prop · GP031d7 · 2001-09-20 00:00:00 — Även antalet inskrivna kvinnor har jämfört med minskat från 267 personer till 227. har uppnått målet med att skriva in totalförsvarspliktiga till grundutbildning så att avvikelserna från de bemanningsansvarigas behov av inryckande inte är större än . Regeringen beslutade ( Fö nr 10) att antalet totalförsvarspliktiga som fullgör värnplikt skall vara ca 15 000 totalförsvarspliktiga. fick då ändra inskrivningsbeslut för ett stort antal personer. har fortsatt att utveckla mönstringen, bl.a. har endagsmönstring införts vid regionkontoren i och . Dessutom har samarbetet med skolhälsovården utvecklats, vilket lett till att cirka 3 200 totalförsvarspliktiga befriats från mönstringen genom inlämnade intyg. I jämförelse med 1999 har antalet avgångar under grundutbildning ökat något . Avgångarna har till största delen berott på hälso- och psykosociala skäl. Andelen som ansöker om vapenfri tjänstgöring är oförändrad. Högre utbildning inom totalförsvaret Utbildning motsvarar totalt av Försvarshögskolans verksamhet. Den är helt avgiftsfinansierad och Försvarsmakten är den största beställaren. Skolans utbildning har utvecklats både till omfång och till innehåll där olika former av krishantering mot bakgrund av omvärldsutvecklingen har blivit en viktig komponent. För chefsprogrammet har andelen utländska deltagare varit relativt hög, , och skolans bedömning är att detta underlättar den pågående internationaliseringen av utbildningen. Andelen kvinnliga studerande på stabsprogrammet är . Av närmare 210 svenska elever på chefsprogrammen återfinns en kvinnlig officer. Genom fackprogrammen erbjuds Försvarsmakten specialutbildningar för kompetensutveckling av officerare. Det har dock funnits svårigheter att nå upp till beläggningsmålen på ett antal av dessa i likhet med föregående år. Brister i beläggningen ger därmed också högre kostnader per utbildningsplats. Skolans anslagsfinansierade forskningsverksamhet (av forskningen som helhet) omfattar grundforskning, forskning inom 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 säkerhetspolitik och militärhistoria samt informationskrigsföring. Inom grundforskningen eftersträvar skolan fasta forskningsresurser, dvs. professorer och rekryteringstjänster vid alla institutioner för att möjliggöra utveckling av nya forskningsprojekt och handledning av doktorander. Samtliga institutioner har en professor eller en adjungerad professor som kan leda institutionens vetenskapliga forskning och utveckling. Andelen personer med högre akademisk kompetens ökar och finns 15 professorer anställda på skolan. Andelen undervisningstimmar med forskningsutbildade lärare har därför kunnat utökas. Försvarsmakten har mot bakgrund av det ekonomiska läget 2001 reviderat sina beställningar till Försvarshögskolan och detta kan komma att leda till beställningsreduceringar inom den avgiftsfinansierade verksamheten. Konsekvenserna för Försvarshögskolan av de minskande beställningsvolymer som Försvarsmakten aviserat är svåra att bedöma, men kan komma att påverka skolans intäkter . Med anledning av detta har Försvarshögskolan påbörjat en intern översyn i syfte att skapa en effektivare organisation. har bidragit med underrättelser om förhållanden i vår omvärld som kan påverka vårt land i politiskt, säkerhetspolitiskt eller militärt avseende. har också bidragit med underrättelser till stöd för svenskt utrikespolitiskt agerande. De säkerhetspolitiska förändringarna har inneburit att Försvarets radioanstalts ekonomiska resurser har kunnat reduceras. Myndigheten har anpassat sig till detta och rationaliserat verksamheten genom att lägga ned stationer och investera i automatiserad utrustning. Mot bakgrund av att någon genomgripande av regeringen initierad översyn inte har skett av på länge samt de omfattande säkerhetspolitiska förändringarna beslutade regeringen om direktiv till en utredare för att genomföra en granskning av verksamheten vid . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Forskning och utveckling för totalförsvarets behov har stötts av . har efter en kundundersökning 1999 vidtagit ett omfattande antal åtgärder för att förbättra kunddialogen, god leveranstid och beställningsöverensstämmelse. Exempel är att milstolpsförfarandet för fakturering av utförda uppdrag har utökats till fler fakturerande myndigheter än Försvarsmakten. En internationell utvärdering av verksamheten vid avdelningen för sensorteknik har genomförts . Ett åtgärdsprogram kommer att utarbetas utifrån utvärderingens rekommendationer. Omfattningen av Försvarets forskningsanstalts civila forskningsverksamhet har, jämfört med forskningsverksamhet utförd åt totalförsvaret, ökat från . Synergieffekter har främst uppnåtts genom flerpartsprojekt, delgivning av resultat, utbildning och undervisning. Forskningsanstalten har fortsatt verka för att försvarsforskningen skall nyttiggöras utanför totalförsvaret. Inom övriga samhällssektorer har forskningen ökat jämfört med föregående år. Försvarsmakten avdelar medel för s.k. strategiska forskningskärnor. Med dessa medel har Forskningsanstalten viss möjlighet att själv initiera framtidsriktade satsningar. Därutöver har myndigheten bedrivit innovationsforskning, kompetensutveckling, framtidsorienterad forskning samt utvecklat och vidmakthållit kontaktnätverk. Flygtekniska försöksanstaltens verksamhet har till sin karaktär varit såväl militärt som civilt tillämpbar. Finansiärer av projekt har t.ex. varit , Aero, , och . Exempel på tillämpningar är vindkraftprogrammet och projekt för det Europeiska rymdprogrammet, . För långsiktig kompetensutveckling har Försöksanstalten genomfört forskning och teknologiutveckling på uppdrag av Försvarsmakten. Huvuddelen av verksamheten omfattar de flygtekniska basteknologierna aerodynamik, aeroelasticitet, flygdynamik och strukturteknik. Den försvarsanknutna verksamheten har dominerats av prov med anknytning till JAS 39 och dess utveckling. Ett antal provningsuppdrag rörande robotar och missiler har utförts åt olika beställare. Uppdrag för svensk och utländsk industri har genomförts inom vindtunnelprov, utveckling av utloppsdysor för raketmotorer, aerodynamiska beräkningar för räddningsfarkosten till . Verksamheten inom det svenska vindforskningsprogrammet har fördjupats. inrättades den nya myndigheten genom en sammanslagning av Flygtekniska försöksanstalten och . Myndigheten har till uppgift att bedriva forskning, metod- och teknikutveckling samt utredningsarbete för totalförsvaret och till stöd för nedrustning och internationell säkerhet. Myndigheten får även i övrigt bedriva forskning, metod- och teknikutveckling samt utredningsarbete. Verksamheten skall bedrivas med beaktande av krav på relevans, integritet, vetenskaplig kvalitet och effektivitet. De totalförsvarsgemensamma myndigheternas internationella samarbete och engagemang har en stor bredd. Det omfattar allt från stöd till svenska förband i internationell tjänst, nordiskt samarbete och samarbete med myndigheter och försvarsorganisationer i , , och till multilateralt arbete inom ramarna för deltagande i Partnerskap för fred (PFF). Inte minst inom materiel- och forskningsområdet har det internationella engagemanget integrerats i myndigheternas övriga verksamhet och stärkts organisatoriskt . och deltar aktivt inom WEAG (). Myndigheten bidrar också till exportstödet genom det bi- och multilaterala samarbetet. Samtliga totalförsvarsgemensamma myndigheter har genomfört en miljöutredning som ett första steg i införandet av ett miljöledningssystem. Arbetet med att ta fram en miljöpolicy Flertalet av myndigheterna har redovisat goda resultat i arbetet med att införa miljöledningssystem. Försvarshögskolan har dock redovisat att huvuddelen av arbetet med att införa ett miljöledningssystem måste göras då arbetet påbörjades sent . Jämställdhet samt etnisk och kulturell mångfald De totalförsvarsgemensamma myndigheterna har på olika sätt arbetat med att åstadkomma en ökad jämställdhet och en jämnare könsfördelning. I syfte att få fler