prop · GO0367 · 2001-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 2000/01:67 Stiftelselagen - undantag från viss tillsyn Prop. Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionens huvudsakliga innehåll I propositionen föreslås ändringar i stiftelselagen (1994:1220) som gäller undantag från viss tillsyn. Ändringarna innebär att en stiftelse i visst begränsat hänseende skall kunna undantas från tillsyn enligt lagen, om stiftelseförordnandet ger stöd för ett sådant undantag och det finns särskilda skäl. Undantag skall beslutas av Kammarkollegiet. Ett beslut om undantag skall kunna återkallas, om det inte längre finns skäl för det. Kammarkollegiets beslut i ett ärende om undantag skall kunna överklagas hos regeringen. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Innehållsförteckning 1 Förslag till riksdagsbeslut 3 2 Förslag till lag om ändring i stiftelselagen (1994:1220) 4 3 Ärendet och dess beredning 6 4 Bakgrund 6 4.1 Stiftelselagen 6 4.1.1 Allmänt 6 4.1.2 Bestämmelser om tillsyn 6 4.1.3 Den särskilda tillsynsordningen 7 4.2 begäran om lagändring 8 4.2.1 Bakgrund 8 4.2.2 framställning 8 5 Överväganden och förslag 9 5.1 Behövs en ny regel om skydd mot insyn? 9 5.2 Hur bör regleringen utformas? 11 6 Kostnader och ikraftträdande 15 7 Författningskommentar 15 Bilaga 1 lagförslag 19 Bilaga 2 Lagförslaget i det remitterade utkastet till lagrådsremiss 20 Bilaga 3 Lagrådsremissens lagförslag 22 Bilaga 4 Lagrådets yttrande 24 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 26 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändring i stiftelselagen (1994:1220). 2 Förslag till lag om ändring i stiftelselagen (1994:1220) Härigenom föreskrivs i fråga om stiftelselagen (1994:1220) dels att 4 kap. 10 och 15 §§ samt 9 kap. 1 § skall ha följande lydelse, dels att det i 9 kap. skall införas en ny paragraf, 10 a §, med följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4 kap. 10 §1 Styrelsen eller förvaltaren skall ge revisorerna tillfälle att verkställa granskningen i den omfattning som dessa finner behövligt samt lämna de upplysningar och den hjälp som revisorerna begär. Samma skyldighet har företagsledningen och revisorerna i ett dotterföretag gentemot en revisor i moderstiftelsen. I 8 kap. 2 och 16 §§ årsredovisningslagen (1995:1554) finns bestämmelser om årsredovisningen och, i förekommande fall, koncernredovisningen senast skall lämnas till revisorn. Om stiftelsen inte är skyldig att upprätta årsredovisning enligt bokföringslagen (1999:1078), skall årsbokslutet eller den sammanställning över räkenskaperna som anges 3 kap. 2 § andra stycket lämnas till revisorn efter räkenskapsårets utgång. Om stiftelsen inte är skyldig att upprätta årsredovisning enligt bokföringslagen (1999:1078), skall årsbokslutet eller den sammanställning över räkenskaperna som anges i 3 kap. 2 § andra stycket lämnas till revisorn efter räkenskapsårets utgång. Revisorerna får inte lämna upplysningar till utomstående om sådana stiftelsens angelägenheter som de har fått kännedom om vid fullgörandet av sitt uppdrag, om det kan vara till nackdel för stiftelsen. Revisorerna är skyldiga att 1. till medrevisor, ny revisor, tillsynsmyndigheten och, om stiftelsen har försatts i konkurs, konkursförvaltaren lämna behövliga upplysningar om stiftelsens angelägenheter, samt 2. på begäran lämna upplysningar om stiftelsens angelägenheter till undersökningsledaren under förundersökning i brottmål. Bestämmelsen i andra stycket 1 om upplysningsskyldighet till tillsynsmyndigheten gäller inte när det är fråga om sådan stiftelse som avses i 9 kap. 10 § första stycket. Bestämmelsen i andra stycket 1 om upplysningsskyldighet till tillsynsmyndigheten gäller inte när det är fråga om en sådan stiftelse som avses i 9 kap. 10 § första stycket. Detsamma gäller upp-lysningar i sådana hänseenden där stiftelsen är undantagen från till-syn enligt 9 kap. 10 a §. Revisorerna i en stiftelse som omfattas av 1 kap. 9 § sekretesslagen (1980:100) är även skyldiga att på begäran lämna upplysningar om stiftelsens angelägenheter till de förtroendevalda revisorerna i kommunen eller . 