prop · GP0310 · 2001-09-27 00:00:00 — Regeringens proposition 2001/02:10 Fortsatt förnyelse av totalförsvaret Regeringen överlämnar denna proposition till . Det svenska försvaret är inne i en förändringsfas som innebär en ominriktning och en av de största reformerna som genomförts i modern tid på försvarsområdet. Denna proposition är en fortsättning på det förändringsarbete som beslutade om och . Den för grundläggande positiva säkerhetspolitiska situationen består vad avser militära hot. Regeringen har tidigare bedömt att ett invasionshot inte ter sig möjligt , förutsatt att vi har en grundläggande förvarsförmåga. Denna bedömning har endast förändrats marginellt i den meningen att hotet nu ter sig något mer avlägset. Mot denna bakgrund anser regeringen att de av beslutade säkerhetspolitiska målen fortsatt i allt väsentligt bör ligga fast. Säkerhetsbegreppet har vidgats. I globaliseringens och inter- nationaliseringens spår ökar det ömsesidiga beroendet mellan folk, organisationer och länder. ökar sårbarheten i det moderna samhället. Detta har på ett skrämmande sätt blivit tydligt genom terroristangreppet mot . De senaste årens informationstekniska utveckling har inneburit en risk för att kriminella grupper, terrorister och icke- demokratiska stater kan utnyttja tekniken så att de utgör säkerhetshot, oavsett var i världen dessa aktörer befinner sig. Det finns en risk att nukleära, biologiska och kemiska vapen sprids till flera stater eller grupper. Principerna för samhällets krishantering bör ta sin utgångspunkt i den fredstida verksamheten och även utgöra en grund för ledning under höjd beredskap. har efterfrågat en redovisning av principerna för ledning. Regeringen lämnar här sin samlade syn i denna Prop. 2001/02:10 fråga. Mot bakgrund av de i propositionen redovisade principerna för samhällets krishantering och förändrade krav på det civila försvaret föreslår regeringen att funktionsindelningen skall upphöra. Vidare föreslår regeringen att skall läggas ned . avser regeringen återkomma till med slutliga ställningstaganden avseende den reformerade strukturen för krishantering i samhället. Regeringen lämnar förslag till krav på Försvarsmakten när det gäller operativ förmåga i olika avseenden. Förslaget innebär smärre föränd- ringar i förhållanden till nu gällande krav. I propositionen lämnar regeringen den av försvarsutskottet tidigare efterfrågade redovisningen av ett sammanhållet reformerat personal- försörjningssystem som gäller för samtliga personalkategorier inom Förvarsmakten. Regeringen lämnar sin syn på de åtgärder som bör vidtas. För att reformera personalförsörjningssystemet så att det de personella behov som följer med de uppgifter regeringen ger myndigheten. Reformarbetet grundas på de krav som övergången från ett invasionsförsvar till insatsförsvar, de internationella insatserna, anpassningsförmågan och den väpnade striden ställer. Det ligger i vårt säkerhetspolitiska intresse att på materielförsör- jningsområdet samverka med länder vi i övrigt har ett nära säkerhetssamarbete med, inte minst de nordiska länderna. Regeringen förslår att godkänner avtalet mellan , , och om stöd för industrisamarbete inom materielförsörjningsområdet. Regeringen bedömer att är i behov av en väl fungerande, effektiv och samordnad underrättelseverksamhet som mer än tidigare är inriktad mot en vidgad säkerhetspolitisk hotbild. Förslag till riksdagsbeslut .................................................................. Ärendet och dess beredning .............................................................. Den internationella utvecklingen ...................................... Utvecklingen i närområde .................................. 4.3Utvecklingen av Europeiska säkerhets- och försvarspolitiken (ESDP) ..................... 4.6Den nya amerikanska utrikespolitiken och frågan om ett missilförsvarssystem .............................................. Konsekvenser för svensk säkerhetspolitik ...................................... Slutsatser för svensk säkerhetspolitik ............................... Grundelement i säkerhetspolitik ........................ Konsekvenser för totalförsvaret ........................................ 