prop · GO031D13 · 2001-01-01 00:00:00 — Detta slås fast i en rapport med riktlinjer för en kapitalökning som de nordiska länderna enats om. Överenskommelsen innebär en påfyllnad om för en femårsperiod . har tillstyrkt kapitalökningen liksom förslag att fondera räkenskapsvaluta SDR (Speciella Dragningsrätter) till euro. NORSAD-fonden är ett samarbete mellan de nordiska länderna , , och samt medlemsländerna i Southern African Development Community (SADC). Fonden har som syfte att bidra till ekonomisk utveckling och självförsörjning i SADC-länderna främst med lån till s.k. joint . De nordiska länderna beslutade om en förlängning av fondens mandat till utgången av och om en kapitalpåfyllnad om . bidrag uppgår till . Tabell 3.6 Övrigt multilateralt samarbete Tusental kronor Budget 2000 Beräknat 2001 Miljöinsatser 0 111 000 Konfliktförebyggande insatser 50 500 120 000 Särsk. multilaterala insatser: - Utsatta barn i fattiga länder - Särsk. jämställdhetsinsatser 27 000 5 000 Övriga insatser 121 000 150 000 Summa 171 500 413 000 FN:s generalsekreterare pekar i sin rapport till Millennieförsamlingen på de framsteg som gjorts ända , då den första miljökonferensen hölls i . konstaterar han att utmaningarna vida överträffar de åtaganden som ändå gjorts. Dessa är, enligt rapporten, för få, för små och för sena. Generalsekreterarens förhoppning är att världens ledare skall ta tillfället i akt att skapa nytt liv i debatten om hållbar utveckling samt lägga grunden för konkreta åtaganden i samband med toppmötet om miljö och utveckling . Regeringen medverkar aktivt i det förberedande arbetet inför översynen och kommer att inneha en nyckelroll i dessa förberedelser som EU:s ordförande. kommer att besluta om syfte, inriktning, omfattning, tidpunkt och plats för den konferens som troligen kommer att hållas på toppmötesnivå i ett utvecklingsland. En nationalkommitté har tillsatts för att bistå regeringen i detta förberedande arbete. Dess rapport är del i ett världsomspännande nationellt Agenda 21-arbete. Regeringen fäster också stor vikt vid att EU skall kunna anta en strategi för hållbar utveckling som ett regionalt bidrag till toppmötet . prioriteringar för utvecklingssamarbetet utgår från rekommendationerna från om miljö och utveckling (UNCED) 1992 vilka ytterligare har konkretiserats och befästs sedan regeringens skrivelse om utvecklingssamarbete för hållbar utveckling (rskr. 1996/97:2) behandlades i . I allt högre grad svarar nu de multilaterala organisationerna upp när det gäller att genomföra visionen om hållbar utveckling i den konkreta verksamheten. har utarbetat riktlinjer för hållbar utveckling inom särskilda områden som bl.a. energi och skog. Under innevarande år pågår ett intensivt arbete för att i en konsultativ och öppen process utveckla en sammanhållen miljöstrategi. Regeringen fäster stort avseende vid detta arbete som är ett gott exempel på hur i styrande församlingar medverkar i angeläget policyskapande arbete. ordförandeskap i EU kommer att i hög grad prägla regeringens förberedelser möte med FN:s kommission för hållbar utveckling (CSD). Energifrågorna ges en framskjuten plats liksom frågor rörande bl.a. atmosfären och transporter. Regeringen verkar för att CSD:s beslut skall understryka energifrågornas betydelse inom ramen för utvecklingssamarbetet. Av särskild vikt är att underlätta för att delta i det globala energisamarbetet. åtagande i förhållande till den Globala Miljöfonden (GEF), som är finansiell mekanism för FN:s konvention för klimatförändringar och konventionen om biologisk mångfald, innebär att ett belopp om ca skall inbetalas. Redan under innevarande år kommer förhandlingar att inledas om påfyllnad av fondens resurser för den tredje påfyllnadsperioden (2002-2006). anser att genomförandet på landnivå av åtagandena och intentionerna i de globala miljökonventionerna är av mycket stor vikt. Särskilda ansträngningar är motiverade för att underlätta deltagande i det omfattande