prop · GO0373 · 2001-03-21 00:00:00 — Men lika viktigt är, enligt utredningen, att man i alla sammanhang re- dovisar den kunskap och erfarenhet som finns tillgänglig angående dessa centrala värderingar så att de sprids och vidmakthålls. Det gäller i skol- undervisningen men också till olika aktörer som i sitt arbete konfronteras med de etiska principerna eller där arbetets innehåll och utformning gör att konflikter med dessa regler kan uppkomma. Utredningen understryker vikten av regelbundna diskussioner och att det är viktigt att etiska dimensioner sätts in i ett samhälleligt samman- hang. Utredningen pekar på den viktiga roll media har genom att lyfta fram missförhållanden. kan media också användas för att driva fram etiska ställningstaganden som strider mot gällande etiska värde- ringar, t.ex. angående införande av dödsstraff. Det är viktigt att sådana risker diskuteras t.ex. i journalistutbildningen och att media stimuleras till att skapa mötesplatser för diskussion om hur man bemöter och hante- rar värderingar som klart strider mot de etiska grundsatser som gäller i dagens samhälle. Regeringens åtgärder med anledning av Regeringens ställde sig i allt väsentligt bakom förslag till ersättning till personer som tvångssteriliserats. Detta har, som nämnts ovan, resulterat i en lag som ger rätt för personer som steriliserats mot sin vilja eller på någon annans initiativ att ansöka om ersättning av staten om . Med anledning av utredningen av steriliseringsfrågan i och då främst slutbetänkande skickade Socialdepar- tementet ut ett brev undertecknat av socialminister till sammanlagt 1 100 instanser för att informera om Sterilise- ringsutredningens slutsatser i slutbetänkandet. Till regeringens brev bifogades också betänkande Steriliseringsfrå- gan i (SOU 2000:20). Till 400 adressater skickades dessutom den utförliga historiska rapporten politik till praktik, de svenska steriliseringslagarna 1935 1975 (SOU 2000:22). Samtliga kommuner, landsting och länsstyrelser och stift samt ett stort antal myndigheter, institutioner och intresseorganisationer fick del av brevet. Även ett stort antal enskilda personer som arbetar inom landstingsvärlden och psykiatrin har fått ta del av brevet. Brevet återges i sin helhet som en bilaga till skrivelsen (bilaga 3). I brevet görs en kort redogörelse av steriliseringsfrågan bl.a. beträf- fande hur många som steriliserades samt vikten av att i vida kretsar sprida slutsatser och överväganden. Utöver själva steriliseringsfrågan framhålls vikten av att ständigt hålla en öppen debatt kring etiska principer och värderingar. Ett syfte med brevet är att väcka frågor kring företeelser som vi uppfattar som självklara och inte reagerar mot, men som en kommande generation kommer att upp- fatta som oetiska. Brevet sluter an till den diskussion om etiska principer som för i sitt slutbetänkande och som redogörs för ovan. Nämnas kan i sammanhanget att socialminister och vice statsminister i en artikel i bad resandefolket, eller den grupp som kal- lades tattare, om ursäkt för den förföljelse och de myndighetsöver- grepp som gruppen blivit utsatt för i . Bl.a. pekade man i artikeln på omständigheten att personer som pekades ut som tattare var överre- presenterade bland de 63 000 steriliseringar som skedde i 1975. De frågeställningar som steriliseringsfrågan ger upphov till är allmän- giltiga och ständigt aktuella. Diskussionen kring steriliseringarna och därtill hörande etiska dilemman är inte avslutad i och med att en utred- ning har tillsatts, att regeringen beslutat om att ersättning skall utgå till de som steriliserats samt att utredningens slutsatser har spridits till kommu- ner, landsting, myndigheter och organisationer. Vi måste alltid vara beredda att åter föra en bred diskussion om de svenska steriliseringarna och då kanske ur ett annat perspektiv än det som redovisas i skrivelsen. De slutsatser och problem som framförts i redovisningen av steriliseringsfrågan kan också hjälpa oss att se andra etiska frågor i ett nytt perspektiv och leda till nya diskussioner. 