prop · GP0353 · 2001-11-07 00:00:00 — 2001/02:53 ha med sig sitt röstkort. Väljare som röstar vid andra röstmottagningsstäl- len måste ha med sig sitt röstkort. Reglerna framgår av 7 kap. 79 §§ och 9 kap. 6 § vallagen. Väljare som har förlorat sitt röstkort eller inte har fått något röstkort får ett röstkort av skattemyndigheten om de begär det. För att få ett nytt röstkort räcker det med att väljaren lämnar sitt personnummer och namn. Det förekommer vid varje val att en del väljare inte får sina röstkort . Erfarenheten visar att de flesta väljare relativt sent upptäcker att de saknar sitt röstkort när de skall förtidsrösta. För att hinna få ett nytt röst- kort med posten måste beställningen hos skattemyndigheten göras före valdagen. I vissa fall är det ändå ovisst om kortet hinner delas ut till väljaren till valet. Det är svårt för många medborgare att i sista stund hämta ett röstkort hos skattemyndigheten för att t.ex. kunna rösta på annan plats än i den egna vallokalen (där behövs inget röstkort). För att öka servicen till väljarna bör det därför bli möjligt för väljarna att kunna hämta röstkort på fler platser än . Regeringen anser att så bör kunna ske i samtliga röstningslokaler. Förutsättningar för en sådan ordning finns genom det valdatasystem, till vilket samtliga valmyndig- heter kommer att vara anslutna. Alla valmyndigheter kan därmed ta fram relevanta uppgifter ur val- och folkomröstningsdatabasen och på grund- val därav skriva ut röstkort. Genom förslaget kommer duplettröstkort att kunna skrivas ut även vid utlandsmyndigheterna. Det är visserligen inte en förutsättning för att kunna utöva rösträtt att väljarna har med sig sitt röstkort vid röstning hos en utlandsmyndighet. Men den tid och de arbetsmetoder som står till buds gör det svårt att klara mottagningen av utlandsrösterna när dessa kommer in till den centrala valmyndigheten. Om utlandsmyndigheterna inte får skriva ut röstkort kommer det med en ökad röstning utomlands att vara omöjligt att hinna med att sortera och distribuera utlandsrösterna till valnämnderna . Regeringens förslag i denna del innebär inte, som några remissinstans- er har befarat, en obligatorisk skyldighet att se till att det finns sådana an- ordningar att röstkort kan skrivas ut i varje röstningslokal. Målsättningen är dock att detta skall kunna ske på så många ställen som möjligt där det behövs och där den nödvändiga tekniska utrustningen finns. När det gäller utskrift av duplettröstkort i röstningslokaler är dessa röstkort avsedda att lämnas ut direkt till väljaren själv. De skall således inte sändas till denne med posten. De enda personuppgifter om väljaren som åtkomsten i dessa fall behöver avse är därför personnummer, namn och valdistrikt. 2 kap. 8 § lagen (2001:183) om behandling av person- uppgifter i verksamhet med val och folkomröstningar bör ändras i enlig- het med detta. I det fall en väljare som vistas utomlands beställer ett röst- kort från en utlandsmyndighet för att få detta skickat till sig på den ut- ländska vistelseadressen, får väljaren själv uppge till vilken adress kortet skall skickas. Det finns således inte heller i dessa fall behov av tillgång till fler uppgifter än vad som sagts. Frågor om rättelse av uppgifter i en röstlängd prövas enligt 7 kap. 11 § vallagen av skattemyndigheten. Den som anser att röstlängden innehåller felaktiga uppgifter skall se- nast måndagen före valdagen skriftligen begära att uppgifterna rättas. Detta gäller också den som anser sig vara felaktigt utesluten ur röstlängd- en. Det som hänt efter kvalifikationsdagen får inte läggas till grund för rättelse. Det är bestämmelserna i folkbokföringslagen (1991:481) om rätt folkbokföringsort som ligger till grund för bedömningen om uppgifterna i röstlängden skall rättas. Vid framställningen av röstlängderna skall det faktiska innehållet i folkbokföringsdatabasen på kvalifikationsdagen lig- ga till grund för uppgifterna i röstlängderna. Detta innebär som redan tidigare framhållits att en flyttning