policyarbetet. Regeringen kommer därför att lämna särskilt strategiskt stöd för att bidra till detta. nåddes en överenskommelse om påfyllnad av den Multilaterala Fonden för utfasning av ozonfarliga ämnen med ett belopp om sammanlagt för . Detta är ett uttryck för givarnas stöd till det fortsatta arbetet med att förhindra ozonlagrets förtunning. avser att fortsätta verka för att stöd i större omfattning skall inriktas på sektorprogram och stärkande av nationella institutioner. bilaterala program bör fortsätta på den inslagna vägen med betoning på förstärkning av de nationella ozonenheterna och andra institutionella insatser och med utnyttjande av svensk erfarenhet och svenska resurser. Fonden bör arbeta fram flexibla regler för bistånd till utfasning av freon inom kylsektorn i . Samtliga dessa eftersträvade policyförändringar bör bidra till bättre måluppfyllelse i utfasningsarbetet och åren därefter. För avsätts totalt för den första inbetalningen till fonden under den nya påfyllnadsperioden. hölls i det andra mötet med Världsvattenforumet. Såväl regeringar som en rad andra aktörer bidrog aktivt till att lyfta fram världens vattenproblem och kom med förslag om hur de skall kunna lösas. deltog aktivt i förberedelserna för konferensen och vid utarbetandet av den ministerdeklaration som antogs. vidtar det angelägna arbetet med att följa upp de föreslagna åtgärderna. Regeringen fäster mycket stort avseende vid att de kan genomföras i dialog med . Den särskilda kompetens som besitter genom de i belägna vatteninstitutionerna har därvid en viktig roll som bör kunna utnyttjas och förstärkas. Förhandlingarna om en global konvention om begränsning av användningen av beständiga organiska föroreningar, s.k. De skall enligt planerna avslutas . Konventionen skall sedan undertecknas vid en diplomatkonferens i . Regeringen anser att en global överenskommelse om användningen av POPs är en viktig och prioriterad fråga och var också ett av de länder som var starkt pådrivande för att påbörja förhandlingarna. har uttalat att en förutsättning för att förhandlingarna skall kunna slutföras enligt planerna är att i-länderna är beredda att bidra till begränsning och sanering av POPs. Det kan därför bli aktuellt att både via multilaterala och bilaterala kanaler bidra till sådan finansiering. Efter förhandlingar som pågått i olika fora sedan har FN beslutat inrätta ett globalt skogsforum (on ) för att diskutera, ge rekommendationer och följa upp beslut rörande världens skogar. Uppgörelsen innebär att en ny mer handlingsinriktad fas för de globala skogsfrågorna kan inledas. För givarländerna innebär detta att man åtagit sig att stödja att vidta de åtgärder på vägen mot hållbart skogsbruk som rekommenderats. Betonandet av FN:s ansvar för internationell fred och säkerhet är ett traditionellt inslag i svensk utrikes- och säkerhetspolitik. Svensk medverkan i och finansiering av FN-beslutade fredsoperationer och fredsbyggande verksamhet är betydande. Kravet på FN:s ingripande har överstigit organisationens förmåga att möta alltmer komplexa behov i situationer av bräcklig fred, brutna fredsavtal och framtvingande åtgärder enligt kapitel 7. Erfarenheterna från , och visar på behovet av tidigt planerade och samordnade insatser där militära, civila, humanitära och fredsfrämjande utvecklingsinsatser samverkar trots bibehållna distinkta mandat. Generalsekreteraren har härvid en samordnande roll av avgörande betydelse. Insikten om att konfliktförebyggande måste genomsyra FN:s hela verksamhetsfält har, bl.a. med svensk aktiv tillskyndan, stärkts. har genom ett handlingsprogram för konfliktförebyggande stärkt samordningen av analysarbetet kring dessa och andra aspekter på dagens konfliktskeenden. Inom innefattar analysarbetet om konfliktförebyggande olika områden, såsom säkerhets-, FN-, regional-, bistånds-, migrations- och MR-politik. Förutom de medel som ställts till () förfogande för polismedverkan i fredsoperationer i bl.a. och