5.4En ny struktur för hantering av sårbarhets- och säkerhetsfrågor i samhället ............................................... Ekonomiska ramar för utgiftsområde 6 Totalförsvar ....... Finansiering av åtgärder för anpassning ........................... Den lägre ramen och omställningsbidraget ...................... Finansiering av fredsfrämjande truppinsatser ................... Sårbarhets- och säkerhetsutredningen .............................. Sårbarhet och säkerhet en förbättrad helhetssyn .......................... Sårbarhetsutvecklingen i samhället .................................. 7.3Planeringen för beredskapen mot svåra påfrest- ningar på samhället i fred och för höjd beredskap ............ Civil internationell fredsfrämjande, förtroendeskapande och Olika typer av civil internationell verksamhet.................. Nato/PFF........................................................................... Civil förtroendeskapande verksamhet .............................. En samlad syn på ledning samhällets krishantering och ledningen av totalförsvaret .............................................................. 9.2Principer för ledning i samband med krishantering i Ledning och .......................samordning av totalförsvaret Ledning av det militära försvaret Det civila försvarets ledningsstruktur 9.6Samverkan mellan det civila och det militära Informationssäkerhet och skydd mot informationsoperationer ..... Säkerhet i informationssamhället .................................... Lagar och regler .............................................................. 11.2Försvar av mot väpnat angrepp och hävdande av vår territoriella integritet ............................ Framtida konflikters karaktär ....................... 11.2.2Väpnat angrepp och hävdande av Bidrag till fred och säkerhet i omvärlden ..... 11.2.4Stärka det svenska samhället vid svåra påfrestningar i fred........................................ 11.3Försvarspolitisk inriktning av myndigheternas Totalförsvarets ..........................förmåga till anpassning 11.4.2Principer för en god anpassningsförmåga .... 121 12 Utformning av det militära försvaret ............................................. Utveckling ....................mot ett nätverksbaserat försvar Behov av ........operativ förmåga och militär kompetens Utvecklad beskrivning av samband mellan Utveckling av Försvarsmaktens internationella Vissa frågor avseende insatsorganisationen ................... De nya förbandstyperna ................................ Utvecklingen inom artilleri- och Utformningen av de nationella skydds- Överlåtelse eller upplåtelse av viss materiel i exportstödssyfte ............................ Vissa grundorganisatoriska frågor .................................. 13 Det civila försvaret ........................................................................ Inriktningen av det civila försvaret ................................. Utgångspunkter för planeringen av det civila försvarets grundförmåga ..................... Ett säkrare Internet........................................ Transporter och logistik................................ Inriktning av planeringen.............................. Marknadsreglerande åtgärder och kredit- 14 Personal i det nya försvaret ........................................................... 14.2Regeringens samlade syn på personalförsörjningen i Anställd personal i Försvarsmakten ................................ Behov av kompetens för viss verksamhet .... Behovet av anställda ..................................... 14.3.6Den internationella verksamheten och tjänstgöringsskyldigheten för anställd Det militära skolsystemets utveckling ............................ 14.4.2Villkor under yrkes- och Antalet totalförsvarspliktiga som fullgör 14.6.3Antalet totalförsvarspliktiga som fullgör 14.8Åtgärder som främjar mångfalden och förebygger 15 Det militära försvarets materielförsörjning och forskning ............ 15.2En övergripande och samlad strategi för det militära försvarets materielförsörjning och forskning .................. 15.3Godkännande av avtal om stöd till industrisamarbete Beskrivning av avtalet med annex................ Godkännande av avtal .................................. 16 Skydd mot nukleära, biologiska och kemiska vapen (NBC- Nordiskt avtal om stöd till industrisamarbete på Nordiskt avtal om stöd till industrisamarbete på Förkortningar och benämningar .......................