prop · GO03125 · 2001-03-08 00:00:00 — planerar att utveckla ett motsvarande program för unga flickor som ofta återfinns runt omkring de pojkar som genomgått programmet. Metoderna som skall användas i programmet för flickorna är snarlika pojkarnas förutom att inriktningen mer blir på miss- bruksproblem och prostitution. Jämställdhet/Könsroller (se kvinnofrid, kvinnor/flickor) I fördelningen av stöd ur Allmänna arvsfonden prioriteras stöd som stärker jämlikheten mellan olika ungdomsgrupper och jämställdheten mellan pojkar och flickor. Vidare aviserade regeringen att prioritera projekt som lyfte fram frågor om bland annat könsroller och samlevnad i syfte att aktivt motverka sexism och våld mot unga kvinnor. Tjänstemännens Bildningsverksamhet (TBV) Ungdom i har tillsammans med tjejjouren i fått stöd till ett ungdoms- projekt i tre delar som syftar till att motverka våld mot unga kvinnor. Projektet som utarbetas av ungdomar bygger på en teaterföreställning, ett diskussionsmaterial och en fotoutställning. Målgruppen är i första hand högstadie- och gymnasieungdomar på olika skolor i . Fritidsforum, och Hemgårdar håller på att utveckla metoder för pojkverksamhet ur ett jämställdhetsperspektiv. Både flickor och pojkar behöver tränas i att bryta gamla stereotypa könsrollsmönster tillsammans med inspirerande vuxna. Genom att definiera och utveckla verksamhet som har betydelse för jämställdheten för pojkar på fritidsgården vill förbundet uppmärk- samma de traditionella kvinno- och mansrollernas betydelse. Riksför- bundet för Sexuell Upplysning () i har fått stöd för att ta fram en rapport som skall leda till förbättrad kunskap om ungas attity- der och värderingar kring sexualitet och könsroller. Genom att observera och dokumentera under den ordinarie verksamheten i kommunens högs- tadie- och gymnasieskolor vill genom ungdomarnas egna tankar bidra till en ökad kunskap om ungdomars syn på sexualitet. Rapporten kommer att bestå av en metoddel och en resultatdel och kommer att spridas till alla som arbetar med dessa frågor i olika ungdomsgrupper. IT-klyftor (se datateknik) Fritidsforum, och Hemgårdar genomför ett projekt för att utveckla metoder till att uppmuntra och stödja IT-användningen bland ungdomar inom ungdomsgrupper som i liten omfattning har tillgång till IT i sin hemmiljö. Ett första steg har varit att utbilda äldre ungdomar till IT-ambassadörer i syfte att utveckla och genomföra verksamhet som skall göra gårdsungdomar intresserade av att använda IT som verktyg för ökad demokrati. På så sätt erbjuds ungdomarna redskap för att skaffa sig makt och inflytande som är svårtillgängliga för dem. () har byggt upp en databas kallad Orbis med information om ut- byten, studier och arbete utomlands. Databasen riktar sig i första hand till ungdomar. CIU vill nu bygga ut MyTellus med en interaktiv communi- tydel för användarna. Bland annat vill man skapa möjligheter för använ- dare att lägga ut egna tips, råd och reseberättelser, ställa frågor till ex- perter, göra egna sökprofiler för information samt chatta med andra in- loggade användare. CIU beräknar att med hjälp av Orbis och de nya funktionerna kunna uppnå 100 000 registrerade användare för portalen . Organisationsutveckling (se organisationsutveckling och drogförebyggande) Stiftelsen i håller, tillsammans med 18 andra orga- nisationer, på att skapa ett aktivt nätverk av sociala entreprenörer, som byggt upp breda ungdomsverksamheter i form av träffpunkter och ung- domshus på olika håll i landet. Nätverket har kart- lagt och kontaktat ca 200 andra organisationer som representerar ca 1000 projekt. Syftet är att inom ramen för ett löst sammansatt nätverk tillsam- mans skapa en form av ny folkrörelse för ett brett samhällsarbete i nya former där ungdomar står i fokus som en resurs. Dessutom har Team Smart fått stöd för det tredje och för att utveckla ett nationellt nätverk av föreningar som arbetar på liknande sätt mot droger. Nätverket består av 53 lokala projekt som har arbetat med att bygga upp en central samordning för utbildning, erfarenhetsut- byte och information. 