prop · GP031d5 · 2001-09-20 00:00:00 — Dessutom har regeringen beslutat om myndighetsgemensamma mål och rikt- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 linjer för bekämpningen av den ekonomiska brottsligheten. har satsat stora resurser på de prioriterade områdena . Ärenden om vålds- och narkotikabrott, ekonomisk brottslighet och miljöbrottslighet utgjorde sammanlagt av alla avslutade ärenden . Resursförbrukningen för dessa brottstyper var av hela resursanvändningen. Balanserna minskade totalt sett från 62 389 till 55 377 ärenden. Ärendeinströmningen från polisen till åklagarorganisationen har minskat. Det kom in ca 194 000 ärenden . sjönk antalet inkomna ärenden till 177 000. Minskningen fortsatte då det kom in 168 000 ärenden. avslutade åklagarna ca 197 000 ärenden. Det antalet sjönk till 187 000 . Minskningen fortsatte då åklagarna avslutade 180 000 ärenden. Det innebär att åklagarna avslutade 3 000, 10 000 respektive 12 000 fler ärenden än vad som kom in. Genomströmningstiderna minskade för nästan alla brottstyper . Den genomsnittliga genomströmningstiden från inkommet förundersökningsprotokoll till beslut i åtalsfrågan minskade från 54 jämfört med . Riksåklagaren har i verksamhetsplanerna krävt att åklagarmyndigheterna skall förkorta genomströmningstiderna väsentligt. Målsättningen är att den genomsnittliga genomströmningstiden från inkommet förundersökningsprotokoll till beslut i åtalsfrågan inte skall överstiga . Detta mål har uppnåtts . Dessutom skall åklagarmyndigheterna eftersträva en ökning av andelen brottsmisstankar som avgörs , främst när det gäller mängdbrott. fattade åklagarna beslut om av alla brottsmisstankar inom från det att förundersökningsprotokoll kom in från polisen. Den andelen ökade till . var den siffran . Åklagarmyndigheterna har också infört särskilda kvalitetssäkringsprogram som innebär att åklagarna i brottsut- redningarna skall ge polisen en snabb och fortlöpande återkoppling om utredningskvaliteten. Lagföringsandelen, dvs. den andel av alla avslutade ärenden som lett till beslut om åtal, strafföreläggande eller åtalsunderlåtelse, var . Det är en minskning jämfört med . Riksåklagaren bedömer att den främsta orsaken till det är att andelen bötesärenden minskat kraftigt som en följd av en ändrad ansvarsfördelning mellan åklagare och polis. 19962000 har lagföringsandelen varit i genomsnitt . Andelen misstänka personer som lagfördes ökade från till . Våldsbrottslighet och brott med rasistiska inslag var lagföringsandelen i färdiga förundersökningar om våldsbrott jämfört . Andelen beslut att inte väcka åtal var fortsatt generellt hög, med myndighetsvisa variationer . var den siffran . Det tog för en åklagare att ta ställning i åtalsfrågan när det gällde brottsmisstankar i färdiga förundersökningar om våldsbrott. var andelen åklagarbeslut om att lägga ner förundersökningar om våldsbrott av alla inkomna våldsbrottsmisstankar. Även var den andelen . En orsak till att förhållandevis många våldsbrottsärenden avskrivs är enligt Riksåklagaren att bevissvårigheterna i allmänhet är större i sådana ärenden än i andra. deltar i olika projekt eller permanenta verksamheter för att öka lagföringen och förkorta handläggningstiderna i bl.a. våldsbrottsärenden. I verksamhetsplanen beslutade Riksåklagaren att alla åklagarmyndigheter skulle bedriva minst ett rättskedjeprojekt. Målet med projekten var att med bibehållen kvalitet och rättssäkerhet åstadkomma en snabbare ärendehandläggning genom hela rättskedjan. har åklagarmyndigheterna bedrivit 15 sådana projekt. I dessa har den genomsnittliga handläggningstiden från brottsanmälan till dom varit ca en månad. Ytterligare positiva erfarenheter från projekten är enligt Riksåklagaren att lagföringsandelen varit högre än normalt och att antalet inställda dom- Rättskedjeprojekten i Handen och har avslutats och de nya arbetsmetoder som tillämpats i projekten har permanentats. Emellertid är det enligt Riksåklagaren ett generellt problem att myndigheterna i samtliga rättskedjeprojekt har handlagt