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att dels bemyndigar regeringen 1.att i exportstödjande syfte överlåta eller upplåta materiel som på lång sikt inte behövs för Försvarsmaktens operativa förmåga (avsnitt 12.6.4), 2.regeringens förslag om att lägga ned (avsnitt 7.3), 3.regeringens förslag att funktionsindelningen inom det civila försvaret skall upphöra (avsnitt 9.2), 4.regeringens förslag i fråga om Operativa insatsledningens lokalisering (avsnitt 9.4.2), 5.regeringens förslag till Försvarsmaktens operativa förmåga (avsnitt 12.3.1), 6.regeringens förslag till att lägga ned helikopterbataljon och Östgöta helikopterbataljon (avsnitt 12.7.2) och 7.avtalet mellan , , och om stöd för industrisamarbete inom försvarsmaterielområdet. (avsnitt15.3.2). 2 Ärendet och dess beredning Nästa försvarsbeslutsperiod omfattar 2002 2004. Till grund för denna försvarsbeslutsproposition ligger den säkerhetspolitiska kontrollstationen som genomfördes på grundval av Försvarsberedningen rapport (Ds 1999:2) Förändrad omvärld Mot bakgrund av den då rådande säkerhetspolitiska utvecklingen beslutade om ändrad inriktning för totalförsvaret (prop. 1998/99:74, bet. 1998/99:FöU5, rskr. 1998/99:224, bet. 1998/99:UFöU1, rskr. 1998/99:222). De ekonomiska ramarna ligger fast sedan beslut med anledning av den ekonomiska vårpropositionen (prop. 1998/99:100, bet. 1998/99:FiU27, rskr. 1998/99:249). Försvarsberedningen genomförde en förnyad analys av det säkerhetspolitiska läget och redovisade sin syn på viktigare frågor inför regeringens proposition om försvarspolitikens inriktning . Arbetet redovisades i rapporten (Ds 1999:55) säkerhet försvar. Mot bakgrund av Försvarsberedningens rapport och som en uppföljning av inriktningsbeslut beslutade regeringen om fortsatta planeringsförutsättningar för det militära försvaret och organisatoriska förändringar för Försvarsmakten samt nedläggning av Civilbefälhavarna i Södra, Mellersta och Norra civilområdet (prop. 1999/2000:30). godkände regeringens förslag till inriktning av Försvarsmaktens insatsorganisation och utformningen av grundorganisa- tionen fram (bet. 1999/2000:FöU2, rskr. 1999/2000:168). konstaterade att det förelåg behov av precisering på ett antal punkter varför regeringen återkommer med ytterligare redovisningar i denna proposition. Detta framgår av avsnitt 12.6. ansåg att regeringen i försvarsbeslutspropositionen skulle redovisa inom vilka tidsförhållanden och förutsättningar i övrigt som Försvarsmakten på nytt kan organisera två armébrigader jämte understöds- och underhållsförband, en amfibie- och två kustartilleribataljoner, två ubåtar samt upp till 12 stridsflygdivisioner (bet. 1999/2000:FöU2). Regeringens redovisning framgår av avsnitt 12.4. I enlighet med försvarsutskottets betänkande Totalförsvarsplikten m.m. (bet. 1999/2000:FöU4) återkommer regeringen med en redovisning samt och ett helhetsförslag angående det framtida pliktsystemet och dess tillämpning dels i denna proposition, dels i propositionen Bättre villkor för de totalförsvarspliktiga (prop. 2001/02:11) som beslutas denna dag. beslutade regeringen propositionen Vissa organisatoriska frågor inom Försvarsmakten m.m. (prop. 1999/2000:97). Propositionen kompletterade regeringens förslag till förändringar av det militära försvaret som förelades . Regeringens proposition behandlades av i tre olika betänkanden. beslut om försvarsforskningens organisation 1999/2000:FöU6, rskr. 1999/2000:223) innebar en sammanslagning Prop. 2001/02:10 av Flygtekniska försöksanstalten och . beslutade om förändringar för vissa organisationsenheter (bet. 1999/2000:FöU7, rskr. 1999/2000:250). beslutade om logistik- och underhållstjänsten inom Försvarsmakten och efterlyste ett fullständigt och mer genomarbetat förslag till underhållsorganisation (bet. 1999/2000:FöU8, rskr. 1999/2000:251). I propositionen Vissa ledningsfrågor inom det militära försvaret (prop. 2000/01:113, bet. 2000/01:FöU9, rskr. 2000/01:214) redovisade regeringen vissa frågor om den militära ledningsorganisationens utformning och uppgifter. Regeringen anmälde sin avsikt att lämna en samlad redovisning om frågor avseende ledning och samordning av