prop · GP039 · 2001-09-19 00:00:00 — För- slaget innebär att nuvarande system med sjuklöneaviseringar från arbets- givare helt upphör och i stället ersätts med ett renodlat statistiksystem. RFV konstaterar i sin skrivelse att den modell som valts för de små ar- betsgivarna, färre än 50 anställda, fungerar tillfredställande men att de inkomna underlagen avseende stora arbetsgivare, 50 eller fler anställda, har klara brister. Bortfallet i inrapporteringarna för arbetsgivare med mellan 5099 anställda är och från större arbetsgivarna är bortfallet . Vidare konstaterar RFV att man trots stora insat- ser inte har lyckats förmå vissa arbetsgivare att rapportera i tillräcklig omfattning och med den regelbundenhet som är nödvändig. Enligt RFV kan det därför inte anses försvarbart att fortsätta med denna del av stati- stiksystemet i dess nuvarande form eftersom bortfallet för stora arbets- givare är så stort att någon publicering av officiell statistik inte kan ske. fanns, förutom statistikändamålet, andra betydelse- fulla ändamål för de inrapporterade uppgifterna, nämligen som stöd för försäkringshandläggare i det förebyggande ohälsoarbetet och för kontroll av att dubbelutbetalning av förmåner inte skett, t.ex. av föräldrapenning med sjuklön. Regeländringen fr.o.m. , då små ar- betsgivares skyldighet att rapportera till RFV helt upphörde, innebar att dessa ändamål begränsades till stora arbetsgivare. Denna begränsning har inneburit att försäkringskassornas användning av uppgifterna i samband med ärendehandläggning har minskat betydligt. Enligt RFV är däri- genom statistikändamålet det tyngsta kvarvarande ändamålet. Skälen för regeringens förslag: Regeringen finner i likhet med RFV att det inte är meningsfullt att låta stora arbetsgivare fortsätta inrapporte- ringen till RFV enligt gällande bestämmelser, eftersom de inkomna upp- gifterna varken kan användas för statistikändamål eller i fullständig ut- sträckning används i handläggningen hos . Regeringen delar av denna anledning RFV:s bedömning att nuvarande system för sjuklöneaviseringar helt bör avvecklas. I stället bör Statistiska central- byrån bli den myndighet som samlar in allt underlag för statistikföring av sjukfrånvaron . RFV bör dock även fortsättnings- vis vara den statistikansvariga myndigheten för denna sjukfrånvaro. RFV avser att ge i uppdrag att utöka den nu- varande statistikenkäten till att avse större arbetsgivare, vilket totalt kommer att minska det nuvarande uppgiftslämnandet för dessa. RFV:s avsikt är vidare att ge i uppdrag att med stöd av lagen (2001:99) om den officiella statistiken överta nuva- rande dataöverföringar av sjuklöneuppgifter från stora arbetsgivare. Det nya statistiksystemet över hela korta sjukfrånvaron för såväl små som stora arbetsgivare, beräknas enligt RFV kunna tas i drift . Systemet blir ett renodlat statistiksystem och en första presentation av hela korta sjukfrånvaron beräknas ske . Enligt RFV innebär ett renodlat statistiksystem att ca 2530 årsarbetare . 2001/02:9 hos försäkringskassorna kan frigöras från nuvarande arbetsuppgift att manuellt rapportera in ca 500 000 ofullständiga eller felaktiga sjuklöne- aviseringar i ADB-systemet. Till detta skall enligt RFV läggas de relativt stora administrativa besparingar som kan göras hos RFV och ar- betsgivare eftersom nuvarande sjuklöneaviseringssystem kräver visst underhåll. Denna besparing är dock mycket svår att beräkna. Efter det att en sjuklöneperiod infördes har tillförlitlig statistik om den korta sjukfrånvaron saknats. Regeringen kommer noga att följa upp att de nu föreslagna nya rutinerna fungerar på sådant sätt att relevant statistik om den korta sjukfrånvaron kan sammanställas. Förslaget föranleder en ändring i lagen (1991:1047) om sjuklön. Fördjupad bedömning av sjukpenningrätten Regeringens förslag: Lagregleringen av s.k. för- djupade bedömning av sjukpenningrätten vid en viss senaste tidpunkt skall upphöra att gälla. Utredningarnas förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: De remissinstanser som yttrat sig över förslaget, t.ex. , och Handikapp- förbundens samarbetsorgan, tillstyrker det. Enligt 3 kap. 8 och 8 a §§ lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL) skall den försäkrade komma in med ett särskilt läkarutlåtande och en skriftlig särskild försäkran till för att styrka nedsätt- ningen av arbetsförmågan på grund av sjukdom senast från och med den tjugoåttonde dagen efter sjukanmälningsdagen. För en försäkrad som i omedelbar anslutning till en sjuklöneperiod gör anspråk på sjukpenning, skall den särskilda försäkran, enligt RFV:s föreskrifter (RFFS 1998:13), styrka nedsättning av arbetsförmågan på grund av sjukdom redan från och med för vilken sjukpenning kan utbetalas. Det särskilda läkarutlåtandet skall innehålla uppgift om pågående och planerad behandling eller rehabiliteringsåtgärd, behovet av övrig rehabi- litering, beräknad återstående tid med nedsatt funktionsförmåga på grund av sjukdom samt läkarens bedömning av i vilken grad den nedsatta funk- tionen påverkar arbetsförmågan. Den särskilda försäkran som lämnas på heder och samvete skall innehålla en utförligare beskrivning av den för- säkrades arbetsuppgifter och hans eller hennes egen bedömning av ar- Senast efter det att det särskilda läkarutlåtandet och den särskilda för- säkran kommit in till , och efter att försäkringsläkaren har hörts, skall handläggaren bedöma i vilken grad den försäkrades ar- betsförmåga är nedsatt på grund av sjukdom samt om det är nödvändigt med rehabilitering eller ytterligare utredningsåtgärder. det fordras för denna fördjupade bedömning, skall begära att den försäkrade genomgår utredning för bedömning av det me- dicinska tillståndet, arbetsförmågan och behovet av och möjligheterna till Bestämmelsen om fördjupade bedömning av sjuk- penningrätten trädde i kraft . utvärdering och utredningarnas synpunkter () genomförde en utvärdering av den fördjupade bedömningen (se delbe- tänkande [SOU 2000:72], bil. Undersökningen visade, enligt RFV:s årsredovisning 1999, att det finns stora variationer mellan försäkrings- kassorna och att andelen fördjupade bedömningar av de granskade fallen Utvärderingen visade vidare att den fördjupade bedömningen ytterst sällan leder till att sjukpenningrätten Den leder inte heller till att rehabiliteringsbehov upptäcks Resultatet av studien pekar snarare på att rehabiliteringsbehov upptäcks tidigare och att rehabiliteringen ger bättre resultat om lagstift- ningen inte följs. Detta kan, enligt RFV, bero på att de försäkringskassor som i större utsträckning följt lagstiftningen kommer att koncentrera resurserna till ett alltför tidigt skede i sjukfallet. knutits till den fördjupade bedömningen har inte infriats. I budgetunderlaget för 20022004 föreslår RFV (dnr S2001/1890/SF) att den lagreglerade detaljutformningen av arbete med den fördjupade bedömningen tas bort. Orsaken till förslaget är enligt RFV att den fördjupade bedömningen, som görs schablonmässigt, har visat sig ha mycket liten effekt. Varje sjukpenningärende är unikt och kräver att vid bedömningen av rätten till sjukpenning har det underlag som krävs i det enskilda ärendet. Det innebär att behovet och omfattningen av t.ex. medicinskt underlag, utredning med den för- säkrade och konsultation av försäkringsläkare varierar. derlag varierar också över tiden. Det är enligt verket därför inte effektivt att ha en fast tid och generella krav på utredningsmetoder inskriva i lag- slutsats av RFV:s utvärdering är att den tvångsmässiga prioriteringen av generella insatser till en viss tidpunkt fått till följd att resurser inte kunnat användas på ett optimalt sätt. ningen anser därför att detaljregleringen av formerna för försäkrings- kassans bedömning av enskilda fall skall tas bort. Även utredningen för ökad hälsa i arbetslivet konsta- terar att bestämmelserna om fördjupad bedömning inte kan efterlevas och inte heller fyller något större behov. Bestämmelserna bör därför enligt Skälen för regeringens förslag: Mot bakgrund av vad som fram- kommit vid bl.a. RFV:s utvärdering och med beaktande av utredarnas synpunkter, föreslår regeringen att bestämmelsen om fördjupade bedömning av sjukpenningrätten skall upphöra att gälla. själva bestämmelsen upphävs innebär dock inte att regeringens uppfatt- ning har förändrats beträffande värdet och behovet av tidiga och konti- nuerliga insatser både när det gäller att pröva sjukpenningrätten och att Prop. 2001/02:9 utreda rehabiliteringsbehov och initiera rehabiliteringsåtgärder. med regeringens förslag är enbart att ge större möjlig- het att satsa på kvalitet i stället för kvantitet i sitt arbete med sjukfallen. Genom att ta bort kravet om fördjupad bedömning av alla sjukfall vid en bestämd senaste tidpunkt, ges möjlighet att rikta sina insatser på ett mer flexibelt och individanpassat sätt. Kassan för- utsätts därmed kunna använda sina resurser effektivare för att i ett tidigt skede identifiera sjukfall som bedöms ligga i riskzonen för att bli lång- variga. Utrednings- och samordningsarbetet med den arbetslivsinriktade rehabiliteringen bör också kunna bedrivas mer offensivt och därigenom bidra till att minska sjukfrånvaron i arbetslivet. Regeringen förutsätter att noga följer effekterna av förslaget. Enligt RFV arbetar uppskattningsvis 200 årsarbetare, varav ca en tredjedel försäkringsläkare, med den fördjupade bedömningen. Den tid som frigörs, när detaljregleringen om fördjupad bedömning tas bort, skall även fortsättningsvis användas för bedömning av rätten till sjukpenning samt för utredning av den försäkrades behov av och förutsättningar för rehabilitering dock på ett mer flexibelt och individanpassat sätt än tidi- gare. Det medför att förslaget är kostnadsneutralt räknat på administra- tionskostnaderna, men förutsätts kunna spara försäkringskostnader. Bestämmelsen om fördjupade bedömning av sjuk- penningrätten föreslås upphöra att gälla . Regeringens förslag: Rätten att få ansökan om eftergift prövad vid återbetalning av bostadsbidrag skall vidgas. som inte fullgjort sin skyldighet att anmäla ändrade förhållanden skall kunna prövas för eftergift om bidragstagaren inte borde ha insett att han eller hon var anmälningsskyldig. Förslagen i skrivelse: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag i den del regeringen lämnar förslag. Remissinstanserna: Remissinstanserna har antingen tillstyrkt eller valt att inte kommentera förslaget. Kammarrätten i har emel- lertid påpekat att lagtextens konstruktion i () förslag är svåröverskådlig. Den konstruktionen bidrar inte till att uppnå en mer likformig rättstillämpning i landet vid handläggning av ansök- ningar om eftergift av återbetalning av bostadsbidrag. framhåller att om denna regeländring genomförs bör det beslutas om att en uppföljning skall ske av effekterna. diestödsnämnden (CSN) tillstyrker förslaget om att fler bidragshushåll bör kunna prövas om eftergift, men anser inte att de särskilda skälen bör omfatta alla de situationerna som RFV pekat på i sin promemoria. har också synpunkter på utformningen av författningstext till 28 § bo- i anser att ändrade in- komster från arbetslöshetskassan eller från kommunen bör behandlas på samma sätt som föreslår att ändrade inkomster från skall hanteras. 2001/02:9 styrker förslaget, men betonar att de föreslagna ändringarna kommer att öka den administrativa belastningen på försäkringskassorna. Bakgrund: Nuvarande bestämmelser i 28 § bostadsbidragslagen (BOL) infördes i syfte att vidga möjligheter att bevilja eftergift med återbetalningsskyldighet av bostads- bidrag. Regeringen framhöll då att hushållets förmåga att betala tillbaka ett bostadsbidrag som utbetalats med för högt belopp särskilt skulle be- aktas. Utformning av dagens eftergiftsregel innebär att kan efterge krav på återbetalning helt eller delvis om det finns särskilda skäl för det. Vid bedömning om det finns särskilda skäl skall man särskilt beakta hushållets förmåga att betala tillbaka ett bostadsbidrag som be- talats ut med