prop · GO031D23 · 2001-01-01 00:00:00 — var av bidragen från regionala (bl.a. bidrag till regionala och lokala kulturinstitutioner), nationella (bl.a. litteraturstöd och bidrag till riksorganisationer) och internationella (bl.a. bidrag för gästspel utomlands). I tabellen nedan redovisas den regionala fördelningen av och regionala bidrag. Dess- utom redovisas den regionala fördelningen av bidrag och stipendier, bok- handelsstödet, stöd till regionala resurscentrum för film samt stödet till trossamfunden. Som referens anges i tabellen nedan de olika länens andel av rikets totala folkmängd. Tabell 4.4 procentuell fördelning av vissa bidrag Län Folkmängd Bidrag från Utbetalning ar från RAÄ Bidrag och stipendier från Bokhandelsstödet Stöd till regionala resurscentrum för film trossamfund 20,4 11,6 11,9 63,9 15,3 0 26,1 3,3 3,2 4,4 1,6 2,2 1,5 2,8 2,9 1,8 2,4 0,6 3,7 3,0 3,2 4,6 5,5 4,6 0,6 2,1 0 4,9 3,7 3,0 3,0 0,1 1,0 0 4,6 2,0 2,7 2,7 0,6 1,5 4,4 1,5 * 2,7 2,0 4,4 0,6 2,9 1,5 1,7 * 0,6 1,6 4,6 1,6 0,9 3,7 0,9 1,7 1,2 1,8 0,5 1,6 0 1,6 * 12,7 14,3 8,2 11,2 15,7 7,4 10,7 3,1 2,0 4,8 0,9 0,1 3,0 1,4 16,8 21,4 14,2 12,4 19,1 17,0 18,1 3,1 3,3 2,7 0,6 3,9 8,9 1,6 3,1 2,8 3,2 0,9 2,9 3,7 4,9 2,9 2,5 3,8 0,7 1,8 3,7 2,5 3,2 3,0 4,2 0,8 8,5 8,9 2,3 3,2 3,2 5,2 0,2 7,1 0 1,8 2,8 3,5 3,0 0,3 3,6 8,9 2,5 1,5 2,0 3,4 0,4 1,2 5,9 1,1 2,9 5,9 3,2 0,7 1,2 6,7 3,2 2,9 3,4 4,3 0,8 3,7 11,8 2,6 Riket totalt 100,1 99,9 100,00 100,00 100,00 100,00 100,00 Summa tkr 932 751 352 761 78 053 14 457 13 500 48 851 Källa: * Län med regional försöksverksamhet. Bidragsmedel som fördelats av via regionförbunden ingår. Vad avser regionala bidrag gick den största bidragssumman till (ca ), län (ca ), (ca 108 miljo- ner kronor) och (ca 55 miljo- ner kronor). Omräknat till kronor per invånare fick det största bidraget (per invånare). Därefter följde (per invånare), och (båda per invånare) samt (per invånare). Det lägsta beloppet noterades för (per invånare). Det regionala utfallet för de olika konstområdena visar inga större skillnader jäm- fört med föregående år. Vad gäller de av utbetalade medlen, sammanlagt nära , kan konstateras att de största beloppen gått till (ca ) och (ca ). Därefter följer , Gävle- borgs och . De höga siffrorna för beror på inlösen av fängelset i . Omräknat till kronor per invånare fick mest medel (per invånare), vilket förklaras av att länet får ett särskilt bidrag för vård av kyrkor och att det i länet finns ett stort antal medeltida byggnader. Även får ett relativt högt belopp (ca per in- vånare), vilket förklaras av en särskild satsning på same- och fäbodkultur samt anslagssparande. fördelar stöd till regio- nala resurscentrum i 16 län. fick 69 kommuner i 18 län stöd för skolbioverksam- het. 54 biografer i 16 län fick medel för teknisk upprustning. av antalet stipen- dier och bidrag som förde- lade gick till mottagare i . Regeringens bedömning är att de regionalt fördelningsbara verksamheterna inom kategori tre har en relativt god spridning, särskilt vad gäl- ler myndigheternas bidragsgivning. En jämfö- relse mellan länen vad avser andel av rikets folk- mängd och andel av regionala bidrag visar att det för endast tre län finns en av- vikelse som är större än . Detta gäller , vars andel av folk- mängden är betydligt större än andelen av bidra- gen från samt och där andel av folkmängden är mindre än andelen av bidragen. Konstnärs- nämndens bidragsgivning är dock starkt kon- centrerad till storstadslänen, vilket kan förklaras av att konstnärsgruppen också till stor del åter- finns i storstäderna. Även och Riks- konserter redovisar liksom föregående år en relativt stor verksamhet i . Den fjärde kategorin avser internationell verk- samhet, t.ex. bidrag för gästspel utomlands eller andra projekt i syfte att främja det internationella kulturutbytet. Denna verksamhet ingår inte i den regionala analysen. Regeringens slutsats är att en god regional spridning fortsatt är en viktig del av målen för en nationell kulturpolitik och därmed en viktig ut- gångspunkt