Bosnien har stöd lämnats till den temporära internationella bevakningen av (TIPH) och FN:s internationella vaktstyrka i (UNGCI) som varit under svensk ledning. stödjer att systemet med FN:s generalsekreterares särskilda sändebud för konflikthantering och tillhörande ämnesområden (SRSG) effektiviseras. Stöd för detta ändamål har när det gäller SRSG för specifika politiska uppdrag lämnats till UNITAR (). När det gäller SRSG med tematiskt ansvar kommer det nära samarbetet med SRSG för barn i väpnade konflikter respektive för internflyktingar att fortsätta. har lämnat stöd till de två internationella krigsförbrytartribunalerna för och för . Det har bl.a. gällt utgrävningar för att utröna brott mot mänskligheten som massaker på civilbefolkningen. Stödet för dessa ändamål kommer att fortsätta under mer samordnade former i nära dialog med tribunalernas chefsåklagare. har sedan gammalt nära kontakter med ett flertal regionala organisationer med ansvar för olika aspekter av konflikthantering. Det gäller särskilt i den mest konfliktdrabbade kontinenten . Det etablerade samarbetet med dessa kommer att fortsätta med stöd för deras olika ansträngningar. När det gäller internationella insatser utanför FN-systemet men kopplat till kommer samverkan med ICG (), och , () att fortsätta. Det svenska engagemanget för konfliktförebyggande har fått brett internationellt erkännande. Förväntningarna på svensk medverkan och svenskt stöd har därmed också ökat. Det finns också ett egenintresse för en aktiv svensk utrikespolitik med såväl FN- som EU-orientering att upprätthålla och utöka deltagande i konfliktförebyggande i bred mening. Särskilda multilaterala insatser: jämställdhet Utöver bidrag till () om användes reservationsmedel för fortsatta insatser av pilotkaraktär för att stärka jämställdhetssträvandena inom det multilaterala utvecklingssamarbetet. Medel från posten har och 2000 utbetalts bl.a. för seminarier, publikationer och kurser i ett strategiskt arbete med att integrera ett jämställdhetsperspektiv inom såväl FN som internationella utvecklingsbanker. Som ett led i arbetet med att stärka rapportering och synliggöra kvinnors och mäns olika villkor arrangerades i samverkan med UNDP ett seminarium för , och och anordnades ett seminarium på ministernivå med åtta samt som ordförandeland i EU. Särskilda bidrag har också utgått till den Afrikanska och den Asiatiska för att höja kompetens och medvetenhet om kvinnors och mäns olika villkor som utgångspunkt för analys och operativ verksamhet. Medlen har syftat till att bistå organisationer bl.a. med att utveckla handlingsplaner för jämställdhet i utvecklingssamarbetet. Grundtanken är att organisationerna själva skall ta ett klart och tydligt ansvar för att uppmärksamma kvinnor och män på lika villkor i sin verksamhet. En successiv nedtrappning av anslagna medel förutses därför. beräknas basbidraget till UNIFEM öka. Särskilda multilaterala insatser: barn Inom pågår en översyn av barnfrågor i det internationella utvecklingssamarbetet med målet att utforma en sammanhållen policy för barnfrågor och att utveckla ett systematiskt barnrättsperspektiv i det internationella utvecklingssamarbetet utifrån FN:s konvention om barnets rättigheter, FN- konferenserna och de svenska biståndsmålen. Inom ramen för den pågående översynen utarbetas strategier inom särskilt angelägna områden som barnarbete, kommersiell sexuell exploatering av barn, barn på institutioner, barn och hiv/aids, barn i väpnade konflikter samt barn med funktionshinder. En skrivelse skall lämnas till och projektet skall vara avslutat . Särskilda medel har anvisats för multilaterala insatser för att stimulera ett barnrättsperspektiv i FN:s fonder och program m.fl. multilaterala aktörer. Beslut om stöd har fattats avseende bl.a. barnarbete, sexuell exploatering av barn och barn på institution. Vidare har regeringen beslutat att uppdra åt Sida att bereda och företrädesvis genom internationella organisationer