som anmälts före kvalifikationsdagen men som inte hunnit registreras i folkbokföringen på kvalifikationsdagen inte kan beaktas. Det innebär också, för att nämna ett annat exempel, att en anmälan om adress från en utlandssvensk som inte tagits upp i röst- längden inte leder till att röstlängden rättas, om uppgiften lämnats efter kvalifikationsdagen. Får skattemyndigheten från en myndighet i någon annan medlemsstat meddelande om att en person som har rösträtt och som finns upptagen i röstlängd här i landet redan avgett en röst i val till , skall skattemyndigheten genast rätta i röstlängden genom att stryka per- sonen från röstlängden. När samtliga beslut om rättelser förts in i en röstlängd skall den sändas till den kommun där valdistriktet ligger. beslut i ett ärende om rättelse får överklagas bara i samband med att det val överklagas, för vilket röstlängden har upprättats (7 kap. 14 § vallagen). I 5 och 17 §§ folkomröstningslagen (1979:369) finns hänvisningar till 7 kap. 14 § vallagen. skall besluta om rättelse Regeringens förslag: skall i stället för skattemyndig- heten pröva frågor om rättelse av uppgifter i en röstlängd. elsen skall kunna ge valnämnden i uppdrag att föra in rättelsen i läng- Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: i anser att länsstyr- elsen bör kunna förordna mer än en person hos valnämnden att verkställa rättelse i röstlängden. Enligt i län är det oklart huruvida utredningens förslag avser valnämnden som sådan eller en namngiven befattningshavare hos nämnden. lands län framför motsvarande synpunkt samt anser vidare att det bör tydliggöras om uppdraget att föra in rättelse avser endast de rättelsebeslut som själv fattat, eller om de också kan avse beslut av den centrala valmyndigheten (jfr nästföljande avsnitt). anser att förslaget bör avse valnämnden som sådan, vilken därefter har möjlig- het till vidaredelegation till en förtroendevald eller en tjänsteman. Nor- bergs kommun anser att valnämnden inte bör ta på sig uppdraget att verk- ställa beslut om rättelse i röstlängd. Skälen för regeringens förslag: Röstlängden framställs genom sam- bearbetning av olika uppgifter från myndigheter utanför valadministra- tionen. Om dessa uppgifter är i alla delar korrekta behöver inga rättelser göras i röstlängden. Det avgörande för att röstlängden skall vara korrekt är att de myndigheter vars beslut påverkar någons rösträtt inte bara fattar dessa beslut före kvalifikationsdagen utan också ser till att be- sluten genast sänds till skattemyndigheten för registrering i folkbokfö- ringssystemet senast på kvalifikationsdagen. Egentlig rättelse av röstlängd är mycket ovanligt. De flesta rättelserna görs med tillämpning av bestämmelserna om rättelse i 26 § förvaltnings- lagen (1986:223). Rättelse av röstlängden aktualiseras genom att väljaren kontrollerar uppgifterna i längden då han eller hon tar del av uppgifterna på röstkort- et. Enligt vallagen är det skattemyndigheten som upprättar röstlängder och utfärdar röstkort. I praktiken innebär det emellertid att skattemyn- dighetens uppgift är begränsad till att pröva frågor om rättelser av uppgifter i det av den central valmyndigheten på grundval av uppgifterna i folkbokföringsdatabasen framställda röstlängdsregistret. Vidare skriver skattemyndigheten ut röstkort till väljare som inte har fått något röstkort av den centrala valmyndigheten eller vars röstkort kommit bort eller som behöver ändras på grund av att uppgifterna i röstlängdsregistret rättats. När det gäller frågan om vilken myndighet som skall pröva frågor om rättelse står valet mellan och skattemyndigheten. Det finns ingen praktisk möjlighet att lägga denna uppgift på den centrala valmyn- digheten, trots att det är den som har upprättat och framställt röstlängden och utfärdat röstkort. Den regionala skatteadministrationen var tidigare en del av länsstyrel- sen. bildades fristående länsskattemyndigheter med Riksskatte- verket som chefsmyndighet. På lokal nivå fanns lokala skattemyndighe- ter. sammanfördes