9 kap. 1 § för en stiftelse med egen förvaltning är i det län där stiftelsens styrelse har sitt säte eller, om säte inte är bestämt, där förvaltningen huvudsakligen utövas. med anknuten förvaltning står under tillsyn av i det län där förvaltaren har sitt säte eller, om säte inte är bestämt, där förvaltarens egen förvaltning huvudsakligen utövas eller, om ett handelsbolag är förvaltare, där bolagets huvudkontor är inrättat. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får besluta att en annan myndighet än som följer av första stycket skall vara tillsynsmyndighet för en stiftelse. Att det för vissa stiftelser gäller särskilda bestämmelser om tillsynen framgår av 10 §. Att det för vissa stiftelser gäller särskilda bestämmelser om tillsynen framgår av 10 och 10 a §§. Kammarkollegiet får besluta att en stiftelse i visst begränsat hänseende skall vara undantagen från tillsyn, om stiftelseförordnandet ger stöd för ett sådant undantag och det finns särskilda skäl. Kammarkollegiet får återkalla ett beslut om undantag, om det inte längre finns skäl för undantaget. Frågor om undantag prövas på ansökan av styrelsen eller förvaltaren. Frågor om återkallelse av undantag prövas på ansökan av tillsynsmyndigheten eller när det annars finns skäl för det. Kammarkollegiets beslut får överklagas hos regeringen. Denna lag träder i kraft . 3 Ärendet och dess beredning begärde i en framställning till regeringen en lagändring i syfte att undanta från tillsynsmyndighetens insyn när det gäller att utse Nobelpristagare. lagförslag finns i bilaga 1. Framställningen har remissbehandlats. Remissinstanser var Justitiekanslern, i , Kammarkollegiet och i . Remissyttrandena finns tillgängliga i lagstiftningsärendet (dnr Ju 97/7003). I denna lagrådsremiss föreslås en reglering som något avviker från den som föreslagit. Ett utkast till lagrådsremiss har lämnats för synpunkter till remissinstanserna och . Utkastets lagförslag återfinns i bilaga 2. De skriftliga synpunkter som lämnats finns tillgängliga i lagstiftningsärendet. Lagrådet Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över det lagförslag som finns i bilaga 3. Lagrådets yttrande finns i bilaga 4. Lagrådets synpunkter kommenteras i avsnitt 5.2. 4 Bakgrund 4.1 Stiftelselagen 4.1.1 Allmänt Stiftelselagen (1994:1220) trädde i kraft . Lagen anger att en stiftelse bildas genom att egendom enligt förordnande av en eller flera stiftare avskiljs för att varaktigt förvaltas som en självständig förmögenhet för ett bestämt ändamål (se 1 kap. 2 §). Föreskrifterna i ett stiftelseförordnande skall följas vid förvaltningen av stiftelsens angelägenheter, om inte föreskrifterna strider mot stiftelselagen (se 2 kap. 1 §). Styrelsen eller förvaltaren svarar för att föreskrifterna i stiftelseförordnandet följs (se 2 kap. 3 § första stycket). 4.1.2 Bestämmelser om tillsyn Bestämmelserna om tillsyn över stiftelser återfinns i 9 kap. stiftelselagen. Alla stiftelser är knutna till en tillsynsmyndighet. Denna myndighet är i regel i det län där stiftelsens styrelse eller förvaltare har sitt säte. I tillsynsmyndighetens befattning med stiftelser ingår tre huvuduppgifter, nämligen kontroll, ingripande och service. Kontrollen bygger i huvudsak på att tillsynsmyndigheten alltid har rätt att begära information av en stiftelse. får i princip alltid begära in handlingar eller upplysningar från vilken stiftelse som helst (se 9 kap. 4 § första stycket 1). Som ett led i kontrollfunktionen får tillsynsmyndigheten också kalla till och delta vid sammanträde med stiftelsens styrelse eller förvaltare samt, om någon särskild anledning föreligger, utföra inspektion hos stiftelsen (se 9 kap. 4 § första stycket 2 och 3). Myndigheten utövar också en återkommande kontroll genom att granska årsredovisning och revisionsberättelse om stiftelsen är årsredovisningsskyldig (jfr 3 kap. 11 § stiftelselagen). är skyldig att ingripa, om det kan antas att stiftelsens förvaltning eller revision inte utövas i enlighet med stiftelseförordnandet eller bestämmelserna i stiftelselagen. Myndigheten skall också ingripa om det kan antas att en styrelseledamot eller förvaltaren annars missköter sitt uppdrag (se 9 kap. 3 § första stycket). kan vid ingripanden använda sig av olika åtgärder; den kan bl.a. utfärda förelägganden och meddela förbud (se 9 kap. 5 § första stycket 2 och 3). uppgift att utföra service gentemot stiftelserna består i att ge råd och upplysningar (se 9 kap. 3 § andra stycket). 4.1.3 Den särskilda tillsynsordningen Vissa stiftelser är undantagna från de centrala bestämmelserna om kontroll och ingripande. Det betyder bl.a. att tillsynsmyndigheten normalt är förhindrad att begära information av dessa stiftelser. Tre grupper av stiftelser berörs; för det första stiftelser som har bildats av eller tillsammans med staten, en kommun eller ett landsting, för det andra stiftelser som förvaltas av en statlig myndighet och för det tredje stiftelser som enligt stiftarens förordnande skall vara undantagna från tillsyn enligt stiftelselagen och som varken under innevarande eller de tre närmast föregående räkenskapsåren har utövat näringsverksamhet eller varit moderstiftelse (se 9 kap. 10 § första stycket). angivna stiftelser är undantagna från bestämmelserna om tillsynsmyndighetens rätt att ingripa (9 kap. 3 § första stycket), myndighetens rätt att begära in handlingar m.m. (9 kap. 4 §) samt tillsynsmyndighetens möjligheter att meddela förelägganden och förbud (9 kap. 5 § första stycket 2 och 3). De stiftelser som normalt är undantagna från tillsyn kan dock under vissa förutsättningar bli föremål för ingripanden från tillsynsmyndigheten. Om det kan antas att en stiftelse saknar namn eller har åsidosatt reglerna om årsredovisning och revision m.m., är nämligen de centrala tillsynsbestämmelserna tillämpliga även beträffande dessa stiftelser (se 9 kap. 10 § andra stycket). Även när det gäller revisorernas åligganden finns en specialregel avseende stiftelser som omfattas av den särskilda tillsynsordningen. Av 4 kap. 15 § första stycket följer att en revisor i princip har tystnadsplikt. I paragrafens andra stycke meddelas bestämmelser om revisorns upplysningsskyldighet till bl.a. tillsynsmyndigheten. Paragrafens tredje stycke innehåller dock ett undantag vad gäller revisorns upplysningsskyldighet till tillsynsmyndigheten för sådana stiftelser som omfattas av den särskilda tillsynsordningen. 4.2 begäran om lagändring 4.2.1 är grundad på ett testamente som upprättades av . Ändamålet med är att i enlighet med testamente och fastställda stadgar dela ut i fem ämnen. Priserna delas ut av fyra särskilt angivna prisutdelare, som även svarar för att välja ut pristagarna. Prisutdelarna är , vid , och Den Norske Nobelkomite. Grundstadgarna, dvs. stiftelseförordnande, fastställdes av Kungl. De har därefter ändrats , senast efter beslut av Kammarkollegiet . Grundstadgarna föreskriver bl.a. följande. För varje svensk prisgrupp skall det utses en "" om tre till fem personer för att avge ett utlåtande i fråga om prisutdelningen (6 §). För att någon skall kunna komma i fråga för pris fordras ett skriftligt förslag från en behörig person. Bestämmelser om behörighet meddelas av prisutdelaren (7 §). Ett förslag bör vara motiverat och åtföljt av de skrifter och andra handlingar som åberopas (8 §). På stiftelsens högtidsdag (årsdagen av testatorns död ) skall överlämnas till pristagarna (9 §). Av 10 § i stadgarna framgår följande. Talan får inte föras mot prisutdelares beslut i fråga om prisutdelning. Inkommet förslag till prisbelöning samt utredning och utlåtande i fråga om prisutdelning får inte röjas. Om skiljaktiga meningar har förekommit vid en prisutdelares beslut om prisutdelning, får de inte tas till protokollet eller annars röjas. Prisutdelare får dock, efter prövning i varje särskilt fall, för lärdomshistorisk forskning medge tillgång till material, som legat till grund för prisbedömning och beslut. Ett sådant medgivande får dock lämnas tidigast efter ifrågavarande prisbeslut. 