för den långsiktiga kulturpolitiken, som lades fast genom riksdagsbeslut. Insatser bör därför fortlöpande göras för att bättre sprida de statliga kultursatsningarna i lan- det. Regeringen har i tidigare budgetpropositio- ner redovisat flera satsningar av regional natur som vidtagits . Som exempel på åtgärder som gjorts kan näm- nas att regeringen i regleringsbrev för har angivit som mål för att föreställning- arna skall ha en bred spridning över landet samt att publiktalen utanför yt- terligare skall ökas. För Operan och har regeringen satt som mål att de om möjligt skall ge fler människor utanför Stockholms- området tillfälle att se föreställningarna, i eller genom gästspel. Rikskonserter har getts målet att få en god spridning över landet på sina musikproduktioner. Regeringen kommer att noggrant följa upp hur kulturinstitutionernas regionala mål uppfylls. I den fortlöpande dialogen med institutionerna avser regeringen att genom ytterligare precise- ring i regleringsbrev och på annat sätt tydliggöra vikten av en god regional balans. Det är av stor vikt att verksamheten vid , Rikskon- serter och Riksutställningar kommer hela landet till godo. Årets regionala analys föranleder inte några förändringar i principerna för fördelningen av statsbidrag till regional och lokal kultur. Staten har under medverkat till att bygga upp en regional infrastruktur inom kulturområdet. I denna budgetproposition redo- visas fortsatta satsningar som bidrar till en bättre regional spridning, bl.a stöd till utveckling av en länsteaterorganisation i och en satsning på regionala museer. Vidare redovisas ett nytt nationellt uppdrag, en förstärkning av statens stöd till , ett statligt engångsstöd till festspelsscen i , samarbete mellan Teatro och Backatea- tern i , en ökning av anslaget till i , ett stöd till arrange- rande konstföreningar, en satsning på Barents Litteraturcentrum i samt en satsning på TeaterAlliansen och centrumbildningarna som arbetar över hela landet. Redovisning av vissa kulturinstitutioners hyres- kostnader beslöt på kulturut- skottets förslag att begära redovisning i kom- mande budgetpropositioner av hur stor andel av föregående års bidrag till olika institutioner som använts till att betala hyreskostnader (bet. 1998/99:KrU6, rskr. 1998/99:188). Utskottet ansåg att det är viktigt att bidragen till verksam- heten vid olika kulturinstitutioner kan jämföras med varandra och att det kan utläsas hur stor del av bidragen som är avsatta till den faktiska verk- samheten vid institutionerna respektive till hyreskostnader. Av tabellen nedan framgår hyreskostnader m.m. för ett antal kulturinstitutioner . Tabell 4.5 Hyreskostnader m.m. för vissa kulturinstitutioner Institution inkl. uppvärmning och el Statligt anslag Hyreskostnadens, inkl. uppvärmning och el, andel av statligt anslag 19 941 222 985 8,Operan 49 283 286 605 17,29 402 159 700 18,8 113 15 432 52,Rikskonserter 7 299 58 260 12,85 ,Språk och folkminnesinstitutet 4 996 27 326 18,26 304 165 961 15,23 422 62 595 37,med 1 49,46 873 115 969 40,Statens museer för världskultur 23 056 83 204 27,Livrustkammaren, , 38,52 855 77 812 67,2 11 500 26 607 43,22 665 46 204 49,Statens musiksamlingar 10 302 32 248 31,3 21 200 39 991 53,20 399 38 498 53,23 459 95 333 24,Arbetets museum 1 474 11 955 12,3 428 7 824 43,1 636 5 316 30,1 ,1 och med ingick i Statens konstmuseer . Moderna museets anslag och hyreskostnad ingår därför i beloppen för med . 2 Endast en uppskattning av hyreskostnaden är gjord då det inte finns något gällande hyreskontrakt. 3 Endast en uppskattning av hyreskostnaden är gjord då det inte finns något gällande hyreskontrakt. ingick i Statens konstmuseer under första halv- . Hyres- och anslagsbeloppet avser därför endast . Denna redovisning visar att hyreskostnadens andel av tilldelat anslag varierar mellan olika kulturinstitutioner. För många institutioner ut- gör hyreskostnaden en betydande del av tilldelat anslag. Utvecklingen av hyreskostnaden är där- för av stor betydelse för kulturinstitutionerna. När det gäller förvaltningen av s.k. ändamåls- fastigheter skall särskilda hänsyn tas enligt riks- dagens beslut /98 (prop. 1997/98:137, bet. 1997/98:FiU25, rskr. 1997/98:252). Bland annat uttalades att fastighetsverksamheten bör utfor- mas så att den är ett stöd till den verksamhet som bedrivs i lokalerna. 