länsskattemyndigheten och de lo- kala skattemyndigheterna i länet till en gemensam myndighet skatte- myndigheten. års val prövades frågan om rättelse av röstlängd av . Med verkan från överför- des ansvaret för rättelser m.m. till skattemyndigheten. I förarbetena till ändringen anfördes emellertid att den nya ordningen inte på något sätt innebar ett slutligt ställningstagande vare sig i fråga om röstlängdsfram- ställningen eller för de regionala uppgifterna i valorganisationen i övrigt (prop. 1993/94:21 s. 46). Enligt regeringen kunde ställning inte tas förrän lämnat sitt slutbetänkande och det blivit klart hur den framtida regionala förvaltningen och förvaltningsmyndigheternas led- ningsformer kommer att se ut. vallagskommittés (tidigare ) slutbetänk- ande diskuterades på nytt frågan om vem som bör ha ansvaret för rättelse av röstlängden och var registeransvaret för röstlängdsregistret bör ligga (SOU 1994:30 s. 174 f.). Enligt kommittén hängde båda dessa frågor nära samman. 1996/97:70 s. 142 anförde regeringen att den för sin del inte fann någon anledning att avvika från ordningen med skatte- myndigheten som ansvarig för rättelser i röstlängden. Den nu aktuella reformeringen av valsystemet har bl.a. till syfte att få till stånd en valadministration inom den nuvarande uppdelningen på cen- tral, regional och lokal nivå med endast en ansvarig myndighet på res- pektive nivå. Det finns nämligen ett värde i att ansvaret för valadminist- rationen hålls samman på varje nivå. Detta talar för att bör ha ansvaret för rättelser i röstlängden. Därtill kommer att länsstyrelserna genom sin roll som regional valmyndighet besitter särskild kunskap om rösträttsreglerna. Ett av de skäl som gjorde att ansvaret för rättelser lades hos skatte- myndigheten var att det underlättade för väljarna att granska registret via terminal eftersom det fanns ett stort antal lokala skattekontor dit väljarna kunde vända sig. Antalet skattekontor har minskat. Det finns knappt 130 skattekontor. Skattekontoren är visserligen trots minsk- ningen till antalet betydligt fler än länsstyrelserna. Tanken med en sam- manhållen valadministration är dock att även de lokala valmyndigheter- na, dvs. valnämnderna, får tillgång till samma information som övriga valmyndigheter. Detta innebär att väljarna i varje kommun får minst ett ställe där de kan granska röstlängdsregistret via terminal och därmed också en avsevärt bättre tillgänglighet än med dagens ordning. Det skall dock poängteras att i praktiken granskar de röstberättigade uppgifterna om sig själva på röstkortet. Att någon uppsöker skattemyndigheten och granskar sina röstlängdsuppgifter på terminal hör till ovanligheterna. Ett argument mot att lägga detta ansvar hos länsstyrelserna är att det finns en risk för att det kan skapas olika praxis när det gäller frågan om och var en person skall föras in i röstlängden i förhållande till reglerna om folkbokföring. Det är uppgifterna i folkbokföringsdatabasen enligt lagen (2001:182) om behandling av personuppgifter i skatteförvaltning- ens folkbokföringsverksamhet på kvalifikationsdagen som skall ligga till grund för uppgifterna i röstlängderna. Uppgifterna i databasen ligger också till grund för beslut om vilken röstlängd de som har rösträtt skall finnas i. Folkbokföringsdatabasen uppdateras . Bestämmelserna i folkbokföringslagen (1991:481) om rätt folkbokföringsort ligger således till grund för beslut när det gäller rösträtt och i vilken röstlängd en person skall tas upp. Röstlängden innehåller med få undantag de korrekta beslu- ten. kan dock vissa beslut som t.ex. före kvali- fikationsdagen fattade beslut om att ge någon svenskt medborgarskap på grund av sen expediering av beslutet eller arbetsanhopning hos skatte- kontoret inte ha tagits in i folkbokföringen. Förseningar i registreringen kan också röra vanliga anmälningar om flyttning. Som utredningen har framhållit kan naturligtvis inte flytta en person om inte vederbörande lämnat in en flyttanmälan till