgärder bör vidtas i syfte att rekrytera fler utländska studenter till . Vidare bedömer regeringen att universitet och högskolor utan regeringens medgivande bör få möjlighet att bedriva utbildning på uppdrag också av beställare från länder utanför EES-området. Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Ärendet och dess beredning.............................................................. Politikens ...................................inriktning för en öppen högskola 5.2Utbyggd högskola och reformerat studiestöd påverkar Reformer för en öppen högskola...................................... Rekryteringen till högskolan........................................................... Ungdomars intresse för högskolestudier.......................... Social och etnisk bakgrund .............................................. Olika generationers utbildningsnivå................................. Åtgärder för att bredda rekryteringen ............................................. Ändring av högskolelagen................................................ Handlingsplaner för breddad rekrytering ......................... 7.5Behörighetsgivande förutbildning vid universitet och Tillträde till grundläggande högskoleutbildning ............................ Meritvärdering av betyg ................................................... Högskolans roll i ett livslångt lärande ............................................ 9.2Utvecklingen av högskolans roll i det livslånga lärandet. 9.3Exempel på internationellt arbete kring livslångt lärande 73 9.4Åtgärder för att främja ett livslångt lärande i högskolan . 10 Pedagogisk förnyelse ...................................................................... Mål för den grundläggande högskoleutbildningen........... Stöd för högskolepedagogisk förnyelse ........................... Rådet för högskoleutbildning........................................... Pedagogisk utbildning för högskolans lärare ................... 10.6Pedagogisk meritering och bedömning av pedagogiska Studenter med funktionshinder i högskolan................... Jämställdhet och genusperspektiv .................................. Ett svenskt nätuniversitet.............................................................. Stödet till folkbildningen................................................ Prövning av tillstånd att utfärda examina....................... En ny inriktning inom magisterexamen ......................... Kortare yrkesutbildningar inom högskolan.................... Bakgrund till dagens styrsystem i högskolan................. 13.2Kvantitativa mål för grundläggande högskoleutbildning131 13.3Indikatorer och nyckeltal avseende grundutbildning samt forskning och forskarutbildning..................................... 13.4Arbetsmarknadens behov och studenternas efterfrågan. 13.6Ökade resurser till den grundläggande Resurstilldelning för forskning och forskarutbildning... 14 Högskolans ledning....................................................................... 14.2Styrelsens, rektors och styrelseordförandes uppgifter och Tillsättning av och anställningsvillkor för rektor........... Likabehandling av studenter i högskolan ..................................... Tillvaratagande av utländska akademikers kompetens................. Kompletterande utbildning för utländska akademiker... Ökad internationell rörlighet......................................................... Internationella program för utbyte och utveckling......... Erkännande av studieperioder och examina................... Europeiskt samarbete Bolognaprocessen.................... Rekrytering av utländska studenter till ............. Bilaga 1 Sammanfattning av betänkandet Mångfald i högskolan Reflektioner och förslag om social och etnisk mångfald i högskolan (SOU 2000:47)...192 Bilaga 2 Sammanfattning av skrivelse Tillträde till högre utbildning (dnr U2000/2616/ST)...199 Bilaga 3 Sammanfattning av Tjänstemannagruppens förslag till åtgärder avseende rekrytering (dnr U2000/2706/ST)..203 Bilaga 4 Förteckning över remissinstanser som avgivit yttrande över betänkandet Mångfald i högskolan Reflektioner och förslag om social och etnisk mångfald i högskolan (SOU 2000:47)205 Bilaga 5 Sammanfattning av inriktning inom magisterexamen (1999:16 R)..................................... Bilaga 6 Förteckning över remissinstanser som avgivit yttrande över (1999:16 R) ......................................................................... Sammanfattning av betänkandet Advantage Insatser för ökad rekrytering av utländska studenter till den svenska högskolan(SOU 2000:92)...................................... Bilaga 8 Förteckning över remissinstanser som avgivit yttrande över betänkandet Advantage Insatser för ökad rekrytering av utländska studenter till den svenska högskolan (SOU 2000:92).................................................................... Sammanfattning