4.7 Revisionens iakttagelser har granskat de inkomna årsredovisningarna och har bedömt att årsredo- visningarna i allt väsentligt varit rättvisande, med undantag för Moderna museets årsredovisning, som har fått invändning i revisionsberättelsen för . med och rekommenderas i en kommentar att skyndsamt klarlägga mellan- havandena mellan myndigheterna och att reglera eventuella skulder och fordringar. Riksrevisions- verket har också anmärkt på redovisning av skattepliktiga förmåner m.m. Regeringens åtgärder med anledning av revi- sionens iakttagelser redovisas under anslaget Centrala museer: Myndigheter. 4.8 Ändring i begravningslagen Ärendet och dess beredning: har i en skrivelse till regeringen föreslagit vissa ändringar i begravningslagen (1990:1144). Riks- skatteverkets förslag har remitterats till Kam- marrätten i , Länsrätten i , , , kommun, och . De föreslagna ändringarna är av enklare beskaffenhet och Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Regeringens förslag: Det förtydligas att folkbok- föringen året före inkomståret är avgörande för frågan om skyldigheten att betala begravningsavgift. förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser tillstyrker förslaget. Skälen till regeringens förslag: Enligt 9 kap. 1 § begravningslagen skall den som är folkbok- förd i betala en avgift för begravnings- verksamheten (begravningsavgift). Enligt 9 kap. 2 § samma lag skall avgiften betalas till huvud- mannen för begravningsverksamheten, inom vars förvaltningsområde den avgiftsskyldige är folk- bokförd. Begravningsavgiften beräknas på grundval av den beskattningsbara förvärvsin- komsten (9 kap. 3 §) och tas in med hjälp av skattebetalningssystemet. Enligt 9 kap. 5 § gäller skattebetalningslagen (1997:483) vid beräkning, debitering, redovisning och betalning av begrav- ningsavgiften. De som tillhör och är folkbokförda i ett område där en försam- ling i är huvudman för begrav- ningsverksamheten betalar begravningsavgiften som en del av kyrkoavgiften till församlingen. I begravningslagen anges inte vid vilken tid- punkt en person skall vara folkbokförd för att vara skyldig att betala begravningsavgift. Detta innebär att det kan vara oklart om betalnings- skyldighet alls föreligger, t.ex. för personer som flyttar till . Vidare kan det vara oklart vil- ken huvudman som har rätt till avgiften när personer flyttar. Uppgifter om de som är skyldiga att betala begravningsavgift skall för att följa den tidscykel som gäller för avgifter och skatter som tas in med hjälp av skattebetalningssystemet, avse för- hållandena året före inkomståret och gälla för hela inkomståret. Detta gäller enligt 5 § lagen (1999:291) om avgift till registrerat trossamfund för kyrkoavgiften till Svenska kyr- kan och andra trossamfund vars avgifter tas in med hjälp av staten. 1998/99:38 fram- går att avsikten var att i fråga om tidpunkter och rutiner samma bestämmelser skulle gälla för begravningsavgiften som för kyrkoavgiften (s. 120). Således bör begravningslagen ändras så att det framgår att förhållandena året före inkomståret är avgörande för skyldig- heten att betala begravningsavgift. har också föreslagit att begreppet "beräkning" i 9 kap. 5 § begravningsla- gen ändras till "bestämmande" för att stämma överens med de begrepp som används i skatte- betalningslagen (1997:483). Regeringen föreslår att en sådan ändring görs. Regeringens lagförslag redovisas under avsnitt 2 Lagtext. 