4.2.2 framställning I en framställning till regeringen har begärt en lagändring av innebörd att stiftelsen skall kunna undantas från tillsynsmyndighetens insyn såvitt gäller hur Nobelpristagare utses. Stiftelsen har föreslagit ett nytt tredje stycke i 9 kap. 10 § stiftelselagen av innebörd att regeringen skall kunna undanta stiftelser från åtgärder enligt 9 kap. 4 § (dvs. kontrollåtgärder), om sådana åtgärder kan innebära att uppgifter röjs om hur de som får förmåner från stiftelsen utses. Enligt förslaget skall beslut om undantag få meddelas bara om det kan antas att förmånstagare utses på ett betryggande sätt och det även i övrigt finns särskilda skäl till det. har också föreslagit att beslut om undantag skall kunna återkallas, om det kan misstänkas t.ex. att möjligheten till undantag missbrukas. har anfört att det har uppmärksammats att grundstadgarnas bestämmelse om tystnadsplikt (10 §) står i konflikt med stiftelselagens bestämmelser om tillsynsmyndighetens rätt att begära in handlingar och upplysningar. Enligt stadgarna får nämligen uppgifter om ett inkommet förslag till prisbelöning samt utlåtande och utredning i samband med detta inte lämnas ut. Detsamma gäller för skiljaktiga meningar. har angett att det alltid har varit av synnerlig betydelse att uppgifter som berör hur Nobelpristagare utses inte kommer ut. Sättet att utse pristagare bygger enligt stiftelsen på att arbetet kan bedrivas under sträng sekretess. Enligt stiftelsen utgör vetskapen om att ingivna förslag och utförd utredning inte kommer att offentliggöras en förutsättning för det prisbedömningsarbete som har bidragit till goda anseende såväl i och som internationellt. har konstaterat att stadgarnas föreskrifter om tystnadsplikt verkar vara oförenliga med bestämmelserna i stiftelselagen om tillsynsmyndighetens rätt att begära in handlingar och upplysningar från stiftelsen och dess revisorer (9 kap. 4 § och 4 kap. 15 § andra stycket, jfr ovan under 4.1.2 och 4.1.3). Stiftelsen har vidare framhållit att även om de uppgifter som tillsynsmyndigheten får i sin tillsynsverksamhet i och för sig faller under sekretessbestämmelsen i 8 kap. 21 § sekretesslagen (1980:100), torde den bestämmelsen knappast kunna ge önskat skydd i nu aktuellt hänseende. Sekretess enligt den aktuella bestämmelsen gäller för tillsynsmyndighetens tillsyn över stiftelser, för uppgifter om stiftelsens affärs- eller driftförhållanden eller om enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden, om det kan antas att stiftelsen eller den enskilde eller någon honom närstående lider skada eller men om uppgiften röjs. Enligt kan det vara svårt att hävda att det uppkommer skada i de hänseenden som lagen avser. 5 Överväganden och förslag 5.1 Behövs en ny regel om skydd mot insyn? Regeringens bedömning: Det bör införas regler som möjliggör skydd mot insyn i stiftelser i vissa fall, t.ex. när det gäller hur Nobelpristagare utses. förslag: Överensstämmer med regeringens bedömning när det gäller behovet av skydd mot insyn i hur Nobelpristagare utses. Remissinstanserna: Alla remissinstanser utom i har ställt sig bakom eller förklarat sig inte ha några invändningar mot att det införs en ordning som säkerställer skydd mot insyn i hur Nobelpristagare utses. har angett att det i praktiken är uteslutet att myndigheten i något tillsynssammanhang skulle ha intresse av att begära in de nu aktuella uppgifterna, även om det i teorin inte kan uteslutas att det läge som har skisserat uppstår. Enligt kan det inte uteslutas att den föreslagna bestämmelsen skulle kunna utnyttjas av vilken stiftelse som helst för att t.ex. fördröja ett tillsynsärende. Justitiekanslern har ifrågasatt nödvändigheten av den föreslagna regeln. Enligt JK är det tveksamt om tillsynsmyndigheten har rätt att få