för högt belopp. Förutsättningen för att komma ifråga för eftergift är emellertid att anmälningsskyldigheten till , enligt 24 § BOL, är uppfylld och att korrekta uppgifter lämnats. Om hus- hållet inte fullgjort sin uppgiftsskyldighet skall kravet på återbetalning inte efterges. Om avvikelsen mellan uppgiven och taxerad inkomst är marginell är en fortsatt prövning av eftergift ändå möjlig. Vid rena miss- tag av bidragstagaren eller fall där bidragstagaren inte har insett eller skäligen bort inse att uppgifterna var felaktiga, är det också möjligt att frångå principen om att anmälningsskyldigheten till skall vara uppfylld. RFV gjorde en utvärdering av eftergiftsregeln (RFV Anser 2000:4) och konstaterade att syftet med ändringen inte uppnåtts. Enligt RFV har regeln inte vidgat möjligheterna för bidragstagare att få eftergift av återbetalningskrav. RFV fann att detta i huvudsak beror på att prövningen i 28 § BOL för- utsätter att det strikta krav på anmälningsskyldighet som ställs i 24 § BOL är uppfyllt. Detta har medfört att mycket få bidragshushåll prövats och beviljats eftergift med återbetalningsbelopp av bostadsbidrag. RFV:s undersökning visar att den vanligaste orsaken till avslag på ef- tergiftsansökan är att bidragstagaren inte uppfyllt anmälningsskyldig- heten. För berodde av avslagen på att an- mälningsskyldigheten inte uppfyllts. Totalt fick av hushållen med återbetalningsskyldighet eftergift för . För att för- bättra bidragstagarnas kunskaper och förståelse för bostadsbidragssyste- mets regler pågår ett arbete inom RFV med att vidareutveckla informa- tionen till hushållen. Syftet med informationsinsatserna är att öka kun- skaperna om reglerna men också för att verka som en påminnelse om vikten av att, t.ex. anmäla inkomständringar. Beslutade eftergifter avseende bidragsår 1997 och Prop. 2000 avseende bidragsår 1998 RFV:s utvärdering visar också att försäkringskassorna beslutar mycket olika i eftergiftsärenden beroende på vilken försäkringskassa i landet den bidragsskyldige tillhör. Den procentuella andelen beviljade eftergifter varierade mellan för . varierade andelen beviljade eftergifter mellan för . RFV framhåller att även rättsläget när det gäller tillämpningen av 28 § BOL är oklart. Länsrätters och kammar- rätters tillämpning skiljer sig åt, främst när det gäller synen på anmäl- ningsskyldigheten. I tidigare förarbeten (prop. 1998/99:77) till 28 § BOL har regeringen pekat på att det finns situationer då prövning av eftergift medges trots att anmälningsskyldigheten inte fullgjorts. Det har emellertid visat sig att dessa uttalanden inte varit tillräckliga för att vidga möjligheterna att få eftergift. konstaterade i skrivelsen RFV Anser 2001:2 Reglerna om eftergift för bostadsbidrag förslag från RFV att en viktig anledning till svårigheterna att uppnå en likformig eftergiftshan- tering av återbetalning av bostadsbidrag mellan landets försäkringskassor i huvudsak beror på tveksamheter kring hur man skall tolka undantags- situationer som nämns i förarbetena (prop. 1998/99:77). Skälen för regeringens förslag: Det finns i dagens konstruktion av eftergiftsregeln en mycket stark koppling mellan 24 och 28 §§ BOL. En- ligt 24 § BOL är en bidragstagare skyldig att omgående anmäla ändringar som kan antas innebära att slutligt bostadsbidrag inte kommer att beviljas eller beviljas med ett lägre belopp än det preliminära. Enligt 28 § BOL måste kravet på anmälningsskyldighet vara uppfyllt för att bidragstaga- ren skall komma ifråga för en prövning av eftergift. Detta har medfört att mycket få bidragshushåll prövats och beviljats eftergift med återbetal- ningsbelopp av bostadsbidrag. I de fall där ansökningen om eftergift avslagits redan på den grund att anmälningsskyldigheten enligt 24 § BOL inte har fullgjorts har således hushållets förmåga att betala tillbaka ett återkrav av bostadsbidrag inte ens prövats. RFV:s utvärdering visar också att bestämmelsen har fått en alltför snäv innebörd. Det är enligt regeringen rimligt att