ganska få ärenden. En avgörande orsak till det är enligt Riksåklagaren att polisen haft svårt att hitta lämpliga ärenden, fastän alla mängdbrott borde ha kunnat handläggas med samma arbetsmetoder och lika snabbt som i rättskedjeprojekten. På initiativ av Riksåklagaren genomfördes ett för rättsväsendet gemensamt seminarium för att finna nya vägar för en snabbare handläggning av mängdbrottsligheten. När det gäller åklagarorganisationens insatser för bekämpning av våld mot kvinnor är utgångspunkten de särskilda åtgärdsprogram som togs fram vid alla åklagarmyndigheter 1999. Insatserna har inriktats på förbättrade kunskaper, samarbete med polisen för att utveckla effektivare utredningsmetoder, snabbare lagföring bl.a. genom särskilda rättskedjeprojekt, samverkan med och olika frivilligorganisationer samt ett förstärkt stöd till brottsoffren. Riksåklagaren och har genomfört gemensamma inspektioner vid åklagarkammaren i och vid i när det gäller åklagarnas och polisens handläggning av brott avseende våld mot kvinnor. En av slutsatserna från inspektionerna är att snabba och genomtänkta utredningsinsatser i ett tidigt utredningsskede är avgörande för en hög lagföring. tog det för åklagarna att ta ställning i åtalsfrågan i färdiga förundersökningar om våld mot kvinnor. Mediantiden har minskat 1998 2000. Lagföringsandelen när det gäller färdiga förundersökningar om familjerelaterat våld mot kvinnor har ökat från år . Enligt Riksåklagaren visar dessa värden att åklagarväsendet har prioriterat ärenden som gäller våld mot kvinnor. meddelade åklagarna över 3 000 beslut om besöksförbud. För 19981999 var antalet ca 2 000 respektive ca 2 500. Enligt Riksåklagaren bör ökningen ses som en effekt av att åklagarväsendet prioriterat kompetensutvecklingen på området vilket bl.a. lett till att åklagare i allmänhet anser att besöksförbud är ett viktigt instrument för att förebygga våld mot kvinnor. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Regeringen har i regleringsbrevet uppdragit åt Riksåklagaren att tillsammans med se över rutinerna i ärenden om besöksförbud. På Riksåklagarens initiativ har en arbetsgrupp bestående av åklagare och poliser tagit fram förslag till åtgärder för besöksförbudshanteringen. Arbetsgruppen har redovisat sitt uppdrag i en utredningsrapport. Rapporten ligger till grund för ett studiematerial som Riksåklagaren utarbetat. Studiematerialet har behandlats vid alla åklagarkammare för att ytterligare höja den allmänna kompetensnivån på området och bidra till förbättrade rutiner. Åklagarväsendet har ägnat brott med rasistiska eller främlingsfientliga inslag särskild uppmärksamhet. Riksåklagaren beslutade om ett omfattande och konkret handlingsprogram för åklagarväsendets bekämpning av brottslighet med rasistiska eller främlingsfientliga motiv. Programmet innebär bl.a. att alla brott där det kan finnas sådana motiv skall behandlas med förtur och särskilt utsedda åklagare skall leda förundersökningarna. Hos Riksåklagaren och vid alla åklagarmyndigheter finns en särskild funktion för samordning av insatserna mot aktuell brottslighet. Samordningsfunktionen inom har till uppgift att fortlöpande följa och samordna lagföringen av rasistisk eller främlingsfientlig brottslighet i hela landet. En viktig del i den uppgiften är att följa rättstillämpningen och verksamhetsutvecklingen på området samt att sprida information om bekämpningen av rasistisk brottslighet. För att förbättra informations- och kunskapsutbudet finns det på åklagarorganisationens intranät en avdelning som innehåller information om domar, litteratur, webbadresser och annat som avser rasistisk brottslighet. De åklagare som utsetts att hantera rasistisk brottslighet har vidareutbildats i frågor om sådan brottslighet och har även deltagit i olika erfarenhetsseminarier på området. Åklagarmyndigheterna har med utgångspunkt från handlingsprogrammet ytterligare förstärkt sina insatser för att säkerställa att brott med rasistiska eller främlingsfientliga motiv prioriteras i verksamheten. Vid flera