prop · GO031D29 · 2001-01-01 00:00:00 — När det gäller skall länderna följa standarder, rikt- linjer och tekniska föreskrifter som utfärdats av erkända internationella organ, bl.a. Codex. Sve- rige deltar aktivt i arbetet inom Codex. Inom verksamhetsområdet återfinns en rad andra internationella samarbeten. Inom stöder den kontinuerliga uppföljningen av den jordbrukspolitiska utvecklingen, mot bakgrund av uppgjorda åtaganden om reforme- ring av jordbrukspolitiken. Detta inbegriper vik- tiga frågor som bl.a. strävan mot ökad konsu- ment-, miljö- och djurhänsyn genom jordbruks- politiska reformer. Inom fiskeverksam- het stöder främst arbetet med att analysera dels fiskesubventionernas effekter på bestånden, dels de ekonomiska effekterna av en övergång till ansvarsfullt fiske, särskilt när det gäller effekterna på fiskarenas inkomster av ett återuppbyggande av överutnyttjade bestånd. Internationella havsforskningsrådets (ICES) verksamhet avser främst arbetsgruppsmöten för att utarbeta biologiskt underlag för beslut om förvaltning av fiskbestånd. Det nordiska sam- arbetet har bl.a. avsett foderantibiotika och sal- monella, förvaltning av genetiska resurser, ut- bildning och forskning samt miljöaspekter knutna till jord- och skogsbrukssektorn. Gen- bankens arbete i närområdet har bl.a. bi- dragit till att dessa länder kunnat ta sitt ansvar att följa biodiversitetskonventionen i en svår eko- nomisk situation. Den nordiska kontaktgruppen för internationell skogspolitik, vars mandat ut- vidgades 1997 till att omfatta alla internationella skogsfrågor inklusive handel, har bl.a. tagit initia- tiv till en nordisk studie för att bygga upp en kunskapsbas om livscykelanalys och träproduk- ter som skall kunna utnyttjas av nordisk träin- dustri. I det svenska arbetet inom ramen för FAO prioriteras uppföljningen av världslivsmedels- toppmötet och genomförandet av Uppförande- koden för ansvarsfullt fiske, förstärkning av de regionala fiskekommissionerna samt förbättring av den globala beståndsövervakningen. På Världslivsmedelstoppmötet som anordna- des av FAO i fastställde stats- och re- geringschefer och andra regeringsmedlemmar från världens länder målet att minska världens svältande befolkning med hälften till 2015 och att utveckla en hållbar livsmedelsproduktion för att kunna trygga livsmedelsförsörjningen för världens växande befolkning. En strategisk lång- siktsplan för perioden 2015 har arbetats fram som en uppföljning till toppmötet. Rege- ringen lägger stor vikt vid ett aktivt svenskt del- tagande i Världslivsmedelstoppmötets uppfölj- ningsarbete. 5.5.2 Insatser utanför politikområdet Energibeskattning beslutade om skattelättna- der på bränslen (prop. 1999/2000:105, bet. 1999/2000:SkU22, rskr. 1999/2000:246). Skatte- lättnaderna gavs uttryck i borttagen energiskatt och en 50-procentig reducering av koldioxid- skatten för bränslen som används för uppvärm- ning och drift av stationära motorer i yrkesmäs- sig skogs-, jord- och vattenbruksverksamhet. Beslutet innebar också skattebefrielse för el som förbrukats i annan yrkesmässig jordbruksverk- samhet än vid växthusodling eller i yrkesmässig skogs- eller vattenbruksverksamhet. Genom skatteomläggningen jämställs jordbruket i ener- giskattesammanhang med tillverkningsindustrin. Livsmedelsberedskap Enligt totalförsvarsbeslut skall funk- tionsmålet säkerställas genom i huvudsak andra åtgärder än beredskapslagring, utgiftsområde 6 Totalförsvar. Genom propositionen Förändrad omvärld omdanat försvar (prop. 1998/99:74) ändrades förutsättningarna för funktionen Livs- medelsförsörjning m.m. Ett närmast obefintligt hot om väpnad invasion den närmaste tioårs- perioden, en förlängd anpassningsperiod från ett till fem och samt ett lägre krav på uthållig- het innebär att motiv saknas för fortsatt lagring. Lageravvecklingen kommer att slutföras . 