4.9 Budgetförslag 4.9.1 28:1 Tabell 4.6 Anslagsutveckling Tusental kronor 35 662 2001 Förslag 37 503 2002 Beräknat 38 302 1 2003 Beräknat 39 152 2 1 Motsvarar 37 503 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 37 503 tkr prisnivå. är en central förvaltningsmyn- dighet inom kulturområdet. Rådet skall följa ut- vecklingen och ge ett samlat underlag för den statliga kulturpolitiken samt bistå regeringen med genomförandet av denna. I den uppgiften ligger en skyldighet att verka för samordning och effektivitet i de statliga åtgärderna på kulturom- rådet. handlägger ärenden som rör teater, dans, musik, konst, museer, utställningar, litteratur, folkbibliotek, folkbildning och folk- rörelser i den mån sådana ärenden inte ankom- mer på någon annan myndighet. Statens kultur- råd är vidare tillsammans med Riksantik- varieämbetet kontaktkontor för EU:s rampro- gram för kultur, Kultur 2000 programmet. För gäller förordningen (1988:676) med instruktion för Statens kultur- råd. Myndighetens avgiftsinkomster uppgick till . Budget för avgiftsbelagd verksamhet Statliga utställningsgarantier hanterar verksamheten med statliga utställningsgarantier. Kostnaderna har finansie- rats över anslaget. finansieras verksamheten genom avgifter. Eventuella över- skott skall vid utgången av resp. budgetår redovi- sas på statsbudgetens inkomstsida under rubri- ken 2511 Expeditions- och ansökningsavgifter. Tabell 4.7 Statliga utställningsgarantier Tusental kronor Intäkter till inkomsttitel Intäkter som får disponeras Kostnader Resultat Utfall 1999 + 250 Budget 2001 + 250 Regeringens överväganden Regeringen bedömer att Statens kulturråds verk- samhet stämmer väl med uppsatta mål och att någon förändring av inriktningen inte är aktuell. I enlighet med den bedömning som regeringen redovisat under inledningen till politikområdet får ett utökat ansvar för insatser inom det mångkulturella området. Med anled- ning av detta föreslår regeringen att anslaget förstärks med . Regeringen föreslår att anslaget för ansvisas . Tabell 4.8 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 2000 35 510 Pris- och löneomräkning + 493 Utökade uppgifter + 1 500 Förslag 2001 37 503 4.9.2 28:2 Bidrag till allmän kultur- verksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete Tabell 4.9 Anslagsutveckling Tusental kronor 136 785 2001 Förslag 224 463 2002 Beräknat 227 463 2003 Beräknat 228 463 1 Varav 12 500 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropo- sitionen 2000. Under detta anslag beräknas medel till en rad skilda ändamål på kulturområdet. Inom anslaget beräknas bl.a. medel till Statens kulturråds dispo- sition för tillfälliga insatser av utvecklingskarak- tär eller som på annat sätt är kulturpolitiskt an- gelägna. Vidare beräknas inom anslaget bidrag till centrala amatörorganisationer, centrumbild- ningar, lokalhållande organisationer för kultur- verksamhet, organisationer med mångkulturell inriktning samt bidrag till internationellt kultur- utbyte och samarbete. Inom anslaget beräknas också medel för kul- turinsatser i arbetslivet, bidrag till länsbild- ningsförbund m.fl. för kultur- och föreläsnings- verksamhet, bidrag till länskonstnärer, bidrag till samisk kultur samt bidrag till . Svenska statens bidrag till svenskhemmet Vok- senåsen i och Hanaholmens Kultur- centrum för och finns uppförda under anslaget. För bidragsgivningen gäller förordningen (1984:326) om statsbidrag till kulturella ändamål, förordningen (1991:975) om statsbidrag till ide- ella föreningars kulturprogram, förordningen (1996:1598) om statsbidrag till regional kultur- verksamhet och sametingslagen (1992:1433). Anslagssparandet beror på dels den försening av projektstarten för Forum för världskultur som uppstod 1998, dels beslutade men ej utbetalda bidrag. Regeringen har beslutat att ställa av anslagssparandet till regeringens dis- position. Resterande anslagssparande beräknas förbrukas . Regeringens överväganden Regeringen bedömer att bidragsgivningen och medelsförbrukningen under anslaget skett i en- lighet med fastställd inriktning. Det bör an- komma på regeringen att i regleringsbrev fördela medlen mellan de olika ändamålen. Regeringen vill redovisa följande förändringar. Med anledning av ställningstagande till ekonomiska vårproposition (prop. 1999/2000:100 