prop · GO03140 · 2001-01-01 00:00:00 — Med hänsyn till att förändringarna av bostadstilläggssystemet är väsentliga för många enskilda individer, är det viktigt att informationen om vad det nya systemet för bostadstillägg kommer att innebära når ut till allmänheten. Eftersom det är över 400 000 bostadstilläggsärenden som skall hanteras /2003 är det motiverat att införa en generell bestämmelse av den innebörden att personer som vid ikraftträdandet uppbär eller har rätt till bostadstillägg skall fortsätta att få sådan förmån för en period om som längst räknat fr.o.m. . Enligt regeringens uppfattning är en sådan bestämmelse till fördel för de enskilda förmånstagarna, inte minst med hänsyn till att en hel del av dessa personer haft bostadstillägg och att detta är en del av grundskyddet. För att den enskilde förmånstagaren skall veta med vilket belopp bostadstillägget utges , som systemet inte skall bidra till ett alltför omfattande administrativt arbete, är det enligt regeringens uppfattning lämpligt att bestämma det månatliga tillägget till det belopp om betalas ut eller skulle ha betalats ut per december månad 2002. De personer som kommer att vara kvalificerade för det nya bostadstillägget har då god tid på sig att ansöka om bostadstillägg enligt de nya reglerna. Vidare kommer de personer som inte är kvalificerade för det nya bostadstillägget att få en rimligt tid att anpassa sig till att de inte längre kommer att vara berättigade till bostadstillägg. Även personer som har rätt till bostadstillägg enligt nuvarande bestämmelser eller blir beviljade eller ansöker om bostadstillägg för tiden före ikraftträdandet först , skall vara berättigade till det övergångsvisa bostadstillägget. Samma skall gälla för den som uppbär hustrutillägg. Genom det övergångsvisa bostadstillägget avser regeringen att framför allt bereda de personer som uppburit förmånen antingen en successiv infasning i det nya bostadstilläggssystemet eller en successiv utfasning ur bostadstilläggssystemet. En förutsättning för att det övergångsvisa bostadstillägget skall utges till bidragstagaren är av naturliga skäl att han eller hon uppbär en huvudförmån som enligt nuvarande bestämmelser om bostadstillägg berättigar honom eller henne till bostadstillägg. Om sådan huvudförmån upphör att utges till förmånstagaren skall han eller hon inte längre vara kvalificerad till det övergångsvisa bostadstillägget. 12.2 Ändrade förhållanden under tid som bostadstillägg utges Regeringens förslag: Den som är kvalificerad för bostadstillägg skall han eller hon är berättigad till sådan förmån omfattas av bestämmelserna i den nya lagen om bostadstillägg. För en gift person som har rätt till bostadstillägg vid utgången av 2002 och vars make inte är berättigad till någon form av bostadstillägg skall dock gälla särskilda bestämmelser vid omräkning av bostadstillägg. Först skall bostadstillägget beräknas helt enligt bestämmelserna i den nya lagen om bostadstillägg. Därefter skall en alternativ beräkning göras där dels något fribelopp inte skall beräknas för den make som inte är kvalificerad för bostadstillägg, dels de nuvarande bestämmelserna om fördelning av bostadskostnaden skall tillämpas. Om beräkningen enligt den alternativa regeln leder till ett högre bostadstillägg än beräkningen enligt de nya bestämmelserna, skall det omräknade bostadstillägget bestämmas enligt den alternativa beräkningsmodellen. Den alternativa beräkningsregeln får tillämpas längst till och med månaden före den månad maken fyller eller börjar uppbära förmån som berättigar till bostadstillägg enligt den nya lagen om bostadstillägg. Om bostadstillägget vid en tidigare omräkning bestämts enligt de reformerade bestämmelserna om bostadstillägg, får ytterligare omräkning av bostadstillägget inte ske enligt den alternativa beräkningsregeln. Utredningens förslag: Utredningen lämnade inte något förslag i nu aktuellt hänseende. Skälen för regeringens förslag: Förslaget om bostadstillägg kan enklast