prop · GO0320 · 2001-01-01 00:00:00 — Målet har varit att höja debutåldern för alko- hol, att minska alkoholintaget efter debuten och att ge eleverna styrka att stå emot grupptryck. (H) folkhälsoarbete är organiserat kring programområden, varav alkohol- och drogförebyggande arbete är ett. och arbetar gemensamt i en samarbets- grupp, med förebyggande insatser regionalt och lokalt. Man arbetar tvär- sektoriellt med insatser för att försöka höja debutåldern för alkohol, minska alkoholkonsumtionen och att förstärka attityder mot och minska bruket av narkotika och andra beroendeframkallande medel. Gruppen har ett handlingsprogram för s.k. punktnykterhet vid exempelvis graviditet och amning. (I) På finns en samrådsgrupp, SAMO-G, för drog- och missbruks- frågor ur såväl förebyggande som behandlande perspektiv. Gruppen har varit styrgrupp för större och mindre utvecklingsprojekt, framförallt kring prevention, som t.ex. utbildning i alkohol- och drogprevention vid högskolan, samverkan kring alkoholutbildning för restaurangnäringen och insatser mot svartsprit. Gruppen har också ansvar för att göra årliga granskningar av och sammanställa justeringar av det alkohol- och drog- politiska program som fastställdes av kommunen 1998. Folkhälsoenheten svarar för folkhälsorapportering som skall inkludera t.ex. alkohol- och drogrelaterad sjuklighet och död. genom- förs skolundersökningar i årskurs 9 om alkohol- och drogvanor. Enheten har ofta en samordnande funktion i de projekt som planeras i SAMO-G. (K) och har en gemensam sam- ordnare i alkohol- och drogfrågor i länet. finns ett regionalt drogpolitiskt handlingsprogram, som utarbetades på uppdrag av länssam- rådsgruppen i alkohol- och drogfrågor. Handlingsprogrammet bygger på den nationella handlingsplanen. (M) stads alkohol- och drogpolitiska program startade med fyra huvudmål: minskad eller oförändrad alkoholkonsumtion , minskad konsumtion hos grupper med högst konsumtion samt alkohol-, tobaks- och drogfri uppväxt. Instrumenten för att uppnå målen var flera, som t.ex. epidemiologisk bevakning, folkhälsorapporte- ring, informations- och opinionsbildande insatser. Två hinder har iaktta- gits under projektets gång: beroendet av externa medel och svårigheten att bilda en bred opinion bland Malmös befolkning och även bland myn- digheter och förvaltningar som varit inblandade i de olika verksamhe- terna. öppnande kommer att ställa ökade krav på kommun. Tullen har utvecklat nya metoder för att hindra illegal införsel av bl.a. alkohol bland ungdomar. Trots att projektet uppmärksammats på det nationella planet har man på grund av bristande resurser inte lyckats integrera det i ordinarie verksamhet. Ett förebyggande alkohol- och drogpolitiskt projekt påbörjades i , tillsammans med Socialmedicinska enheten vid . Arbetet baseras på ett tvärsektoriellt sam- arbete mellan olika aktörer. Det övergripande syftet är att utveckla, genomföra och utvärdera ett lokalt befolkningsinriktat och förankrat alkohol- och drogförebyggande program med särskild inriktning på ung- domar och unga vuxna. I pågår ett intressant projekt där man genom att involvera kom- munens ungdomar i den kommunala beslutsprocessen med ett särskilt ungdomsfullmäktige försöker få till stånd alkohol- och drogförebyggande aktiviteter som ungdomarna själva initierat. finns i det centrala organet Välfärds- och folkhälsokommittén, som har till uppdrag att leda kommunens förebyg- gande och hälsostödjande program och aktiviteter. Kommittén är direkt underställd kommunstyrelsen. Ett av sex ämnesrelaterade arbetsområden är alkohol/droger/tobak. (N) I finns ett gemensamt handlingsprogram, som har tagits fram av kommunerna, och polismyndigheten, som samverkar i ett länssamrådsorgan om det förebyggande arbetet med alkohol och droger. I finns nio samrådsgrupper som inom kommunen arbetar med det alkohol- och drogpolitiska programmet. (O) finns ett alkoholpolitiskt program för f.d. . Pro- grammet omfattar 10 definierade mål och förslag till åtgärder. Med