prop · GO031D16 · 2001-01-01 00:00:00 — Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp 1 Förslag till riksdagsbeslut 7 2 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp 9 2.1 Omfattning 9 2.2 Utgiftsutveckling 9 2.3 Mål 10 2.4 Politikens inriktning 10 2.5 Insatser 11 2.5.1 Statliga insatser inom politikområdet 11 2.5.2 Insatser utanför politikområdet 12 2.6 Resultatbedömning 13 2.6.1 Resultat 13 2.6.2 Analys och slutsatser 19 2.7 Revisionens iakttagelser 22 2.8 Budgetförslag 22 2.8.1 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. 22 2.8.2 19:2 Förtidspensioner 24 2.8.3 19:3 Handikappersättningar 26 2.8.4 19:4 Arbetsskadeersättningar 26 2.8.5 19:5 Kostnader för sysselsättning av vissa förtidspensionärer 27 2.8.6 19:6 Ersättning för kroppsskador 28 2.8.7 19:7 28 2.8.8 19:8 Allmänna försäkringskassor 29 Anslagsbelopp 7 2.1 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet och politikområdet 9 2.2 Antal pågående sjukfall 13 2.3 Antal ersatta dagar med sjukpenning 14 2.4 Andel långtidssjukskrivna som genomgår samordnad rehabilitering () 1997 1999 (%) 14 2.5 Andel långtidssjukskrivna som vid avslutningstidpunkten samt efter avslutad samordnad rehabilitering fått förbättrad arbetsförmåga 15 2.6 Särskilda medel som avsatts för samverkan 1998 och 1999. 15 2.7 Antalet nybeviljade och utbetalade förtidspensioner och sjukbidrag 1994 1999 15 2.8 Antalet personer som övergår från sjukpenning till förtidspension eller sjukbidrag 1997 1999 16 2.9 Antal återstående pensionsår samt beräknad kostnad (mkr) 1997-1999 16 2.10 Beslut i arbetsskadeärenden 17 2.11 Anslagsutveckling 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. 22 2.12 Anslagsutveckling 19:2 Förtidspensioner 24 2.13 Anslagsutveckling 19:3 Handikappersättningar 26 2.14 Anslagsutveckling 19:4 Arbetsskadeersättningar 26 2.15 Anslagsutveckling 19:5 Kostnader för sysselsättning av vissa förtidspensionärer 27 2.16 Anslagsutveckling 19:6 Ersättning för kroppsskador 28 2.17 Anslagsutveckling 19:7 28 2.18 Beräkning av avgiftsintäkter för 28 2.19 Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser 29 2.20 Beräkning av anslaget för 29 2.21 Anslagsutveckling 19:8 Allmänna försäkringskassor 29 2.22 Beräkning av avgiftsintäkter för 29 2.23 Beräkning av anslaget för 30 2.1 Bruttoutbetalning av sjukpenning 14 2.2 Anmälda belastningssjukdomar efter kön och sjukskrivningens längd 17 2.3 Anmälda arbetssjukdomar orsakade av sociala eller organisatoriska faktorer efter kön och sjukskrivningens längd 17 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. godkänner de föreslagna målen för politikområdet Ersättning vid arbetsoförmåga (avsnitt 2.3) samt att de tidigare målen inom utgiftsområdet upphör att gälla (avsnitt 2.6), 2. bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslaget 19:7 ingå ekonomisk förpliktelser som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst efter 2001, 3. för anvisar anslagen under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp enligt följande uppställning: Anslagsbelopp Tusental kronor Anslag Anslagstyp 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. ramanslag 38 425 000 19:2 Förtidspensioner ramanslag 49 696 000 19:3 Handikappersättningar ramanslag 1 054 400 19:4 Arbetsskadeersättningar ramanslag 6 909 000 19:5 Kostnader för sysselsättning av vissa förtidspensionärer ramanslag 5 000 19:6 Ersättning för kroppskador ramanslag 60 600 19:7 ramanslag 750 506 19:8 Allmänna försäkringskassor ramanslag 5 049 296 Summa 2 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp 2.1 Omfattning Utgiftsområdet omfattar politikområdet Ersättning vid arbetsoförmåga. Politikområdet omfattar sjukpenning, rehabilitering, närståendepenning, förtidspension, ersättning vid handikapp samt arbets- och kroppsskador, området kostnader för sysselsättning av vissa förtidspensionärer samt anslagen för och de allmänna försäkringskassorna. 