bestämmelsen vidgas så att det blir möjligt att i vissa fall få prövat rätten till eftergift trots att anmälningsskyldigheten inte uppfyllts. Även bostadsutskottet har i bet. 2000/01:BoU1 pekat på att kravet på anmälningsskyldighet i vissa situationer får konsekvenser för vissa bidragstagare och därmed bör övervägas. Eftergift av krav på återbetalning kan endast medges om det föreligger särskilda skäl för sådan eftergift. I tidigare förarbeten har framhållits att en särskilt restriktiv tolkning av begreppet särskilda skäl skall tillämpas (prop. 1995/96:186 och prop. 1998/99:77). Regeringen framhöll då att återbetalningen av för högt bo- stadsbidrag efter avstämning är ett naturligt inslag i systemet och därmed i viss mån förutsägbart. Regeringen är fortfarande av den uppfattningen Prop. att man skall vara restriktiv med att bevilja eftergift inom bostadsbi- En grundläggande förutsättning för bostadsbidragssyste- mets legitimitet och träffsäkerhet är att den som ansöker om bidrag läm- nar riktiga uppgifter om sina inkomster och andra förhållanden som kan påverka bidragets storlek vid ansökningstillfället och fortlöpande vid Det är viktigt eftersom det annars kan upplevas som orättvist mellan bidragstagare som är mycket noggranna med att alltid ha en aktuell inkomst anmäld hos och de bidragstagare som har en annan inställning. En alltför restriktiv eftergiftsregel kan å ena sidan minska medborgar- nas förståelse och tilltro till bostadsbidragssystemet. eftergiftsregel kan å andra sidan urholka principerna för inkomstpröv- ningssystemet och minska medborgarnas tilltro till systemet och dess Det som har kritiserats är framför allt att bestämmelsen är så restriktiv att någon egentlig prövning av om det finns skäl för efter- gift aldrig kommer till stånd, eftersom bidragstagarna oftast inte har full- gjort sin anmälningsskyldighet enligt 24 § BOL. Det har därför inte ens prövats om det föreligger särskilda skäl för eftergift. Regeringen föreslår mot denna bakgrund att eftergiftsprövning bör vara möjlig i vissa fall när bidragstagaren inte har fullgjort sin anmäl- Huvudregeln kommer även fortsättningsvis vara att bi- dragstagaren är skyldig att anmäla ändringar som kan påverka storleken på det slutliga bidraget. En prövning av om skäl för eftergift föreligger skall kunna göras om den återbetalningsskyldige skäligen inte borde ha insett att han eller hon var anmälningsskyldig enligt 24 § BOL. dragstagaren underlåtit att fullgöra sin anmälningsskyldighet ankommer det på bidragstagaren att, enligt sedvanliga bevisbörderegler, visa att han eller hon skäligen inte borde ha insett att anmälningsskyldighet förelåg. För det fall bidragstagaren medvetet eller av oaktsamhet lämnat felaktiga uppgifter gäller, precis som tidigare, att kravet på återbetalningsskyldig- het inte får efterges. Bidragstagaren kan alltså komma i fråga för pröv- ning av eftergift både när han eller hon lämnat felaktiga uppgifter och när han eller hon inte lämnat uppgifter alls, under förutsättning att detta är En situation när eftergift skulle kunna prövas trots att bidragstagaren inte fullgjort sin anmälningsskyldighet skulle t.ex. kunna vara om en bi- dragstagare kan visa att en inkomstökning inträffat efter det att bidraget har upphört eller om bidraget jämkats till noll kronor för . Även om bidragstagaren anmäler denna inkomstökning till försäkrings- kassan kan han eller hon inte påverka storleken av det bidrag som redan Det är därför inte rimligt att kräva att bidragstagaren efter det att bidraget upphört skall vara medveten om kravet på att fortlöpande lämna inkomstuppgifter till under resterande del av Vidare kan det t.ex. gälla när en socialbidragstagare vid en inkomstökning får motsvarande sänkning i socialbidrag och därigenom i princip en oförändrad ekonomisk situation. Det kan då vara förståeligt om den bidragstagare som fortfarande uppbär socialbidrag inte inser att denna inkomständring påverkar bostadsbidraget och att man därför också är skyldig att