s. 184, bet. 1999/2000:FiU27, rskr. 1999/2000:262) med beslut om att perma- nenta det statliga stödet till centrumbildningar- nas arbetsförmedlande verksamhet samt att per- manenta och utöka stödet till en tredje anställningsform inom teatern () föreslås att överförs till anslaget från utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Satsningen sker inom ramen för de totalt som i enlighet med ekonomiska vårproposition beräknas tillföras utgiftsområdet i syfte att permanenta de konstnärpolitiska försöksverksamheter och de tidsbegränsade stödinsatser riktade till konstnä- rer som pågått . I enlighet med ställningstagande till propositionen (prop. 1999/2000:79, bet. 1999/2000:SoU14, rskr. 1999/2000:240) Från patient till medborgare en nationell handlings- plan för handikappolitiken föreslås insatserna för att genomföra och fortsätta Statens kulturråds handlingsprogram för ökad tillgänglighet till kulturlivet för funktionshindrade personer öka med . Satsningen sker inom ramen för de totalt som i en- lighet med propositionen beräknas tillföras ut- giftsområdet i syfte att öka tillgängligheten inom kultursektorn för funktionshindrade personer I enlighet med den bedömning som rege- ringen redovisat under inledningen till politik- området föreslås en förstärkning av utvecklingsanslag med för för- söksverksamhet med stöd till arrangerande konstföreningar. Vidare har ytterligare 1,5 miljo- ner kronor beräknats för bidrag till ett treårigt försök med länsteaterverksamhet i . medel för internationellt kultur- utbyte bör förstärkas med för att möjliggöra dels ett verksamhetsbidrag på till Barents Litteraturcentrum, dels ett engångsstöd på till Teatro i , . Slutligen har under anslaget beräk- nats för engångsvis förstärk- ning av vissa teaterinstitutioner. Härigenom möjliggörs särskilda insatser för bl.a. Drottning- holms slottsteater och festspelsarenan i . De anställda vid flertalet offentligstödda tea- ter-, dans- och musikinstitutioner har rätt till statlig pension enligt förordningen (1999:1427) om tjänstepension och tjänstegrupplivförsäkring för vissa arbetstagare med icke-statlig anställning (den s.k. PISA-förordningen). För pensions- rätten betalar institutionerna av en storlek som anknyter till äldre pensionsavgiftssystem inom den statliga sektorn. Som redan skett vad gäller statliga myndigheter bör premierna vid teater-, dans- och musikinsti- tutionerna anpassas till de fak- tiska pensionskostnaderna, vilket medför ett betydligt högre premieuttag. Statsbidragen till institutionerna bör i likhet med anslagen till stat- liga myndigheter justeras med hänsyn till detta. De institutioner på teater-, dans- och musikom- rådet som berörs av premieomläggningen är , Operan, och Rikskon- serter, flertalet regionala och lokala teater-, dans- och musikinstitutioner samt länsmusiken. Av tekniska skäl har det samlade justeringsbeloppet, beräknat till ca , förts upp un- der detta anslag. Det ankommer på regeringen att meddela föreskrifter om medlens fördelning. Regeringen föreslår att anslaget för anvisas . beräknas medel för vissa engångsinsatser. Tabell 4.10 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 2000 116 196 Pris- och löneomräkning + 195 Överföring från utg.omr. 14 + 25 000 Reformer + 15 500 Engångsanvisning för upphör - 2 500 Omprioriteringar - 7 900 Pensionspremier +77 972 Förslag 2001 224 463 4.9.3 28:3 Nationella uppdrag Tabell 4.11 Anslagsutveckling Tusental kronor 7 000 2001 Förslag 8 000 2002 Beräknat 8 000 2003 Beräknat 8 000 Under anslaget beräknas medel för tidsbegrän- sade nationella uppdrag inom områdena barn- och ungdomsteater, regional filmverksamhet, ungdomskultur, musik, samtidskonst, musei- verksamhet samt formgivning och design. 