beskrivas som att samtliga personer som beviljats bostadstillägg enligt de nuvarande bestämmelserna om bostadstillägg kommer att vara kvalificerade för bostadstillägg under som längst oavsett om de skulle ha varit kvalificerade för sådant tillägg enligt de reformerade reglerna om bostadstillägg eller ej. Detta bostadstillägg skall dock, för att underlätta administrationen utges med ett belopp som motsvarar månadsbeloppet för . Övergångsbestämmelserna skall, som de skall utgöra en trygghet för de enskilda förmånstagarna, inte vara onödigt svårhanterliga för försäkringskassorna. Regeringen har därför strävat efter att göra dessa bestämmelser så enkla som möjligt. Vi föreslår därför att personer som är kvalificerade för det övergångsvisa bostadstillägget skall, under tid som de uppbär det övergångsvisa bostadstillägget, omfattas av bestämmelserna i den nya lagen om bostadstillägg. Detta innebär bl.a. att bestämmelserna om anmälningsskyldighet vid ändrade förhållanden och beräkningsreglerna blir tillämpliga på det övergångsvisa bostadstillägget även om det i en del enskilda fall kan få stora konsekvenser. Närmare om makar Den föreslagna konstruktionen av bostadskostnadsfördelningen mellan makar och med makar likställda personer är en konsekvens av de föreslagna förändringarna när det gäller beräkningen av den bidragsgrundande inkomsten och reduceringsinkomsten. Dessa regler kommer tillsammans med reglerna om fribelopp vid beräkningen av reduceringsinkomsten att ha omfördelande effekter. Ett exempel på detta är, när det gäller beräkningen av den bidragsgrundande inkomsten, ett gift par som delar bostad där den ena maken kommer att vara berättigad till en fjärdedels sjukersättning och den andre maken förvärvsarbetar heltid. En inkomstökning för den heltidsarbetande maken medför en anmälningsskyldighet avseende ändrade förhållanden och en omräkning av det övergångsvisa bostadstillägget enligt de nya bestämmelserna om bostadstillägg. En sådan omräkning kommer i det beskrivna fallet att leda till en sänkning av bostadstillägget. Vid ikraftträdandet av det nya bostadstilläggssystemet kommer det att finnas ett inte obetydligt antal makar som lever tillsammans, där endast en av makarna är berättigade till bostadstillägg. I en hel del fall har bostadstillägget för dessa personer utgjort ett permanent bidrag för bostadskostnaderna som makarna inrättat sitt liv och boende efter. Regeringen anser att det för dessa personer inte framstår som lämpligt att den nya bestämmelsen om bostadskostnadsfördelningen, med omfördelande effekt, ovillkorligen tillämpas för bestämmandet av bostadstillägg vid en omräkning av bostadstillägget. Ett sätt att minska effekterna i fall som ovan angetts är därför att införa en bestämmelse om att fördelningen av bostadskostnaden samt fördelningen av bostadskostnadstaket enligt de nya bostadstilläggsbestämmelserna inte tillämpas i dessa fall. För att regelverket inte skall bli komplicerat och svåröverskådligt bör en sådan undantagsregel vara generell. Även likabehandlingsprincipen talar för en generell undantagsregel. För att ytterligare anpassa infasningen av det nya bostadstilläggssystemet för dessa personer anser vi dessutom att undantagsregeln bör tillämpas vid bestämmande av bostadstillägg än den tid under vilket det i avsnitt 12.1 angivna generella övergångsvisa bostadstillägget skall utges. Med andra ord anser vi att undantagsregeln bör tillämpas även för tiden efter . En generell undantagsregel från de nya bestämmelserna om bostadstillägg leder dock inte alltid till ett bättre resultat för den enskilde förmånstagaren än vad beräkningsreglerna enligt det nya bostadstilläggssystemet medför. Med hänsyn härtill bör därför undantagsregeln vara en alternativregel som skall tillämpas endast om den leder till ett bättre resultat för den enskilde förmånstagaren än vad en beräkning helt enligt bestämmelserna i den nya lagen om bostadstillägg ger. Regeringen föreslår således att för det fall bostadstillägget