prop · GO0354 · 2001-01-01 00:00:00 — Detta förslag bröts emellertid ut och behandlades i en särskild konvention om användning av informationsteknologi för tulländamål, den ovan nämnda CIS-konven- tionen. Arbetsnamnet på den nya konventionen har varit II. I kallas konventionen emellertid numera för tullsamarbets- konventionen. Tullsamarbetskonventionen beslutades av i och undertecknades . Den befintliga Neapelkonventionen kommer att upphävas när tullsamarbets- konventionen har ratificerats av alla medlemsstater. I avvaktan på att den nya konventionen skall träda i kraft har valt att inte ratificera och tillträda Neapelkonvention om tullsamarbete. har numera tillträtt tullsamarbetskonventionen, som kommer att bli gällande för . Nämnas kan också att ett elektroniskt informationssystem har utvecklats - System for a (). Detta system fungerar som en elektronisk brevlåda i vilken medlems- staterna och kommissionen kan lämna och läsa meddelanden i fri text. 6.5.2 Nationell reglering De internationella överenskommelserna om tullsamarbete ger inte i sig stöd för en tullmyndighet att vidta åtgärder för annan stats räkning. Överenskommelserna, förutom EG-förordningar vilka blir direkt tillämpliga, måste först införlivas i vår nationella lagstiftning för att kunna tillämpas i . De gällande nationella reglerna återfinns på skilda håll och på olika nivåer. Lagen (1973:431) om utredning angående brott mot utländsk tullag (tullsamarbetslagen) reglerar hur svenska myndigheter skall och får agera i internationella ärenden som rör brott mot utländska tullbestämmelser. Som svensk rätt gäller även den tidigare nämnda förordningen om administrativt tullsamarbete mellan medlemsstaterna och kommissionen. Det finns även en förordning för vart och ett av de internationella tullsamarbetsavtalen samt förordningen (1983:682) som införlivar i nationell rätt. Tullsamarbetslagen innehåller endast ett fåtal bestämmelser som hän- visar till andra lagar och har med tiden blivit alltmer svåröverskådlig. Vidare täcker inte den nuvarande tullsamarbetslagen behovet av lagreg- lering avseende de nya gränsöverskridande samarbetsformer som tull- samarbetskonventionen innehåller. Ett förslag till ny lag har därför presenterats i prop. 1999/2000:122 Internationellt tullsamarbete, vilken är tänkt att ersätta tullsamarbetslagen. Den föreslagna lagen, som antagits av , kommer att träda i kraft . 7 Behandling av personuppgifter i brottsbekämpande verksamhet 7.1 Personuppgiftslagen som grund för den nya lagen Regeringens förslag: Lagen (1997:1058) om register i brottsbekämpande verksamhet ersätts med en ny lag om behandling av personuppgifter i brottsbekämpande verksamhet. Den nya lagen skall bygga på personuppgiftslagen och endast innehålla de sär- bestämmelser som är nödvändiga för arbete. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Justitiekanslern, i , , , och tillstyrker lagförslaget i denna del. Justitiekanslern efterlyser ett generellt bemyndigande för regeringen att meddela närmare föreskrifter för lagens tillämpning. () anför att det bör övervägas om inte mer generella regler bör skapas för behandling av personuppgifter i brottsbekämpande verksamhet. RPS erfarenhet av den lagstiftningsteknik som används i polisdatalagen är att den skapar problem. De personuppgifter som behandlas i polisverksamheten är i allmänhet ömtåliga från integritetssynpunkt. När nya datasystem skall användas måste lagstiftningen ändras, om inte personuppgiftslagen eller polisdatalagen är tillämpliga. () understryker vikten av att den personliga integriteten inte kränks onödigtvis och efterlyser en närmare utredning vad gäller konsekvenserna av de åtgärder som föreslås utifrån integritetshänseende. LO anför vidare att det kan finnas skäl att analysera verkningarna av personuppgiftslagen ur ett arbetstagar- respektive uppdragstagarperspektiv. En integritetsutredning skall därför tillsättas och det kan finnas skäl att avvakta resultatet av denna innan långtgående