skattemyndigheten. gör i de fallen endast en bedömning av om ärendet om ändrad folkbokföring borde ha hanterats i sådan tid att det borde ha varit registrerat i folkbokföringen senast på kvalifikationsdagen. Det är således inte fråga om att skall göra en egen bedöm- ning av ärendet i sak. Sådana fall som beskrivits bör därför inte ute- sluta från att ändra röstlängdsuppgifterna Mot den nu angivna bakgrunden föreslår regeringen att i stället för skattemyndigheten skall ha ansvaret för rättelse av röstlängd- Detta innebär att skall ta över skattemyndighetens Prop. 2001/02:53 uppgift att skriva ut nya röstkort. I syfte att ytterligare öka servicen till väljarna har regeringen i av- snitt 7.5 vidare föreslagit att röstkort också skall kunna skrivas ut på sär- skilda röstmottagningsställen inom landet och på röstmottagningsställen som utlandsmyndigheter har inrättat. Vid varje val uppstår det situationer där beslut om rättelse i röstlängd- en måste fattas i ett mycket sent skede. Den vanligaste orsaken är med- borgarskapsändringar beslutade före kvalifikationsdagen. Vid val till gjordes av den anledningen 749 rättelser. Någ- ra av rättelserna beslutades strax före valdagen och till och med under valdagen. Det har inneburit att personal från skattemyndigheten har varit tvungna att resa till valnämnden eller till vallokalen för att för hand göra rättelser i den tryckta röstlängden. Med förslaget att skall ta över ansvaret för rättelser blir avstånden till valnämnd eller vallokal i många fall så stora att detta inte kommer att kunna genomföras. Det finns inte något uttryckligt stöd i vallagen för att låta t.ex. valnämnden genom någon av sina befattningshavare verkställa sena beslut om rättelse i röst- längd. Regeringen föreslår att skall få rätt att besluta ett sådant förordnande. Formellt sett kommer det föreslagna förfarandet att gå till så, att läns- styrelsen uppdrar åt valnämnden att ombesörja att en rättelse som läns- styrelsen har beslutat genomförs. utser i sin tur en eller flera personer förtroendevalda eller andra befattningshavare att verkställa rättelsen i röstlängden. 8.3Den centrala valmyndigheten skall besluta om rättel- se i vissa fall som gäller utlandssvenskar Regeringens förslag: En avgiven röst som kommer in i rätt tid från någon som inte är upptagen i röstlängden skall leda till att han eller hon tas upp i röstlängden för det aktuella valet. Den centrala valmyndigheten skall kunna besluta om rättelse av röstlängd i dessa fall. Myndigheten skall kunna uppdra ge valnämnden i uppdrag att föra in rättelsen i längden. Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: De remissinstanser som har uttalat sig på denna punkt har framfört synpunkter som motsvarar dem när det gäller beslut som skall fattats av (se närmast föregående avsnitt). Skälen för regeringens förslag: Med nuvarande regler anses en röst från en utlandssvensk som en adressanmälan och den centrala valmyn- digheten anmäler efter valet till skattemyndigheten att personen i fråga skall få ett nytt rösträttsdatum som gör att vederbörande tas upp i röst- längden för en ny tioårsperiod. Bakgrunden till detta är följande. När de nya reglerna om rösträtt för utlandssvenskar började tillämpas togs alla utlandssvenskar som utvand- rat efter automatiskt med i röstlängden. nevarande tioårsperiod löper ut, kommer drygt 3 000 tidigare röstberätti- gade utlandssvenskar att falla ur röstlängden inför valet , om de inte anmäler särskilt att de fortsättningsvis önskar delta i val i . 