totalförsvaret. har tidigare efterfrågat en sådan redovisning i betänkandet Vissa ledningsfrågor inom det militära försvaret, m.m. (bet. 2000/01:FöU9). På regeringens förslag beslutade att operativa insatsledningen skall lokaliseras till /. I föreliggande proposition föreslår regeringen att omprövar beslutet. I kapitel 9 redovisar regeringen sin syn på principerna för ledning av totalförsvaret samt en samlad redovisning av frågor som rör ledning och samordning inom totalförsvaret. redovisade Försvarsberedningen en säkerhetspolitisk rapport (Ds 2001:14) Gränsöverskridande sårbarhet gemensam säkerhet och en försvarspolitisk rapport (Ds 2001:44) Ny struktur för ökad säkerhet nätverksförsvar och krishantering. Regeringen beslutade om direktiv till en utredning med uppgift att se över totalförsvarspliktens tillämpning och andra pliktfrågor (dir. 1997:106). Utredningen fick tilläggsdirektiv och (dir. 1998:49 och 1999:85). Utredningen som antog namnet pliktutredning lämnade sitt betänkande Totalförsvarsplikten (SOU 2000:21). Betänkandet har remissbehandlats. Remissyttrandena finns tillgängliga i Försvarsdepartementet (dnr Fö2000/775/MIL). En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. Regeringen har, efter hörande av Lagrådet, i allt väsentligt behandlat pliktfrågorna i propositionen Bättre villkor för de totalförsvarspliktiga (prop. 2001/02:11) som beslutas denna dag. har (bl.a. bet. 1997/98:FöU1 s. 55) efterlyst förslag från regeringen om ett sammanhållet reformerat personalförsörjningssystem som gäller samtliga personalkategorier inom Försvarsmakten. Regeringen beslutade om direktiv till en utredning med uppgift att redovisa en samlad syn på Försvarsmaktens personalförsörjning (dir. 1999:84). beslutade regeringen om tilläggsdirektiv beträffande en förlängning av utredningen till (dir. 2000:12). beslutade regeringen om tilläggsdirektiv till utredningen (dir. 2000:46). Utredningen som antog namnet Personalförsörjnings- utredningen lämnade sitt betänkande Personal för ett nytt försvar (SOU 2001:23). Betänkandet har remissbehandlats. Remissyttrandena finns tillgängliga i Försvarsdepartementet (dnr Fö2001/547/MIL). En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga Regeringen redovisar sin bedömning i kapitel 14. Vidare beslutade regeringen om direktiv till en särskild utredare att föreslå principer för en bättre helhetssyn vid planeringen för civilt försvar och beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället i fred (dir. 1999:63). Utredningen antog namnet Sårbarhets- och säkerhetsutredningen och redovisade sitt betänkande Säkerhet i en ny tid (SOU 2001:41). Remissyttrandena finns tillgängliga i Försvars- departementet (dnr Fö2001/1175/). En förteckning över remiss- instanserna finns i bilaga 3. En redogörelse av utredningens arbete samt regeringens förslag och bedömningar finns i vissa delar i kapitlen 7 och 10 samt i avsnitten 8.2, 9.2 och 13.2. Regeringen avser att återkomma med de slutliga ställningstaganden i en särskild proposition Regeringen bemyndigade chefen för Försvarsdepartementet att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att kartlägga nuläge och förändringsfaktorer vad gäller materiel- försörjningen för det militära försvaret samt föreslå utvecklings- och effektiviseringsåtgärder (dir. 2000:13). Utredningen som antog namnet delbetänkande (SOU 2000:54) och sitt slutbetänkande Försvarsmateriel på nya villkor (SOU 2001:21). Slutbetänkandet har remissbehandlats. tillgängliga i Försvarsdepartementet (dnr Fö2001/480/MIL). förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. utredningens arbete samt regeringens förslag och bedömning framgår av Regeringen bemyndigade chefen för Försvarsdepartementet att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att analysera och lämna förslag till hur nationell och internationell forskning och utveckling skall kunna nyttiggöras som användbar kunskap och praktiska tillämpningar för behov inom totalförsvaret (dir. 2000:14). Utredningen som antog namnet Forsknings- och teknikutvecklings- utredningen lämnade ett delbetänkande (SOU 2000:84) och sitt slutbetänkande Forskning och utveckling för totalförsvaret (SOU 2001:22). Slutbetänkandet har remissbehandlats. Remissyttrandena finns tillgängliga i