4.3Verksamhet till förmån för personer med (Förteckning med projektbeskrivningar redovisas i bilaga 2) 170 projekt har beviljats stöd med nära genom beslut av Arvsfondsdelegationen eller regeringen. Summa (kr) Kostnaden för projekten inom nedanstående fem ändamål svarar för av de fördelade medlen. Förutom den särskilda IT-satsningen som redovisas i kapitel 5 har fem projekt beviljats stöd. Föreningen , handikapprörelsens , har beviljats stöd för att i samarbete med personer med funk- tionshinder i ett kooperativ gå igenom datorer som kasseras av företag och myndigheter. Man skall också installera nya programvaror så att handikappföreningar och enskilda personer med funktionshinder skall få tillgång till datorer. Ett annat av föreningens projekt handlar om att utveckla datorstöd som tillgodoser de olika behov av stöd som personer med olika former av funktionshinder har. Föreningen för Aktiv Rehabilitering har fått stöd för att tillsammans med sprida erfarenheter från ett projekt om hjälpmedel och metoder för kajakpaddling, långfärdsåkning på skridskokälke och lägerliv till handikapporganisationer och frilufts- föreningar i hela landet. Föreningen för alla i skall i samarbete med Handikapp- förbunden , Handikappförbunden i övriga län, föreningen och Barrier (ett EU-projekt) genomföra ett tvåårigt projekt för att skapa en fungerande infrastruktur för turistinfor- mation till funktionshindrade och för att utveckla reseutbudet för funk- tionshindrade. I projektet ingår också att lägga grunden till en framtida hållbar certifieringsverksamhet som också kan skapa sysselsättning för Skr. 2000/01:125 personer med funktionshinder. Under detta s.k. ändamål återfinns nära en tredjedel av projekten. Oftas ingår någon form av kunskapsutveckling i all försöksverksamhet. Det som utmärker dessa projekt är att projektets tyngdpunkt är informa- tionsaktiviteter och/eller utbildning. Gemensamt för projekten är att organisationerna antingen vill informera och utbilda allmänhet, personal- grupper och beslutsfattare om funktionshindrades situation och effekter av olika funktionshinder eller ge medlemmarna ökad kunskap om sam- hällets olika stödformer. skall tillsammans med landstingen i och arbeta för att utveckla en sammanhållen och kvalitativt hög hörselvård som är både verksamhetseffektiv och kost- nadseffektiv. Man skall pröva en modell för audiologisk rehabilitering utifrån ett brukarperspektiv, där hörselvårdens olika delar hålls samman och där resurserna används flexibelt samt arbeta för att kunna stödja ny- hörselskadade. I ett annat rehabiliteringsprojekt skall arbeta till- sammans med reumatikerdistrikten i och och berörda myndigheter. Projektet syftar till att etablera modeller för sam- verkan mellan myndigheter, människor med funktionshinder och deras organisationer. Man vill visa att rehabilitering i samverkan är effektiv, ger en minskad samhällskostnad och individuell nytta samt visa på vikten av att mobilisera människans egen kraft. För att ge ökad kunskap om funktionshindrades behov av en tillgänglig omgivning skall Neurologiskt tillsammans med () genomföra ett utbildningsprojekt riktat till arkitekt- och designhögskolor- na. Syftet är att öka de direkta kontakterna med brukarorganisationerna för att öka förståelsen för behovet av Design för alla. I projektet ingår interna och gemensamma seminarier för skolorna, försöksverksamhet med nya metoder/inslag i grundutbildningen, tävlingsprojekt m.m. Särskilda satsningar för de olika Här redovisas pågående särskilda satsningar. Med särskild satsning menas att regeringen avsätter medel ur Allmänna arvsfonden för sär- skilda ändamål . Besluten kan dels vara en uppföljning av ändamål som aviserats i tidigare skrivelser, dels beslut om satsningar för ändamål som aktualiseras under löpande budgetår. Be- sluten kan innebära att medel ställs till t.ex. annan myndighets för- fogande för fördelning till