av något skäl skall räknas om för en gift person som är kvalificerad för det övergångsvisa bostadstillägget och som delar bostad med sin make som i sin tur inte är berättigad till bostadstillägg, skall följande gälla. Bostadstillägget skall först beräknas enligt de nya reglerna om bostadstillägg. Därefter skall bostadstillägget beräknas enligt en alternativ metod som utgår från de reformerade bestämmelserna om bostadstillägg men där dels bostadskostnaden beräknas enligt nuvarande bestämmelser om bostadstillägg, dels något fribelopp inte beräknas för den make som inte är kvalificerad för bostadstillägg. Om bostadstillägget blir högre enligt den alternativa beräkningsregeln, skall bostadstillägget utges enligt denna regel. Om bostadstillägget i stället blir högre enligt en beräkning enligt de nya bestämmelserna, skall bostadstillägget utges helt enligt dessa nya regler. Vi föreslår vidare att den alternativa beräkningsregeln får tillämpas längst till och med månaden före den månad maken fyller eller börjar uppbära förmån som berättigar till bostadstillägg enligt den nya lagen om bostadstillägg. För det fall ytterligare omräkningar av bostadstillägget skall ske, föreslår regeringen att samma beräkningsförfarande skall tillämpas endast om bostadstillägget har bestämts med den alternativa beräkningsregeln. Om ändringen av bostadstillägget skett med stöd av de reformerade bostadstilläggsbestämmelserna, skall endast dessa regler användas vid eventuellt kommande omprövningar. Förutsättningarna för att den alternativa beräkningsregeln skall tillämpas kan sammanfattas enligt följande. Den bidragsberättigade maken skall dels ha haft rätt till bostadstillägg vid utgången av 2002, dels kontinuerligt från och med denna tidpunkt ha fått eller haft rätt till bostadstillägg beräknat enligt den alternativa beräkningsregeln. Vidare får den alternativa beräkningsregeln användas som längst till och med månaden före den månad den andre maken fyller eller börjar uppbära förmån som berättigar till bostadstillägg enligt den nya lagen om bostadstillägg. 13 Konsekvenser 13.1 Kostnads- och individeffekter Budgeteffekterna har analyserats med hjälp av mikrosimuleringsmodellen FASIT, som utvecklats av i samarbete med . I denna modell efterbildas gällande skatte- och bidragsregler. För varje individ och hushåll i databasen görs individuella beräkningar av skatt och bidrag så att en disponibel inkomst för vart och ett av hushållen kan beräknas. Man kan säga att ett omfattande bokföringsschema utförs för varje individ och hushåll som ingår i urvalet. Resultaten räknas därför upp för att avse hela befolkningen. I beräkningarna beaktas inte de eventuella förändringar i individens beteende, t.ex. vad gäller ansökningsfrekvens, arbete och sparande som regeländringarna kan ge upphov till. Detta beror på att det råder osäkerhet om vilka beteendeförändringar som kan uppträda för olika grupper, hur omfattande dessa ändringar kan bli samt när i tiden de kan uppkomma. Erfarenhetsmässigt har det visat sig att regeljusteringar, av det slag som föreslås här, först på lång sikt leder till att nya pensionärer söker bostadstillägg till pensionärer (). Beräkningarna omfattar därför enbart BTP-tagare enligt dagens system. Den offentliga inkomststatistiken redovisas med eftersläpning, eftersom den grundas bl.a. på självdeklarationer och kontrolluppgifter. Beräkningarna är därför baserade på statistiska uppgifter och intervjuer för de ca 16 000 hushåll som ingår i SCB:s inkomstfördelningsundersökning (HINK 98). Beräkningarna är gjorda ekonomiska miljö, som åstadkommits genom en framskrivning av löner, arbetslöshet, kapitalinkomster, förmögenhet m.m. Kapitalinkomster och förmögenhet är särskilt besvärliga att prognostisera, vilket kan ha inverkan på resultaten. Hänsyn har också tagits till den "mognad" av systemet för tilläggspension (ATP-systemet), som förväntas ske . Kostnaderna för det nya systemet för bostadstillägg till pensionärer m.fl. (BTP-systemet) har