prop · GO0348 · 2001-01-01 00:00:00 — Det är för övrigt samma sanktionsmöjligheter som står till buds för att byggherrar skall uppfylla övriga väsentliga krav enligt lagen såsom krav på bärförmåga, stadga och beständighet, säkerhet i händelse av brand m.m. En annan sak är att det som bostadsutskottet påpekat kan finnas ett visst tolkningsutrymme för vad lagens krav på tillgänglighet innebär i det enskilda fallet. I det ovan nämnda uppdraget till ingår att förtydliga de krav på tillgänglighet som redan nu finns i PBL i samband med nybyggnad och ändring av allmänna platser. Uppdraget i den delen skall redovisas . Enligt regeringens mening är det självklart att en sådan tydlig precisering av kraven på tillgänglighet minskar tolkningsutrymme i det enskilda fallet, vilket i sin tur öppnar för en tillämpning av de i sammanhanget förhållandevis kraftfulla sanktionsmöjligheter som lagen erbjuder. Sammantaget är regeringen inte i föreliggande lagstiftningsärende beredd att föreslå några ytterligare sanktionsmöjligheter i plan- och bygglagstiftningen. Som redogjordes för i den nationella handlingsplanen för handikappolitiken (prop. 1999/2000:79) finns emellertid områden där kraven på tillgänglighet förefaller vara oreglerade i lag, bl.a. omnämndes bankautomater för uttag av sedlar. I propositionen aviserade regeringen en översyn av det icke lagreglerade området. Om det skulle visa sig att de förtydliganden av lagens krav på tillgänglighet som fått i uppdrag att ta fram inte skulle leda till de effekter som antagits ovan är regeringen självfallet beredd att göra en översyn av sanktionsbestämmelserna. Denna kan då komma att ske inom ramen för den aviserade översynen av det oreglerade området. 7 Ekonomiska konsekvenser Att tillgodose krav på tillgänglighet i befintliga miljöer är förenat med såväl kostnader som intäkter. De redovisade förslagen innebär kostnader för staten, kommunsektorn och privata aktörer. Såväl kostnader, med hänsyn till de skilda förhållanden som råder, som intäkter är givetvis svåra att exakt bedöma. har haft i uppdrag att, efter samråd med bl.a. och , bedöma kostnaderna totalt och för olika aktörer. Verket beräknar att den totala investeringskostnaden för att eliminera enkelt åtgärdade hinder blir i storleksordningen . Av det beloppet utgör uppskattningsvis åtgärder på allmänna platser och åtgärder i lokaler. Om de olika aktörerna initialt utarbetar åtgärdsplaner kan flertalet åtgärder genomföras i samband med ordinarie underhålls- och ombyggnadsverksamhet. Därigenom minskas kostnaderna avsevärt. bedömer att ett sådan systematiskt arbetssätt kan minska kostnaderna med . För vissa åtgärder är dock merkostnaden försumbar. Kostnaden för olika huvudmän har uppskattats till cirka 100 miljoner för staten, 1,2 miljarder för kommunerna, 150 miljoner för landstingen och för privata fastighetsägare. Vid kostnadsberäkningen har inte tagits hänsyn till eventuella undantagsmöjligheter för vissa lokaler. I samband med utarbetande av tillämpningsbestämmelser till den föreslagna ändringen i PBL kommer fördjupade kostnadsberäkningar att göras. Som regeringen framhöll i den nationella handlingsplanen bör kostnaderna för att eliminera enkelt åtgärdade hinder mot tillgängligheten täckas enligt ansvars- och finansieringsprincipen. Denna innebär att varje sektor i samhället skall bedriva sin verksamhet så att den blir tillgänglig för alla medborgare, inklusive personer med funktionshinder, och att kostnaderna för nödvändiga anpassningsåtgärder skall finansieras inom ramen för den ordinarie verksamheten. Vid riksdagsbehandlingen av den nationella handlingsplanen framhöll bostadsutskottet i sitt yttrande till socialutskottet följande beträffande frågan om ansvars- och finansieringsprincipen (bet. 1999/2000:SoU14, s. 32). anser att en av de grundläggande förutsättningarna för utformningen av den byggda miljön måste vara att den i möjligaste mån skall vara tillgänglig och användbar för alla. Detta gäller i särskilt hög grad för allmänna platser och för lokaler dit allmänheten har tillträde. --- Utgångs- punkten för finansieringen av åtgärder för ökad tillgänglighet bör således vara att kostnaderna skall täckas inom ramen för den ordinarie verksamheten. Som regeringen framhåller kan kostnaderna för att eliminera enkelt åtgärdade hinder mot tillgängligheten förväntas bli relativt begränsade om åtgärderna genomförs i samband med ordinarie underhållsarbete. --- Utskottet ställer sig således bakom regeringens uppfattning att kostnaderna för att eliminera enkelt åtgärdade hinder mot tillgängligheten bör täckas enligt ansvars- och finansieringsprincipen. delade bostadsutskottets och regeringens bedömning (bet. 1999/2000:SoU14, s. 33). Regeringen kan konstatera att det i många kommuner satsas betydande belopp på att förbättra tillgängligheten. Regeringen vill också erinra om beslut om riktlinjer för inriktningen av trafikens infrastruktur för perioden 2007 (prop. 1996/97:53, bet. 1996/97:TU7, rskr. 1996/97:174) som bl.a. innebär att det avsattes i statsbidrag till anpassning av den lokala och regionala kollektivtrafiken och den fysiska miljön till de funktionshindrades förutsättningar. Statsbidraget får användas till fordon, terminaler och hållplatsanläggningar samt till andra anläggningar i anslutning till dessa. Regeringen konstaterar vidare att det är nödvändigt att gå före och ta ansvar för den byggda miljö som staten ansvarar för. Som regeringen säger i den nationella handlingsplanen för handikappolitiken (prop. 1999/2000:79, s. 32 ff) bör statliga myndigheter därför integrera handikapperspektivet i den ordinarie verksamheten. Utgångspunkten bör vara och de nationella målen för handikappolitiken. Myndigheterna bör se till att bl.a. lokaler är tillgängliga. Det är regeringens avsikt att uppdra åt ett antal stora eller besöksviktiga myndigheter att redovisa handlingsplaner för att göra myndighetens lokaler tillgängliga. 