projekt eller s.k. rambeslut där regeringen be- slutat avsätta en bestämd mängd medel för ett bestämt ändamål under en viss tidperiod för beslut av Arvsfondsdelegationen. Medel som avsätts kan fördelas till projekt under detta år men även . Beslut om ytterligare medel tas i regel när de första medlen förbrukats. Satsningar för alla målgrupper Insatser mot rasism, främlingsfientlighet och diskriminering Regeringen presenterade en nationell handlingsplan mot rasism, främlingsfientlighet, diskriminering och homofobi. Som ett led i arbetet med handlingsplanen aviserade regeringen tio initia- tiv mot rasism och diskriminering. En av insatserna var en särskild sats- ning med medel ur Allmänna arvsfonden för att utveckla ungdomsföre- ningarnas lokala insatser inom området. Regeringen ämnar avsätta totalt i denna satsning . För att bistå i genomförande av satsningen tillsattes en särskild ar- betsgrupp Arm i arm 4:e initiativet med kommunalrådet Arvsfondsdelegationen och arbetsgruppen utlyste en första ansökningsomgång ur satsningen . bedöms ge långsiktiga effekter och som innebär samverkan mellan olika föreningar eller mellan en förening och kommunen prioriteras. delen av stödet kommer att riktas till ett begränsat antal två- och treåriga beslutade regeringen om en motsvarande särskild satsning riktad till fondens två andra målgrupper, barn och funktions- Även denna satsning avses omfatta totalt i Inom ramen för satsningen kan stöd beviljas bland annat för projekt som syftar till att uppmuntra empati och tolerans eller stärka identiteten och självkänslan hos barn, förhindra diskriminering av barn på grund av deras etniska bakgrund samt stödja och utveckla verksamhet för funktionshindrade personer med utländsk bakgrund. Utveckling och förnyelse av idrottsverksamhet, främst på lokal nivå beslutade regeringen att avsätta för året av tre ur Allmänna arvsfonden för utveckling och förnyelse av idrottsverksamhet för fondens alla målgrupper främst på Skr. 2000/01:125 lokal nivå. satsningens andra projektår. Satsningens övergripande syfte är att stödja initiativ från främst lokala organisationer att inom några utpekade om- råden utveckla nya former för idrottsverksamhet i föreningslivet för barn, ungdomar och personer med funktionshinder. har 127 projekt med detta syfte fått stöd med sammanlagt ca . Flera av de projekt som vänder sig till barn handlar om att utveckla en rolig och icke prestationsinriktad idrott. I har man utvecklat en idrotts- skola som syftar till att slopa all specialiserad idrott . Alla barn i föreningen skall prova på olika idrotter och inte känna krav på sig att välja idrott för . Många ungdomsprojekt syftar till att göra ungdomar mer delaktiga i föreningslivet på sina egna villkor. I utanför har man utvecklat en modell för att utveckla fot- bollen mer efter tjejers villkor för idrott. Andra ungdomsprojekt försöker utveckla former att kombinera spontan idrott med organiserad. Projekt som vänder sig till funktionshindrade syftar ofta till att utveckla verksamhet så att den kan göras tillgänglig och rolig för alla. i har i samarbete med olika riksgymnasier för rörelse- hindrade utvecklat en särskild tävling, Rikskampen som syftar till att på ett roligt sätt göra funktionshindrade ungdomar intresserade av idrott och motion. Inom det projektet har även nya idrotter startat på initiativ från ungdomarna själva. H65 är en handbollsklubb som arbetar med idrotten som metod för att få människor med olika bakgrunder att mötas. har en projektledarutbildning anordnats på där flertalet projektledare deltog. Syftet var att stärka projektledarna i deras roll sam- tidigt som de fick en mötesplats för erfarenhetsutbyte. planeras flera sådana samlingar där erfarenheterna som projektledarna fått genom sitt arbete skall spridas vidare. Den hemsida () som utvecklats för satsningen har varit mycket välbesökt och är förstås även fortsättningsvis ett viktigt instrument för såväl informationsspridning som erfarenhetsbank. Vissa aktiviteter för att informera om satsningen och dess möjligheter har också genomförts i samarbete med främst och Idrottsutbildning. 