förändringar som berör integritetsfrågorna genomförs. Skälen för regeringens förslag: Personuppgiftslagen är generellt tillämplig på all behandling av personuppgifter som är helt eller delvis automatiserad. Lagen är således tillämplig även på behand- ling av personuppgifter, om inte något annat särskilt stadgas angående denna verksamhet. Personuppgiftslagen anger de ramar och begräns- ningar inom vilka behandlingen av personuppgifter är tillåten. Något krav på särskilt tillstånd eller författningsreglering utöver person- uppgiftslagen för att behandla personuppgifter med datorteknik krävs såldes inte. Den personuppgiftsansvarige skall i stället se till att behand- lingen sker på tillåtet sätt. Behandling av personuppgifter skall enligt huvudregeln anmälas till tillsynsmyndigheten. Möjligheterna för att behandla personuppgifter med dator- teknik har utökats väsentligt genom personuppgiftslagen. Bestäm- melserna i personuppgiftslagen ger möjlighet att behandla personuppgifter helt eller delvis automatiserat, om det är nödvändigt för att uppgifter av allmänt intresse skall kunna utföras, eller för att arbets- uppgifter i samband med myndighetsutövning skall kunna fullgöras. En lag om behandling av personuppgifter i brotts- bekämpande verksamhet bör enligt regeringens bedömning, på samma sätt som polisdatalagen och lagen om behandling av personuppgifter vid skattemyndigheternas medverkan i brottsutredningar, bygga på person- uppgiftslagen och endast innehålla de särbestämmelser som är nöd- vändiga för verksamheten. Lagstiftningen kommer enligt förslaget att på vissa områden, jämfört med personuppgiftslagen, begränsa möjligheten att behandla personuppgifter och på andra områden att utvidga nämnda möjlighet. Lagförslaget är utformat med motsvarande lagstiftningar på polisens och skattemyndigheternas verksamheter som grund. I för- hållande till den nuvarande lagstiftningen föreslås dock inte några större materiella ändringar. tillsattes utredningen Den personliga integriteten i arbetslivet (Dir. 1999:73). Utredningen skall redovisas senast . Enligt direktivet skall en särskild utredare se över behovet av lagstiftning eller andra åtgärder för att stärka skyddet av den enskildes personliga integritet i arbetslivet. Den nu föreslagna regleringen får emellertid enligt regeringens mening anses tillgodose den enskildes behov av skydd för den personliga integriteten i samma utsträckning som den tidigare lagstiftningen. Regeringen anser därför att det inte i detta fall finns skäl att avvakta resultatet av den ovan nämnda utredningen. Den nu föreslagna lagstiftningen är en generell lagstiftning som är anpassad till den nya tekniken. Den behöver därför, såvitt kan bedömas , inte ändras vid en förändring av tekniken i register- system. Det avgörande är att behandlingen i sig sker enligt de regler som lagen ställer upp. Införandet av personuppgiftslagen innebar inte någon avvikelse från målsättningen att myndighetsregister med ett stort antal registrerade och ett särskilt känsligt innehåll skall regleras i lag (jfr prop. 1997/98:44 s. 41). Denna målsättning gäller även här. Justitiekanslern har påpekat att lagförslaget bör kompletteras med en bestämmelse som bemyndigar regeringen att meddela föreskrifter angående behandling av personuppgifter. Regeringen finner emellertid mot bakgrund av lagrådets yttrande, se bilaga 5, att en sådan bemyn- digandebestämmelse inte skulle fylla någon funktion då regeringen redan med stöd av sin restkompetens är behörig att meddela sådana föreskrifter. Regeringens förslag: Den nya lagen skall komplettera person- uppgiftslagen vid behandling av personuppgifter i brotts- bekämpande verksamhet. Med brottsbekämpande verksamhet avses underrättelse, spaning och utredning av brott vilka enligt lag eller förordning har befogenhet att ingripa mot, samt förebyggande av sådana brott. Lagen gäller endast om behandlingen av personuppgifter är helt eller delvis automatiserade eller om person- uppgifterna ingår i eller är avsedd att ingå i en strukturerad samling av personuppgifter, vilken är tillgänglig för sökning eller sammanställ- ning enligt särskilda kriterier. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: efterlyser en ut- tömmande lista över aktuella lagrum enligt vilka har befogen- het att ingripa mot brottslighet och anför att det annars är svårt att orientera sig om vilken brottslighet som den föreslagna lagstiftningen tar sikte på. Datainspektionen efterfrågar information angående vilka register, förutom register för förundersökning och tullmålsjournal, som för i sin brottsbekämpande verksamhet med stöd av tillstånd från Datainspektionen och vilken bedömning som gjorts i förhållande till dessa i fråga om den föreslagna lagens tillämplighet. Vidare bör en närmare analys göras av hur behandlingen av personuppgifter i tull- målsjournalen förhåller sig till exempelvis de skyddsregler som före- skrivs i den föreslagna lagen. Behovet av behandlingen av personupp- gifter i tullmålsjournalen bör också klargöras. Datainspektionen har även påpekat att promemorian inte innehåller något angående den automatiserade behandlingen av personuppgifter som följer med ett internationellt uppgiftsutbyte. har lämnat ett förslag till lydelse av 1 § enligt vilket lagtexten skall ange att även gränskontroll i brottsbekämpande syfte ingår i den brottsbekämpande verksamheten. har anfört att den i promemorian föreslagna definitionen av brottsbekämpande verksamhet riskerar att skapa tillämpningssvårigheter. Övriga remissinstanser har antingen tillstyrkt förslaget eller lämnat det utan erinran. Skälen för regeringens förslag: Den nya lagen skall vara tillämplig vid behandling av personuppgifter i brottsbekämpande verksamhet. Enligt regeringens förslag skall i lagtexten brottsbekämpande verksamhet definieras som underrättelseverksamhet, spaning och utredning i fråga om brott vilka hör under verksamhetsområde, samt åtgärder för att förebygga och beivra brott inom nämnda område. Regeringens definition utgör en förenkling i förhållande till promemorians men är avsedd att ha samma innebörd. brottsbekämpande verksamhet omfattar bl.a. gränskontroll, analys och andra brottsbekämpande åtgärder. Då redan den definition av brottsbekämpande verksamhet som finns i förslaget täcker gränskontroll i brottsbekämpande syfte, finner inte regeringen att det finns anledning att ta med detta begrepp i lagtexten. har befogenhet att ingripa mot brott enligt ett flertal lagar. Något skäl att i detalj ange vilka lagar som reglerar befogenheter kan enligt regeringens mening inte anses föreligga. Som exempel kan dock nämnas tullagen (1994:1550), lagen (1960:419) om förbud i vissa fall mot införsel av spritdrycker, lagen (1992:1602) om valuta och kreditreglering, lagen (1994:1565) om beskattning av viss privatinförsel och lagen (1962:120) om straff i vissa fall för oriktigt ursprungsintyg m.m. Grunden för behörighet att ingripa mot brott är emellertid lagen om straff för varusmuggling vilken, som nämnts tidigare, kommer att ersättas av lagen (2000:1225) om straff för smuggling. Förundersökningsreglerna i smugglingslagen kompletterar de bestämmelser som finns i 23 kap. och som gäller för polisens och tullens brottsutredningar. Den nya lagen bör gälla för all automatiserad eller delvis automati- serad behandling av personuppgifter inom brottsbekämpande verksamhet. Lagen skall, i likhet med personuppgiftslagen och mot- svarande lagstiftning för skattemyndigheterna, tillämpas på annan be- handling av personuppgifter endast om uppgifterna ingår i eller är avsedda att ingå i en strukturerad samling av personuppgifter som är tillgänglig för sökning eller sammanställning enligt särskilda kriterier. I lagen bör särskilt regleras möjligheterna att föra underrättelseregister och spaningsregister samt behandling av personuppgifter i särskilda undersökningar. Den nu gällande lagstiftningen omfattar, som nämnts ovan, endast