åklagarkamrar granskar åklagare och poliser tillsammans brottsanmälningar för att på så sätt lättare identifiera brott med rasistiska motiv. Riksåklagaren och genomförde gemensamma inspektioner vid åklagarkammaren i och vid i län avseende 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 bekämpningen av rasistisk brottslighet. Enligt Riksåklagaren visar erfarenheterna därifrån att det är viktigt att åklagare och polis granskar ärendena tillsammans för att på så sätt höja kvaliteten i brottsutredningarna ytterligare. i har framhållit att organisationen med samordnare och särskilt utsedda åklagare har ökat medvetenheten om rasistisk brottslighet och även bidragit till en god överblick över omfattningen och karaktären av problemet inom åklagardistriktet. inleddes drygt 400 förundersökningar om brott med rasistiska eller främlingsfientliga motiv. ökade antalet pågående förundersökningar från 130 till ca 200 . Åklagarna väckte 157 åtal, varav bl.a. 56 för hets mot folkgrupp, 30 för grov misshandel eller misshandel samt fyra för olaga diskriminering. Att så få åtal väckts för olaga diskriminering beror enligt Riksåklagaren på att det är svårt att bevisa det brottet. Enligt Riksåklagaren är därför den pågående översynen av lagstiftningen på området mycket angelägen. meddelades 86 tingsrättsdomar och 18 hovrättsdomar när det gäller brott med rasistiska eller främlingsfientliga motiv. har lagföringsandelen i färdiga förundersökningar om narkotikabrott varit . har genomfört särskilda satsningar på narkotikabrottsbekämpningen, bl.a. genom en ökad samverkan och samlokalisering med polisens narkotikarotlar. De mest kvalificerade narkotikabrottsärendena handläggs av särskilda narkotikaåklagare. Vid åklagarmyndigheterna i , och är dessa åklagare placerade vid åklagarkamrar som inrättats för bekämpning av narkotikabrottslighet och annan grov kriminalitet. Ekonomisk brottslighet (inkl. miljöbrottslighet) Åklagarväsendets kostnader för att bekämpa ekobrott uppgick till eller av de totala kostnaderna. svarade för ca (varav ca avsåg po- lisverksamhet) och övriga åklagarmyndigheter för ca . har verksamhetsansvaret för bekämpningen av ekonomisk brottslighet i , , län, , och även . Även i åklagarorganisationen utanför handläggs ekobrottsärenden av särskilda ekoåklagare. avslutade 2 744 ärenden jämfört med 2 336 , vilket är en ökning . Antalet balanserade ekobrottsärenden minskade från 3 826 till 3 442 eller med . Antalet inkomna ärenden minskade från 2 544 till 2 440 eller . övertog 55 ärenden från övriga åklagarmyndigheter. Inom övriga åklagarmyndigheter var andelen ekobrott av det totala antalet ärenden. kom det in 1 247 ärenden. Antalet avslutade ärenden var 1 350. Vid var lagföringsandelen jämfört med 1999. Lagföringsandelen för ekobrottsärenden som handlagts utanför var , samma som 1999. Genomströmningstiden för ekobrottsärenden vid ökade 2000 , eller med jämfört med . De längre genomströmningstiderna kan enligt myndigheten delvis förklaras av att ett flertal äldre ärenden har avslutats. Därtill kommer att fler särskilt krävande ärenden har avslutats, vilka generellt sett har långa genomströmningstider. bedömer att ekomålens svårighetsgrad ökat. Myndigheten har delat in ekobrottsärendena i fyra kategorier. har infört tidredovisning för att se tidsåtgången för varje ärendekategori. Myndigheten räknar med att tidredovisningen kommer att skapa förutsättningar för en säkrare bedömning av förändringar när det gäller förundersökningarnas svårighetsgrad. Vid övriga åklagarmyndigheter har genomströmningstiden för ekobrottsutredningar ökat 1999 2000. inrättade Riksåklagaren i samverkan med på regeringens uppdrag en flexibel organisation för bekämpning av brotten mot miljön. Inom åklagarorganisationen fanns det vid utgången av 2000 sammanlagt 19 miljöåklagare som helt eller till övervägande del arbetar med brott mot den yttre miljön. Även de poliser som handlägger miljöbrottsärenden har specialistkompetens. Som sådana ärenden räknas brott mot med tillhörande författningar, brott