2000/01:73 etiska diskussioner måste också ske kontinuerligt, men inte bara i reger- ing och riksdag, utan även på skolor, arbetsplatser och bland familj och vänner. Sammanställning av forskarrapporter bilagda slutbetänkande Sammanställning av enskilda forskarrapporter bifogade som bilagor till slutbetänkande Steriliseringsfrågan i 1975 historisk belysning, kartläggning och intervjuer (SOU 2000:20). I bilaga 2 till betänkandet finns en undersökning om tvång och frivil- lighet där två forskare (fil. kand. och fil. ) genom närläsning av drygt 1000 statistiskt utvalda sterilise- ringsakter dels försöker skatta hur många individer som steriliserades under några former av myndighetstvång, dels försöker beskriva och analysera hur begreppsparen tvång och frivillighet kommer till uttryck i akterna. Utredningen har ansett det väsentligt att som ett komplement till den historiska belysningen redovisa fakta om preventivmedel, abortmetoder och steriliseringsmetoder samt i vilken utsträckning dessa medel och metoder var tillgängliga och tillåtna 1934 och ste- riliseringslagar var i kraft. Utredningens sakkunniga professor redovisar detta i bilaga 3. I utredningens uppdrag har ingått att göra en kartläggning av sterilise- ringarnas omfattning. Den har letts av överläkare , omfattar en statistisk genomgång och analys av drygt 2 000 akter med ansökningar om sterilisering 1975. Resulta- ten presenteras i bilaga 4. I kartläggningsuppdraget har också ingått att undersöka vilka de perso- ner var som steriliserades och hur deras liv påverkades. Som ett viktigt och levande komplement till den statistiska undersökningen har utred- ningen låtit fil. genomföra intervjuer med några av dem som upplevt att de steriliserats mot sin vilja och som skrivit till ut- redningen och berättat om sina liv. Dessa intervjuer eller livsberättelser redovisas i bilaga 5. Sammanställning av forskarrapporter som publicerats separat men på steriliseringsutredningens uppdrag samt rapporter publicerade oberoende av men i samråd med utredningen Utredningen gav några utländska forskare att självständigt kommentera den svenska steriliseringsfrågan ur sitt respektive forskningsperspektiv. Deras rapporter är publicerade i 1999:2. Professor , Eugenics and the Sterilisation Debate in and before the Second World War, Professor , Science and Political Culture Eugenics in Comparative Perspective, Professor , International Eugenics: Swedish Sterilisa- tion in Context s Professor , Eugenics in after 1945: Change of values and growth of knowledge Utredningen har också berett några svenska forskare tillfälle att redovisa forskning med anknytning till steriliseringsfrågan. Deras rapporter är publicerade med titeln om steriliseringen i i tid- , 2000, utgiven av avdelningen för Idé- och lärdomshi- storia vid . I rapporten är följande artiklar publicerade. Fil.dr , Ett skarpt vapen om sterilisering som alternativ till anstaltsvistelse. Fil.dr , Steriliseringar och sexuell reform: -O, och , Docent , Abortpolitikens dolda dagordning under tret- tio- och fyrtiotalen, , Steriliseringspolitikens tillämpning på samt , Anstalt, patient och steriliseringar vid Salberga sjukhus Två forskarrapporter rörande respektive Läkaresällska- pets ställningstagande till steriliseringarna publicerats dels docent rapport, Tvångssteriliseringarna och 1935 1975 (Tro & Tanke, supplement, forskningsråd, 1/1999), dels docent rapport, och sterilise- ringsdebatten Studie av 1974 (, 2000). Dessa två utredningar har inte initierats av utred- ningen men de har påbörjats efter samråd med utredningen. Steriliseringsfrågan i (brev) Regeringen tillkallade en särskild utredare för att bl.a. be- lysa tillkomsten och tillämpningen av de steriliseringslagar som var i kraft i fram till utgången av 1975. draget, som slutredovisades för regeringen , är bl.a. en omfattande historisk belysning av steriliseringsfrågan. Utöver den historiska belysningen tjänar utredningen ett annat viktigt Den utgör en analys av en historisk missgärning som kan hjälpa oss att ur en annan synvinkel betrakta och skärskåda etiska principer och strömningar som finns i dagens samhälle. Mot den bakgrunden anser jag att det är angeläget att utredningen blir känd och att den sprids i vida Utredningen bör kunna initiera och utgöra ett viktigt underlag för diskussioner om etiska principer i historien, och . har tidigare, på förslag av regeringen, beslutat att personer som steriliserats mot sin vilja under de tidigare gällande lagarna, skall ha möjlighet att ansöka om ersättning om . betraktas som en kompensation för de övergrepp som staten tidigare gjort sig skyldig till. ningsnämnden, som handlägger ansökningar om ersättning, fattat beslut i omkring 1 500 ärenden. av ansökningarna har bifallits av Hur många steriliserades och varför? steriliserades ca 63 000 personer i