2.2 Utgiftsutveckling Den totala kostnaden för de ersättningssystem som ingår i politikområdet Ersättning vid arbetsoförmåga ökade 1999 jämfört Skillnaden mellan åren beror på ett antal faktorer: effekterna av ålderspensions- reformen, att arbetsskadeersättningar och ATP i form av förtidspension redovisades utanför statsbudgeten samt att anslaget 19:6 var uppfört under utgiftsområde 6 Totalförsvaret. Därtill kommer ökade kostnader för sjukförsäkringen. Försäkringskostnaderna (exkl. ålderspensionsavgift) för sjukpenningen uppgick till 1999, vilket är en ökning med eller jämfört med . Kostnadsökningen beror till största delen på att antalet ersatta dagar har ökat, men även en ökning av medel- ersättningen har i viss mån påverkat kost- nadsutvecklingen. Tabell 2.1 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet och politikområdet Miljoner kronor Utfall 1999 Anslag 2000 1 Utgifts- prognos 2000 Förslag anslag 2001 Beräknat anslag 2002 Beräknat anslag 2003 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. 27 857,9 33 002,0 36 525,0 38 425,0 40 388,0 41 989,0 19:2 Förtidspensioner 46 771,0 47 171,0 47 755,0 49 696,0 50 150,0 51 394,0 19:3 Handikappersättningar 1 012,1 1 036,0 1 033,7 1 054,4 1 078,7 1 108,4 19:4 Arbetsskadeersättningar 7 070,2 7 189,3 7 207,0 6 909,0 6 796,3 6 731,9 19:5 Kostnader för sysselsättning av vissa förtidspensionärer 0,0 25,0 2,0 5,0 5,0 5,0 19:6 Ersättning för kroppsskador 57,5 65,0 61,2 60,6 60,4 62,0 19:7 823,1 717,1 692,5 750,5 766,3 782,6 19:8 Allmänna försäkringskassor 4 885,3 4 765,0 4 921,6 5 049,3 5 157,0 5 271,6 Totalt för utgiftsområde 10 och Politikområde Ersättning vid arbetsoförmåga 88 477,1 93 970,5 98 198,1 101 949,8 104 401,8 107 344,5 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. Antalet nybeviljade förtidspensioner och sjukbidrag ökade med ca 5 000. Ökningen skedde i huvudsak . Genom att ökningen inträffade först kom de beräknade utgifterna att underskrida anslagsbeloppet med ca . Utvecklingen för innevarande och kommande år pekar emellertid på att utgifterna kommer att överskrida de tidigare beräknade anslagsbeloppen. Regeringens förslag: En större andel av befolk- ningen i arbetsför ålder skall ha förmågan att arbeta. Personer som inte har förmåga att arbeta skall ges en levnadsstandard som är anpassad till den ekonomiska utvecklingen i samhället. Målen som angavs i budgetpropositionen var att: - ge ekonomisk trygghet för sjuka och funktionshindrade och att aktivt arbeta för att återföra människor i arbete. - socialförsäkringens administration skall garantera effektivitet, rättssäkerhet och kompetens vid ärendehandläggning. Resultatbedömningen i avsnitt 2.6 baseras på dessa mål. 2.4 Politikens inriktning Den generella välfärdspolitiken syftar till att minska klyftor och gränser mellan olika sam- hällsgrupper och fungera som en samman- hållande kraft. Socialförsäkringarna är en viktig del av den generella välfärdspolitiken. Politikområdet Ersättning vid arbetsoförmåga har två mål: En större andel av befolkningen i arbetsför ålder skall ha förmågan att arbeta och Personer som inte har förmåga att arbeta skall ges en levnadsstandard som är anpassad till den ekonomiska utvecklingen i samhället . Det första målet innebär att socialförsäkringarna skall vara så utformade att de stimulerar till arbete. De skall främja anställningsbarhet och rörlighet på arbetsmarknaden. Försäkringarna inom området behöver därför ses över för att ytter- ligare förstärka arbetslinjen och för att åstad- komma ökad försäkringsmässighet. Reglerna bör också bli enklare och mer överskådliga. Att skapa goda allmänna förutsättningar för att människor skall få vara friska och kunna arbeta är en grundläggande politisk uppgift. Regeringen ser därför mycket allvarligt på utvecklingen av det allmänna hälsoläget, framför allt ur ett mänskligt men också ur ett mer långsiktigt ekonomiskt perspektiv. Sjukfrånvaron, främst de långa sjukfallen, har ökat kraftigt . Kvinnorna står för en allt högre andel av sjukskrivningarna, särskilt kvinnor anställda i kommuner och landsting. Ytterligare ett skäl till att understödja