spaningsregistret, underrättelseregistret och analysregistren men inte de övriga register som för och använder i sin brottsbekämpande verksamhet. Som exempel på ett sådant register har tullmålsjournalen nämnts. , som förs med stöd av tillstånd från Datainspektionen, är en förteckning över förundersökningar där bl.a. gjorda beslag, misstänkta personer samt resultatet av förundersökningen registreras. Nämnda tillstånd löper emellertid ut . Den behandling av personuppgifter som sker i tullmålsjournalen omfattas av de allmänna bestämmelserna i den nu föreslagna lagen samt av bestämmelserna i personuppgiftslagen. Regeringen avser att meddela föreskrifter om förhandsprövning bl.a. beträffande personuppgifter i tullmålsjournalen. Detta är i överensstämmelse med vad som gäller för polisen där det i 2 § i polisdataförordningen stadgas att automatiserad behandling av personuppgifter som ger upplysning om att en person är dömd eller misstänkt för brott skall anmälas för förhandskontroll till Datainspektionen. Regeringen anser inte att det kan föreskrivas särskilda regler för övriga register förutom spanings- och under- rättelseregistret - som för i sin brottsbekämpande verksamhet. Det kan emellertid finnas skäl att återkomma till denna fråga efter det att register noggrannare gåtts igenom. Nämnas skall också att utreder möjligheten att inrätta ett register vilket är tänkt att ersätta tullmålsjournalen. Detta system kommer sannolikt att inkludera ett datoriserat utrednings- och ärendehanteringssystem, Tudor. Hur detta system förhåller sig till den föreslagna lagstiftningen är det ännu för tidigt att uttala sig om, då det än så länge inte finns något färdigt förslag till hur systemet skall se ut. för med stöd av tillstånd från Datainspektionen även ett Beslags- och Analysregister (BAR) och ett ärenderegister. BAR innehåller uppgifter om narkotikabeslag och misstänkt gärningsman samt i förekommande fall analysresultatet av beslag. Ärenderegistren är lokalt inrättade diarium för katalogisering av underrättelseärenden. Även dessa register skall regleras av den nu föreslagna lagen. Med stöd av personuppgiftslagen är det möjligt för att be- handla personuppgifter automatiserat. Behov av sådan automatiserad behandling av personuppgifter kan, som framkommer ovan, förekomma i den brottsutredande verksamheten i andra register eller i andra fall än dem som särskilt anges i lagen. De register som särskilt regleras i den nu föreslagna lagen är således inte uttömmande för de ändamål som anges i lagen. Av personuppgiftslagen framgår emellertid att uppgifter endast får samlas in för uttryckligt angivna ändamål och sedan inte behandlas för något annat ändamål samt att uppgifterna inte får bevaras längre än nödvändigt. kommer att ha möjlighet att inrätta register för särskilt angivna ändamål. En utgångspunkt är att det är behovet av uppgifter i brotts- bekämpande verksamhet som skall styra när, hur och vilka uppgifter som skall behandlas, naturligtvis med beaktande av de skattskyldigas berätti- gade krav på att den personliga integriteten inte kränks. En lag om behandling av personuppgifter styr således inte brotts- bekämpande verksamhet. Enligt regeringens mening bör lagen komplet- teras med en ändamålsbestämmelse vilken anger att får behandla de personuppgifter som behövs i den brottsbekämpande verk- samheten och som behövs för att fullgöra det arbete som åtagit sig genom internationella överenskommelser. Regeringens förslag inne- håller därför en ändamålsbestämmelse med ovan angivna innehåll. Regeringens förslag: De begrepp som används har den betydelse som anges i personuppgiftslagen. Promemorians förslag: Överensstämmer i stort med regeringens förslag. Remissinstanserna: efterlyser ett förtydligande i lagtext vad gäller straffskalan för allvarlig brottslig verksamhet. Det bör klart framgå att det räcker med att två års fängelse finns föreskrivet i straffskalan. har även påpekat att ringa narkotikasmuggling inte omfattas av begreppet allvarlig