5.6 Resultatbedömning 5.6.1 Resultat Jordbrukspolitiska området De mål som angavs i budgetpropositionen för de delar av utgiftsområdet som rör det jordbrukspolitiska området var - en reformerad gemensam jordbrukspolitik, - en hållbar livsmedelsproduktion för ökad miljöanpassning, sysselsättning, regional balans och uthållig tillväxt, - en produktion av säkra livsmedel med hög kvalitet och förstärkning av konsument- perspektivet. Det första steget mot en reformerad gemensam jordbrukspolitik togs genom beslutet om Agenda 2000. Den svenska uppfattningen var att kommissionens förslag var ett steg i rätt riktning. Resultatet blev emellertid inte lika långtgående som förslaget. Regeringen fortsätter därför ar- betet enligt de riktlinjer för arbete med jordbruks- och livsmedelspolitiken inom EU som angav 1998 (prop. 1997/98:142, bet. 1997/98:JoU23, rskr. 1997/98:241). I sektorskalkylen beräknas jordbrukssektorns totala intäkter och kostnader. Enligt sektorskal- kylen ökade produktionen i det svenska jord- bruket 1999 med mätt i värdevolym, exklusive intern om- sättning i jordbruket av foderspannmål . Jordbrukets totala intäkter beräknas preliminärt till och jordbrukets totala kostnader till preliminärt . Driftsöverskottet var sålunda 3,7 mil- jarder kronor, vilket är en ökning med 500 mil- joner kronor jämfört med och 1998. Jord- brukarhushållens inkomster utanför jordbruket omfattas inte av sektorskalkylen. Direktstöden, bl.a. arealersättningar och djurbidrag, utgjorde av intäkterna 1999. Animalieproduktio- nen står för av intäkterna 1999 där mjölken står för av de totala intäk- terna. Spannmål svarar 1999 för av de totala intäkterna medan de övriga vegetabilierna potatis, sockerbetor, oljeväxter m.m. svarar för . Beaktas enbart utvecklingen av ve- getabilie- och animalieproduktionens värdevo- lymer 1999 skiljer sig dessa väsentligt från värdevolymen för den totala pro- duktionen. Värdet av vegetabilieproduktionen har ökat , vilket främst förklaras av en ökad spannmålsodling, medan animaliepro- duktionen visar en ökning . Sockerkvoten utnyttjas till fullo och ett näst intill fullt utnyttjande sker av stärkelse- och mjölkkvoterna. Utnyttjandet av djurbidragsrät- ter har stadigt ökat och uppgick för handjur, för am- och di- kor och för tackor. kvot för oljeväxter, vilken ingår som en avgränsad del av basarealen, har visat en kraftigt nedåtgående trend 1998. Odlingen ökade dock för att sedan falla tillbaka något som en konsekvens av Agenda 2000. Utnyttjandet av basarealen för grödor har varit . Medelare- alen ökade i med . Andelen av åkerarealen vid företag med har ökat från . Åkerarealen är till stor del koncentrerad till slättbygderna i södra och . Spannmålsodlingen har ökat efter medlem- skapet i EU i hela landet utom i delar av Norr- land och skogsbygderna i . Spannmål- sarealen minskade . Minskningen beror till stor del på en ovanligt liten areal med höstsådda grödor 1998. Totalskörden av spannmål 1999 blev , vilket är den minsta skörden . Skörden av höstvete blev lägre än femårsgenomsnittet. Skörden av vårvete 1999 ligger över femårsgenomsnittet. Skörden av vårkorn och havre 1999 ligger under femårsgenomsnittet. totalskörd av oljeväxter beräknas till , vilket är över femårs- genomsnittet. uppgår de höstsådda arealerna till , vilket är över genomsnittet . Att så stora arealer kunde sås blev möjligt tack vare en tidig skörd och en efterföljande höst med gynn- sam väderlek. Bland höstsädesgrödorna 1999 är höstvete helt dominerande. Spannmålsodlingen uppgår 2000 preliminärt till . Skördeprognosen uppgår till 6,2 miljo- ner ton spannmål. Ersättning för gräsensilage som ersättningsberättigad gröda kommer att medföra att basarealen utnyttjas fullt ut . Totalskörden av matpotatis på odlingar om uppgick till 1999, vilket är en minskning jämfört med . Total- skörden av potatis för stärkelseframställning uppgick till , vilket är lägre än 1998. Totalskörden av sockerbetor blev nästan , vilket är en marginell ökning jämfört med . Produktionen inom trädgårdsnäringen mätt i produktionsvärde har varit stabil. Efter mindre minskningar har produktionen ökat svagt un- der 1998 och 