insyn i en angelägenhet där beslutsbefogenheten som i detta fall tillkommer ett till stiftelsens styrelse eller förvaltare sidoordnat organ. Det gäller enligt JK även om ett sådant beslut anses ske under överinseende av styrelsen. Kammarkollegiet har ställt sig bakom motiv men angett att den av föreslagna lösningen är alltför ensidigt inriktad på den stiftelsen och det nu aktuella problemet. Kollegiet har därför föreslagit en annan lösning. Skälen för regeringens bedömning: Genom den särskilda tillsynsordningen enligt 9 kap. 10 § stiftelselagen - som innebär att vissa stiftelser undantas från lagens centrala bestämmelser om tillsyn (se ovan 4.1.3) - tillmötesgås normalt en stiftares önskemål om undantag från tillsyn (se första stycket 3 i den angivna paragrafen). Det måste dock vara fråga om en föreskrift av stiftaren själv för att en stiftelse skall kunna hänföras till denna kategori. Och dessutom gäller inte undantaget om stiftelsen utövar näringsverksamhet. I fall handlar det inte om en föreskrift av stiftaren själv utan om en föreskrift i stadgarna. Vidare är det inte fråga om ett undantag från all tillsyn utan om en mer begränsad fråga. Det kan dessutom inte uteslutas att anses bedriva viss näringsverksamhet eller kan komma att göra det. Stiftelsen omfattas alltså inte av det beskrivna undantaget. Frågan är då om det finns skäl att begränsa tillsynsmyndighetens insyn i ytterligare vissa fall. är en av de företeelser som är känt för internationellt. Priset är unikt i sitt slag och en mycket betydelsefull utmär-kelse. stadgar bygger otvetydigt på att ingen skall ha insyn i den beslutsprocess som leder till att en Nobelpristagare utses. Stadgarna bygger också på att utomstående inte skall kunna ta del av de handlingar och utlåtanden som är förknippade med denna process. Det finns ingen anledning att betvivla det som anfört om betydelsen av att uppgifter som rör valet av Nobelpristagare inte kommer ut. En annan sak är att det åtminstone teoretiskt kan uppkomma situationer - som också själv är inne på - där en offentlig insyn kan komma att framstå som påkallad. När det gäller frågan om tillsynsmyndigheten enligt gällande rätt över huvud taget har rätt till insyn när beslutsbefogenheten tillkommer ett annat organ än styrelsen eller förvaltaren - i fall de prisutdelare som nämns i avsnitt 4.2.1 - bör följande uppmärksammas. De åtgärder som styrelsen eller förvaltaren inte skall svara för på grund av en föreskrift i stiftelseförordnandet är särskilt angivna i 2 kap. 3 § andra stycket stiftelselagen. Det gäller åtgärder för att utse eller entlediga styrelseledamöter eller revisorer liksom beslut om arvode. När det gäller andra åtgärder har styrelsen eller förvaltaren det yttersta ansvaret, även om besluten rent faktiskt fattas av ett annat organ. Självfallet innebär inte detta att styrelsen eller förvaltaren har ett ansvar för att beslutet är i alla avseenden "rätt". Men det torde ändå innebära att tillsynsmyndigheten i princip är oförhindrad att från stiftelsen begära in t.ex. det underlag för ett prisbeslut som finns hos stiftelsen, även om beslutet har fattats av ett annat organ (jfr prop. 1993/94:9 s. 119). Det är visserligen mindre troligt att tillsynsmyndigheten skulle finna skäl att begära in den typ av uppgifter som vill skall vara skyddade. Så länge det är formellt möjligt finns det dock anledning att hörsamma vad har begärt. Till detta kommer att stadgarna i denna del (10 §) kan anses stå i konflikt med lagens bestämmelser om tillsyn. Detta är i sig en omständighet som bör åtgärdas. Det är fullt möjligt att liknande behov kan finnas eller uppstå för andra stiftelser där det i stiftelseförordnandet anges att vissa uppgifter skall hållas utanför tillsynsmyndighetens insyn. Regeringen instämmer i och remissinstansernas bedömning att bestämmelsen i 8 kap. 21 § sekretesslagen inte löser problemet. Sammantaget anser regeringen alltså att det finns skäl att skapa en ordning som möjliggör skydd mot insyn i vissa fall, t.ex. när det gäller hur Nobelpristagare utses. varit inne på bör en reglering ta hänsyn till riskerna för att en undantagsreglering missbrukas. 