med stöd av de då gällande steriliseringslagarna. Ungefär hälften av de utförda steriliseringarna bedöms ha skett under tvång eller efter påtryck- I många fall var sterilisering ett villkor från myndigheternas sida för att en person skulle få genomgå abort, bli utskriven från anstalt eller för att få gifta sig. Steriliseringslagarna tillämpades på mycket olika sätt de var i kraft, men även olika på olika ställen i . seringarna var flera. Det kunde vara fråga om befolkningspolitiska motiv, ras- och arvshygieniska motiv eller socialmedicinska och familjeplane- De två sistnämnda motiven dominerade och kan även betraktas som en brytpunkt avseende an- vändningen av steriliseringar utan enskildas samtycke, som blev mindre vanliga i förhållande till steriliseringar som skedde på frivillig basis. Av det totala antalet personer som steriliserades har visat att steriliseringsla- garna genomgående drabbade svaga och underprivilegierade grupper. I rådde i stort sett politisk enighet bakom steriliseringslagarna. Det fördes ingen aktiv debatt runt lagstiftningen. Noterbart är t.ex. att den kraftiga kritik som , , framförde till riksda- gen 1947 angående tillämpningen av steriliseringslagen, inte föranledde några särskilda åtgärder eller någon vidare diskussion. bl.a. i sin kritik att tillämpningen av steriliseringslagen stred mot lagens uttryckliga krav på frivillighet och samtycke. Debatten som fördes från statsmakternas och myndigheternas sida om tillämpningen av steriliseringslagarna var inte särskilt omfattande. Det är dock klarlagt att många människor, både då och , känt sig djupt kränkta av det påtvingade ingrepp som steriliseringarna innebar och som berövade dem möjligheter att få barn. Vad kan vi göra för att förhindra en upprepning av liknande övergrepp? Det är svårt för oss att i dagens ljus fullt ut förstå de tankar som låg bakom 1934- och steriliseringslagar. Det vi kan göra är att ta avstånd från de tankar som låg bakom lagarna och dess tillämpning. Som framgår av utredningen är det problematiskt att inta en morali- serande ståndpunkt över handlingar som i dåtiden ansågs försvarbara. Under historiens gång sker automatiskt etiska värdeförskjutningar. Genom vad som har framkommit under ar- bete ställs en rad frågor som vi alla måste ta ställning till och som fortfa- rande äger hög aktualitet: Hur skall en upprepning undvikas av den form av åtgärder som de tidi- gare steriliseringslagarna och dess tillämpning gav upphov till? Vilka utesluts ur den samhälleliga gemenskapen och finns det risk för att samma uteslutningsmekanismer upprepas ? Hur definierar vi gränser mellan friskt och sjukt, normalt och avvi- kande? Hur namnger vi fysisk, psykisk och social avvikelse? Är de regelsystem som existerar tillräckliga för att upprätthålla och levandegöra centrala etiska principer och värderingar? Finns det i dagens samhälle företeelser som vi uppfattar som självklara och inte reagerar mot, men som en kommande generation om några de- cennier kommer att uppfatta som oetiska? Vi har alla ett ansvar för att ständigt hålla dessa frågor aktuella. Det gäller inte minst och dess ledamöter, som yttersta företrädare för det svenska folket. Mot den bakgrunden avser regeringen längre fram att i en särskild skrivelse till lämna en redovisning när det gäller steriliseringsfrågan i . Men även företrädare för myndig- heter, kommuner och landsting samt intresseorganisationer spelar en central roll när det gäller att hålla frågor av detta slag ständigt levande. Olika yrkesgruppers och myndigheters handlande bidrar till att ange de etiska normer vi följer i samhället. Bland personer som i sitt arbete kon- fronteras med etiska ställningstaganden finns kunskap om etiska princi- per och värderingar samt erfarenhet av situationer där konflikter med sådana regler kan uppkomma. Denna kunskap måste spridas och redovi- sas. Frågor och problem som uppstår måste diskuteras. slutbetänkande, som bifogas denna skri- velse, är enligt min bedömning ett bra underlag för diskussioner om etiska principer som bör föras i vida kretsar. Utredningen visar, tyvärr, mycket tydligt varför det är viktigt att ständigt ifrågasätta och skärskåda våra egna handlingar och värderingar. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsrådet , ordförande, och statsråden, , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse 2000/01:73 Redogörelse för steriliserings- frågan i åren 1935 1975 och regeringens åtgärder