5.2Satsningar till förmån för barn 5.2.1Stöd till projekt som motverkar användningen av tobak (1998) Regeringen beslutade och 1999 att ställa sammanlagt till förfogande att fördelas till ideella organi- sationers projekt för att motverka rökning bland barn och ungdomar. Beloppet avsåg av en treårsperiod. Bakgrunden till beslutet är bl.a. att rökning är den viktigaste enskilda orsaken till ohälsa och att tobaksdöden drabbar cirka 8 000 per- soner i . Nästan ingen börjar röka i vuxen ålder, det gör man i ungdomen, när grupptillhörighet och sökandet efter en egen identitet spelar en stor roll. Projektstödet skall särskilt användas för riktade ut- bildnings- och informationsinsatser mot tobaksanvändning hos barn och Skr. 2000/01:125 ungdomar. Särskild uppmärksamhet skall ges till att uppmuntra barn och ungdomar att värna om rökfria miljöer och en ungdomskultur utan tobak. Projekt där barn och ungdomar själva har ett aktivt inflytande prioriteras. Under har 34 projekt beviljats stöd med ca . 5.3Satsningar till förmån för ungdomar mellan 1225 år 5.3.1Ungdomars Europainflytande (2000) avsatte regeringen ur Allmänna arvs- fonden till förfogande för stöd till att öka ungdomars engagemang och inflytande i . Bland annat skall uppbyggnad och utveckling av regionala stödcentra för ungdomars initiativ kring Europa- frågor prioriteras. har sex projekt beviljats stöd ur sats- ningen. Stöd ur satsningen fördelas till och med . 5.3.2Ungdomars egna kulturverksamheter (1999) ställde regeringen till Ungdoms- styrelsens förfogande för att stimulera och lokalt stödja utvecklingen av ungdomars egna kulturverksamheter inom främst musik, teater, dans och eget skapande. Syftet med satsningen är att skapa ett ökat utrymme lokalt för ungdomars eget skapande och för ung kultur. I två omgångar har ytterligare totalt avsatts för ändamålet. beslutade om stöd till 25 projekt inom denna ram. Regeringen avser att under tre projektår avsätta allt som allt för satsningen. 5.3.3Lokal utveckling av ungdomars fritidsverksamhet (1999) Syftet med satsningen är att stimulera förnyelse av mötesplatser, träff- punkter och annan fritidsverksamhet för ungdomar där föreningar och kommuner arbetar gemensamt. Totalt har ställts till förfogande . har 13 ansökningar om stöd bifallits inom ramen för satsningen. Bak- grunden till satsningen är att ungdomars fritidsintressen ständigt föränd- ras och har helt andra förutsättningar än . Detta lik- som de stora tonårskullarna kommer att ställa nya krav på den lokala kultur- och fritidsverksamheten. Regeringen har för avsikt att under fyra projektår avsätta sammanlagt för satsningen. Ungdomars egna visioner inför 2000-talet (19992000) tog regeringen beslut om att skall fördela till projekt som lyfter fram ungdomars egna visioner Det övergripande syftet med satsningen var att stödja Skr. 2000/01:125 ungdomars egna visioner om samhället under det nya millenniets första beviljades stöd till 12 projekt inom satsningen som avslutades /2001. kommer att avge en slutrapport över verksamheten. 5.3.5Utveckling av ungas egen organisering (1998) avsatte regeringen att fördelas av för utveckling av ungdomars egen organisering. Medlen avser det tredje och av verksamheten. Av de anvisade medlen kan användas för projekt som innebär att de politiska ungdomsförbunden utvecklar nya former för att i skolorna föra ut information och debatt om politiken och den politiska demokra- tins arbetssätt. har 33 projekt fått stöd inom ramen för sats- ningen. Det övergripande syftet med stödet är att skapa förutsättningar för utvecklingsarbete i ungdomsorganisationerna, såväl inom det tradi- föreningslivet som i nya former. 5.3.6Talangsatsning inom handikappidrotten (1998) avsatte regeringen för en talangsats- ning inom handikappidrotten. Stödet fördelades mellan en talangsatsning inom och Dövas Idrottsför- bunds projekt för ungdomar. Efter en relativt lång förberedelsetid har projekten kommit igång . Regeringen avser att avsätta ytterligare totalt till satsningen . 