att de som är i förvärvsaktiv ålder också har möjlighet att arbeta är den demografiska utvecklingen. Den svenska befolkningsutvecklingen kommer att präglas av några tendenser under de närmaste decennierna. Antalet äldre kommer att öka mycket kraftigt. Barnafödandet kommer sannolikt att vara jämförelsevist lågt. Detta medför att antalet människor i förvärvsaktiv ålder börjar minska kring då 40- talisterna går i pension. En sådan utveckling innebär att färre måste försörja fler. Därför måste varje individs förmåga till arbete tas tillvara för att vi skall ha råd att behålla välfärden på dagens nivå. För att kunna påverka utvecklingen har regeringen tillsatt en arbetsgrupp som har till uppgift att skapa en struktur på ohälsoområdet som är tillräckligt kraftfull för att avsevärt öka människors möjligheter att delta i arbetslivet. Syftet är att bryta utvecklingen mot ökad sjukfrånvaro och i förlängningen fler förtidspensioner. Det skall ske genom förebyggande åtgärder, förbättrad arbetsmiljö, bättre rehabilitering och effektivare försäkringssystem. Fler skall, helt eller delvis, kunna återgå till arbete. Äldre arbetskraft skall ges bättre möjligheter att stanna kvar i arbetslivet. Arbetsgruppen rapporterar direkt till statsråden för Social-, Närings- och . Arbetsmiljö och arbetsförhållanden skall främja en god hälsa och delaktighet på arbets- marknaden. Det är ett gemensamt samhälls- ansvar att människor som blir sjuka eller skadade får ett effektivt stöd för att bli friska och kunna återgå till arbete. En modern, rättvis och jämställd arbetsskadeförsäkring skapar förutsättningar för att lyfta fram det förebyggande arbetsmiljöarbetet. En reformering av arbetsskadeförsäkringen kommer att ske under innevarande mandatperiod. Det andra målet för politikområdet innebär att vi skall kunna känna oss trygga vid arbets- oförmåga. Vi skall vara förvissade om att det skyddsnät som vi gemensamt bygger upp ger en rimlig levnadsstandard. Den solidariskt finansierade försäkringen skall utgå från inkomstbortfallsprincipen. Försäkringen skall bidra till att ge trygghet för en stor majoritet människor. Socialförsäkringens administration skall präglas av effektivitet, rättssäkerhet och kvalitet. Detta är en förutsättning för att de två målen skall kunna uppnås. Administrationen måste också bidra till att så många som möjligt kan rehabiliteras och återgå i arbete. Självklart skall den som drabbas av arbetsoförmåga få rätt ersättning. Självklart skall också beslut om ersättning vara grundade på ett relevant och korrekt underlag. Ett brett och förutsättningslöst arbete kommer att genomföras det närmaste året. Alla människors arbetsförmåga skall tas tillvara. Regeringen kommer att driva en offensiv och rättvis politik för att säkra välfärden och uppnå full sysselsättning. Denna politik skall innebära en bibehållen trygghet för individerna och ge möjlighet att orka med ett helt arbetsliv. 2.5 Insatser 2.5.1 Statliga insatser inom politikområdet Ett första led i arbetet med att reformera systemet med förtidspensioner har genomförts. infördes regler om vilande förtidspension. Dessa regler syftar till att stimulera till återgång till arbetslivet och ett i övrigt aktivt liv. Det är ännu för tidigt att uttala sig om i vilken utsträckning dessa regler kommer att utnyttjas. Vidare beräknas utredningsarbetet med att i detalj utforma hela det reformerade systemet angående ersättning vid nedsatt arbetsförmåga, vilket pågått inom , kunna avslutas i och med att en proposition föreläggs . redovisade i två departementspromemorior förslag till reformering av förtidspensionssystemet. I promemorian Sjukersättning i stället för förtidspension (Ds 2000:39) lämnas förslag om ersättning och ålderspensionsrätt vid långvarig eller varaktig medicinskt grundad nedsättning av arbetsförmågan för personer . I promemorian Aktivitetsersättning (Ds 2000:40) redovisas förslag om ett nytt försäkringsstöd för unga, 16 , med långvarig medicinskt grundad nedsättning av arbetsförmågan. Båda