enligt lagen (1980:424) om åtgärder mot förorening från fartyg, sådana brott mot miljön som faller in under strängare brottsrubriceringar t.ex. bestämmelserna i samt jaktbrott som avser de fredade rovdjuren. kom det in ca 750 anmälningar om miljöbrott till åklagarorganisationen. Av de 2 803 miljöbrottsärenden som kom in till åklagarorganisationen avgjorde åklagarna 961. Vid utgången av 2000 fanns det 2 176 sådana ärenden i balans. Andelen inkomna miljöbrottsärenden som ledde till lagföring var . Den låga lagföringsandelen beror enligt Riksåklagaren huvudsakligen på att alla anmälda brott mot miljön till skillnad från andra brott går direkt till åklagare för bedömning. Polisen skriver således inte av några miljöbrottsärenden. En annan bidragande orsak till den låga lagföringsandelen är enligt Riksåklagaren att många äldre miljöbrottsärenden flyttades över till organisationen för bekämpning av miljöbrott. Riksåklagaren förväntar sig att lagföringsandelen skall öka i takt med att de äldsta ärendena avgörs. Lagföringsandelen i färdiga förundersökningar om brott mot miljön var . kom det in 1 573 misstankar om brott mot miljön till åklagarorganisationen, vilket motsvarar drygt 2 700 miljöbrottsärenden på årsbasis. var antalet balanserade brottsmisstankar avseende brott mot miljön 3 050. Enligt Riksåklagaren finns det inget som tyder på att antalet anmälda miljöbrott skulle komma att minska . Det pågår ett arbete för att utveckla nya och effektivare arbetsmetoder och arbetsformer inom miljöbrottsbekämpningen. Det är tillsynsmyndigheterna på området som till övervägande del anmäler brott mot miljön till åtal. Därför är det nödvändigt att samverkan mellan polis, åklagare och tillsynsmyndigheter fortlöpande utvecklas. har tagit på sig 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 ett ansvar för att etablera och utveckla samverkan med tillsynsmyndigheterna på såväl regional som på lokal nivå. Lokala och regionala samverksansgrupper har etablerats på många håll i landet. Dessutom har Riksåklagaren 2000 tagit initiativ till bildandet av ett miljöbrottsråd för att förstärka samverkan på central nivå. I rådet ingår bl.a. företrädare för Riksåklagaren, , , och . Riksåklagaren är ordförande i rådet. Enligt Riksåklagaren finns det mot bakgrund av verksamhetsresultaten för anledning att se allvarligt på de bristande utredningsresurserna för brott mot miljön. Per fanns enligt Riksåklagaren 85 av de balanserade miljöbrottsutredningarna hos polisen. Riksåklagaren anser att det finns anledning att vidta omedelbara åtgärder för att bl.a. undvika en ytterligare balansökning. Därför avser Riksåklagaren att inleda diskussioner med om hur utredningskapaciteten på området kan förbättras. De nationella stabsfunktionerna (staben) syftar till att ge statsmakterna en bättre bild av ekobrottsligheten och en bättre möjlighet att förutse utvecklingen på området. Staben skall följa utvecklingen i fråga om ekonomisk brottslighet i och internationellt. skall informera regeringen, berörda myndigheter, näringsliv och allmänheten om nya ekobrottsformer. Dessutom skall staben utarbeta och lämna förslag till ny lagstiftning och andra åtgärder mot ekonomisk brottslighet. Enligt förordningen (1997:899) om myndighetssamverkan mot ekonomisk brottslighet har de regionala samverkansorganen lämnat en årlig rapport om den ekonomiska brottsligheten till . På grundval av bl.a. dessa rapporter har utarbetat en redogörelse om ekobrottsbekämpningen . Den överlämnades till regeringen . I enlighet med regeringens beslut om myndighetsgemensamma mål och riktlinjer för åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten 2001 har myndigheten dessutom till regeringen överlämnat en rapport om den ekonomiska brottsligheten och dess bekämpning. Myndigheten har vidare på regeringens uppdrag utvärderat de regionala samverkansorganen. Uppdraget har redovisats i en rapport till reger- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Rapporten har därefter varit ute på remiss. Remisstiden gick ut och remissvaren