beräknats enligt följande. Rätten till det särskilda grundavdraget för pensionärer () tas bort. Den övergångsvisa garantipensionen för ålderspensionärer införs. Omvandling av förtidspension/sjukbidrag beviljade till sjukersättning. Införandet av det nya BTP-systemet. Beräkningarna visar således kostnaderna för att i det gamla pensionssystemet avskaffa SGA, samt införa nödvändiga korrigeringar i pensionssystemet och BTP-systemet så att den disponibla inkomsten inte skall påverkas i någon högre grad. I det nya BTP-systemet införs även vissa ändringar som är motiverade av andra sakliga skäl. Med denna beräkning ser man dock ej effekten av framtida förändringar i pensionsfördelningen eller av hur regler för nyinträdande aktivitets- eller sjukersättningsfall kommer att påverka inkomstfördelning och BTP. Hushåll, där någon enbart har änkepension som BTP-grundande inkomst, ingår ej i beräkningarna. Kostnaderna för BTP beräknas 2002 uppgå till . Med de förslag som lämnas i denna proposition och med de metoder som redogjorts för ovan, beräknas kostnaderna för det nya BTP-systemet i stort sett bli oförändrade jämfört med det nuvarande BTP-systemet. Förslaget medför därför inga justeringar av anslagsbeloppet. För de flesta pensionärshushåll med BTP blir skillnaden mellan det nya och gamla pensionssystemet relativt liten. av de hushåll som har BTP kommer att få oförändrat eller högre BTP till följd av de nya reglerna. får en minskning med som mest , medan av pensionärshushållen får en minskning på . Vid en granskning av den sistnämnda gruppen finner man att de flesta av dem har faktiska kapitalinkomster som med betydande belopp överstiger den schablonavkastning som tillämpas i det nuvarande BTP-systemet. I allt väsentligt torde detta bero på de realisationsvinster som uppstår vid försäljning av värdepapper och fastigheter. I gruppen återfinns fler kvinnor än män. Detta beror på att kvinnorna har högre kapitalinkomster och realisationsvinster än männen. Skillnaderna i utfallet för kvinnor och män är små. Bland ensamstående ålderspensionärer får männen, i genomsnitt, en höjning på medan motsvarande siffra för kvinnorna är . Även om de genomsnittliga förändringarna är små kan förändringarna i enskilda fall bli stora. Kapitalinkomster och förmögenhet är svåra att prognostisera och kan vara föremål för kraftiga förändringar. Dessa förändringar kan initieras av stora prisjusteringar på aktier av den typ som är aktuella just . Effekten av vissa ändringar på detta område har därför studerats. Höjning respektive sänkning av de faktiska kapitalinkomsterna och , varvid det visar sig att BTP-utgifterna ändras med ca för varje 10-procentig förändring. Den föreslagna metoden för kapital/förmögenhetsberäkning byts mot den schablonmetod på kapitalavkastning och förhöjd kapitalavkastning som används enligt gällande regler. Vid en sådan förändring minskar BTP-utgifterna med . De ålderspensionärer som är födda eller tidigare och som har SGA får fr.o.m. höjd bruttopension på grund av att SGA försvinner och pensionen blir beskattad på samma sätt som arbetsinkomster. De som helt saknar ATP, eller har så låg ATP-pension att pensionstillskott betalas ut till dem, kommer från denna tidpunkt att få hela pensionen i form av garantipension. Pensionen höjs för dessa personer, varav är kvinnor, från 1,529 till 2,17 prisbasbelopp för en ogift ålderspensionär och från 1,354 till 1,935 prisbasbelopp för en gift ålderspensionär. Trots att pensionen ökar blir bostadstillägget något högre för de allra flesta. Den främsta anledningen till detta är att fribeloppet i det reformerade BTP-systemet är högre än motsvarande "belopp" i dagens system. Det belopp i dagens system som motsvarar fribeloppet utgörs av summan av folkpension, pensionstillskott och den del av ATP-pensionen som har minskat pensionstillskottet. De ålderspensionärer som är födda eller tidigare och som har för hög pension för att kunna få SGA kommer inte att få någon förändrad