brottslig verksamhet. Den omständ- ligheten att inte i underrättelsesammanhang har möjlighet att registrera information om ringa narkotikabrott utgör en väsentlig begränsning i arbete med att komma åt den typen av brotts- lighet. Vidare har även efterfrågat och föreslagit definitioner av begreppen spaningsverksamhet och gränskontrollverksamhet. Övriga remissinstanser har antingen tillstyrkt förslaget eller lämnat det utan erinran. Skälen för regeringens förslag: I 3 § personuppgiftslagen definieras vissa begrepp som är centrala när behandling av personuppgifter skall regleras. Det är självfallet viktigt att terminologin i den lag som föreslås överensstämmer med personuppgiftslagens och att begreppen ges samma innebörd. För tydlighetens skull bör detta framgå av lagstiftningen. Allvarlig brottslig verksamhet definieras i den nuvarande lagen som verksamhet som innefattar brott för vilket är föreskrivet fängelse eller därutöver och som enligt lag eller förordning har be- fogenhet att ingripa mot. Regeringen finner att vad gäller allvarlig brottslig verksamhet bör definitionen inte ändras. Detta då samma definition finns i polisdatalagen och lagen om behandling av person- uppgifter vid skattemyndigheternas medverkan i brottsutredningar. För klarhetens skull kan här emellertid nämnas att det är tillräckligt att fängelse finns föreskrivet i straffskalan beträffande det aktuella brottet för att det skall anses som utgörande allvarlig brottslig verksamhet. Som framhåller, innebär definitionen av allvarlig brottslig verksamhet att ringa narkotikasmuggling inte omfattas av vad som anses utgöra allvarlig brottslig verksamhet enligt nuvarande definition. Inte heller omfattas definitionen ringa varusmuggling eller brott mot privatinförsellagen. Regeringen avser inte att förslå någon förändring i detta avseende. I arbete förs ett spaningsregister för att underlätta till- gången till uppgifter med anknytning till brott som förövats eller kan antas ha förövats. Den spaningsverksamhet som bedriver hänger nära samman med polisens motsvarande verksamhet. har föreslagit att begreppen spaningsverksamhet och gränskontroll- verksamhet definieras i lagen. Som tidigare nämnts i avsnitt 4.1, pågår en utredning som bl.a. har till uppgift att se över vad som skall gälla i fråga om spaningsregister för polisen. Enligt regeringens mening bör resultatet av denna utredning avvaktas innan en definition av spaningsverksamhet görs. Regeringen återkommer till frågan om behandling av uppgifter i spaningsregistret i avsnitt 6.1. När det gäller frågan om en definition av gränskontrollverksamheten i brottsutredande syfte kan det finnas behov av att närmare ange vad som omfattas. Regeringen anser emellertid att man även i detta fall bör avvakta resultatet av ovan nämnda utredning innan en definition görs. 7.5 Behandling av personuppgifter Regeringens förslag: skall ha möjlighet att behandla känsliga personuppgifter om det är oundgängligen nödvändigt för syftet med behandlingen. Promemorians förslag: Överensstämmer delvis med regeringens förslag. Remissinstanserna: har anfört att verket i sitt arbete be- höver ha samma möjligheter som polisen att söka på känsliga person- uppgifter. Detta då det i brottsbekämpande verksamhet uppstår ett flertal situationer där med hjälp av knapphändiga uppgifter måste försöka fastställa identiteten på en person vilken misstänks för allvarlig brottslighet. Övriga remissinstanser tillstyrker eller lämnar förslaget utan erinran. Skälen för regeringens förslag: Personuppgiftslagen innehåller vissa grundläggande krav på behandlingen av personuppgifter. Personuppgifter skall enligt nämnda lag behandlas på ett korrekt sätt och i enlighet med god sed och uppgifter får samlas in endast för särskilda, uttryckligt angivna och berättigade ändamål. får behandling av uppgifterna inte ske på ett sätt som är oförenligt med de ursprungliga ändamålen. Personuppgifterna får behandlas för andra ändamål endast om dessa inte är