2001/02:53 Det är inte möjligt att nå hela denna grupp utlandssvenskar med informa- tion om vad som kommer att hända, eftersom allas adresser inte är till- gängliga. Många av dem kommer att fortsätta att rösta i tron att de fortfa- rande finns med i röstlängden. Den centrala valmyndigheten håller på att utveckla ett nytt datorstöd som kommer att göra det möjligt även för utlandsmyndigheterna att ha åtkomst till röstlängden i valdatabasen och att kunna skriva ut röstkort. Detta innebär att väljare som infinner sig hos en utlandsmyndighet för att rösta kan komma att ställas inför det faktum att de inte finns med i röst- längden och därmed saknar rösträtt i valet. Det nu påtalade problemet kan lösas genom att det i vallagen införs en bestämmelse som möjliggör att röstmottagaren tar emot rösten, upprättar ett adresskort med väljarens personnummer, namn och eventuell adress som bifogas rösten. När den sedan kommer in till den centrala valmyn- digheten förutsatt att detta sker dagen före valdagen prövar myndigheten om väljaren i övrigt uppfyller kraven för rösträtt. Myndigheten bör fatta beslut i rösträttsfrågan senast under valdagen. Detta innebär att den centrala valmyndigheten senast på valdagen skall besluta om att föra in personen i röstlängden. Beslutet skall sedan skickas tillsammans med rösten så att det når valnämnden efter valdagen (till onsdagsräkningen). Förfarandet förutsätter att den centrala valmyndigheten har terminalåtkomst till folkbokföringsdatabasen enligt lagen (2001:182) om behandling av personuppgifter i skatteförvaltning- ens folkbokföringsverksamhet. Det skall framhållas att vad som sagts endast gäller röster som kommer in i rätt tid. För sent inkomna röster skall som ses som en anmälan till skattemyndigheten om att få ett nytt rösträttsdatum som gör att vederbörande tas upp i röstlängden för en ny tioårsperiod. Detta kräver att den centrala valmyndigheten ges befogenhet att beslu- ta om rättelse av röstlängd. Det finns inte någon praktisk möjlighet för den centrala valmyndigheten att själv göra rättelsen i röstlängden. Beslut- et får i stället skickas tillsammans med rösten till ställighet. Ett sådant beslut bör vara valnämnden till handa senast tisda- gen efter valdagen, dvs. före valnämndens onsdagsräkning. På samma sätt som har föreslagits i avsnitt 8.2 avseende anser regeringen att den centrala valmyndigheten skall få uppdra åt val- nämnden att verkställa den av myndigheten beslutade rättelsen. 8.4Sista dag för begäran om rättelse av uppgifter i röst- längden Regeringens bedömning: Produktionen av röstlängder bör tidigare- läggas något. Regeringens förslag: Sista dag för att begära rättelse av uppgifter i röstlängden skall tidigareläggas före valdagen. Utredningens bedömning och förslag: Överensstämmer med reger- ingens. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har särskilt kommenterat det som här tas upp. Skälen för regeringens bedömning och förslag: Väljarnas kontroll av uppgifterna i röstlängden sker mot uppgifterna på röstkortet. Röstkort- en skall skickas ut , dock senast i så god tid att de kan beräknas vara väljare som är folkbokförda i landet till handa dagar före valdagen, dvs. då poströstningen börjar. Produktionen av röstkort påbörjas före valdagen. Utskick av röstkort till väljarna påbörjas som regel före valdagen. Vissa kommuner har påtalat att röstlängderna lämnats till valnämnden så sent som före valdagen (före valdagen). För kommuner med ett stort antal valdistrikt är det av rent praktiska skäl svårt att med så kort varsel hinna distribuera röstlängderna till vallokal- erna till valdagen. Kommunerna har framställt önskemål om att få röstlängderna tidigare. Om det skall vara möjligt att tillgodose detta önskemål måste produk- tionen av röstlängder tidigareläggas. Vid de senaste valen har uppgifter för tryckning av röstlängder hämtats från valdatabasen före val- dagen. Begäran om rättelse av uppgifter i röstlängden kan dock göras till och med måndagen före valdagen (före valdagen). Detta har bl.a. inneburit att sena rättelser har måst föras in manuellt i den tryckta röstlängden. Ett sådant förfarande måste anses som mindre lämpligt. Enligt regeringens mening bör röstlängderna kunna tryckas i sådan tid att valnämnden får dem senast före valdagen (före valdagen). Detta innebär att filer till underlag för tryckningen måste framställas veckan före valdagen (före val- dagen). Med en sådan tidsplan vore det en fördel om sista dag för rättelse i röstlängdsregistret tidigarelades så att det blev möjligt att införa alla rättelser maskinellt i röstlängdsregistret före tryckningen. Regeringen föreslår därför att sista dag för att begära rättelse tidigareläggs före valdagen. Detta innebär att väljarna med utgångspunkt i att röstkorten skall vara väljarna till handa dagar före valdagen får minst på sig att kontrollera uppgifterna i röstkortet. 