bruttopension fr.o.m. . Även dessa pensionärer får ett högre bostadstillägg . Fribeloppet i det reformerade systemet motsvarar alltid oreducerad basnivå för hel garantipension vid ålderspension och hel garantiersättning vid sjukersättning eller aktivitetsersättning. Detta innebär ett förbättrat bostadstillägg för, framför allt, dem som har en avkortad eller reducerad folkpension. Detta gäller t.ex. när ålderspensionen är reducerad därför att man tagit ut den eller om pensionen är avkortad på grund av att man inte har tjänat in med ATP-poäng eller på grund av att man inte har varit bosatt i . Det är något fler män som har reducerad pension på grund av att de har tagit ut ålderspension medan det är något fler kvinnor som har en avkortad pension på grund av att de inte har med ATP-poäng eller 40 bosättningsår. I propositionen föreslås en förändring avseende beräkning av reduceringsinkomst för makar som lever tillsammans och där endast en av makarna har en förmån som kvalificerar honom eller henne för det reformerade bostadstillägget. Även i dessa fall ska ett fribelopp avräknas från vardera makens inkomst. I dagens system avräknas enbart det belopp som motsvarar fribeloppet för den make som har pension medan ingen motsvarande avräkning görs för den make som inte har pension. I propositionen föreslås också att den maximala bostadskostnaden som kan ersättas med BTP skall delas även för de makar som lever tillsammans och där enbart den ena maken har pension. Den föreslagna ändringen innebär att de flesta av dessa får ett lägre BTP i det reformerade systemet. Effekten motverkas dock till viss del av förslaget att även den make som inte har pension ska kunna avräkna ett fribelopp från sin inkomst. Vissa inkomster, t.ex. tjänstepension och inkomst av tjänst skall enligt förslaget inte tas upp till sitt fulla värde vid omräkningen av den bidragsgrundande inkomsten till reduceringsinkomst. Dessa inkomster skall endast tas upp av det belopp som de ingår med i den i avsnitt 8 föreslagna bidragsgrundande inkomsten. Detta är ytterligare en anledning till att bostadstillägget kan bli högre . På grund av bl.a. den nuvarande låga bankräntan på sparkonton innebär även förändringen att det är den faktiska avkastningen på förmögenheten som ska påverka bostadstillägget en förbättring av bostadstillägget. 13.2 Administrativa konsekvenser Alla beslut om det nya bostadstillägget ska vara tidsbestämda. Utgångspunkten är att ett beslut skall gälla . I okomplicerade fall kan beslutet dock avse om som längst . Möjligheten finns även att meddela beslut för understigande . Vad som anförts kan innebära att antalet ansökningar om bostadstillägg som skall handläggas av försäkringskassorna ökar. medför den föreslagna inkomstprövningen ett enklare system. Den föreslagna metoden för att fastställa inkomst av kapital innebär också en ökad möjlighet att via ADB-media hämta in uppgifter som kan förtryckas på ansökningsblanketterna. Sammantaget är vår bedömning därför att det nya systemet för bostadstillägg, utöver själva omläggningsarbetet och utarbetandet av nya ADB-lösningar, inte kommer att kräva mer resurser än dagens system. 14 Uppgift om tjänstepension för beräkning av garantipension för personer födda eller tidigare Regeringens förslag: I beräkningsunderlaget för garantipension för personer födda eller tidigare skall ingå den tjänstepension som framgår av taxeringen året före det år för vilken garantipensionen betalas ut. I de fall en tjänstepension tillkommer efter taxeringen, till följd av makes dödsfall eller när ålderspension beviljas, skall denna tjänstepension, uppräknad till ett årsbelopp, ingå i beräkningsunderlaget med sitt faktiska belopp från och med månaden efter den fått kännedom om tjänstepensionen. I beräkningsunderlaget skall, för personer födda eller 1937, tjänstepensionen för , uppräknad till ett årsbelopp, användas. För personer födda skall det tjänstepensionsbelopp som använts för beräkning av garantipension även