av betänkandet Högskolans styrning (SOU Bilaga 10 Förteckning över remissinstanser som avgivit yttrande över betänkandet Högskolans styrning (SOU 2000:82) ............. Sammanfattning av betänkandet Högskolans ledning (SOU Bilaga 12 Förteckning över remissinstanser som avgivit yttrande över betänkandet Högskolans ledning (SOU 2000:101) .......... Bilaga 13 Sammanfattning av betänkandet Nya villkor för lärandet i den högre utbildningen (SOU 2001:13) .................................... Bilaga 14 Förteckning över remissinstanser som avgivit yttrande över betänkandet Nya villkor för lärandet i den högre utbildningen (SOU 2001:13).................................................................... Bilaga 15 Sammanfattning av Betänkandet En ny yrkeshögskoleutbildning (SOU 2001:40) ........................... Bilaga 16 Förteckning över remissinstanser som avgivit yttrande över betänkandet En ny yrkeshögskoleutbildning (SOU 2001:40)248 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 249 1.antar regeringens förslag till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434), 2.godkänner vad regeringen föreslagit om riktlinjer för behörighet och urval (avsnitten 8.2, 8,3 och 8.4), 3.godkänner vad regeringen föreslagit om avveckling av (avsnitt 11.2). Regeringen har följande förslag till lagtext. Förslag till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434) Härigenom föreskrivs att 1 kap. 5, 8 och 9 §§ högskolelagen (1992:1434) skall ha följande lydelse. I högskolornas verksamhet skall jämställdhet mellan kvinnor och män alltid iakttas och främjas. Högskolorna bör vidare i sin verksamhet främja förståelsen för andra länder och för internationella förhållanden. Högskolorna skall också aktivt främja och bredda rekryteringen till högskolan. bildningen skall väsentligen bygga bildningen skall väsentligen bygga på de kunskaper som eleverna får på de kunskaper som eleverna får på nationella program i gymnasie- på nationella eller specialutfor- skolan eller motsvarande kunska- Regeringen får dock medge eller motsvarande kunskaper. undantag när det gäller konstnärlig undantag när det gäller konstnärlig Forskarutbildningen skall bygga på en grundläggande högskole- bildningen skall, utöver kunskaper bildningen skall ge studenterna förmåga att följa kunskapsut- vecklingen, allt inom det område förändringar i arbetslivet. 1 Senaste lydelse 1997:797. kunskaper och Prop. färdigheter, utveckla förmåga att söka och värdera kunskap på utbyta kunskaper även med Forskarutbildningen skall, utöver vad som gäller för grundläggande högskoleutbildning, ge de kunskaper och färdigheter som behövs för att självständigt kunna bedriva forskning. Denna lag träder i kraft . Ärendet och dess beredning Inför propositionen Den öppna högskolan har regeringen tagit flera initiativ i form av ett antal utredningsuppdrag. , statsrådet , att tillkalla en utredare med uppdrag att lämna förslag till åtgärder inom högskolan för att öka mångfalden med avseende på social och etnisk bakgrund bland studenter och lärare (dir. 1999:79). mångfaldsutredaren) skulle vidare enligt direktiven ge förslag till åtgärder för att stödja nya grupper av studerande i högskolemiljön, och därigenom även förbättra deras förutsättningar att hävda sig i arbetslivet, och ge exempel på hur mångfalden kan utnyttjas som en kvalitetshöjande Utredningen lämnade en delrapport Den långa vägen till arbete en översyn av kompletterande högskoleutbildningar för invandrare med utländsk akademisk utbildning. lämnades betänkandet Mångfald i högskolan reflektioner och förslag om social och etnisk mångfald i högskolan (SOU 2000:47). redovisas i sin helhet i bilaga 2 i betänkandet. betänkandet redovisas i denna proposition i bilaga 1. har i en skrivelse redovisat sin syn på ett antal viktiga aspekter och lämnat förslag som rör tillträde till högre utbildning (dnr U2000/2616/ST). En sammanfattning av verkets skrivelse finns i bilaga 2. En tjänstemannagrupp i har överlämnat en promemoria med förslag till åtgärder avseende rekrytering till högskolan (dnr U2000/2706/ST). En sammanfattning av förslagen redovisas i bilaga 3. Mångfaldsutredarens betänkande, skrivelse och den i upprättade promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 4. (dnr U2000/2113/ST, U2000/2616/ST U2000/2706/ST). publicerade en rapport med förslag om en ny inriktning inom magisterexamen (1999:16 R). där att en ny inriktning inom magisterexamen skall inrättas som ett komplement till dagens magisterexamen. förslagen i rapporten finns i bilaga 5. Rapporten har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 6. remissammanställning finns tillgänglig i (dnr U2001/3790/UH). tillkallade chefen för en särskild utredare med uppgift att utreda förutsättningarna för att öka antalet studerande från andra länder, särskilt utanför EES-området, vid och högskolor (dir. 1999:100). också att utreda hur det informeras om svensk utbildning i dessa länder. uppdraget ingick även att kartlägga dels den internationella utvecklingen i fråga om avgiftsfinansiering av utbildning samt dels i vilken omfattning och på vilka grunder andra länder tar ut avgifter av utländska studenter. Dessutom skulle frågan om att avgiftsbelägga utbildning för studenter från länder utanför EES-området utredas. lämnade utredaren sitt betänkande Advantage Insatser för ökad rekrytering av utländska studenter till den svenska högskolan (SOU 2000:92). En sammanfattning av förslagen i betänkandet finns redovisade i bilaga 7. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 8. En remissammanställning finns tillgänglig i (dnr U2000/3928/UH). lämnade den särskilde utredare som haft i uppdrag att utreda vissa frågor om högskolans styrning (dir. 1999:70) sitt betänkande Högskolans styrning (SOU 2000:82). Utgångspunkten för uppdraget var att nuvarande mål- och resultatstyrda resurstilldelnings- och styrsystem för grundutbildningen i sina grunddrag skall ligga fast. Utredaren skulle analysera möjligheterna för en vidareutveckling av nuvarande system och föreslå förbättringar av systemet. Utredaren skulle också redovisa erfarenheterna av hur målstyrningen inom grundutbildningen har fungerat sett ur såväl och regeringens som högskolans perspektiv. Vidare skulle utredaren överväga möjligheterna för införande av mål- och resultatstyrd resursfördelning för anslag till forskning och forskarutbildning. En sammanfattning av de förslag som utredaren lämnat finns i bilaga 9. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 10. En sammanställning av remissvaren finns tillgänglig i (dnr U2000/3776/UH). Regeringen bemyndigade statsrådet att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att utvärdera och analysera såväl rektors som styrelsers roll och ställning vid statliga universitet och högskolor (dir. 2000:18). Ansvarsfördelningen mellan rektor samt högskolestyrelsen och ordförande skulle särskilt belysas. I uppdraget ingick bl.a. att kartlägga rekryteringssystem för rektorer, kartlägga universitetens och högskolornas ledningsstrukturer och dess relation till den interna kollegiala strukturen. Utredaren skulle vidare göra vissa jämförelser med övriga statliga myndigheter och lämna förslag till hur högskolans ledningsstruktur kan effektiviseras. lämnade utredaren sitt betänkande Högskolans ledning (SOU 2000:101). En sammanfattning av förslagen i betänkandet finns i bilaga 11. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 12. En remissammanställning finns tillgänglig i (dnr U2000/3982/UH). fick en särskild utredare uppdraget att kartlägga och analysera den pedagogiska utvecklingen avseende såväl utbildningen av högskolelärarna som att tillgodose de pedagogiska behov som kan uppkomma när nya grupper söker sig till högskolan (dir. 2000:24). lämnade utredaren betänkandet Nya villkor för lärandet i den högre utbildningen (SOU 2001:13). En sammanfattning av betänkandet finns redovisad i bilaga 13. Betänkandet har remissbehandlats och en förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 14. En remissammanställning finns tillgänglig i (dnr U2001/695/UH). har på uppdrag av regeringen utarbetat en svensk mall för Diploma Supplement och kartlagt användningen av European vid svenska universitet och högskolor (U2001/1552/UH). Förslagen har remissbehandlats. 2001/02:15 remissammanställning finns tillgänglig i (dnr U2001/1552/UH). Vidare har Utredningen om kortare yrkesutbildningar i högskolan (dir. 2001:9) lämnat ett delbetänkande En ny yrkeshögskoleutbildning (SOU 2001:40). Utredarens uppdrag är att se över den nuvarande strukturen på högskolans kortare yrkesutbildningar. Denna översyn skall utgå från den yrkestekniska högskoleutbildningen (YTH). Utredaren skall bl.a. analysera behovet av kortare yrkesutbildningar och lämna förslag till sådana förändringar som bör vidtas för att det skall vara möjligt att utöka antalet kortare yrkesutbildningar i högskolan inom nya områden samt överväga olika examensbenämningar. En sammanfattning av de förslag som utredaren lämnat i delbetänkandet finns i bilaga 15. Delbetänkandet har remitterats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 16 och en remissammanställning finns tillgänglig i (dnr U2001/1995/UH). har på regeringens uppdrag remitterat och sammanställt synpunkter på Europeiska kommissionens memorandum om livslångt lärande. har lämnat ett eget yttrande över kommissionens memorandum till () tillsammans med remissammanställningen (dnr U2001/2393/UH). och har gemensamt lämnat en skrivelse till () med förslag om satsningar på kompletterande utbildningar för utländska akademiker (dnr U2001/2109/UH). Utöver dessa utredningar, rapporter och skrivelser har följande rapporter från tjänat som underlag för propositionsarbetet: Internationella trender på högskoleområdet (1999:2 AR), Utlandsstudier till vilken nytta? (1999:10 R), Högskolans uppdragsutbildning (1999:14 R), Behörighet rekrytering och urval (2000:6 AR), Lärosätenas arbete med jämställdhet, studentinflytande samt social och etnisk mångfald (2000:8 R), Goda exempel hur universitet och högskolor kan arbeta med jämställdhet, studentinflytande samt social och etnisk mångfald (2000:9 R), och jämställdhet (2000:14 AR), Att leda universitet och högskolor (2000:15 R), Livslångt lärande som idé och praktik i högskolan (2001:1 R), en jämförelse av studiemönster höstterminerna 1995 och 1998 (2001:9 AR) och Internationell jämförbarhet & nationell styrning (2001:10 R). Dagens högskola och dess rötter En viktig grund för dagens högskola är högskolereform1. De bärande principerna i denna högskolereform har vidareutvecklats och förändrats, vilket sammanfattas i det följande. sammanfördes den statliga universitets- och högskoleutbildningen med ett antal eftergymnasiala utbildningar i den nya utvidgade högskolan. Den grundläggande högskoleutbildningen kom således att omfatta betydligt fler utbildningar . De tillkommande utbildningarna var huvudsakligen: lärarutbildningarna och förskollärarutbildningen, de högre konstnärliga utbildningarna, gymnastik- och idrottshögskolorna, samt de kommunala- och landstingskommunala vårdutbildningarna, främst sjuksköterskeutbildningen. tillkom den yrkestekniska högskoleutbildningen (YTH), som inletts som försöksverksamhet 1975. Det fanns en ofullständighet reform. Årskurs 4 på teknisk linje blev kvar i gymnasieskolan, trots att den låg i gränsfältet mellan gymnasieskolan och högskolan, och vårdutbildningarna kom inte att till fullo likställas med statlig högskoleutbildning i och med att de förblev landstingskommunala. Detta har sedermera ändrats. En ny tvåårig ingenjörsutbildning inrättades inom den statliga högskolan2 för att ersätta och förstärka den utbildning som tidigare gavs inom årskurs 4 av gymnasieskolans fyraåriga tekniska linje och motsvarande vuxenutbildning. Denna utbildning leder numera till högskoleingenjörsexamen. Genom avtal mellan staten och berörda landsting har genomförandet av vårdutbildningarna successivt flyttats över till universitet och högskolor. har fattat beslut om att vårdhögskoleutbildningarna skall förstatligas fr.o.m. . Vårdhögskolorna integreras därmed i universiteten och högskolorna. På detta sätt har alltså en bärande princip reform vidareutvecklats och förstärkts. påbörjades försöksverksamhet med viss kvalificerad yrkesutbildning (KY) utanför högskolan. Denna övergår i ordinarie 1Propositionen Reformering av högskoleutbildningen (prop. 1975:9, UbU 1975:17, rskr. 2Propositionen om ingenjörsutbildning (prop. 1988/89:90, bet. 1988/89:UbU30, rskr 1988/89:280). 3Propositionen Nytt huvudmannaskap för vårdhögskoleutbildningar (prop. 2000/01:71, bet. 2000/01:UbU17, rskr. 2000/01:262). Utredningen om kortare Prop. 2001/02:15 yrkesutbildningar i högskolan (dir. 2001:9) har lämnat ett delbetänkande, En ny yrkeshögskoleutbildning (SOU 2001:40), som remissbehandlats (se vidare avsnitt 12.3). högskolereform betonades att högskolans roll för fortbildning och vidareutbildning, återkommande utbildning skulle främjas. En viktig strävan var att undvika återvändsgränder i utbildningssystemet. Det samlade utbildningsutbudet skulle breddas och differentieras, särskilt med hänsyn till anknytningen till arbetsmarknaden och förnyelsen av arbetslivet. Utbildningens organisation skulle också demokratiseras och dess verksamhetsformer anpassas till en allsidig rekrytering av studerande. Nya högskolor utan forskningsorganisation skulle etableras på en rad orter i landet. Principbeslut fattades om att nytillkommande högskoleutbildning i första hand skulle förläggas till 14 orter eller par av orter utanför de dåvarande universitetsorterna, nämligen , /, /, , , , , , /, , /, , och . har ytterligare sju högskolor etablerats: , , , /, , och Högskolan på . I och med etablerandet av Högskolan på 1998 finns det nu minst en högskola i varje län. Reglerna för tillträde till högskolan anpassades 1977 till det vidare högskolebegreppet. regler gällde för den tidens gymnasieskola som var två- eller treårig. Viktigt då var att inte utestänga elever från två- årig linje i gymnasieskolan och vuxna med varierande utbildningsbakgrund från högskolan. Utbildningens tillgänglighet skulle också ökas, särskilt för andra studerandegrupper än de traditionella, för att främja den sociala utjämningen. Därefter har tillträdesreglerna ändrats vid ett flertal tillfällen, (se vidare avsnitt 8.2). Då anpassades reglerna till den nya gymnasieskolan, där alla program är treåriga, och det relativa betygssystemet med betyg i varje ämne är ersatt av kunskapsrelaterade betyg efter varje kurs. Dimensionering, resurstilldelning och anslagssystem fastställdes slutligt principerna för högskolans dimensionering.