prop · GO03100 · 2001-01-01 00:00:00 — I fråga om ansökningsavgiftens storlek gäller 9-14 §§ avgiftsförordningen (1992:191). Utlandsmyndigheterna tar ut ansökningsavgifter och andra avgifter i vissa fall enligt förordningen (1997:691) om avgifter vid utlandsmyndigheterna. tas avgifter ut för olika ärenden, t.ex för ansökningar om skilda typer av viseringar och pass. finns inte någon möjlighet att ta ut avgifter för ansökningar om uppehålls- och arbetstillstånd. Även hanteringen av dessa tillståndstyper medför dock kostnader. I princip saknas skäl att behandla denna typ av ärenden annorlunda i avgiftshänseende. Som jämförelse kan framhållas situationen i några andra länder. , , och , som också har ett system med ansökningar om uppehålls- och arbetstillstånd vid en utlandsmyndighet, tar ut avgifter för dessa tillstånd. ser över sitt system för avgifter i detta hänseende. Enligt regeringens uppfattning bör avgifter kunna tas ut även för uppehålls- och arbetstillstånd. Vissa undantag från möjligheten att ta ut avgifter måste dock finnas för t.ex. personer i särskilt utsatta situationer. Detta gäller framför allt personer som i söker asyl eller skydd, hos , enligt 3 kap. utlänningslagen och personer som tas ut på den sk. flyktingkvoten för vidarebosättning i . Vidare skall undantag göras för utlänningar som söker uppehållstillstånd på grund av familjeanknytning till en utlänning som beviljats uppehållstillstånd med stöd av 3 kap. utlänningslagen eller på grund av humanitära skäl. Vad gäller medborgare och anhöriga till medborgare i ett land som ingår i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) måste dessa undantas enligt EG-rätten. Utlänningar som omfattas av de s.k. Europa-avtalen bör också undantas. Detsamma bör gälla personer som omfattas av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater å ena sidan och å andra sidan om fri rörlighet för personer. Avtalet har undertecknats men ännu inte trätt i kraft. De föreslagna avgifterna för ansökan för uppehålls- och arbetstillstånd är offentligrättsliga avgifter, varför bemyndigande skall inhämtas. Regeringen föreslår därför att med stöd av 8 kap. 9 § andra stycket regeringsformen bemyndigar regeringen att meddela föreskrifter om ansökningsavgifter för arbets- och uppehållstillstånd. Avgifterna skall redovisas mot inkomsttitel . 8.1.6 Utgiftsområde 6 Totalförsvar 6:1 Förbandsverksamhet och beredskap m.m. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 18 . Regeringens förslag: Anslaget 6:1 Förbandsverksamhet och beredskap m.m. ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 6:3 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling minskas. Skälen för regeringens förslag: uppstod en obalans i Försvarsmaktens ekonomi och fördelningen av utgifter för verksamhet mellan anslagen 6:1 Förbandsverksamhet och beredskap m.m. och 6:3 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling. Utgifterna på anslaget 6:1 Förbandsverksamhet och beredskap m.m. blev mer än högre än vad som hade planerats. Regeringen anser att bör tillföras anslaget 6:1 Förbandsverksamhet och beredskap m.m. för att skapa förutsättningar för att verksamheten skall kunna genomföras enligt den planerade inriktningen. Finansiering sker genom att anslaget 6:3 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling minskas. har i sin revisionsrapport bekräftat regeringens uppfattning att det finns allvarliga brister i Försvarsmaktens styrning och uppföljning av förbandsverksamheten. Regeringen följer noggrant utvecklingen för ovan nämnda anslag, särskilt utvecklingen inom förbandsverksamheten och värnpliktsutbildningen, och avser vid behov att återkomma till i samband med budgetpropositionen med eventuell ytterligare överföring av medel mellan anslagen 6:3 och 6:1. Den föreslagna ökningen av anslaget 6:1 Förbandsverksamhet och beredskap m.m. utgör för överskådlighetens skull en nettoförändring som motiveras av några olika förändringar. Utöver den stora överföringen från anslaget 6:3 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling ligger bakom denna förändring också en överföring från anslaget 1:2 Statliga tjänstepensioner m.m. under utgiftsområde 14 Arbetsliv till följd av ändrat kostnadsansvar för personskadeskydd. Vidare ingår en överföring från anslaget 5:1 under utgiftsområde 5 och internationell samverkan motiverad av ändrat kostnadsansvar för försvarsattachéers kanslilokaler. Slutligen finns en beräkningsmässig överföring till anslaget 90:5 m.m. under utgiftsområde 1 för att finansiera ökade utgifter utomlands för Försvarsdepartementet. 