1999. Mjölkproduktionens storlek regleras inom EU genom ett system med mjölkkvoter. mjölkkvot har utnyttjats till . Prognosen tyder på ett fortsatt högt utnyttjande. Antalet nötkreatur och mjölkkor har minskat marginellt 1999 jämfört med . Det största antalet mjölkkor fanns i besättningar med mellan 25 och 49 mjölkkor. Medelantalet mjölkkor på mjölkföretagen ökade med 4,9 kor. har andelen kor i besättningar med mer än 50 mjölkkor ökat från . handel med nöt- och griskött visar på ett underskott i utrikeshandeln. Maskin- investeringarna i jordbruket (fast pris) visar en uppåtgående trend efter 1993. Traktorinveste- ringar visar upp en starkare trend än övriga maskiner för att sedan falla tillbaka till förmån för investeringar i öv- riga maskiner. Totalt sett har investeringsnivån varit oförändrad 1999. Jordbruket skapar också sysselsättning i angränsande nä- ringar, såsom handel, livsmedelsindustri och verkstadsindustri. Inom funktionen livsmedelsberedskap har ökad vikt lagts vid analyser av den nationella och internationella utvecklingen samt information och övning. Avvecklingen av beredskapslagren har utvidgats. och Livsme- delsverket har analyserat behovet av fortsatt be- redskapslagring efter 2000. Slutsatsen har varit att det inte finns några skäl för en fortsatt lagring och att lagerverksamheten därför skall upphöra. Avvecklingen beräknas vara klar . Intäkterna från lagerutförsäljningarna har inleve- rerats till statskassan. Fiskeripolitiska området Den svenska fiskeripolitiken och verksamhet syftar till att på ett långsiktigt, håll- bart sätt verka för en ansvarsfull hushållning med fiskresurserna så att - de ger en god långsiktig avkastning, - den biologiska mångfalden säkerställs, - konkurrenskraftiga företag utvecklas, - tillgången på fisk av god kvalitet till fördel för konsumenterna säkras. Såväl en god avkastning som bevarandet av den biologiska mångfalden är aspekter på en an- svarsfull hushållning med fiskresurserna. Infö- randet av nya förvaltningsåtgärder, ett aktivt miljövårdsarbete, särskilda åtgärder för vård av vissa bestånd samt ett allmänt fiskevårdsarbete är viktiga verksamheter. Inom resursförvaltningen har utgångspunkten för beslut varit den internationellt erkända för- siktighetsprincipen. Tekniska bevarandeåtgärder avser exempelvis redskapsbegränsningar, maskstorleksbestämmel- ser och minimimått på fångad fisk. De effekter som uppnåtts inom vissa fisken av införda regler är bl.a. en större flexibilitet i fisket med en väsentlig förbättring i skyddet av ung icke lekmogen fisk. för beslutade om en internationell aktionsplan för den vilda östersjölaxen. Det beslutade fångstuttaget i egentliga samt och nationella fredningsregler har inneburit att den naturliga produktionen av lax har ökat kraftigt i flertalet av vildlaxälvarna. Det nationella arbetet med integrering av miljö- och fiskefrågor har resulterat i att Fiskeri- verket definierat sin roll som sektorsmyndighet samt sin roll i en miljöpolicy som innebär att verket skall driva på utvecklingen inom yrkesfis- ket, fritidsfisket och vattenbruket i riktning mot ökad hänsyn till de ekologiska system som på- verkas. På regional nivå är länsstyrelserna viktiga ak- törer. Länsstyrelsernas arbete på fiskeområdet syftar till att medverka till - ansvarsfull hushållning med fiskresurserna, - utveckling av konkurrenskraftiga företag inom fiskerinäringen. Regeringens bedömning är att länsstyrelserna har bidragit till att uppnå dessa syften dels genom att fördela EU-stöd till bl.a. fiskberedningsindustrin och vattenbruk, dels genom sitt fiskevårdsarbete. Enligt regeringens uppfattning är det angeläget att arbetet med att öka mätbarheten i resultaten fortsätter. Fiskevårdsarbetet syftar till en god miljö, effektiv användning av resurserna och en hållbar försörjning och ingår som en del i ansträngning- arna att bygga ett ekologiskt hållbart samhälle. I detta arbete måste långsiktiga åtgärder priorite- ras. Huvuddelen av anslaget för fiskevård har gått till länsstyrelserna