pro- grammet som bas har lokala handlingsprogram skapats. För vart och ett av de tidigare länen som ingår i storlänet finns en länsdroggrupp. Länsdroggruppens Boshuslänsprojekt i samverkan har utvärderats av . Det finns konkreta exempel på att projektet fått positiva effekter, framför allt i småkommunerna. Cirka tre fjärdedelar av länets kommuner har alkohol- och drogpoli- tiska program med varierande utformning. Vissa innehåller bara mål- angivelser, medan andra är utförliga och detaljerade handlingsprogram. Flertalet anger mål för alkohol- och drogpolitiken, bl.a. att ungdomstiden i möjligaste mån skall vara alkoholfri, stöd och hjälp till barn till miss- brukande föräldrar, total avhållsamhet vid graviditet, i arbetslivet osv. Många kommuner har ett barn- och ungdomsperspektiv i sina program. har granskat programmen och framfört synpunkten att de sällan innehåller några förslag till åtgärder för att begränsa tillgången på alkohol för ungdomar. Drogförebyggarna i är en länssamrådsgrupp som arbetar tvärsektoriellt mot droger. I gruppen ingår representanter för tull, polis, åklagare, skola, sjukvård, socialtjänst m.fl. I östra delen av länet pågår ett arbete med att etablera lokala folkhälso- råd i samtliga 15 kommuner (f.d. ). (S) Ett alkoholpolitiskt länsdokument antogs 1997 i samarbete mellan lands- tinget, kommunförbundets länsavdelning och , och en läns- samverkansgrupp bildades. Folkhälsan i bedriver ett förebyg- gande projekt med . I flera av kommunerna pågår ungdomsorienterade projekt, bl.a. föl- jande: - Vi bryr oss - ett projekt som syftar till att ge hög social kompetens i de tidiga tonåren, och på så sätt skydda mot tidig alkohol- och drogde- but. Projektet har flera samarbetspartners, bl.a. Hem & Skola, kultur- och fritidsförvaltningen, polisen, köpmännen och kyrkan (). - 59:an - projekt med syfte att förmå ungdomar i årskurs 5 9 att inte börja använda droger. Efter att ha skrivit under ett kontrakt får ung- domarna förmåner i olika butiker m.m. (och ). - Brinnande revansch ungdomar i riskzonen, 13 , får följa en samhällsskyddande verksamhet, t.ex. brandmännens. Här får de i verkligheten uppleva konsekvenserna av samhällsstörande beteende. Syftet är att ungdomarna skall utveckla sitt ansvarstagande och få känna tillhörighet (). Langningskontroll vid större evenemang och kontroller i city () när restauranger och annan verksamhet stänger för natten. (T) I län finns ett ombildat länssamråd för alkohol-, drog- och brottsförebyggande frågor. Det heter läns brotts- och drogförebyggande råd (ÖreBRODD). Ett länsprogram finns som behandlar alkohol, narkotika och brottsförebyggande åtgärder. Pro- grammet har behandlats i samtliga kommuner och lokala råd. Rådet ar- betar gentemot de lokala råden i länet. Landshövdingen är ordförande. Representanter från en rad olika myndigheter som t.ex. åklagarmyndig- heten, polisen, , kommuner samt från ideella organisationer m.fl. ingår i rådet. De fyra sydnärkekommunerna (Kumla, , , ) har en samverkan kring alkoholfrågor. De delar på en tillsynstjänst och har antagit ett gemensamt alkoholpolitiskt program. (U) God folkhälsa i , en hälsopolitisk vision och mål för , utformades för att utgöra underlag till ett hälsopolitiskt program för att främja hälsa och förebygga sjukdom och skada. Särskilt utpekade hälsopolitiska mål för det sjukdomsförebyg- gande arbetet, där bl.a. alkohol och narkotika har en framskjutande plats. Åtgärdsprogram för missbruksfrågor, med både generell och individuell inriktning, har funnits . Drogförebyggarna i är en samverkansgrupp på länsnivå. kommun har ett heltäckande drogpolitiskt pro- gram för ungdomar i alla åldrar. Övergripande mål är att alkoholkon- sumtionen skall minska hos dem som har den största konsumtionen, och att alla barn och ungdomar skall ha en alkoholfri uppväxt. (W) En dryg tredjedel av länets kommuner har antagit ett alkoholpolitiskt pro- gram, medan flera är i färd med att utarbeta sådana program. Nästan alla kommuner har antagit riktlinjer