6:2 Fredsfrämjande truppinsatser I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 1 . Regeringens förslag: Anslaget 6:2 Fredsfrämjande truppinsatser ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 6:3 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling minskas. Skälen för regeringens förslag: Försvarsmakten har beslutat att höja lönerna för anställda i utlandsstyrkan fr.o.m. . Anslaget 6:2 Fredsfrämjande truppinsatser behöver därför ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 6:3 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling minskas. 6:3 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 23 . Regeringens förslag: Anslaget 6:3 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling minskas med . Skälen för regeringens förslag: På anslaget 6:3 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling finns ett stort anslagssparande. Anslaget minskas för att finansiera utgiftsökningar på andra anslag, främst inom utgiftsområdet. 6:4 Funktionen Civil ledning I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 6:4 Funktionen Civil ledning får användas även för verksamhet med att förbättra skyddet mot informationsoperationer hos de större finansiella företagen. Skälen för regeringens förslag: Enligt budgetpropositionen utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning, anslaget 2:2 skall avsätta av anslaget 6:4 Funktionen Civil ledning för verksamhet med att förbättra skyddet mot informationsoperationer hos de större finansiella företagen. I regeringens beskrivning i budgetpropositionen av ändamålet med anslaget 6:4 Funktionen Civil ledning framgår inte detta, vilket det rätteligen borde ha gjort. Regeringen föreslår därför nu att godkänner denna användning av anslaget. 7:1 har godkänt en investeringsplan för . Regeringens förslag: Förslag till ny investeringsplan för för godkänns. Skälen för regeringens förslag: I investeringsplan ingår köp av två kombinationsfartyg. I budgetpropositionen beräknades ett av fartygen levereras och ett . Av budgetunderlag framgår att båda fartygen kommer att levereras . En ny investeringsplan bör därför godkännas. Tabell 8.1 Investeringsplan Miljoner kronor Totalt 2001 2002 2003 2004 KBV 201-202 256 256 0 0 0 Flygplan 135 10 65 60 Övriga investeringar 110 34 21 28 27 Summa investeringar 501 290 31 93 87 Lån 501 290 31 93 87 Summa finansiering 501 290 31 93 87 7:4 : Samhällets skydd mot olyckor I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 7:4 : Samhällets skydd mot olyckor minskas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget 7:4 : Samhällets skydd mot olyckor minskas med för att finansiera det under utgiftsområde 1 upptagna anslaget 90:5 m.m. 8.1.7 Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd 8:1 Biståndsverksamhet I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett reservationsanslag på 13 . Regeringens förslag: Anslaget 8:1 Biståndsverksamhet minskas med . Det innebär att avräkningen från biståndsramen för flyktingkostnader ökar med . Skälen för regeringens förslag: Inströmningen av asylsökanden har ökat betydligt, framförallt för flyktingar från Kosovo och Bosnien. Prognosen har mot den bakgrunden reviderats upp med och därigenom ökar avräkningarna från biståndsramen. Regeringen föreslår att anslaget 8:1 Biståndsverksamhet minskas med . 8.1.8 Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar 10:3 Kommunersättningar vid flyktingmottagande I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 2 . Regeringens förslag: Anslaget 10:3 Kommunersättningar vid flyktingmottagande minskas med . Skälen för regeringens förslag: Aktuella prognoser visar att antalet personer som kommer att tas emot av kommuner blir färre än vad som beräknats. Anslaget 10:3 Kommunersättningar för flyktingmottagande kan därför minskas. Denna minskning används för att finansiera ökningar på andra anslag inom utgiftsområdet. 12:1 I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 12:1 ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 10:3 Kommunersättningar vid flyktingmottagande minskas. Skälen för regeringens förslag: Antalet asylsökande under innevarande år kommer enligt aktuella prognoser att överstiga tidigare gjorda bedömningar främst på grund av kriserna i provinsen i och . För att inte handläggningstiderna och de långa väntetiderna i mottagningssystem ska öka bör anslaget förstärkas. Därutöver har även ökade kostnader för uppbyggnaden av ett IT-system för att hantera administrativa rutiner rörande viseringar, asyl- och migrationsärenden. Anslaget 12:1 behöver därför ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 10:3 Kommunersättningar vid flyktingmottagande minskas. 