för arbetet med biologisk mångfald, biotopvård och bevarande av hotade arter. Återstoden av medlen har fördelats på ut- sättningar, bildande av fiskevårdsområden, fis- ketillsyn och fiskevårdsplanering. Utöver nämnda åtgärder har , i samarbete med , utarbetat nya åtgärds- program för bevarande av hotade fiskarter och biotoper. fortsätter sin översyn av an- vändningen av fiskeavgifter fastställda enligt 6 kap. 5 § lagen (1998:812) med särskilda bestäm- melser om vattenverksamhet. Avseende kontrollverksamheten har de för- bättringar som genomförts i kontrollen av fångstkvoter resulterat i att antalet kvoter som överutnyttjats fortsatt att minska. Bakgrunden är förbättrad och effektivare hantering av rapporter med fångstdata, som loggböcker m.m. Av Kust- bevakningens fiskerikontroll resulte- rade i att någon form av förseelse rapporterades avseende yrkesfisket. Det är så- ledes i begränsad utsträckning som Kustbevak- ningen konstaterat att det förekommer brott mot fångstbegränsningarna och övriga delar av fiskeriregleringen. Införandet av det satellitbase- rade positionsövervakningssystemet har fortsatt. Fas I som genomförts om- fattade endast fartyg som fiskar för framställning av fiskmjöl och olja eller fiskar på det fria havet eller i tredje lands vatten där systemet krävs en- ligt avtal. Vid utgången av 1999 hade 32 fartyg tillhöriga fas I försetts med den tekniska utrust- ningen. påbörjades installatio- nerna inför fas II som berörde ytterligare ca 60 svenska fartyg. Vid utgången av året hade cirka hälften av dessa installationer genomförts. EG:s finansiella instrument för att uppnå de strukturpolitiska målen på fiskets område är Fonden för fiskets utveckling (FFU). De mål som har lagts fast för FFU är att bidra till att uppnå en varaktig balans mellan resurser och de- ras nyttjande, stärka utvecklingen av ekonomiskt livskraftiga företag inom sektorn samt förbättra marknadsutbudet och förädlingsvärdet för fiskets och vattenbrukets produkter. Fiskerinäringen har 1999 beviljats stöd inom ramen för mål 5a- fiske, såväl inom som utanför mål 6, och gemen- skapsinitiativet Pesca. Beträffande mål 5a-åtgär- der, vilka omfattar den huvudsakliga delen av strukturstödet, kan konstateras att investerings- viljan inom fiskerinäringen genomgående varit stor, främst för investeringar i beredningsindust- rin, i fiskehamnar och inom flottan. Inom mål 6 har investeringarna främst avsett vattenbruksan- läggningar. Utnyttjandegraden var vid programperiodens slut för mål 5a utanför mål 6, 99 pro- cent inom mål för Pesca-pro- grammet. Särskilt positiv var utvecklingen av Pesca-programmet som en- dast hade en utnyttjandegrad på . Såväl beviljat stöd som utbetalningstakten har ökat vä- sentligt . Utfallet av programperioden visar fortfarande på en stor koncentration till av bevil- jade stöd. Utvärderingarna visar dock också på att det varit en stor regional skillnad när det gäl- ler efterfrågan på strukturstöd. De regionala skillnaderna har varit särskilt markanta för stöd- åtgärder avseende nybyggnation och modernise- ring av fiskeflottan. Från ett producentperspektiv har marknaden för fisk och skaldjur varit gynnsam och marknadspriserna har varit fortsatt höga, i synnerhet för vitfisk. Denna utveckling har re- sulterat i minskade återtag. Återtag har främst avsett sill. En ny förordning om den gemensamma marknaden för fiskeri- och vattenbruksproduk- ter antogs . Förordningen träder i kraft , med undantag för be- stämmelsen om konsumentinformation som trä- der i kraft . Förslaget innebar inte den marknadsanpassning som hade varit eftersträvansvärd. Den EU-reglerade kontrollen av handelsstan- dard som skall säkra en god och likvärdig kvalitet på produkterna har bedrivits på ungefär samma nivå som föregående år. Resultatet av den ge- nomförda kontrollen visar att andelen anmärk- ningar minskat radikalt. De anmärkningar som gjorts gäller oftast att säljaren angett felaktig storlekssortering på produkten. Det nordiska samarbete om miljömärkning