5.3.7Utveckling av ungdomssamarbete inom Östersjö- och (1998) avsatte regeringen för stöd till ungdomars utbytes- och samarbetsprojekt i . Det övergripande syf- tet med denna satsning som handläggs av är att stödja svenska ungdomars internationella engagemang i . De projekt som får stöd skall bygga på gemensamma intressen från sam- arbetande ungdomsgrupper från olika länder. Genom satsningen ges ungdomar i ökad kunskap om och förståelse för historiska, kultu- rella och sociala förhållanden i länderna runt . be- slutade regeringen att förlänga satsningen med . Ung- domsstyrelsen anvisades för detta. vidgades satsningen att gälla även för utbyten inom . har fördelat stöd till 22 projekt inom satsningen. Utveckling av samordnade insatser för utsatta ungdomar Skr. ställde regeringen totalt till Ung- domsstyrelsens förfogande för lokala utvecklingsinsatser med bred sam- verkan mellan ideella och offentliga organisationer. I två beslut har regeringen avsatt ytterligare för ändamålet. Stödet som fördelas av syftar till att utveckla metoder för en ökad samverkan vid arbete med utsatta ungdomar. Utvecklings- verksamheten bedrivs i 15 pilotkommuner som tidigare utsetts av rege- ringen. har 40 projekt i dessa kommuner beviljats stöd. Satsningen innefattar en ambitiös dokumentations- och utvärderingsplan. Bland annat har en särskild forskargrupp anknutits till verksamheten. En slutrapport och utvärdering av satsningen kommer att presenteras . 5.4Satsningar till förmån för personer med funktionshinder 5.4.1Personligt brukarstöd (2000) Många personer med funktionshinder har svårt att hävda sig i mötet med olika myndigheter och andra offentliga organ. Handikapporganisationer- na har en lång tradition av att på olika sätt stödja och hjälpa sina med- lemmar och deras närstående genom psykosocialt stöd, personliga besök, rådgivning, information, kunskapsförmedling och direkt utbildning. Vissa organisationer kan också bistå med viss juridisk hjälp och råd- givning. För att utveckla s.k. personligt brukarstöd beslutade regeringen att avsätta ur Allmänna arvsfonden för sådan försöksverksamhet. Avsikten är att av- sätta sammanlagt . 5.4.2Kultur för att minska fördomar om personer med funktionshinder (2000) Det finns stora brister i bemötandet av personer med funktionshinder. Fördomar och myter tycks alltid ha varit starka inslag i synen på funk- tionshinder och bidragit till att skapa utanförskap och oacceptabla livs- villkor för personer med funktionshinder. Kulturella uttrycksformer kan vara en bra väg för kommunikation mellan människor. Med exempelvis teater, litteratur, film, musik, texter och konst kan fördomar, attityder och bemötande tydliggöras, lyftas fram i ljuset och granskas. Regeringen be- slutade avsätta ur Allmänna arvs- fonden för ideella organisationers försöksverksamhet inom detta område. Avsikten är att avsätta sammanlagt . IT Handikapp (1998) har på regeringens uppdrag utarbetat förslag till IT- program för funktionshindrade och äldre. För tre av de punkter i förslaget som rör personer med funktionshinder har regeringen tidigare beslutat att avsätta sammanlagt ur Allmänna arvsfonden för att informera om, utveckla och anpassa IT- baserade produkter och tjänster samt finna metoder för brukar/användar- utbildning. har beviljats sammanlagt (varav ) för att tillsammans med Handikappförbundens Samarbetsorgan, , och genomföra informationsprojektet fram. Syftet är att genom olika aktiviteter på lokal, regional och central nivå öka medvetenheten om IT:s betydelse för människor med funktionsnedsättningar bland funktionshindrade, besluts- fattare och allmänhet. Vidare har (varav ) ställts till förfogande för satsningen IT i praktiken, ett samlingsnamn för att projekt med syfte att utveckla, an- passa och utvärdera IT-baserade produkter och tjänster, försöks- och demonstrationsverksamhet och metodutveckling. Medlen