12:2 Mottagande av asylsökande I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 1 . Regeringens förslag: Anslaget 12:2 Mottagande av asylsökande ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 10:3 Kommunersättningar vid flyktingmottagande minskas. Skälen för regeringens förslag: Inströmningen av asylsökande har ökat till följd av främst kriserna i provinsen i och i . Sammantaget har detta medfört att fler personer än beräknat tas om hand i mottagandesystem. Kostnaderna för mottagande av asylsökande under innevarande år kommer att överstiga anslagna medel. Anslaget 12:2 Mottagande av asylsökande behöver därför ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 10:3 Kommunersättningar vid flyktingmottagande minskas. 12:4 I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 12:4 ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 10:3 Kommunersättningar vid flyktingmottagande minskas. Skälen för regeringens förslag: Antalet asylsökande under innevarande år kommer enligt aktuella prognoser att överstiga tidigare gjorda bedömningar främst på grund av kriserna i provinsen i och . Som en följd av regeringens förslag att utöka förvaltningsanslag anser regeringen det även motiverat att öka resurser för att minska handläggningstiderna hos nämnden och därmed minskade väntetider i mottagandesystem. Anslaget 12:4 bör därför öka med . Finansiering sker genom att anslaget 10:3 Kommunersättningar vid flyktingmottagande minskas. 12:7 Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och flyktingar I statsbudgeten finns för detta ändamål inte uppfört något anslag. Regeringens förslag: Ett nytt ramanslag 12:7 Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och flyktingar förs upp i statsbudgeten. Anslaget anvisas med . Skälen för regeringens förslag: har inrättat en europeisk flyktingfond som skall underlätta för EU-länderna att ta emot asylsökande och flyktingar. Medlen skall användas för att utveckla mottagningssystemet för asylsökande, för integrationsinsatser och för att hjälpa personer att återvända eller återvandra till sitt hemland. Målet för fonden är att ge en gemensam grund och en liknande struktur för arbetet med asylsökande och flyktingar. Fonden skall verka . Anslagsbeloppet motsvarar EU:s finansiering av projekten. beräknas svenska projekt erhålla i bidrag från den europeiska flyktingfonden. Bidraget administreras av i samarbete med . Bidraget redovisas under inkomsttiteln 6911 Övriga bidrag från EU. 8.1.9 Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg 14:3 Bidrag till I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 14:3 Bidrag till ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 13:5 minskas med och anslaget 14:10 minskas med . Skälen för regeringens förslag: fastställer en total ekonomisk ram för Nordiska hälsovårdhögskolans (NHV) verksamhet och en garantinivå för finansieringen. Utgifter för verksamheten inom garantinivån fördelas mellan de nordiska länderna efter samma proportioner som gäller för den ordinarie nordiska budgeten. NHV budget fastställdes dock först . Dessutom tillkom en utgift för på avseende avräkning . I budgetpropositionen bedömde regeringen att medelsbehovet skulle kunna genom att utnyttja befintlig anslagskredit. Vid ingången av har det dock visat sig att anslaget och anslagskrediten inte räcker för att finansiera den uträknade avgiften för . Regeringen kommer att lägga fram ett förslag till om ändrade finansieringsprinciper för NHV:s verksamhet för att möjliggöra en bättre prognostisering av andel av kostnaderna för NHV. Med hänsyn till det nu gällande nordiska avtalet för finansieringen av NHV:s verksamhet föreslår regeringen att anslaget 14:3 ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 14:10 minskas med och anslaget 13:5 minskas med . 16:3 Statsbidrag till vårdartjänst m.m. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Vidare har regeringen ett bemyndigande att ingå ekonomiska förpliktelser på högst . Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att ifråga om ramanslaget 16:3 Statsbidrag till vårdartjänst m.m. besluta om ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst efter 2001. Skälen för regeringens förslag: Det nuvarande bemyndigandet innebär att regeringen får ingå ekonomiska förpliktelser som innebär utgifter på högst efter 2001. Regeringen föreslår att summan höjs med till sammanlagt . Det nuvarande bemyndigandet gäller den del av anslaget som rör bidrag till omvårdnadsinsatser vid riksgymnasier för svårt rörelsehindrade ungdomar. Höjningen gäller den del av anslaget som täcker kostnader för vårdartjänst åt studerande med funktionshinder vid folkhögskola. Till skillnad från vad som varit fallet kommer folkhögskolorna fr.o.m 2001 att lämna en bidragsansökan som gäller ett helt läsår, höst- och vårtermin, varför det finns behov av att höja bemyndiganderamen på anslaget. 