kvinnor att fullgöra värn- eller civilpliktstjänstgöring har genomfört ett försök med prövning enbart för kvinnor på regionkontoret i . Resultatet var mycket lyckat då blev inskrivna, att jämföra vid traditionell prövning. Cirka 400 elever på Försvarshögskolan har utbildats i etiska frågor förknippade med officersrollen. Bl.a. har frågor om etnisk, kulturell och sexuell diskriminering diskuterats. Till området hör verksamheter som bedrivs av , To- talförsvarets chefsnämnd och vissa nämnder. Nämnderna har redovisat att verksamheten genomförts enligt uppställda mål och riktlinjer. Regeringen ger bidrag till Svenska Röda Korset och och Försvar. Dessa har redovisat en verksamhet som motsvarar syftet med statsbidraget. Samtliga berörda myndigheter redovisar en minskning av antalet medlemmar i de frivilliga försvarsorganisationerna. Till stor del bedöms minskningen bero på de förändringar som pågår inom totalförsvaret. Av Försvarsmaktens bedömning av respektive totalförsvarsgemensam myndighets levererade tjänster och produkter framgår att dessa i stort sett uppfyllt de kvalitetskrav och behov som Försvarsmakten har haft. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 dömer dock att det i fråga om Försvarshögskolans tjänster utöver den nivåhöjande utbildningen finns utrymme för vissa kvalitetshöjningar. Regeringens sammantagna bedömning är att de totalförsvarsgemensamma myndigheternas verksamhet och produkter i huvudsak uppfyllt de krav och mål som regeringen ställt. I likhet med föregående år har myndigheterna dock påverkats av den pågående ominriktningen av försvaret, vilket bl.a. resulterat i delvis begränsad måluppfyllnad för vissa myndigheter. Regeringen bedömer att nämndernas verksamhet och den frivilliga försvarsverksamheten bedrivits med gott resultat. har (SOU 2001:21), (SOU 2001:22) och (SOU 2001:23) överlämnat sina betänkanden till regeringen. Dessa har remissbehandlats. Regeringen avser att i den kommande försvarsbeslutspropositionen behandla dessa betänkanden och redovisa inriktningen vad avser personalförsörjningen, materielförsörjningen, det militära skolsystemet samt forskning och utveckling. Det innebär att arbetet kommer att påverkas av statsmakternas kommande beslut. Regeringen anger i avsnitt 3.8.4 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling inriktningen för det militära försvarets materielförsörjning. verksamhet skall följa denna inriktning. Inriktningen är att utbildningsvolymen av totalförsvarspliktiga som fullgör värnplikt skall vara ca 15 000 totalförsvarspliktiga. Antalet totalförsvarspliktiga som fullgör civilplikt kommer att minska. Regeringens inriktning är att ca 1 000 totalförsvarspliktiga som fullgör civilplikt skall utbildas. Regeringen avser att behandla frågor om bättre villkor för totalförsvarspliktiga m.m. För att tillmötesgå de framtida behoven av kvalitetssäkrad utbildning inom totalförsvarets 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 områden anser regeringen det är av stor vikt att Försvarshögskolan fullföljer sin strävan att stärka den vetenskapliga grund som myndighetens verksamhet bygger på. Den närmare inriktningen av de frivilliga försvarsorganisationerna är beroende av utredningen om den frivilliga försvarsverksamhetens framtida inriktning och uppgifter inom totalförsvaret. Regeringen återkommer till i denna fråga . har lämnat revisionsberättelse utan invändning för , , , och Flygtekniska försöksanstalten. Även de av regeringen särskilt förordnade revisorerna för har lämnat revisionsberättelse utan invändning. Regeringen har vid beräkningen av anslagen tagit hänsyn till såväl den kommande försvarsbeslutspropositionen som den kommande propositionen om bättre villkor för totalförsvarspliktiga. är en avgiftsfinansierad myndighet med uppgift att anskaffa, vidmakthålla och avveckla materiel på uppdrag av främst Försvarsmakten. Vidare biträder Försvarsmakten i fråga om långsiktig materielförsörjningsplanering samt materielsystemkunskap. För de enskilda uppdragen utformar offerter utifrån Försvarsmaktens fastställda materielplan. Försvarsmakten gör sedan kundbeställningar gentemot . Kundbeställningarna utgör ett åtagande för gentemot kunden och är grunden för uppfölj- ningen av resultat och måluppfyllnad. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att, genom en kredit i om högst 21 , tillgodose behov av rörelsekapital . Skälen för regeringens förslag: behöver ett rörelsekapital för att finansiera utestående förskott till industrin och övrigt behov av rörelsekapital. Regeringen föreslår, mot bakgrund av utnyttjat kreditutrymme och av det bedömda framtida kreditbehovet, att krediten i sänks från 23 till högst 21 . Budget för avgiftsbelagd verksamhet (Intäkt -kostnad) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) får disponera intäkterna från den avgiftsbelagda verksamheten. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Regeringens förslag: Förslaget till investeringsplan för för perioden 2004 godkänns (tabell 3.38). Investeringar > 1 miljon Investeringar < 1 miljon Motsvarar 229 086 tkr prisnivå. 229 086 tkr prisnivå. Anslaget disponeras av för mönstring, antagningsprövning, inskrivning och stöd under grundutbildning samt enskilda ärenden. Vidare finansierar anslaget Totalförsvarets pliktverks verksamhet med att ge myndigheter och andra som har bemanningsansvar inom totalförsvaret stöd och service avseende bemanning med totalförsvarspliktiga som skrivs in för civil- eller värnplikt och i fråga om redovisning av annan personal inom totalförsvaret samt lämna stöd och service till utbildningsanordnarna i fråga om totalförsvarspliktigas tjänstgöring. samheter finansieras även till del av avgiftsinkomster. Budget för avgiftsbelagd verksamhet (Intäkt -kostnad) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Huvuddelen av den avgiftsbelagda verksamheten avser tjänster lämnar till Försvarsmakten. får disponera intäkterna från den avgiftsbelagda verksamheten. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 har regeringen beräknat mer jämfört med för ändrat betalningsansvar för vissa folkbokföringsuppgifter. För att finansiera vissa förslag i den kommande propositionen om bättre villkor för totalförsvarspliktiga har regeringen beräknat mindre samt mindre jämfört med . Tabell 3.41 Härledning av nivån 2002-2004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1 Motsvarar 32 015 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 32 015 tkr prisnivå. Anslaget disponeras av Försvarshögskolan för forskning och utveckling m.m. inom skolans kompetensområde. Verksamheten skall kunna knytas till utbildningen och tillgodose totalförsvarets behov. Dessutom bekostas verksamheten inom Delegationen för militärhistorisk forskning från anslaget. Regeringen avser att i regleringsbrevet föreskriva att av anslaget är avsedda för uppbyggnad av Försvarshögskolans vetenskapliga grund. Den skall motsvara en professur och en rekryteringstjänst inom var och ett skolans kärnämnen. Budget för avgiftsbelagd verksamhet (Intäkt -kostnad) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) 1 Både vad avser prognos och budget 2002 föreligger en stor osäkerhet med anledning av Försvarsmaktens ekonomiska situation och de annullerade beställningar detta medfört samt aviserade minskade beställningar . Försvarshögskolan disponerar intäkterna från den avgiftsfinansierade verksamheten. Under verksamhetsåret redovisade Försvarshögskolan ett underskott. Det negativa resultatet beror huvudsakligen på icke inplanerade investeringar för att höja IT-säkerheten och fördyring av hyra för tillfälliga lokaler. För föreligger viss osäkerhet avseende Försvarsmaktens beställningar. Det kan komma att leda till minskade beställningsvolymer inom Försvarshögskolans avgiftsfinansierade verksamhet. Tabell 3.44 Härledning av nivån 2002-2004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1 Motsvarar 448 939 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 448 939 tkr prisnivå. Anslaget finansierar den verksamhet med