fördelas till projekt som bedrivs av brukarorganisationer, föreningar och i vissa fall av landsting tillsammans med brukare m.fl. För Brukarutbildning, dvs. att öka personers med funktionshinder IT- kompetens har sammanlagt (varav beslutade ) avsatts för projekt som skall genomföras av bl.a. handikapporganisationer. Under budgetåret har 45 projekt beviljats medel. Syftet med dessa projekt är förutom att öka kompetensen hos personer med funktionshinder när det gäller att använda IT- att utveckla metoder för kontinuerlig utbildning och support. Handikappförbundens Samarbetsorgan och Föreningen har beviljats för att bereda, samordna och följa upp dess projekt. 5.4.4Alternativa stöd- och boendeformer (1997) Regeringen beslutade att sammanlagt skulle avsättas ur Allmänna arvsfonden för ideella organisationers kostnader för att tillsammans med berörda kommuner utveckla och pröva verksamhet som kan förbättra situationen för perso- ner med psykiska funktionshinder. Bakgrunden till denna satsning är in- dikationer på att man bland personer som saknar bostad i allt högre ut- sträckning återfinner personer med psykiska problem. Regeringen har beslutat avsätta . 23 olika projekt har beviljats stöd med sammanlagt (av detta belopp har nära fördelats ). Stödet varierar från till nära /år. Projekten är två- eller treåriga. För att projekten skall kunna leva vidare efter projekttidens utgång krävs en stark förankring i och ett ekonomiskt åtagande från kommunen redan från det första projektåret. Social och Mental Hälsa och skall ut- Skr. 2000/01:125 värdera denna satsning. 6Kommande inriktning för stöd ur Allmänna arvsfonden Det stöd som ges ur Allmänna arvsfonden bör generellt sett medverka till att stärka och utveckla välfärd, livskvalitet, jämlikhet och jämställdhet samt såväl social som etnisk och kulturell integration för fondens mål- grupper för att därmed stärka deras ställning i samhället. I det följande redovisas några områden som regeringen särskilt vill uppmärksamma. Några områden är gemensamma för fondens målgrup- per. Ett sådant område är den pågående satsningen för förnyelse och ut- veckling av idrottsverksamhet, främst på lokal nivå. Idrottsverksamhet, bl.a. genom lek och tävling och som mötesplats, bidrar till att utveckla den sociala välfärden för fondens målgrupper. De två områden som sär- skilt betonas i satsningen är jämställdhet och integration. har regeringen lagt fram en nationell handlingsplan för att motverka rasism, främlingsfientlighet och diskriminering. Regeringen avsatte under särskilda medel för projekt som långsiktigt förebygger och motverkar rasism, främlingsfientlighet, intolerans och diskriminering (se kapitel 5.1). Utöver de områden som nedan anges för respektive målgrupp kommer medel liksom tidigare att ges till ideella organisationers egna initiativ för utvecklingsverksamhet. 6.1 Verksamhet till förmån för barn FN:s konvention om barnets rättigheter () är grundpela- ren i regeringens arbete med barnfrågor. Insatser för att sätta barnets bästa i centrum skall genomsyra alla delar av regeringens politik och alla samhällsverksamheter som rör barn. tioner skall beaktas i alla beslut som rör barn. Det övergripande målet för barnpolitiken är att alla barn skall växa upp under goda och trygga förhållanden, i ett samhälle där de tillåts att ut- vecklas i sin egen takt och utifrån sina egna förutsättningar. läggande förutsättning för barnens liv är deras familjer. oftast de viktigaste personerna i barnens liv. svaret för att barnet får omvårdnad och en god fostran. gift är att stödja och komplettera föräldrarna så att goda och trygga upp- växtvillkor kan garanteras för alla barn. Genom mödra- och barnhälso- vården, barnomsorgen, skolan, föräldraförsäkringen etc. erbjuder sam- hället ett generellt stöd till barn och deras familjer. För att förhindra att barn far illa är det viktigt att det finns ett utvecklat utbud av insatser med syfte att stödja barn och föräldrar. Särskilt stöd erbjuds bl.a. genom