bereds inom . Samarbetet med andra myndigheter och organisationer har strukturerats bättre och fördjupats. Ett nätverk har bildats mellan , , och i syfte att främja kontakterna och informationsutbytet i frågor av gemensamt intresse som rör handeln med värdepapper. Motsvarande kontakter har utvecklats med landets revisorer och konkursförvaltarna. Vidare har tagit initiativ till återupptagande av arbetet med RUBICON (förbättrade rutiner för brottsutredningar i konkurser). ansvarar under Riksåklagaren för samordning av ekobrottsbekämpningen även i de län där myndigheten inte har ansvar för åklagarverksamheten. En ändrad intern ansvarsfördelning har genomförts som innebär att ansvaret för sådana samordningsfrågor som inte fullgörs av staben har överförts till de regionala avdelningarna. Inom avdelningarna pågår ett intensivt arbete för att tillsammans med åklagar- och polismyndigheterna i samverkanslänen utveckla rutiner för samordningen. Myndigheten har i en skrivelse till redovisat förslag till åtgärder till främjande av myndighetens fortsatta utveckling. har beslutat att en organisationsöversyn skall genomföras i form av en särskild utredning. Utredningen skall ta fram ett underlag för beslut om en organisation som ryms inom den nuvarande ekonomiska ramen och som rationellt kan lösa de operativa och övriga uppgifter som ligger på myndigheten. Utredningen skall behandla hela myndigheten inklusive den centrala ledningsfunktionen och funktionen för de nationella stabsuppgifterna. Riksåklagaren har fortsatt det omfattande arbetet med att utveckla en hög kompetens inom åklagarorganisationen. har Riksåklagaren förbättrat urvalsinstrumenten för rekrytering av åklagare och chefer, gjort ytterligare satsningar på grund- och vidareutbildning av åklagare, påbörjat genomförandet av en kvalificerad högre utbildning för alla specialiståklagare samt av ett chefsutvecklingsprogram. Vid Riksåklagaren inrättades ett utbildningscentrum och ett särskilt utbildningsråd under ledning av biträdande riksåklagaren. Rådet ansvarar för kvaliteten i kompetensutvecklingen. var antalet utbildningsdagar för åklagarna i genomsnitt 13. har grundutbildningsinsatserna varit omfattande på grund av att 163 nya åklagare har rekryterats. När det gäller vidareutbildning genomförde Riksåklagaren en utbildning med inriktning på påföljdsfrågor där alla åklagare erbjöds att delta. Vidare slutförde Riksåklagaren utbildningssatsningen på målsägande- och skadeståndsfrågor och de flesta åklagarna har fått utbildning i dessa frågor. Dessutom genomförde Riksåklagaren vidareutbildningsinsatser bl.a. när det gäller rasistisk brottslighet, miljöbrottslighet, internationella frågor samt frågor om besöksförbud. har den högre utbildningen för specialiståklagarna påbörjats. Utbildningen för varje specialiståklagare kommer att vara sammanlagt och genomföras i etapper . Förutom vissa gemensamma avsnitt innehåller utbildningen särskilda avsnitt om t.ex. bekämpningen av grova våldsbrott, narkotikabrottslighet och sexual- eller våldsbrott mot barn. Chefsutvecklingen har fortsatt vid flera seminarietillfällen . Avsikten är att ytterligare stärka åklagarcheferna i deras roll som ledare inom organisationen. tjänstgjorde i genomsnitt 400 personer vid . Av dessa var 205 anställda vid myndigheten. Övriga 195 var poliser, anställda av polisväsendet och inkommenderade för tjänstgöring vid myndigheten. tjänstgjorde i genomsnitt 387 personer vid myndigheten, varav 83 åklagare, 193 poliser, 32 ekonomer, 54 administratörer och 25 övriga anställda. deltog myndighetens personal i olika utbildningar under i genomsnitt mot . Chefsutvecklingsprogrammet som påbörjades har 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Vidare har stora resurser lagts ned på att höja IT-kompetensen inom myndigheten. På det internationella området har särskilda utbildningsinsatser genomförts bl.a. avseende internationell rättslig hjälp. har tagit fram ett omfattande underlag för en ny ekoutbildning som riktar sig till all berörd personal både