oförenliga med de ursprungliga ändamålen för vilka de samlades in. Det anses inte oförenligt med de ursprungliga ändamålet att behandla uppgifterna för historiska, statistiska eller vetenskapliga ändamål. Personuppgiftslagen innehåller vidare en uppräkning av när behandling av personuppgifter är tillåten. Det är bl.a. tillåtet att behandla person- uppgifter efter den registrerades samtycke. I vissa fall får personuppgifter även behandlas trots att samtycke från den registrerade saknas. En förutsättning i samtliga fall är att behandlingen är nödvändig för ändamålen. Behandling av personuppgifter i brottsutredande verk- samhet är integritetskänslig i de flesta fall. Det förhållandet att person- uppgifter förekommer i samband med brottsutredning kan i sig utgöra ett stort intrång i den personliga integriteten. Behandlingen kommer därutöver ofta att omfatta särskilt känsliga uppgifter, t.ex. uppgifter om brottsmisstanke. För att bibehålla förtroendet för en sådan behandling är det viktigt att grundläggande krav ställs på behandlingen, som tillgodoser högt ställda krav på integritetsskydd. Det saknas enligt regeringens mening i de flesta fall anledning att ställa lägre krav på behandlingen än vad som följer av personuppgiftslagens bestämmelser. Tvärtom är det för vissa behandlingar motiverat att ställa särskilda krav på behandling som sker i brottsbekämpande verksamhet. Det gäller då framförallt behandlingen av personuppgifter i underrättelseverksamhet. Regeringen återkommer till frågan om behandling av personuppgifter i underrättelseverksamhet i avsnitt 6.2. Personuppgiftslagen innehåller en bestämmelse om förbud mot behandling av känsliga personuppgifter. Enligt 13 § personuppgiftslagen är det förbjudet att behandla personuppgifter som avslöjar ras eller etnisk ursprung, politiska åsikter, religiös eller filosofisk övertygelse, eller medlemskap i fackförening. Det är vidare förbjudet att behandla sådana personuppgifter som rör hälsa eller sexualliv. Det finns vissa undantag från förbudet, t.ex. om samtycke har lämnats. Undantagen från förbudet är inte tillämpliga på brottsutredande verksamhet. I den nu gällande lagen om register i brottsbekämpande verksamhet finns en bestämmelse om behandling av känsliga person- uppgifter vilken i stort motsvarar den bestämmelse som finns i den nu föreslagna lagen. Motsvarande bestämmelse finns även i polisdatalagen och i lagen om behandling av personuppgifter i skattemyndigheternas brottsutredande verksamhet. Bestämmelsen om behandling av känsliga personuppgifter i den nu gällande lagen om register i brotts- bekämpande verksamhet innehåller emellertid ett förbud mot att använda känsliga personuppgifter som sökbegrepp. I promemorian har föreslagits att det ovan nämnda förbudet mot att använda känsliga personuppgifter som sökbegrepp alltjämt skall gälla. Någon motsvarande begränsning finns emellertid inte i polisdatalagen eller lagen om behandling av personuppgifter i skatteförvaltningens medverkan i brottsutredningar. I brottsbekämpande verksamhet finns ett behov av att kunna söka på känsliga personuppgifter vilket framgår av remissyttrande. Detta då det i den brottsbekämpande verksamheten kan uppstå ett flertal situationer där med hjälp av knapphändiga uppgifter har att försöka fastställa identiteten på en person som misstänks för allvarlig brottslighet. För att så säkert som möjligt kunna fastställa identiteten på den personen bör ha möjlighet att använda alla kända fakta som finns i ärendet. Regeringen föreslår därför att , på samma sätt som gäller för polisen, skall ha möjlighet att söka även på känsliga personuppgifter. Promemorians förslag i tredje stycket till 4 § skall därför utgå. 7.6 Personuppgiftsombud och anmälan till tillsynsmyndigheten Regeringens förslag: Personuppgiftslagens bestämmelser om anmälningsskyldighet skall gälla även för . Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna har antingen tillstyrkt förslaget eller lämnat det utan erinran.