promemoriorna remissbehandlas . Med anledning av kostnadsutvecklingen inom sjukförsäkringen beslutade regeringen , att utse en särskild utredare (dir. 1999:54). Utredaren skulle dels analysera varför sjukfrånvaron och utgifterna för sjukpenning förändras över tiden i ett långsiktigt perspektiv, dels peka ut och kvantifiera faktorer som främst förklarar de senaste årens ökning av sjukfrånvaron och sjukförsäkringsutgifterna. Utredaren har överlämnat ett delbetänkande Sjukförsäkringen basfakta och utvecklingsmöjligheter (SOU 2000:72). Utredaren skall slutredovisa sitt uppdrag . Regeringen beslutade att utse en särskild utredare (dir. 1999:44) med uppdrag att se över den arbetslivsinriktade rehabiliteringen. I uppdraget ingick bl.a. att kartlägga den arbetslivsinriktade rehabiliteringsprocessen, att utforma en plattform för prioriteringar samt att klargöra hur ansvar och uppgifter effektivast kan fördelas mellan olika aktörer i rehabiliterings- arbetet. Utredarens förslag har redovisats i betänkandet Rehabilitering till arbete (SOU 2000:78). Regeringen angav i proposition 1996/97:63 att samhällets samlade resurser måste utnyttjas bättre för att kunna tillgodose enskilda individers behov av olika stödåtgärder och att bättre och mer ändamålsenliga samverkansmodeller måste utvecklas. har därför i uppdrag att i samverkan med , Arbetarskyddsstyrelsen och Riksförsäkrings- verket (RFV) utvärdera effekterna av samverkan inom rehabiliteringsområdet enligt proposition 1996/97:63 (FRISAM). I utvärderingen medverkar också och . Arbetet skall slutredovisas . En gemensam ledningsgrupp med samtliga nämnda organisationer har bildats för utvärderingarna av FRISAM (frivillig samverkan inom rehabiliteringsområdet) och de s.k. SOCSAM-försöken enligt proposition 1993/94:205 (lokal försöksverksamhet med finansiell samordning mellan socialförsäkring, hälso- och sjukvård och socialtjänst). I en tredje lägesrapport följer upp och utvärderar (2000:5) redovisas effekter av samverkan enligt FRISAM- modellen och i lägesrapporten samordning (1999:1) redovisar RFV och effekter enligt SOCSAM- modellen. Regeringen har övervägt det förslag som redovisas i Beräkningsunderlag för dagersättning sjukpenning, föräldrapenning m.m. (Ds 1999:19) och kommit fram till att förslaget inte bör genomföras. Arbetet bedrivs vidare i den arbetsgrupp inom som skall utarbeta en handlingsplan för att öka hälsan samt föreslå åtgärder som bryter den negativa utveck- lingen inom området. fram kommer RFV att slutföra genomförandet av det nya ålders- pensionssystemet. skall arbetet med att genomföra de s.k. följd- reformerna slutföras. Följdreformerna avser införandet av övergångsvis garantipension, efterlevandepension, bostadstillägg till pensionär och förtidspension. Regeringen har i olika sammanhang uttalat att det är en prioriterad uppgift för RFV att genomföra det nya ålderspensionssystemet. Genomförandet av reformerna kommer att innebära en ytterligare ökad belastning på administrationen, främst . RFV har erhållit från regeringen för att bl.a. öka kunskaperna om fusk och för att förbättra kontrollen och motverka fusk inom socialförsäkringen (S2000/3967/SF). RFV konstaterar i sina slutsatser att socialförsäkringens administration genom en etablerad kvalitetssäkring och kvali- tetskontroll i kombination med en systematisk redovisning av misstänkt fusk bildat sig en uppfattning om omfattningen i dessa frågor. Projektet har också tydliggjort för allmänheten att kontrollverksamheten innebär bättre möjligheter att upptäcka fusk. 2.5.2 Insatser utanför politikområdet Regeringen har beslutat att utse en arbetsgrupp inom med uppgift att analysera den stora ökningen av arbetsbetingad ohälsa, som har samband med stress och andra organisatoriska och sociala faktorer. Arbetsgruppen skall ta fram en handlingsplan som anger en strategi för att komma till rätta med utvecklingen av den arbetsbetingade ohälsan och för att åstadkomma en förnyelse av arbetsmiljöarbetet. Resultatet av arbetet skall