inom och utanför myndigheten. Männen dominerar på chefs- och handläggarnivå. I chefsgruppen och bland polispersonalen är andelen kvinnor . Bland administratörerna är däremot kvinnodominansen stor. Ledning och styrning av åklagarverksamheten Inom åklagarorganisationen finns ett system för verksamhetsstyrning och resultatuppföljning. Systemet bygger på statistik från ärendehanteringssystemet Brådis och från tidredovisningssystemet. Riksåklagaren har utvecklat en modell som illustrerar resultatutvecklingen. Den innehåller uppgifter om lagföring, genomströmningstider och förändringar av produktionen. Riksåklagaren använder resultatinformationen för styrning och uppföljning av åklagarverksamheten. Alla myndighets- och kammarchefer har också kontinuerlig tillgång till underlag för verksamhetsuppföljning. Riksåklagaren har beslutat om en utvecklingsplan för åklagarorganisationen för 20012005 som avser följande områden: att t.ex. genomströmningstiderna minskar och lagföringen ökar. Rättstillämpningen skall bli ännu mer korrekt och enhetlig. En omfattande IT-användning är av stor vikt för åklagarorganisationens fortsatta verksamhetsutveckling. /infördes ett system som gör det möjligt att kunna föra över uppgifter från polisens RAR-system till åklagarväsendets ärenderegister. Enligt Riksåklagaren bör nästa utvecklingssteg vara att hela ärendehanteringen datoriseras och att åklagarna ges åtkomst till polisens datoriserade utredningsrutin DurTvå. På så sätt skulle åklagarna fortlöpande kunna få tillgång till förundersökningsmaterialet när de är förundersökningsledare. Enligt är det emellertid på grund av säkerhetsskäl ännu inte möjligt att införa en sådan ordning. Vidare har åklagarnas IT-stöd för beslutsfattande vidareutvecklats . /infördes en central utskriftsrutin för underrättelse om åklagarbeslut till målsägande och misstänkta. Rutinen innebär att hela kontorsadministrationen av ca 400 000 underrättelser centraliserats till enhet i , där strafförelägganden skrivs ut. Åklagarkamrarna hanterade tidigare alla underrättelser. har även åklagarväsendets intranät Rånet vidareutvecklats till att bli en viktig informationskälla i den operativa åklagarverksamheten. Utvecklingen av Riksåklagarens verksamhet i bekämpning av organiserad, gränsöverskri- Riksåklagaren eftersträvar att förstärka Riksåkla- åklagarnas arbete med särskilt grov och komplicerad brottslighet, garens verksamhet i och att i så stor utsträckning som möjligt koncentrera den på de mål som har störst betydelse för det bekämpning av övrig brottslighet innefatoperativa åklagararbetet. tande s.k. mängdbrottslighet (vardags- åklagaren en rättsutvecklingsplan över de frågor som bedöms ha betydelse för en enhetlig stöd till samt ledning och styrning av fört upp flera kriminalpolitiskt viktiga frågor till utveckling av Riksåklagarens rättsliga verk- om bl.a. rasistiska brott, all- samhet, främst i . Enligt Riksåklagaren är det grundläggande syftet med utvecklingsarbetet i planen att ännu bättre kunna ge enskilda människor rättssäkerhet och rättstrygghet samt att se till att den som har begått brott lagförs. Åklagarrollen skall preciseras, förstärkas och utvecklas. Vidare skall den operativa åklagarverksamheten bli effektivare så männa ansvarsfrihetsgrunder och lagen (1998:408) om förbud av köp av sexuella tjänster. överklagade nio mål till . var det antalet fyra respektive 16. Enligt Riksåklagaren fanns det ett begränsat antal hovrättsavgöranden som var möjliga att 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 föra upp till . Det mindre antalet överklagade mål skall därför enligt Riksåklagaren inte ses som en sänkning av ambitionsnivån. Riksåklagaren har också påpekat att antalet överklagade mål inte ger en rättvisande bild av Riksåklagarens verksamhet i . En betydande del av arbetet avser mål där endast den tilltalade har överklagat hovrättens dom och därför begär att Riksåklagaren skall komma in med svarsskrivelse. avgör oftast frågan om prövningstillstånd sedan Riksåklagaren kommit in med svarsskrivelse.