för tillståndsgivning och tillsyn över re- staurangernas alkoholservering. har inget övergripande alkohol- och narkotikapolitiskt pro- gram. Däremot finns separata alkoholpolitiska mål för verksamheten i hälsopolitiska program. kartlägger befolkning- ens hälsa . I kartläggningen ingår frågor om alkoholvanor. Arbete pågår med att utarbeta en gemensam länsstrategi mot alkohol och droger. I flera kommuner har man problem med ökad alkoholkonsumtion bland både vuxna och ungdomar. På flera håll är hembränd sprit helt ac- cepterad och den förekommer i stor utsträckning. Folköl är dock den vanligaste berusningsdrycken bland ungdomar. (X) Kommittén Folkhälsa 2000 för alla Gävleborgare har valt att koncentrera sina insatser på bl.a. konsekvenserna av alkohol- och drogmissbruk. Samtliga kommuner i har, eller håller på att utforma, alkohol- och drogpolitiska program. Ett nytt regionalt råd i alkohol- och drogfrågor, som har startat på initiativ av , har antagit länsprogrammet Alkohol och dro- ger i , åtgärder och aktiviteter . I länet finns en kontrollpolitisk grupp bestående av kommunernas alkoholhandläggare, polis och hand- läggare på . Dessutom finns en drogförebyggargrupp bestå- ende av aktiva personer inom alkohol- och drogpreventionsområdet från länets kommuner, folkhälsoråd, brottsförebyggande råd och frivilligorga- nisationer. Så gott som samtliga kommuner har projekt som vänder sig till barn till missbrukare och bygger på Vändpunktens program. Samhällsmedicin inom följer kontinuerligt utvecklingen inom alkohol- och drogområdet och initierar olika åtgärder. (Y) Samtliga kommuner har alkoholpolitiska program. Även har ett alkoholpolitiskt program, kallat , med syfte att minska alkoholkonsumtionen i länet. Samarbete i alkoholpolitiska frågor är van- ligt mellan polis, gymnasieskolor, arbetsmarknadens parter, och frivilligorganisationerna. ingår i samverkansprojektet och drogprevention i samverkan , med kommunförbundets länsavdelning och . (Z) Ett projekt för tidig upptäckt av missbruk genomfördes i och kommunerna. Utgångspunkten för projektet var ett drogpolitiskt handlingsprogram. finns öppenvårdsprogram för missbrukare. Familjecentrum är ett öppenvårdsprojekt som drivs gemensamt av kommunerna i länet. (AC) och kommun har arbetat fram en handlingsplan för drogförebyggande arbete bland ungdomar i . pågår ett alkoholprojekt vid vårdcentraler i med mål att hitta metoder för tidig identifikation och intervention. Inriktningen har successivt föränd- rats från direkt patientarbete till mer övergripande studier. Att minska alkoholkonsumtionen bland ungdomar är syftet med ett samarbete mellan socialtjänst, skola och polis i kommun. I vissa fall samverkar man även med kyrka och barnomsorg. Missbruket har konstaterats gå längre ner i åldrarna i . Här har man ett alkoholpolitiskt program med riktlinjer för restaurangernas alkoholservering. I har man flera typer av samverkan som syftar till att samordna och effektivisera kommunens resurser i det drogförebyggande arbetet. (BD) har en länsstrategi i alkoholfrågor för åren 1999 2001. Här finns en länssamrådsgrupp för alkohol- och drogfrågor, men däremot inget alkohol- och narkotikapolitiskt program. Efter kartläggning och inventering har gruppen beslutat att prioritera följande områden: - tidigt stöd till barn och ungdomar - insatser mot ökande folkölskonsumtion - stöd till barn i missbrukarfamiljer - höjning av genomsnittsåldern för ungdomars alkoholdebut. Man har ett nära samarbete med andra huvudmän, myndigheter och företag och bra samarbetsformer med tydlig ansvars- och arbetsfördel- ning. I flera av länets 14 kommuner finns lokala hälsoråd. Alkohol- och drogfrågor har hög prioritet i flertalet hälsoråd. Alkoholinspektionens länsrapport sammanställning av länsstyrelsernas länsrap- porter på alkoholområdet 1999 framgår att kommunernas tillsyn över detaljhandelsförsäljningen av folköl har ökat något . Ök- ningen har dock skett från en mycket låg nivå. Antalet försäljningsställen som har