17:1 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Något bemyndigande för regeringen att ingå ekonomiska förpliktelser har inte begärts. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att ifråga om ramanslaget 17:1 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken besluta om stöd till FoU center inom äldreområdet som, inklusive tidigare gjorda åtaganden, innebär utgifter på högst efter 2001. Skälen för regeringens förslag: Regeringen har tidigare inom ramen för den Nationella handlingsplanen för äldrepolitiken beviljat stimulansbidrag till 15 regionala FoU-centra inom äldreområde . Regeringen avser bevilja fortsatt stöd till uppbyggnad av regionala FoU center även med sammanlagt i enlighet med vad som redovisas i budgetpropositionen . Regeringen föreslår därför att medger att regeringen för anslaget 17:1 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken får besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst efter 2001. 8.1.10 Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 38 . Regeringens förslag: Anslaget 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. ökas med 3 . Skälen för regeringens förslag: Sjukfrånvaron fortsätter att öka vilket får till följd att utgifterna för sjukpenning ökar även . De medel som anvisades på statsbudgeten har därför visat sig vara otillräckliga. De prognoser som ligger till grund för regeringens bedömning för är dock osäkra och kan komma att justeras . Regeringen kommer att följa utvecklingen noga för att göra bedömning av om den föreslagna ökningen är tillräcklig. Anslaget 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. behöver nu ökas med 3 . 19:8 Allmänna försäkringskassor I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 5 . Regeringens förslag: Anslaget 19:8 Allmänna för-säkringskassor ökas med . Skälen för regeringens förslag: På grund av den kraftigt ökade sjukfrånvaron har utgifterna för sjukpenning och även kostnaderna för att handlägga och kontrollera ärendena ökat. Regeringen framförde i budget-propositionen avsikten att vid behov tillskjuta medel för administrationsändamål på tilläggsbudget i samband med ekono-miska vårproposition. Regeringens bedömning är nu att anslaget 19:8 Allmänna försäkringskas-sor behöver ökas med . Regeringens förslag: Om så erfordras får kostnader på högst , som uppstår i samband med lokaliseringen av allmänna försäkringskassas utlandskontors pensionsenhet till läns allmänna försäkringskassa, finansieras med medel från folkpensioneringsfonden. Skälen för regeringens förslag: Regeringen har beslutat att allmänna försäkringskassas utlandskontors pensionsenhet skall omlokaliseras till läns allmänna försäkringskassa. Verksamheten vid enheten skall fr.o.m. bedrivas på . Regeringen har beslutat att skall belasta det under utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling upptagna anslaget 33:9 Utgifter för lokalisering av statliga arbetstillfällen till vissa kommuner för att täcka en del av de kostnader som uppstår i samband med omlokaliseringen. Folkpensioneringsfonden bildades i samband med lag om allmän pensionsförsäkring och regeringen beslutade att fonden skulle avvecklas. Fonden finns emellertid kvar och förvaltas av Kammarkollegiet efter att tidigare ha förvaltats av . Fonden utgör inte någon källa för finansiering av någon löpande verksamhet. I samband med inrättandet av ett försäkringsmedicinskt centrum (prop. 1998/99:76, bet. 1998/99:SfU 8, rskr. 1998/99:232) beslutade att kostnader som uppstod när den nya verksamheten bildades skulle finansieras från folkpensioneringsfonden. Fondens tillgångar uppgår till . De kostnader som uppstår i samband med omlokaliseringen av allmänna försäkringskassas utlandskontors pensionsenhet till läns allmänna försäkringskassa bör till viss del kunna finansieras från folkpensioneringsfonden. Regeringen föreslår att högst av folkpensionsfondens medel får användas för detta ändamål. Därefter fyller fonden inte något praktiskt syfte och regeringen avser därför att avveckla folkpensioneringsfonden . 8.1.11 Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom 20:2 Efterlevandepensioner till vuxna I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 13 . Regeringens förslag: Anslaget 20:2 Efterlevandepensioner till vuxna ökas med . Skälen för regeringens förslag: När regeringen fattade beslut om budgetpropositionen var vissa förhållanden som påverkar utgifterna inte kända varför ett för lågt belopp föreslogs för anslaget efterlevandepensioner till vuxna. Regeringen föreslår därför att anslaget 20:2 Efterlevandepensioner till vuxna nu ökas med . 