5.2 Hur bör regleringen utformas? Regeringens förslag: skall i visst begränsat hänseende kunna undantas från tillsyn enligt stiftelselagen, om det finns stöd för ett sådant undantag i stiftelseförordnandet och det dessutom finns särskilda skäl. Beslutet skall kunna återkallas om det inte längre finns skäl för undantaget. Beslut om undantag och återkallelse skall fattas av Kammarkollegiet och kunna överklagas hos regeringen. förslag: förslag tar uttryckligen sikte på undantag från åtgärder som kan medföra att uppgifter om dem som får förmåner från stiftelsen röjs. Remissinstanserna: Kammarrätten i har tillstyrkt förslag. Justitiekanslern har angett sig inte ha några invänd-ningar mot att önskemål tillgodoses på lämpligt sätt. har, om en lagändring bedöms vara nödvändig, förordat att de aktuella uppgifterna skyddas genom ett tillägg i sekretesslagen, där direkt pekas ut. Kammarkollegiet har föreslagit att ytterligare en kategori stiftelser införs inom ramen för den särskilda tillsynsordningen (9 kap. 10 § stiftelselagen). Förslaget i det remitterade utkastet till lagrådsremiss: Förslaget i utkastet överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Remissinstanserna: Remissinstanserna har tillstyrkt eller förklarat sig inte ha något att invända mot förslaget. och Kammarkollegiet har framfört synpunkter på vem som skall kunna få till stånd en återkallelse av ett undantag från viss tillsyn. Kammarkollegiet har vidare framhållit att frågan om vilka behov från en stiftelses sida som skall anses utgöra skäl för undantag bör tydliggöras. Skälen för regeringens förslag I det följande behandlar regeringen först de lagförslag som och Kammarkollegiet har lämnat. Sedan följer skälen för den sakliga lösning som regeringen föreslår. Därefter behandlas den föreslagna beslutsordningen. Avslutningsvis tas vissa frågor om förvaltningsmyndigheters självständighet och revisorers upplysningsskyldighet upp. och Kammarkollegiets förslag har av naturliga skäl utgått från sina egna behov av en lagändring. Stiftelsen har därför föreslagit ett tillägg i 9 kap. 10 § stiftel-selagen av innebörd att regeringen i enskilda fall skall kunna besluta att en stiftelse skall vara undantagen från tillsynsmyndighetens åtgärder om ingripande och kontroll, om sådana åtgärder skulle kunna medföra att uppgifter röjs om hur de som får förmåner av stiftelsen utses. Beslut om sådana åtgärder föreslås bara få meddelas om det kan antas att förmånstagarna utses på ett betryggande sätt och det i övrigt finns särskilda skäl för undantaget. Mot förslag talar att det från ett bredare perspektiv knappast finns anledning att undanta just uppgifter om hur de som får förmåner av stiftelsen utses. Tvärtom kan detta ibland vara en central uppgift för tillsynen. Kammarkollegiet har i stället föreslagit en fjärde punkt i 9 kap. 10 § stiftelselagen - alltså inom ramen för den särskilda tillsynsordningen - av innebörd att regeringen om det finns synnerliga skäl skall kunna besluta om tillsyn enligt den bestämmelsen. En sådan lösning skulle visserligen passa väl in i lagens systematik. Den skulle dock innebära ett avsevärt mer långtgående undantag än som är motiverat från synpunkt, eftersom stiftelser som omfattas av den särskilda tillsynsordningen är helt och hållet undantagna från de centrala bestämmelserna om tillsyn. Enligt regeringens mening måste det finnas ett tydligt behov av ett sådant undantag för att en sådan lösning skall väljas. Kammarkollegiet har visserligen angett att det finns stiftelser vars verksamhet är sådan att det från såväl stiftelsens som statens ut-gångspunkt kan vara av betydelse att de framstår som helt oberoende av staten. Någon mera utredning finns dock inte i ärendet. Tillräckliga skäl för att nu införa ett så långtgående undantag kan då inte anses föreligga.