besökts av tillsynsmyndigheterna har ökat och antalet kommuner som inte har genomfört några kontrollbesök över huvudtaget har minskat något. Alkoholinspektionen framhåller vidare att mot bakgrund av den fortfarande mycket höga konsumtionen av folköl bland minderåriga är de vidtagna åtgärderna dock definitivt inte tillräckliga utan tillsynen måste kraftigt förbättras. Att drygt 100 kommuner inte genomförde några kon- trollbesök över huvudtaget är oacceptabelt . Flera kommuner uppges inte ha någon kontroll över vilka försäljningsställen som finns i kommunen. Vidare framgår av rapporten att kommunerna återkallade 148 serve- ringstillstånd med anledning av att alkohollagens bestämmelser om ser- vering av spritdrycker, vin och starköl inte följdes. I 165 fall fattades be- slut om varning. Både antalet beslut om återkallelse och om varning har ökat något i jämförelse med 1998. Svartspriten, både i form av hembränd och illegalt införd sprit, upplevs av länsstyrelser och kommuner som ett stort problem. Från sydlänen rap- porteras om illegal försäljning av alkoholdrycker från livsmedelsbutiker och lägenheter. Svartspriten påverkar hela den alkoholpolitiska bilden och försvårar det förebyggande arbetet. Länsstyrelserna uppger dock att det varit sällsynt att svartsprit påträffats på restauranger med serverings- tillstånd. Nationella ledningsgruppen för alkohol- och narkotikaförebyggande insatser I syfte att pröva nya metoder för att stärka unga människors vilja och förmåga att avstå från narkotika och skjuta upp eventuell alkoholdebut har den nationella ledningsgruppen för alkohol- och narkotikaförebyg- gande insatser, som leds av socialministern, tagit initiativ till ett antal nationella projekt som utgår ifrån att inställningen till alkohol och andra droger är en fråga om livsvillkor, livsstil och värderingar. En annan ge- mensam utgångspunkt har varit att aktivt söka engagera ungdomarna själva och utgå ifrån deras egna erfarenheter och uppfattningar. Ett sådant initiativ är projektet , som har drivits med som huvudman. Inom projektet har ungdo- mar i ett 30-tal kommuner engagerats för att stödja yngre kamrater i valet av en drogfri livsstil. I syfte att öka kunskapen hos unga människor och unga vuxna i arbets- livet om hur alkohol och narkotika påverkar individen och arbetsplatsen, bl.a. vad gäller säkerhet och den egna hälsan, genomförs ett projekt i samarbete med Alna-Riks. Också detta projekt syftar till att stödja och stärka ungdomarnas vilja och förmåga att hjälpa och stötta varandra samt att ha beredskap för tidig upptäckt på arbetsplatserna. Ledningsgruppen har också tagit initiativ till Drugsmart, ett alkohol- och narkotikapolitiskt forum på Internet. Drugsmart, som togs i drift , vänder sig främst till yngre tonåringar samt deras föräldrar och lärare med information och kommunikation om alkohol och narko- tika, värderingsövningar, spel, diskussioner m.m. Målet är att påverka ungdomarnas attityder och värderingar genom ökad kunskap samt att stödja dem i valet av en drogfri livsstil. Ett annat syfte är att utgöra mot- vikt mot drogliberala budskap på Internet samt att också på ett snabbt och lättillgängligt sätt tillhandahålla skol- och undervisningsmaterial till lä- rare och elever om alkohol- och narkotikafrågor. Nationella ledningsgruppen har vidare givit Svenska Kommunförbun- det medel för att utveckla en handbok i drogskadeförebyg- gande verksamhet. Ett 30-tal kommuner har engagerats i arbetet. Arbetet som bedrivs i seminarieform utgår ifrån ett kommunalt perspektiv som innebär att varje kommun skall göra en analys av läget i kommunen och sedan formulera lokala mål för det drogförebyggande arbetet med utgångspunkt i befintliga resurser. De trettio kommunernas utvecklings- arbete i kombination med tillgänglig teoretisk kunskap skall sedan ligga till grund för den handbok som skall kunna användas av alla intresserade kommuner i landet. skall vara ett verktyg för kommunerna i arbetet med att ta fram nya metoder och arbetssätt som är lokalt anpas- sade. Detta arbete är ett av flera underlag från lokala projekt som kan ligga till grund för arbetet med att genomföra den nationella handlings- planen på alkohol- och drogområdet. 