genomföra biståndsinsatser för särskilt utsatta barn. genomför ett särskilt möte kring uppföljningen av målen från barntoppmötet (UNGASS 2001). En förberedande kommitté med som sekretariat, svarar för förberedelsearbetet. I denna egenskap har identifierat behov av framsteg på tre områden: att säkerställa välbefinnande för de yngsta barnen, att garantera att alla barn får en god grundutbildning samt att ge alla ungdomar möjlighet att utvecklas till medkännande och produktiva medborgare. har vidare lanserat en global rörelse för barn, Global Movement for Children, för att mobilisera såväl det civila samhället, inklusive enskilda organisationer, som den privata sektorn. ger hög prioritet åt det särskilda mötet och avser aktivt stödja förberedelsearbetet. avser vidare stödja ett aktivt deltagande av det samlade FN-systemet inklusive Bretton Woods-institutionerna i utarbetandet av förnyade åtaganden för barn och barnets rättigheter första årtionde. Ett nytt internationellt partnerskap har bildats i form av det Globala Vaccininitiativet (GAVI). WHO och ingår liksom bilaterala givare och privata intressen. Syftet är att genom stöd till vaccinera fler barn mot de vanligaste barnsjukdomarna och på det viset rädda livet på uppskattningsvis tre miljoner barn. Regeringen avser att stödja detta initiativ. Årsbidrag till organisationer inom och utom FN-systemet finansieras från denna post. Därtill kommer fördjupningsstudier med extern expertis, analyser, seminarier och andra aktiviteter som främjar internationell samverkan och utveckling t.ex. insatser till stöd för uppföljning av FN-konferenser. FN:s kontor för samordning av humanitärt bistånd, OCHA, har befäst sin centrala roll. Både beträffande policy och den konkreta samordningen i fält har en positiv utveckling skett, även om problemen är betydande bl.a. p.g.a av medelsbrist. bidrog dels till OCHA:s årsbudget med , dels med till en särskild fond för fältsamordning. Fonden har tillkommit på svenskt initiativ för att ge OCHA möjlighet att snabbt och flexibelt sätta upp erforderlig samordningskapacitet. Härtill har Sida regelmässigt i enlighet med regeringens direktiv stött OCHA:s samordning i fält i anslutning till beslut om bidrag till FN:s konsoliderade appeller (CAP). beräknas det svenska årsbidraget till OCHA öka. Härutöver kommer Sidas stöd till OCHA att fortsätta. International (för demokrati och fria val) är en mellanstatlig organisation som bildades på svenskt initiativ i . är en internationell mötesplats för medlemmarna, 19 länder och fem internationella enskilda organisationer. Gemensamt arbetar dessa för att stödja en demokratisk utveckling i bred bemärkelse, inklusive fria val. IDEA:s verksamhet är inriktad på såväl normativt arbete som kapacitetsutveckling och tillämpad forskning. Institutet har etablerat sig och är en välrenommerad organisation, vars tjänster efterfrågas på många håll i världen. som initiativtagare och värdland för organisationen har ett speciellt ansvar för och intresse av att stödja dess utveckling. ICRC () har genomfört en reformering av såväl verksamhetsbudget och program som av ledningen av organisationen syftande till större öppenhet och effektivitet. Organisationen bygger sin verksamhet på de fyra Genéve- konventionerna, jämte tilläggsprotokoll, om den humanitära rätten i väpnade konflikter. Dess verksamhet har blivit än mer betydelsefull i dagens komplexa konfliktsituationer. ICRC är på grund av sitt unika mandat och sin integritet en särskilt viktig aktör vad gäller att ge skydd och hjälp till drabbad civilbefolkning i väpnade konflikter. En särskilt viktig del av ICRC:s verksamhet är att värna om genomförandet av och sprida kunskap om den internationella humanitära rätten. antogs en handlingsplan som utgör grunden för medlemsstaternas och rödakorsrörelsens åtaganden . Mot bakgrund av den vikt lägger vid ökade kunskaper och bättre genomförande av den internationella humanitära rätten beräknas en mindre ökning