20:4 Delpension I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 20:4 Delpension ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 20:3 Bostadstillägg till pensionärer minskas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget för delpensioner är under avveckling och fr.o.m. beviljas inga nya delpensioner. De sista utbetalningarna sker . nybeviljades ett oväntat stort antal delpensioner och belastningen på anslaget blir därmed större än anslaget på statsbudgeten. Regeringen föreslår att anslaget 20:4 Delpension ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 20:3 Bostadstillägg till pensionärer minskas med . 8.1.12 Utgiftsområde 13 Arbetsmarknad 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 38 . Regeringens förslag: Anslaget 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd minskas med . Skälen för regeringens förslag: Regeringen bedömer att antalet deltagare i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program blir lägre än antagandena i budgeten . Antalet deltagare beräknades till i genomsnitt 121 500 personer (inklusive arbetslivsinriktad rehabilitering). Regeringen bedömer nu behovet av programplatser till i genomsnitt 107 000 personer . Regeringen föreslår därför att anslaget minskas med . 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader minskas med . Skälen för regeringens förslag: Regeringen bedömer att antalet deltagare i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program blir lägre än antagandena i budgeten . Antalet deltagare beräknades till i genomsnitt 121 500 personer (inklusive arbetslivsinriktad rehabilitering). Regeringen bedömer nu behovet av programplatser till i genomsnitt 107 000 personer . Regeringen föreslår därför att anslaget minskas med . Erbjudande av plats inom aktivitetsgarantin Regeringens förslag: Den som har fyllt och är eller riskerar att bli långtidsinskriven vid arbetsförmedlingen bör senast från arbetslöshetens inträde erbjudas en heltidsaktivitet inom ramen för aktivitetsgarantin. Bakgrunden till regeringens förslag: har på regeringens förslag i propositionerna Förnyad arbetsmarknadspolitik för delaktighet och tillväxt (prop. 1999:2000:98, bet. 1999/2000:AU7, rskr. 1999/2000: 230) och En rättvisare och tydligare arbetslöshetsförsäkring (prop. 1999/2000:139, bet. 2000/2001:AU 5, rskr. 2000/2001:102) beslutat om tidpunkter för när personer skall erbjudas heltidsaktiviteter inom aktivitetsgarantin. Till aktivitetsgarantin kan personer som är eller riskerar att bli långtidsinskrivna vid arbetsförmedlingen anvisas. Den som har fyllt och är eller riskerar att bli långtidsinskriven skall senast från arbetslöshetens inträde erbjudas en heltidsaktivitet inom ramen för aktivitetsgarantin. Skälen för regeringens förslag: beslut med anledning av prop. 1999/2000:139 innebar bl.a. att förslagen i propositionen skulle träda i kraft . Så har också skett utom i ett avseende, nämligen förslaget i fråga om när en arbetslös skall erbjudas en heltidsaktivitet inom ramen för aktivitetsgarantin. /2001 blev det uppenbart att arbetsförmedlingen skulle vara tvungen att erbjuda ett så stort antal arbetslösa plats inom aktivitetsgarantin att kvalitetskravet i åtgärden inte skulle kunna upprätthållas. Regeringen bedömde därför att ett ikraftträdande av förslaget om när en arbetslös skall erbjudas plats inom aktivitetsgarantin inte var möjligt. I stället tillämpas en ordning som innebär att de arbetslösa som bäst behöver det och som uppfyller kraven på att vara långtidsinskrivna eller riskera långtidsinskrivning prioriteras vid erbjudande av plats i aktivitetsgarantin. Likaså prioriteras de arbetslösa som riskerar utförsäkring från arbetslöshetsförsäkringen. Genom denna ordning har antalet personer som erbjuds plats i aktivitetsgarantin kunnat begränsas som kvaliteten har kunnat upprätthållas och även förstärkas. Regeringen anser att denna mer flexibla ordning för erbjudande av plats inom aktivitetsgarantin är att föredra framför den mer strikta ordning som föreslagits i prop. 1999/2000:139. Som framgått ovan innebär tidigare riksdagsbeslut att erbjudande om heltidsaktivitet inom ramen för aktivitetsgarantin skall ske senast från arbetslöshetens inträde. Genom att ändra skall erbjudas till bör erbjudas uppnås den flexibilitet som krävs för att aktivitetsgarantin skall kunna fungera med god kvalitet. bör därför upphäva sitt tidigare beslut i denna fråga och i stället besluta i enlighet med regeringens nu föreliggande förslag.