8.5Överklagande av beslut med anledning av begäran om rättelse i röstlängden Regeringens förslag: Ett beslut om avslag på en begäran om rättelse av uppgifter i röstlängden skall kunna överklagas till och prövas av innan valet hålls. Överklagandet skall göras före valdagen. Utredningens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens. Remissinstanserna: För att få fasthet i systemet anser att den som vill överklaga ett beslut av om rättelse skall göra det före valdagen. Skälen för regeringens förslag: Enligt 7 kap. 11 § vallagen kan den som anser att röstlängden innehåller felaktiga uppgifter eller anser sig vara felaktigt utesluten ur röstlängden begära rättelse hos skattemyndig- heten. Enligt vad som föreslagits i avsnitt 8.2 skall fortsättningsvis läns- styrelsen och inte skattemyndigheten svara för rättelser av uppgifter i röstlängd (med det undantag som anges i avsnitt 8.3). Om en begäran om rättelse avslås får avslagsbeslutet överklagas endast i samband med att det val överklagas för vilket röstlängden har upprättats (7 kap. 14 § val- lagen). Med tanke på att röstlängden bara gäller för ett val har detta aktu- aliserat frågan huruvida en persons rösträtt inte borde vara avgjord före valet. Frågan har ställts bl.a. mot bakgrund av att kan finna att klaganden faktiskt borde ha varit upptagen i röstlängden och därmed varit röstberättigad i det val som just har hållits. Även om det är förhållandevis ovanligt med överklaganden på nu an- given grund, anser regeringen att beaktansvärda demokratiskäl talar för att en fråga om rösträtt skall vara avgjord före valet och inte först sedan detta har hållits. Den nuvarande ordningen, som har tillämpats , har sin bakgrund i att röstlängden tidigare gällde och inte som för en bestämd valdag. Bifall till ett överklagande fick då till följd att klaganden antecknades i röstlängden och fick rösträtt i de even- tuella val som hölls under den återstående giltighetstiden för längden. Så är emellertid inte fallet i det nuvarande systemet, med en röstlängd för varje val. Mot den ovan angivna bakgrunden föreslår regeringen att ett beslut om begäran om rättelse av uppgifter i röstlängden skall kunna överklagas och prövas innan valet hålls. Förslaget innebär att måste sammanträda före valet. Av praktiska skäl måste dessa ärenden prövas skynd- samt. har förordat att den som vill överklaga ett beslut av om rättelse skall göra det före valdagen. Regeringen ansluter sig till detta. Med den nuvarande ordningen omfattas överklaganden av det slag som är i fråga av bestämmelserna i 19 kap. vallagen. Så kommer inte läng- re att vara fallet. Bestämmelser som i tillämpliga delar motsvarar dem i 19 kap. 35 och 9 §§ vallagen bör därför tas in i 7 kap. 14 § samma lag. Detta innebär följande. Skrivelsen med överklagandet, som i enlighet med vad som sagts i föregående stycke skall ha kommit in till besluts- myndigheten före valdagen, skall genast överlämnas till . Om skrivelsen kommit in till Valprövnings- nämnden inom överklagandetiden, skall överklagandet tas upp till pröv- Prop. 2001/02:53 ning även om den inte kommit till beslutsmyndigheten . Det är som skall avgöra om en skrivelse med ett över- klagande har kommit i rätt tid. skall skyndsamt till yttra sig över överklagandet. Bestämmelserna i 27 och 28 §§ förvaltningslagen om omprövning av beslut skall inte tilläm- pas. Möjlighet att stryka en person från röstlängden vid Regeringens förslag: Det skall bli möjligt att stryka en person från den svenska röstlängden vid val till , om han eller hon har tagits upp i röstlängden i ett annat land. Detta gäller dock bara