av fisk, som startade , har bedrivits vidare un- der året. Parallellt med det nordiska arbetet finns ett kompletterande nationellt arbete under ledning av . Det nationella arbetet har utmynnat i ett policy- och måldokument samt i en schematisk beskrivning av relevanta miljöaspekter som kan tjäna som underlag för ett kommande kriterie- arbete. beslöt att skall bedrivas i en fristående organisa- tion. Verksamheten har därför till stor del präglats av detta beslut. Nya aktiviteter och projekt har endast i begränsad omfattning initierats. har slutredovisat verk- samheten som har avvecklats. Näringen har för- klarat sig vara beredd att överta verksamheten och överläggningar rörande organisationsform pågår. Säkra livsmedel, m.m. Målet för området som anges i budgetproposi- tionen var produktion av säkra livsme- del med hög kvalitet och förstärkning av konsu- mentperspektivet. En väl fungerande tillsyn är viktig för att konsu- menten skall kunna lita på att de livsmedel som denne konsumerar är säkra. Tillsynsverksamhe- ten är också den största funktionen inom Livs- medelsverket. Stora delar av tillsynsverksamhe- ten är avgiftsfinansierad. Det gäller t.ex. köttkontrollen, kontroll av rester av läkemedel i animaliska livsmedel och viss kontroll av be- kämpningsmedelsrester i vegetabilier. Kontrollen på dessa områden har effektiviserats . I köttkontrollen har kostnaden i öre per kilo sjunkit och kontrollen av bekämpningsme- delsrester har blivit effektivare, bl.a. på grund av en koordinering med av den lö- pande provtagningen. skall även stödja och hjälpa kommunerna i den kom- munala tillsynen. I detta arbete har man konsta- terat att kvaliteten i tillsynen varierar i alltför hög grad mellan olika kommuner och att tillsyns- frekvensen är låg. Den obligatoriska egen- kontrollen uppvisar brister särskilt vid de mindre företagen. Ett annat område av stor vikt för det offent- liga åtagandet är arbetet med att utveckla nya och säkrare metoder för kontroll av livsmedel. I den kunskapsuppbyggande verksamheten vid Livs- medelsverket arbetar man med detta. Dessutom bedriver man forskning och utveckling inom fyra expertområden; kemi, mikrobiologi, näringslära och toxikologi. deltar i ett flertal forskningsprojekt inom EU:s femte ram- program tillsammans med deltagare från forsk- ningsinstitutioner och företag från och övriga EU. En stor del av lagstiftningen på livsmedelsom- rådet är harmoniserad i EU. En stor del av Livs- medelsverkets normgivningsarbete består därför i att, genom utarbetande av föreskrifter, ge- nomföra i svensk lagstiftning. , som är Codex Ali- mentarius beslutande organ, fattade beslut om att anta en lista med allergiframkal- lande ingredienser som måste innehållsdeklareras och beslöt vidare att sänka gränsen från för sammansatta ingredienser som inte behöver deklareras. I praktiken innebär det se- nare exempelvis att om en pytt-i-panna innehål- ler korv eller mer måste även korvens ingredienser deklareras. För allergiker och även andra konsumenter innebär detta utförligare in- formation om produkten. Arbetet med att ändra reglerna på EU-nivå har påbörjats. Gränsen är i EU. information till allmänhet och professionella aktörer är omfattande och be- står dels av tryckt material, dels av information på webbplatsen. togs exempelvis trycksaken "Mat för spädbarn" fram som består av en föräldrabroschyr och en broschyr till vård- personal. Konsumentstärkande och exportfrämjande åtgärder har låtit genomföra en utvärdering av Food From avseende verksamhetsperioden 1996. Enligt utvärde- ringen har projekt inom ramen för Food From förvaltats väl. Enligt utvärderingen finns det ett tydligt intresse från företagen att verk- samheten fortsätter att bedrivas. Flera företag tycker att de ansvariga för Food From har lyckats förvalta och utveckla projektet väl trots begränsade resurser. Efter har verksamheten utvecklats ytterligare i omfattning med oförändrade administrativa resurser. Verk- samheten bedrivs huvudsakligen på Europa- marknaden med särskilt fokus på marknaderna i och . 