slutredovisas . En första rapport ska lämnas . Genom den s.k. försvarsuppgörelsen kommer att tillföras vården och omsorgen 2004. tillförs vården och omsorgen genom den nationella handlingsplanen . Den totala resursförstärkningen uppgår alltså till varav utbetalas i form av generella medel och skall användas till uppföljning. Av ekonomiska vårproposition framgår att dessa medel skall ingå i det generella statsbidraget till landsting och kommuner och fördelas till landstingen och till kommunerna. Regeringen, och har i ett avtal som beslutades enats om att med dessa utökade medel stimulera utvecklingsinsatser inom vården och omsorgen. Primärvård, vård och omsorg om äldre, psykiatri samt tillgänglighet och mångfald är prioriterade områden. Regeringen har överlämnat propositionen Förnyad arbetsmarknadspolitik för delaktighet och tillväxt (prop. 1999/2000:98) till . I propositionen föreslås bl.a. att en aktivitetsgaranti skall införas över hela landet. Syftet är att ge arbetslösa som löper risk att bli långtidsarbetslösa bättre förutsättningar att få arbete, hävda arbetslinjen och bryta rundgången mellan åtgärder och öppen arbetslöshet. RFV, , Social- styrelsen och Arbetarskyddsstyrelsen skall enligt respektive myndighets regleringsbrev aktivt samverka, så att en effektivare användning av tillgängliga resurser inom rehabiliteringsområdet uppnås. Samverkan på central nivå skall syfta till att skapa förutsättningar för aktörerna på regional och lokal nivå att samverka så att varje individs arbetsförmåga tillvaratas och den enskilde ges möjlighet att försörja sig genom arbete. 2.6 Resultatbedömning I budgetpropositionen angavs att effektmålet för utgiftsområdet Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp var att: - ge ekonomisk trygghet för sjuka och funktionshindrade och att aktivt arbeta för att återföra människor i arbete. - socialförsäkringens administration skall garantera effektivitet, rättssäkerhet och kompetens vid ärendehandläggning. 2.6.1 Resultat Sjukpenning fortsatte antalet långtidssjukskrivna att öka som antalet personer som avslutar sina sjukskrivningar, genom friskskrivning eller förtidspension, inte har ökat i samma omfattning. Antalet dagar med partiell sjukpenning ha ökat och öknings- takten är ungefär densamma som för sjuk- skrivningar med hel ersättning. Därmed har inte de partiella dagarnas andel av det totala antalet ersatta dagar förändrats i någon större utsträckning. En markant förändring i sjukförsäkringen är att den genomsnittliga ersätt- ningen vid sjukskrivning har ökat mer än löneökningarna i samhället. Det är därför rimligt att anta att det bl.a. är personer med högre inkomster och andra yrken som utgör en del av de nya långtidssjukskrivna. Det är främst de långa sjukfallen, längre än , som fortsätter att öka. Detta är en följd av den kraftiga uppgången i antalet sjukskrivningar . Ökningen gäller både kvinnor och män, med en kraftig överrepresentation för kvinnor. Av RFV:s s.k. 4:e-septemberundersökning framgår att de sjukskrivna var något äldre än de som var sjukskrivna . Andelen som var eller äldre har ökat bland de sjukskrivna. Sjukskrivningarna har också blivit mer långvariga, med en större andel som varit sjukskrivna . Jämfört med 1998 står kvinnorna för en högre andel av sjuk- skrivningarna, , vilket är en ökning med en procentenhet. De sjukpenninggrundande inkomsterna har också ökat bland de sjukskrivna. Andelen sjukskrivna som har en inkomst över det högsta ersättningstaket, 7,5 prisbasbelopp, har ökat från . Egenföretagare har blivit relativt sett färre, som en större andel sjukskrivna har inkomst av anställning. till olika yrkesgrupper så har till exempel andelen sjukskrivna lärare ökat. De sjukskrivna är också i allt högre grad sjukskrivna för psykiska besvär. Att antalet sjukskrivna har ökar kraftigt har flera förklaringar och orsaks- sambanden är komplexa. Det finns ingen enskild faktor som kan förklara ökningen av sjukfrånvaron utan flera olika förklaringsfaktorer måste kombineras. Nedan