användas vid beräkning av garantipension . Upphör eller minskar tjänstepensionen, och detta anmäls till , skall den aktuella tjänstepensionen, uppräknad till ett årsbelopp, användas istället för den taxerande uppgiften från och med den månad som anmälan görs. Skälen för regeringens förslag: Vid beräkning av garantipension för personer födda eller tidigare skall hänsyn tas till bl.a. svensk och utländsk tjänstepension. Det belopp som enligt nu gällande bestämmelser därvid skall användas är tjänstepensionen för december månad, uppräknad till årsbelopp, året före det år som garantipensionen skall betalas ut. I de fall beloppet senare ändras på annat sätt än genom indexuppräkning eller motsvarande, skall det nya tjänstepensionsunderlaget istället användas. Nämnda bestämmelser innebär således att för beräkning av garantipensionens storlek 2003 skall den tjänstepension som betalades ut , uppräknad till årsbelopp, användas. Beträffande sättet att hämta in uppgift om tjänstepension lämnades i propositionen Garantipension till personer födda eller tidigare (prop. 1999/2000:127) inte något förslag. Dock gjorde regeringen den bedömningen att pensionsutbetalaren borde lämna uppgift om tjänstepensionen till (). konstaterades att den närmare utformningen av uppgiftslämnandet borde beredas ytterligare. Orsaken härtill var att det förslag till lösning som presenterats i en promemoria (Särskild uppgiftsskyldighet angående tjänstepension, S2000/2244/SF, samt tillägg, S2000/2718/SF) blev föremål för kritik i fråga om kostnadskonsekvenser och praktiskt genomförande. Eftersom uppgift om tjänstepension även behövs för hanteringen av bostadstilläggen bör bedömningen av frågan om uppgiftsskyldighet göras samlat med förslag om ändrade regler för bostadstillägg. Regeringen ansåg därför att frågan borde beredas ytterligare och ske i samverkan mellan RFV och berörda institutioner. gav regeringen i uppdrag att i samråd med Statskontoret ta fram förslag till hur uppgift om pensionsberättigads tjänstepension kan hämtas in samt att göra en analys över förslagens konsekvenser. Av uppdraget framgick även att alla intressenter skulle inbjudas att delta i arbetet. RFV redovisade en rapport till regeringen (Hantering av tjänstepensioner vid beräkning av garantipension till äldre ålderspensionärer, /8418/SF). I rapporten redogjordes för olika alternativ för att hämta in uppgift om tjänstepension och konstaterades att inget av alternativen kunde anses helt tillfredsställande. RFV föreslog istället att garantipension inte skall samordnas med tjänstepension och att omräkning av ålderspension enligt äldre bestämmelser till nya förmånsregler skulle ske . Det huvudsakliga motivet för förslaget var att detta bedömdes ha stora administrativa fördelar. Mot bakgrund av främst RFV:s rapport konstaterar regeringen att det i huvudsak finns fyra alternativ till hur frågan kan lösas. Förslaget innebär som ovan nämnts att garantipensionen inte samordnas med tjänstepension och att därmed uppgift om tjänstepension inte behöver tas in för detta ändamål. Enligt förslaget görs omräkning en gång och med utgångspunkt från den pension som respektive ålderspensionär har . Metoden anknyter till metoden för omräkning av förtidspension till sjukersättning. Omräkning föreslås därvid ske med avseende på skattesatsen i den kommun där den pensionsberättigade är bosatt /2003. Förslaget innebär förenklingar i två avseenden. Dels slipper man hanteringen med att ta in och hantera samordningen med tjänstepensioner, dels görs omräkningen en gång för alla. Förslaget ökar dock initialt kostnaderna med ca 300 - . Merkostnaden minskar dock successivt över åren. Uppgift om tjänstepension lämnas av pensionären. Metoden innebär att ca 800 000 pensionärer skall lämna uppgift om aktuellt belopp. När väl ett system har etablerats finns alternativa sätt att underhålla systemet, antingen genom att uppgifter begärs in eller att förändringar skall anmälas eller att man använder samma belopp år .