8 Ikraftträdande Lagförslaget föreslås träda i kraft . 9 Författningskommentar 3 kap. 18 § Det andra stycket är nytt och behandlas i avsnitt 5. Plan- och byggutredningen har behandlat förslaget i betänkandet Miljö- och fysisk planering (SOU 1994:36). Ändringen innebär en skärpning av kravet på att bl.a. allmänna platser skall vara tillgängliga för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga. Således skall allmänna platser och områden för andra anläggningar än byggnader vara användbara för sådana personer i den utsträckning som följer av föreskrifter som meddelas med stöd av (1987:10). Frågan om omfattningen av de krav som kan komma ifråga behandlas i avsnitt 5. 17 kap. 21 a § Paragrafen är ny och behandlas i avsnitt 5. Plan- och byggutredningen har behandlat bestämmelsen, som utgjorde ett nytt stycket i 17 kap. 20 §, i betänkandet Miljö och fysisk planering (SOU 1994:36). Enligt bestämmelsen skall åtgärder vidtas för att enkelt avhjälpta hinder för tillgängligheten för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga skall undanröjas. Som framgår av avsnitt 5 kan sådana enkla åtgärder vara att öka orienterbarheten, t.ex. genom kontrastmarkering, skyltning och belysning samt att ta bort mindre barriärer, t.ex. genom att ta bort trösklar, flytta felaktigt placerade dörröppnare, skaffa ramper för att överbrygga mindre nivåskillnader, ändra utformningen av trottoarkanter vid övergångsställen och sätta upp tydliga anvisningar för tillgänglig väg. Med stöd av bemyndigandet i 17 kap. 22 § kommer preciserade krav bl.a. i fråga om vad som är att anse som enkelt åtgärdade hinder att ställas i förordning eller myndighetsföreskrifter. 17 kap. 22 § Ändringen är en följdändring till 21 a §. Sammanfattning av betänkandet Miljö och fysisk planering (SOU 1994:36) såvitt avser om tillgänglighet för rörelsehindrade m.fl. I direktiven för utredningen slås fast att tillgängligheten i den byggda miljön för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga är ett viktigt allmänt intresse att värna om. I den analys av tillgängligheten som utredningen låtit utföra har framkommit att det ofta är i den offentliga miljön som det finns hinder för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga. Mer precisa krav bör ställas på tillgänglighet i samband med nybyggnad och ändring av allmänna platser m.m. Bemyndigande skall därför ges för tillämpningsföreskrifter med krav på sådana åtgärder. Krav föreslås också på att enkelt åtgärdade hinder mot tillgängligheten och användbarheten för rörelsehindrade m.fl. skall vara åtgärdade i befintliga publika lokaler och på befintliga allmänna platser. Vidare bör tillämpningsföreskrifterna till PBL rörande tillgängligheten och användbarheten för rörelsehindrade m.fl. göras tydligare så att det klart framgår vad som är samhällets minimikrav. Därutöver krävs intensifierade informations- och utbildningsinsatser för att öka kunskapen inom byggsektorn om tillgänglighetskraven. Förteckning över remissinstanser som yttrat sig över betänkandet Miljö och fysisk planering (SOU 1994:36) ombudsmän (), , Hovrätten för Nedre , Kammarrätten i , Kammarrätten i , Överbefälhavaren, , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , geologiska undersökning, , , , , , , , Lantmäteri- och inskrivningsutredningen (M 1993:01), (M 1993:03), i , i län, i , i , i , i , Länstyrelsen i län, i , i , i Kristiansstads län, i , i , i , i , i , i , i län, i , i , i , i , i , i , i , kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, , , kommun, , , , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , , , , , kommun, kommun, , , , Orusts kommun, , kommun, , kommun, , kommun, , kommun, kommun, kommun, , Sala kommun, kommun, Falu kommun, kommun, , kommun, , , , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , , Byggentreprenörerna, akademikers centralorganisation, , samarbetsorgan, , Industrins Byggmaterialgrupp, , , , i , , , , , , , , Svenska föreningen för byggnadsvård, allmännyttiga bostadsföretag, , , , , , , Neurologiskt , hela skall leva, och fritidsbyar, , , , , , Arkitekt- och , i , och Planering, , Föreningen och sekreterare, , Fritidsodlingens , Stadsträdgårdsmästare, , , AB Köplusten, Föreningen , för kulturlandskap. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , . Regeringen beslutar proposition 2000/01:48 Tillgänglighet till offentliga lokaler och på allmänna platser Författningsrubrik Bestämmelser som inför, ändrar, upp- häver eller upprepar ett normgivnings- bemyndigande Celexnummer för bakomliggande EG- regler (1987:10) 17 kap. 22 § Lagen omtryckt 1992:1769. Senaste lydelse 1995:1197. 2000/01:48 Bilaga 1 2000/01:48 Bilaga 2