4.8.2 Insatser inom frivilligorganisationerna Olika frivilligorganisationer gör viktiga samhällsinsatser på det alkohol- skadeförebyggande området. I bilaga 3 finns en kort genomgång av deras olika verksamheter. 5 Målet för alkoholpolitiken Regeringens bedömning: Det övergripande målet för alkoholpolitiken ligger fast. Målet för alkoholpolitiken skall således även i fortsättningen vara att minska alkoholens medicinska och sociala skadeverkningar. Målet bör nås genom åtgärder mot skadligt dryckesbeteende och genom att sänka den totala alkoholkonsumtionen. Särskilt prioriterade delmål bör vara att: - ingen alkohol skall förekomma i trafiken, på arbetsplatser eller under graviditet, - åstadkomma en alkoholfri uppväxt, - skjuta upp alkoholdebuten, - minska berusningsdrickandet, - åstadkomma fler alkoholfria miljöer, - undanröja den illegala alkoholhanteringen. Skälen för regeringens bedömning: Alkoholpolitikens mål utgår ifrån motivet att ge alla förutsättningar att leva ett bra liv. Det mål som antogs genom alkoholpolitiska proposition (prop. 1976/77:108, bet. 1976/77:SoU40, rskr. 1976/77:231) dvs. att minska alkoholens medi- cinska och sociala skadeverkningar genom åtgärder mot skadligt dryck- esbeteende och genom att sänka den totala konsumtionen, ligger fast, även om samhällsutvecklingen och det svenska EU-medlemskapet har påverkat förutsättningarna för den traditionella svenska alkoholpolitiken. Prisinstrumentet försvagas bl.a. till följd av ändrade införselkvoter. Där- för behövs nya metoder och nya strategier måste utvecklas. På grund av dessa förändrade förutsättningar beslutades att ta fram en ny nationell handlingsplan. Ambitionen bör vara att minska alkoholkon- sumtionen i landet genom att förhindra att människor blir storkonsumen- ter och genom att försöka påverka storkonsumenters dryckesbeteende, framför allt bland ungdomar och unga vuxna, och ännu starkare än tidi- gare betona att alkohol inte skall förekomma i vissa situationer och i vissa skeden i livet. Detta innebär att en alkoholfri uppväxt skall främjas i syfte att skjuta upp alkoholdebuten, att trafiken, kvinnans graviditetspe- rioder och arbetsplatserna skall vara helt alkoholfria och att förutsätt- ningar för återhållsamma alkoholvanor i befolkningen skall skapas ge- nom bland annat omfattande opinionsbildning. Med kraftfulla åtgärder på dessa områden och mot den illegala alkoholhanteringen kommer den to- tala alkoholkonsumtionen att kunna minska. Punktnykterhet för vissa grupper och i vissa situationer har varit grundläggande strategier i den svenska alkoholpolitiken. Det är regeringens avsikt att insatser inom dessa områden skall förstärkas ytterligare under planperio- den och att arbetet bör utgå från ett folkhälsoperspektiv och en helhets- syn. Det är också regeringens bedömning att insatser för barn och ungdom är särskilt viktiga, såväl generella insatser som syftar till att åstadkomma en alkoholfri uppväxt och att skjuta upp alkoholdebuten som insatser för särskilt utsatta grupper eller grupper med riskbeteende. Att för barn och ungdom åstadkomma fler alkoholfria miljöer är också viktigt. Men det är också viktigt att utgå ifrån att alkoholen är en del av det svenska kulturmönstret och att en stor majoritet av svenska folket be- traktar alkoholdrycker som ett inslag i livet som de inte vill avvara. De flesta använder alkohol på ett sådant sätt att det inte vållar problem, var- ken för dem själva eller för samhället. De flesta både vill och kan bruka alkohol på ett måttfullt sätt. Vid beredningen av handlingsplanen har det framkommit att det finns ett brett stöd för regeringens prioriteringar från såväl kommuner som be- rörda myndigheter, forskare och frivilligorganisationer. 