2001 är Föreningen innehavare av det nationella uppdraget inom om- rådet formgivning och design. Inom de sex övri- ga områdena är i nämnd ordning Teater i , Filmpool Nord i , Cirkus Cirkör i , Musik- och Kultur- skoleråd (SMOK), BildMuseet i och Kal- mar läns museum innehavare av nationella upp- drag 2002. Regeringens överväganden Samverkan mellan det professionella kulturlivet och den etablerade forskningen kring barns och ungdomars utveckling bör stärkas. Som ett led i denna process, samt för att ytterligare stärka de nationella uppdragens inriktning mot barn och ungdomar, föreslår regeringen att ett tidsbegrän- sat nationellt uppdrag med inriktning mot sam- verkan mellan barnkultur och forskning inrättas . Syftet är att samla nya erfaren- heter och bygga upp bredare kunskaper om den konstnärliga processens roll för unga människor och det egna kreativa skapandet. För detta ändamål föreslår regeringen att anslaget förstärks med . Regeringen avser att för perioden 2003 ge detta uppdrag till Regionteatern Blekinge- som nära samarbetat med , gik och inriktning mot barn- och ungdomskultur. tills har samarbetet skett kring konst, konstupp- levelse, konstutövande, kreativitet och kultur- politik. Inom ramen för ett nationellt uppdrag får Regionteatern möjlighet att utveckla detta samarbete ytterligare samt föra värdefull erfaren- het vidare till andra institutioner i landet. Regeringen föreslår att anslaget för anvisas . Tabell 4.12 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 2000 7 000 Reform + 1000 Förslag 2001 8 000 4.9.4 28:4 Försöksverksamhet med ändrad regional fördelning av kulturpolitiska medel Tabell 4.13 Anslagsutveckling Tusental kronor 141 056 2001 Förslag 143 073 2002 Beräknat 148 115 1 2003 Beräknat 152 561 2 1 Motsvarar 143 073 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 143 073 tkr prisnivå. Enligt lagen (1996:1414) om försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning genom- förs en försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning i , och län. I dessa försökslän har regionala självstyrelse- organ fr.o.m. från Statens kultur- råd övertagit befogenheten att besluta om för- delningen av statsbidrag till regional kulturverksamhet. Under anslaget beräknas me- del för denna försöksverksamhet. För verksamheten gäller förordningen (1998:305) om försöksverksamhet med ändrad fördelning av statsbidrag till regional kulturverk- samhet. Regeringens överväganden Försöksverksamheten med ändrad regional an- svarsfördelning på kulturpolitikens område inleddes . Regeringen har utfärdat direktiv (dir. 1997:80) för en parlamentarisk kommitté (In 1997:08) med upp- drag att följa upp och utvärdera hela försöksverk- samheten samt utforma vissa förslag om den framtida regionala organisationen. Kommittén skall redovisa sina överväganden och förslag till regeringen . Regeringen föreslår att anslaget för anvisas . Tabell 4.14 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 2000 141 056 Pris- och löneomräkning + 2 017 Förslag 2001 143 073 4.9.5 28:5 Bidrag till , Operan, , och Svenska rikskonserter Tabell 4.15 Anslagsutveckling Tusental kronor 764 055 2001 Förslag 779 264 2002 Beräknat 793 449 1 2003 Beräknat 809 574 2 1 Motsvarar 779 264 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 779 264 tkr prisnivå. Från anslaget lämnas bidrag till fem riksinstitu- tioner på teater-, dans- och musikområdet, näm- ligen , Operan, , och Svenska rikskonserter. be- driver turnerande teaterverksamhet och är orga- niserad som en folkrörelse med lokala och regio- nala arrangörsföreningar samt en central enhet med producerande, förmedlande och främjande uppgifter. Operan och är nationalsce ner för talteater respektive opera och balett. Nationalscenerna drivs genom två av staten hel- ägda aktiebolag, och . är en stiftelse, bildad av de institutioner som har större fasta dansembler. Stiftelsen har till ända- mål att främja och utveckla den samtida dansen, främst genom att ta emot svenska och interna- dansgästspel. Verksamheten samfinansie- ras med . Svenska rikskonserter är en av staten bildad stiftelse med uppgift att främja utvecklingen av musiklivet i hela landet genom kompletterande musikproduktion, ser- vice till musiklivet och presentation av svensk musik i utlandet. Tabell 4.16 Ekonomisk redovisning för