av det svenska bidraget till ICRC:s centrala verksamhet avseende den humanitära rättens efterlevnad. Stöd till ICRC:s fältverksamhet bereds av Sida i samråd med regeringen. har fått gehör i ICRC för att ersätta den tudelade budgeten uppdelad på huvudkvarters- respektive fältkostnader med en integrerad budget. Detta innebär ett gemensamt samordnat svenskt bidrag till ICRC. Bidraget till IOM () utgår enligt en i förväg fastställd skala. Det svenska bidraget förväntas sänkas något på grund av inträdet av tre nya medlemmar i organisationen. Generalförsamlingen genomför nu en rad särskilda extramöten för att följa upp 1990-talets stora världskonferenser. har på olika sätt gett stöd till FN:s arbete för att få en bättre överblick av effekterna av konferenserna liksom för att garantera en aktiv medverkan från de minst utvecklade länderna inför extramötena om befolkning, jämställdhet och sociala frågor. Liknande stöd kommer att ges inför uppföljningsmötet av barntoppmötet och extramötet om boende- och stadsutvecklingsfrågorna samt inför världskonferenserna om de minst utvecklade länderna och utvecklingsfinansiering. har varit drivande i arbetet att effektivisera och reformera FN:s ekonomiska och sociala verksamhet med tonvikt på en bättre integrering av FN:s operativa verksamhet med huvudsaklig inriktning på landnivå. kommer också fortsättningsvis att driva detta reformarbete liksom insatser som syftar till ett fortsatt utvecklat samarbete mellan FN och Bretton Woods-systemet. kommer också att ge stöd till insatser som syftar till att utveckla nya och mer förutsägbara finansieringssystem. Development Financing 2000 har genomfört ett antal studier och seminarier om den framtida finansieringen av det multilaterala systemet. kommer nya studier att genomföras och projektet kommer särskilt att vara engagerat i förberedelserna och genomförandet av högnivå-mötet om utvecklingsfinansiering som förväntas äga rum . Projektet förväntas vara avslutat vid slutet av . Europeiska Unionen (EU) EU är en av världens största finansiärer av utvecklingssamarbete. Tillsammans svarar gemenskapen och medlemsstaterna för av världssamfundets offentliga bistånd. Ungefär två tredjedelar av EG-biståndet finansieras över den reguljära budgeten, vilken fastställs av . Resten finansierar medlemsstaterna dels via europeiska utvecklingsfonden, , i huvudsak till de s.k. AVS-länderna i , och , dels med genom lån från Europeiska investeringsbanken. avsätts ca av den totala EG-budgeten för internationellt utvecklingssamarbete. beräknas avräknas från biståndsramen för att täcka andel. Därtill kommer åtagande om bidrag till 8 om samt ett beräknat bidrag till 9 om . 1999 presenterade kommissionen resultaten av den övergripande utvärdering av EG:s utvecklingssamarbete som initierades av medlemsstaterna 1995. Utvärderingen pekade på allvarliga brister i såväl planering, beslutsprocess, genomförande, uppföljning som utvärderingsverksamheten. konstaterades att kommissionen lider av underbemanning på biståndsområdet. gav kommissionen i uppdrag att utarbeta ett program över de åtgärder som krävdes för att komma till rätta med de problem utvärderingen pekade på. Vid presenterade kommissionen en rapport om vidtagna och planerade åtgärder samt ett förslag till en samlad policy för utvecklingssamarbetet. Gemenskapens utvecklingssamarbete kännetecknas av låg effektivitet. Detta tar sig bl.a. uttryck i långa beredningstider, förseningar i verkställighet, låg uthållighet efter avslutat stöd samt svag samverkan med partnerlandets myndigheter och med andra biståndsgivare. Användningen av fattigdoms-, jämställdhets- och problemanalyser är sporadisk. Utvärderingar görs, men resultaten återförs inte i tillräcklig utsträckning till verksamhetsplaneringen. Dessa och andra missförhållanden förväntas åtgärdas dels genom kommissionens stora reformprogram, dels genom den omorganisation och nya utvecklingspolitik som lagts fast. De viktigaste åtgärderna kan