6 Alkoholskatter Regeringens bedömning: De svenska alkoholskatterna på sprit- drycker, vin och starköl kommer att behöva ses över . Rege- ringen avser att senare i en särskild proposition till åter- komma till dessa frågor samt övriga frågor om åtgärder på alkohol- skatteområdet. Skälen för regeringens bedömning: Enligt gällande EG-regler på al- koholskatteområdet skall punktskatt normalt betalas i det land där va- rorna konsumeras. Ett undantag från denna regel gäller resandes inköp av punktskattepliktiga varor. För sådana varor som privatpersoner medför för eget bruk från ett annat EU-land gäller att skatt skall betalas i det land där varorna anskaffades. införselbestämmelser innebär ett un- dantag från denna regel. Införselkvoterna för vin och starköl ökades . öppnades för trafik. Detta har inneburit att resande fått ytterligare möjligheter att i större omfattning föra in varor till som är lägre beskattade i andra medlemsstater. I budgetproposi- tionen för lämnas förslag till nästa steg när det gäller att öka in- förselkvoterna . När införselundantag helt upphör kommer resande att kunna ta in avsevärda mängder alkohol- drycker och tobaksvaror för privat bruk till utan att skatt skall betalas även här. Systembolagets detaljhandelsmonopol är ett viktigt alkoholpolitiskt in- strument för att även fortsättningsvis skall kunna ha en kontrolle- rad och ansvarsfull försäljning av alkohol. Det är därför väsentligt att höjda införselkvoter inte hotar detaljhandelsmonopolets existens genom att gränshandeln ökar kraftigt, vilket i sin tur kan leda till ökad illegal försäljning i . Enligt regeringens uppfattning är det , med ökad införsel, viktigt att Systembolagets detaljhandelsmonopol finns kvar som alkoholpolitiskt instrument. Höjda införselkvoter kommer, om åtgärder inte vidtas, att medföra att gränshandeln successivt kommer att öka och att den illegala handeln och försäljningen av alkohol också troligen kommer att öka. En sådan utveckling måste motverkas om försäljningen av alkohol även skall kunna ske på ett ansvarsfullt och kontrollerat sätt när gäller utan inskränkning . En av ambitionerna med den svenska alkoholbeskattningen har varit att relatera skatten till dryckernas alkoholinnehåll. En följd av skattesänk- ningen på starköl var att starköl kom att beskattas lägre än vin. överlämnade , i en- lighet med artikel 226 i EG-fördraget, en formell underrättelse till Sve- rige om de svenska punktskatterna på öl och vin. Enligt kommissionens uppfattning överträder genom sitt sätt att beskatta öl och vin arti- kel 90 i EG-fördraget. Kommissionen har bett att in- komma med sina synpunkter i ärendet. hävdade i sitt svar till kommissionen bl.a. att en beskattning som relaterar till alkoholhalten i drycken, med hänsyn tagen till gällande mi- nimiskattekrav, inte kan anses innebära någon överträdelse av artikel 90. I svaret medgavs dock att det sedan sänkningen av skatten på starköl finns en viss skillnad mellan beskattningen av starköl och vin, även räknat per volymprocent, och att regeringen är beredd att över- väga en sänkning av skatten på vin så att skatten per volymprocent på vin i den mest sålda kategorien överensstämmer med skatten per volympro- cent på starköl. Regeringen avser att noga följa konsumtions- och försäljningsutveck- lingen framöver. Bl.a. har och drogforskning (SoRAD) i uppdrag att ta fram statistik över konsumtions- och försäljningsutvecklingen. Statistiken skall även inkludera det s.k. mörkertalet. skall även fortsättningsvis behålla målet om att begränsa alko- holens skadeverkningar och verka för att minska den totala alkoholkon- sumtionen. Den nationella handlingsplanen för alkoholskadeförebyg- gande arbete blir naturligtvis ett mycket viktigt instrument när det gäller att lyckas med den målsättningen. Regeringen avser att senare till riksda- gen återkomma till frågan om de skattejusteringar som behövs på alko- holområdet. 7 Utvecklat samarbete på europeisk och internationell nivå Regeringens bedömning: Det internationella arbetet, främst inom EU och WHO, bör utvecklas och förstärkas.