anmäla denna till . situation kan vara när en bidragstagare uppbär bostadsbidrag och därefter under bidragsåret beviljas ytterligare en socialförsäkringsförmån från Prop. 2001/02:9 , t.ex. vårdbidrag för ett handikappat barn eller retro- Det kan även finnas andra situationer än de nu nämnda där underlåtenheten att lämna uppgifter är ursäktlig. Alla medborgare oavsett bostadsort har rätt att förvänta sig en likvär- dig behandling av sina ärenden. RFV skall, som central förvaltnings- myndighet på området, genom tillsyn av försäkringskassorna bidra till att likformighet, rättssäkerhet och kvalitet i handläggningen säkerställs. Vidare skall RFV utarbeta normer, i form av t.ex. föreskrifter, till ledning för rättstillämpningen. Det är angeläget att försäkringskassorna aktivt arbetar för att höja kvaliteten i ärendehandläggningen genom att bl.a. öka likformigheten och rättssäkerheten. Regeringen ser allvarligt på de stora skillnaderna mellan hur försäkringskassorna tillämpar gällande lagstiftning och beslutar i eftergiftsärenden. Regeringen har förhopp- ningen om att ett klargörande i lagtexten aktivt kommer att bidra till att en mer likformig och rättvis rättstillämpning mellan landets försäkrings- kassor uppnås. Regeringen förutsätter att RFV noga följer utvecklingen av hur försäkringskassorna tillämpar den nya lagstiftningen och avser att ge RFV i uppdrag att utvärdera effekterna av den nya eftergiftslagstift- ningen. En viktig förutsättning för att uppnå en hög träffsäkerhet i bostadsbi- dragssystemet är att kunskaperna om reglerna är goda hos bidrags- tagarna. Regeringen vill därför framhålla vikten av att RFV förbättrar och vidareutvecklar informationen till hushållen, t.ex. vad gäller anmäl- ningsskyldigheten. Ekonomiska och administrativa konsekvenser Regeringen gör bedömningen att förslaget inte leder till en ökad belast- ning på anslaget för bostadsbidrag eftersom eftergift med betalningsskyl- dighet fortfarande enbart kan komma ifråga för bidragstagare som ändå inte bedöms kunna fullgöra sin återbetalningsskyldighet. För att handläggningen av bostadsbidrag skall vara så enkel och effek- tiv som möjligt bör rutiner i största möjliga omfattning begrän- sas. Införandet av en skälighetsbedömning som föreslås i denna proposi- tion kan sannolikt inte styras av maskinella rutiner utan måste hanteras manuellt. Detta kommer troligen att medföra en ökad administrativ be- lastning för försäkringskassorna. Införandet av en vidgad eftergiftsregel kan dock förväntas medföra färre omprövningar och överklaganden och därmed sänkta kostnader för både länsrätter och försäkringskassor. Regeringen bedömer att kostnadsökningen till följd av förslaget i denna proposition är begränsad för försäkringskassorna och kan hanteras inom nuvarande ekonomiska ramar. Regeringens förslag: Efterlevandepension i form av omställnings- pension, särskild efterlevandepension, barnpension och änkepension följsamhetsindexeras efter det att de reformerade reglerna om efter- levandepension trätt i kraft. Skälen för regeringens förslag: Till följd av ålderspensionsreformen har även efterlevandepensionerna reformerats. De nya reglerna för om- ställningspension, särskild efterlevandepension, änkepension och barn- pension gäller . Enligt de nya reglerna skall inkomstrelaterad efterlevandepension följsamhetsindexeras enligt samma regler som gäller för ålderspension. Ålderspension enligt nya regler har börjat betalas ut men för dem som får ålderspension enligt ATP-systemets regler gäller nya regler först fr.o.m. . I proposition 1999/2000:138 An- passningar i ålderspensionssystemet , m.m. föreslog dock regeringen att följsamhetsindexeringen av ATP i form av ålderspension skall träda ikraft , dvs. börja tillämpas första gången vid års- skiftet 2001/2002. Förslaget, som antagits av , fick dock en för vid utformning. Den beslutade övergångsbestämmelsen till lagen (1962:381) om allmän försäkring medförde att även vissa efterlevande- pensioner skulle följsamhetsindexeras .