sammanfattas i följande punkter: - ett globalt synsätt med samstämmighet mellan utvecklingssamarbetet och den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken samt med andra politikområden, - förstärkt fokus på fattigdomsbekämpning, som inkluderar institutionella aspekter, jämställdhet och hållbar utveckling, - främjande av den privata sektorns utveckling, - närmare koppling mellan katastrofinsatser, återuppbyggnad och utvecklingsstöd, - en bättre arbetsfördelning mellan EG:s utvecklingsbistånd och andra biståndsgivares, inte minst medlemsländernas, baserat på landstrategier som utformas i nära samarbete med partnerlandets myndigheter, - en starkare länk mellan utvärderingar, "lessons learned", och utformningen av nya program. Efter utredningar och intensiva konsultationer med medlemsstaterna och internationella organisationer har kommissionen beslutat att inrätta en särskild bistånd. Som ett första steg inrättas en ny avdelning för utvecklingssamarbete. Den kommer att ledas av en styrelse med kommissionären för utrikes relationer som ordförande och kommissionären för utvecklingssamarbete som verkställande direktör. De ca 120 EU-delegationerna i utvecklingsländer skall få ökade resurser och befogenheter. Detta förutsätter dock en revidering av såväl budgetförordning som personalreglemente. Samarbetet mellan EG och medlemsstaternas förvaltningar skall stärkas och fokuseras på landsstrategier, sektorprogram och erfarenhetsutbyte. kan också samfinansiering och utkontraktering av EG- bistånd till medlemsstater prövas. har varit en av de ivrigaste förespråkarna för en reformering av EG:s utvecklingssamarbete. Även om organisations- och effektivitetsfrågor är kommissionens eget mandat är det naturligt att och andra medlemsstater engagerar sig i arbetet i expertgrupper, informella möten, rådsarbetsgrupper och verkställighetskommittéerna som kommer att behandla olika aspekter av effektivisering. Ett EU som är öppet mot omvärlden och präglas av internationell solidaritet kommer att vara en ledstjärna under det svenska ordförandeskapet. Så långt det är möjligt för ordförandeskapet att påverka dagordning, kommer att arbeta för att den skall ingå i den kontinuitet som , och ordförandeskap bör bilda. EU- ordförandeskapet innebär ett ökat engagemang både i processer och i substans. Framför allt måste och Sida medverka till att sådana rådsprocesser som främjar genomförandet av kommissionens nya utvecklingspolicy förs framåt. Förutom kontinuitet och effektivitet kommer även frågor om fattigdomsbekämpning, jämställdhet och hållbar utveckling att stå högt på dagordningen under det svenska ordförandeskapet. Ordföranden i , biståndsministern, har ett brett uppdrag som kräver snabb och solid hantering av ärenden. Detta gäller redan från inträdet i vår trojka- period . Från kommer svenska tjänstemän att leda de förhandlingar som sker i fyra rådsarbetsgrupper på utvecklingssamarbetets område. Sammanlagt kommer de två ordförandena för fyra rådsarbetsgrupper vardera att leda ett drygt sextiotal halv- eller heldagsmöten i vilka minst en svensk nationell delegat per möte deltar. Inom ramen för det globala utvecklingssamarbetet svarar för fem förhandlingsprocesser och hundratals EU- samråd inför FN-konferenser och -möten. Vid sidan av att ansvara för att formulera EU- gemensamma ståndpunkter och att företräda EU både i internationella organisationer och i tredje land fortsätter det löpande arbetet i bl.a. de 25 verkställighetskommittéer och expertgrupper där och Sida deltar under kommissionens ledning. I arrangeras två högnivåmöten under ordförandeskapet: - Barn i krig och på flykt är ett högnivåseminarium som äger rum i , - Making Globilisation Work for the Poor är en konsultation om globalisering och utvecklingssamarbete, som äger rum i . En om de minst utvecklade länderna äger rum i . Ett arrangemang med deltagare från enskilda organisationer och det civila samhället anordnas i anslutning till konferensen.