redovisas utvecklingen av antal pågående sjukfall, antal ersatta dagar med sjukpenning samt bruttoutbetalning av sjukpenning . Tabell 2.2 Antal pågående sjukfall 1 Intervall män kvinnor totalt män kvinnor totalt män kvinnor totalt 52 837 76 822 129 658 61 538 94 589 156 127 71 763 114 dagar 49 019 71 745 120 764 54 953 84 655 139 608 64 092 101 971 166 43 279 63 732 106 011 48 188 73 662 121 850 56 635 89 591 146 18 252 26 270 44 522 19 486 29 588 49 073 23 629 37 488 61 7 871 11 073 18 944 7 966 11 716 19 682 8 952 13 935 22 887 1 Här avses pågående sjukpenning-/rehabiliteringspenningärenden. Sjukfall som enbart avser sjuklöneperiod ingår inte. 1997 t.o.m. omfattade sjuklöneperioden och fr.o.m. , . 2 Uppgifterna avser perioden . Källa: RFV:s årsredovisning för Tabell 2.3 Antal ersatta dagar med sjukpenning Intervall män kvinnor totalt män kvinnor totalt män kvinnor totalt 1 dag- 1 427 527 1 917 353 3 344 880 1 872 859 2 724 456 4 597 315 2 229 686 3 358 604 5 588 290 29 dagar- 4 347 924 6 507 229 10 855 153 5 390 414 8 545 624 13 936 dagar- 3 874 674 5 614 848 9 489 522 4 365 389 6 671 575 11 dagar- 4 272 536 6 145 871 10 418 407 4 962 027 7 530 872 12 492 899 5 991 201 9 423 445 15 414 646 365 dagar- 3 639 534 5 248 577 8 888 111 4 092 130 6 237 732 10 329 862 5 483 437 8 684 214 14 167 651 731 dagar- 2 206 658 3 055 853 5 262 511 2 378 117 3 410 558 5 788 675 2 872 454 4 400 863 7 273 317 Summa 19 768 853 28 489 731 48 258 584 23 060 936 35 120 817 58 181 753 27 954 339 44 230 007 72 184 346 Källa: RFV Diagram 2.1 Bruttoutbetalning av sjukpenning Rehabilitering använde försäkringskassorna till administration av samordnad rehabilitering, vilket är en minskning med ca eller i jämförelse med 1998. Detta beror främst på att försäkringskassorna har flyttat personalresurser till handläggning och utbetalning av ersättningar. Trots detta har kassorna ökat aktiviteten på rehabilite- ringsområdet avseende samordnad rehabilitering, köp av arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster och samverkan med andra myndigheter. var av de långtidssjukskrivna föremål för samordnad rehabilitering, vilket är en minskning med en procentenhet jämfört med . Minskningen beror dock på att antalet långtidssjukskrivna ökade kraftigt i själv verket fick fler försäkrade samordnade rehabiliteringsinsatser jämfört med . Antalet kvinnor som var föremål för samordnad rehabilitering var betydligt fler än antalet män, vilket beror på att antalet långtidssjukskrivna kvinnor var betydligt fler än antalet män. som andel av långtidssjukskrivna är skillnaden mellan könen mindre av de långtidssjukskrivna kvinnorna respektive av de långtidssjukskrivna männen var föremål för samordnad rehabilitering . Tabell 2.4 Andel långtidssjukskrivna som genomgår samordnad rehabilitering () 1997 1999 (%)1 1997 1998 1999 Kvinnor 20 20 18 Män 18 18 17 Samtliga 20 19 18 1 Uppgifterna avser genomsnittlig andel pågående SAR-fall . Uppgifterna avser skattade värden augusti . Uppgifterna avser maj december 1998.Uppgifterna avser perioden . Källa: RFV:s årsredovisning för Syftet med den samordnade rehabiliteringen är att den enskilde skall återfå sin arbetsförmåga. RFV har därför fastställt som riksmål för landets försäkringskassor att av de som genomgår samordnad rehabilitering ska ha ökat sin arbetsförmåga efter avslutad rehabilitering. uppgick andelen personer med ökad arbetsförmåga till , vilket innebär att riksmålet inte uppnåddes. Resultatet innebär dessutom en försämring i jämförelse med både 1997 och 1998. Tabell 2.5 Andel långtidssjukskrivna som vid avslutningstidpunkten samt efter avslutad samordnad rehabilitering fått förbättrad arbetsförmåga män kvinnor totalt män kvinnor totalt män kvinnor totalt Vid avslutningstidpunkten 0,67 0,65 0,66 0,57 0,55 0,55 0,56 0,55 0,55 1 0,68 0,68 0,68 0,68 0,62 0,64 0,63 0,60 0,61 2 0,66 0,62 0,64 0,63 0,58 0,60 1 Uppgiften avser perioden november . 2 Uppgifter saknas. Uppgiften avser perioden maj . Källa: RFV:s årsredovisning för