signalspaning som bedriver. Anslaget finansierar också utveckling av teknisk materiel och metoder som behövs för denna verksamhet. Viss verksamhet inom myndigheten finansieras genom avgifter. Verksamheten bedrivs enligt den inriktning som regeringen, Försvarsmakten och övriga uppdragsgivare anger. skall bidra till att ge förvarning om förhållandena i vår omvärld och lämna stöd vid fredsfrämjande internationella operationer. För att tillgodose behovet av investeringar inom framtidsinriktade områden har anslaget ökats med jämfört med . Tabell 3.46 Härledning av nivån 2002-2004 Förändring till följd av: Överföring från anslag 6:2 Förslag/beräknat anslag 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 1 och Flygtekniska försöksanstalten summerat. 2 Motsvarar 191 290 tkr prisnivå. 3 Motsvarar 191 290 tkr prisnivå. Anslaget finansierar försvars- och säkerhetspolitisk forskning för regeringens behov, skyddsforskning mot NBC- stridsmedel samt flygteknisk kompetens- och resursutveckling. Kompetensen skall även nyttiggöras utanför totalförsvaret, samt stödja svensk industri och export av försvarsmateriel. Totalförsvarets forskningsinstituts verksamhet skall tillgodose totalförsvaret med forskning, metod- och teknikutveckling samt utredningsverksamhet. Budget för avgiftsbelagd verksamhet (Intäkt -kostnad) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) får disponera intäkterna från den uppdragsfinansierade verksamheten. Det negativa resultatet beror bl.a. på ej genomförda uppdrag pga. sammanslagningen av och Flygtekniska försöksanstalten. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Tabell 3.49 Härledning av nivån 2002-2004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 3.10.5.66:17 Stöd till frivilliga försvarsorganisationer inom totalförsvaret 2 Motsvarar 88 265 tkr prisnivå. 3 Motsvarar 88 265 tkr prisnivå. Anslaget finansierar utgifter för stöd till den verksamhet som anges i förordningen (1994:524) om frivillig försvarsverksamhet. De frivilliga försvarsorganisationerna, som anges i bilaga till förordningen, får bidrag för den del av deras verksamhet som främjar totalförsvaret och som omfattar ledning och administration, försvarsupplysning, rekrytering, funktionärsutbildning för den egna organisationen samt ungdomsverksamhet. Tabell 3.51 Härledning av nivån 2002-2004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag Mot bakgrund av vad som ovan anförts om resultatbedömning och inriktning för Stöd till frivilliga försvarsorganisationer (avsnitt 3.9.4 och avsnitt 3.9.5) beräknar regeringen medlen för anslaget till . De frivilliga försvarsorganisationerna får härutöver uppdragsmedel från anslagen 6:1 Förbandsverksamhet och beredskap m.m., 6:3 Funktionen Civil ledning, 6:5 Funktionen Be- folkningsskydd och räddningstjänst samt 6:8 Funktionen Hälso- och sjukvård m.m. Ar- betsmarknadsstyrelsen tilldelas belopp för frivilligverksamhet under anslaget 6:5 Funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst. 3.10.5.7 6:18 Nämnder m.m. 1Inklusive en minskning med 1 485 tkr på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 1 Motsvarar 11 409 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 11 409 tkr prisnivå. Anslaget finansierar den verksamhet som , vissa andra, mindre, nämnder bedriver samt bidrag till Svenska Röda Korset och till och Försvar. För finansiering av Försvarsdepartementets kostnader förknippade med nämndens avveckling beräknas för under utgiftsområde 1 , anslag 90:5 m.m. istället för under föreliggande anslag. är motsvarande belopp . För finansiering av informationsutbyte mellan cheferna för de centrala myndigheterna inom totalförsvaret beräknas under anslaget 6:1 Förbandsverksamhet, beredskap och fredsfrämjande truppinsatser m.m. istället för under föreliggande anslag. Sammantaget har regeringen med anledning av att TCN läggs ned beräknat mindre under anslaget 2002 jämfört med . Regeringen har på tilläggsbudget till statsbudgeten i föreliggande proposition föreslagit att anslaget 6:19 Nämnder m.m. skall minskas med . Regeringen har vid beräkningen av anslaget i tabell 3.53 ökat anslaget med detta belopp för 2002-2004. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Tabell 3.53 Härledning av nivån 2002-2004 Förändring till följd av: Överföring till UO1 anslaget 90:5 Förslag/beräknat anslag 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 4 Politikområde Skydd mot olyckor Politikområdet omfattar åtgärder för att förebygga och begränsa konsekvenser av olyckor samt avhjälpa skador. Med olyckor menas såväl av människa vållade olyckor som naturolyckor där skador kan förorsakas på människa, egendom eller i miljö. Politikområdet begränsas till att omfatta verksamheter som bedrivs av myndigheter inom det sjätte utgiftsområdet. Liknande verksamheter med motsvarande målsättning och till del baserade på samma lagstiftning bedrivs även av ett antal statliga myndigheter inom andra politikområden samt av kommunerna. Politikområdet omfattar räddningstjänst, olycks- och skadeförebyggande verksamhet samt åtgärder efter olyckor enligt räddningstjänstlagen (1986:1102), lagen (1982:821) om transport av farligt gods, lagen (1999:381) om åtgärder för Tabell 4.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor och lagen (1988:868) om brandfarliga och explosiva varor samt ett antal författningar inom sjösäkerhetsområdet. Myndigheter inom det sjätte utgiftsområdet, som bedriver verksamhet med stöd av nämnda författningar är , och . kommer att upphöra varefter verksamheten uppgår i . Politikområdet omfattar även åtgärder som vidtas för att förebygga jordskred och andra naturolyckor. lämnar ersättning till kommuner och statliga myndigheter för vidtagna åtgärder och uppkomna merkostnader vid genomförda räddningstjänstinsatser. De anslag som ingår i politikområdet framgår av tabell 4.1. 7:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra 7:3 Ersättning för verksamhet vid räddningstjänst 7:4 Samhällets skydd mot olyckor Totalt för Politikområde Skydd mot olyckor 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Målet för verksamheten inom politikområdet Skydd mot olyckor är att skydda människors liv, säkerhet och hälsa mot olyckor samt att förhindra eller begränsa skador på egendom och miljö. Regeringen anser att samhällets förmåga att förebygga och hantera olyckor måste utvecklas. Det förebyggande arbetet bör härvid prioriteras. Väl genomförda förebyggande insatser medför såväl minskat lidande som bättre samhällsekonomisk användning av resurserna. Viktiga led i det förebyggande arbetet är tillsyn och statistikuppbyggnad. Ett led i regeringens strävan att stärka samhällets förmåga att förebygga och hantera olyckor är att förbättra samverkan mellan räddningstjänstansvariga myndigheter och övriga aktörer. Regeringen beslutade att ett råd för räddningstjänst skulle inrättas för att analysera och diskutera sådana frågor som är av betydelse för att uppnå effektivare och mer samordnade insatser på räddningstjänstområdet. Regeringen har beslutat att utveckla Rådet för räddningstjänst till ett mer aktivt forum för att analysera och diskutera erfarenheter av inträffade allvarliga olyckor. Rådet bör verka aktivt för samordning mellan ansvariga myndigheter och tjäna som ett centralt samarbetsforum för beslutsfattare inom räddningstjänstansvariga myndigheter. Rådet bör även följa upp de studier som genomförs i samband med allvarliga olyckor. Rådets ledamöter skall underrättas om inträffade allvarliga olyckor och erfarenheter från dessa. I sammanhanget kan nämnas att i betänkandet från utredningen om branden i (SOU 2000:113) förordade utredaren att ett närmare samarbete mellan statliga myndigheter med ansvar vid denna form av olyckor skulle utvecklas. I syfte att bibehålla brandskyddet och förbättra effektiviteten i verksamheten tillsatte (Försvarsdepartementet) en arbetsgrupp med uppgift att analysera hur en reformering av sotningsväsendet skall kunna åstadkommas. Arbetsgruppens rapport sotningsväsende överlämnades till försvarsministern .