5.6.2 Analys och slutsatser Jordbrukspolitiska området I 1999:27 Hur går det för svenskt jordbruk? analyseras det svenska jord- bruket i jämförelse med några EU-länder. Enligt rapporten är ökningen av arbetsproduktiviteten i på samma nivå eller något långsammare jämfört med EU-15. I rap- porten redovisas även hur förhållandet utvecklats mellan de priser som jordbru- karna fått för försäljning av jordbruksprodukter och de priser som jordbrukarna betalat för olika produktionsmedel. Utvecklingen är sämre i Sve- rige än i de flesta jämförda länderna. Denna kvot har fallit för men för EU-15. Utbetalningarna av direktstöd har blivit allt viktigare både sett som andel av de totala intäkterna och sett som andel av nettoförädlingsvärdet. uppgick direktutbetalningarna i relation till nettoföräd- lingsvärdet till i medan motsvarande andel för var ca 30 pro- cent och i . Basarealen för spannmål utnyttjades till medan , och utnyttjande hela sin basareal. Produktionen av mjölk är hårt reglerad inom EU genom ett kvotsystem som i princip omöjliggör produktion utanför kvoten. utnyttjar, i likhet med de flesta övriga medlemsländerna, i stort sett hela kvoten. Produktionen av nötkött inom EU har genomgått en kris på grund av sjukdomen BSE. Minskad efterfrågan på EU- marknaden i kombination med allt mindre möj- ligheter till subventionerad export har skärpt konkurrensen på EU-marknaden, vilket pressat lönsamheten. I och Livsmedelsekono- miska institutets rapport 2000:10 Analys av un- derlag för ekonomiska jämförelser mellan jordbru- ket i och andra länder analyseras frågan om det statistiska underlaget och den beräk- ningsmetod som används ger en rättvisande bild av det svenska jordbrukets inkomster per årsar- bete i för hållande till övriga länder i EU. Bakgrunden är att enligt den beräkningsmetod som används så har det svenska jordbruket låga inkomster per årsarbete i förhållande till sina kollegor i EU. Sålunda har en källkritisk gransk- ning, tillsammans med en genomgång av den svenska metoden, gjorts. Rapporten jämför också med och . Eftersom be- tydelsen av jordbrukets traditionella produk- tionsgrenar skiljer sig åt mellan olika länder kan det orsaka skillnader i beräkningsresultat. För del är beräkningsunderlaget generellt sett betydligt bättre för de verksamheter som av- ser traditionellt jordbruk än för övriga verksam- heter. När det gäller att lokalisera felkällor så är felen på intäktssidan relativt små både till kvan- titeter och priser. Beräkningarna på kostnadssi- dan är mer komplicerade, vilket leder till upp- komsten av större felkällor bl.a. på kostnader för drift och maskinlegor. Slutsatsen är att när fel- källor i datainsamlingen och felaktigheter i me- toden uppmärksammats så visar preliminära jämförelser mellan och och att skillnaderna är så stora. Fortsatta anlyser kommer att göras när statistik finns tillgänglig. Jordbrukets strukturomvandling mot färre och större enheter fortsätter. fanns det 80 400 jordbruksföretag jämfört med då det fanns 85 600. Minskningen beror framför allt på ett minskat antal företag med djur. Sysselsätt- ningen domineras av män både vad det gäller personer och antalet arbetskraftsenheter. Män- nen utgör medan kvinnorna utgör av antalet sysselsatta. Produktiviteten har ökat i de kvarvarande jordbruksföretagen. Produktionsresurserna har utnyttjats i hög grad . har dock ogynn- samma väderleksförhållanden för höstsådd () och en ökad areal i träda bidragit till att vegetabilieproduktionen minskat. Pro- duktionen av socker, stärkelse, spannmål, mjölk, fågelkött och ägg har sedan EU-inträdet hävdat sig väl. Produktionen av nötkött samt får- och lammkött visar en marginell minskning efter EU-inträdet. Den framtida utvecklingen för den svenska produktionen av griskött, fågelkött och ägg, torde i hög grad komma att bero på i vilken om- fattning som svenskt jordbruk och svensk livs- medelsindustri lyckas visa de mervärden som konsumenterna efterfrågar.