Försvarsdepartementet (dnr Fö2001/562/MIL). En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga En redogörelse av utredningens arbete samt regeringens förslag och bedömning finns i kapitel 15. Regeringen har i budgetpropositionen (prop. 2001/02:1) lämnat förslag om anslag inom utgiftsområde 6 Totalförsvar. Samhällets sårbarhet har ökat i takt med teknikens framsteg. ser vi nya hot och risker växa fram. Att skydda sig mot det oförutsägbara är nästan omöjligt. Det har hela världen blivit uppmärksammad på genom händelserna i . Under det var ett storkrig mellan maktblocken i det helt dominerade hotet. Då fokuserades den svenska säkerhetspolitiken på att undvika att dras in i ett sådant krig. Försvaret inriktades helt på att möta en invasion av landets territorium. Dagens verklighet ser helt annorlunda ut. har ett mångfacetterat och brett internationellt säkerhetssamarbete. Detta samarbete ger oss betydligt större möjligheter att påverka förhållandena i omvärlden. Vårt medlemskap i unionen (EU) spelar en central roll, liksom vårt arbete inom FN (FN) men också vårt samarbete med Nato. Efter de tragiska och fruktansvärda terroristattackerna i är berett att delta i det gemensamma arbetet till skydd för demokratin och till värn för öppenheten i våra samhällen. EU-länderna kommer att arbeta tillsammans med i kampen mot terrorismen och har uppmanat alla stater att tillsammans och skyndsamt se till att gärningsmännen lagförs. Grunden i vår säkerhetspolitik är att kunna möta militära hot men också att förebygga och hantera andra hot och risker i både fred och krig. I denna proposition fortsätter vi arbetet med att minska samhällets sårbarhet för att vara bättre rustade att möta de framtida hoten. Det svenska försvaret är inne i en förändringsfas som innebär en ominriktning och en av de största reformerna som genomförts i modern tid på försvarsområdet. Grunden för denna förnyelse och modernisering lades i kontrollstationspropositionen 1998/99:74 Förändrad omvärld omdanat försvar som lämnades till och i propositionen 1999/2000:30 Det nya försvaret, som lämnades . ställde sig bakom propositionerna respektive 2000. Dessa beslut lade grunden för ett modernt, flexibelt och rörligt insatsförsvar grundat på allmän totalförsvarsplikt. De förband och system som behövs skall kunna användas såväl för att försvara landet som vid internationella insatser. Stridskrafterna skall förändras och utformas så att de motsvarar de nya kraven. Det handlar om en genomgripande förändring av både omfattning och struktur. Den nya insatsorganisationen har inneburit förändringar i grundorganisationens storlek, av personalbehovet, antalet totalförsvarspliktiga och deras utbildning. Arbetet med förändringen av grundorganisationen, insatsförbanden liksom internationaliseringen är i full gång inom Försvarsmakten. De säkerhetspolitiska förändringarna ligger till grund för det omfattande reformarbetet inom den svenska försvarspolitiken. Tempot i och omfattningen av den nödvändiga förnyelsen och moderniseringen av det militära försvaret har möjliggjorts tack vare de stora positiva förändringarna vad gäller det militära hotet Efter det kan vi nu i större utsträckning bidra till den kollektiva säkerheten i . Det innebär att vi anpassar stora delar av våra totalförsvarsresurser så att de blir bättre lämpade för I detta ingår även en substantiell ökning av de ekonomiska resurserna som finns tillgängliga för att genomföra Försvarsmakten har stora resurser som kan användas vid olika slag av fredstida kriser. Det är angeläget att totalförsvarsresurserna i ökad utsträckning kan utnyttjas vid olika slag av kriser i fred. på olika sätt öka möjligheterna för denna typ av civilmilitär samverkan. Denna proposition är en fortsättning av det förändringsarbete som beslutade om och . regeringen att överlämna en proposition med mer detaljerade förslag inom det civila området. Enligt regeringens uppfattning leder den internationella utvecklingen till fyra slutsatser. 1.Den grundläggande positiva säkerhetspolitiska situationen för vad avser militära hot består. Regeringen har tidigare bedömt att ett invasionshot inte ter sig möjligt , förutsatt att vi har en grundläggande försvarsförmåga. Denna bedömning har endast förändrats marginellt, i den meningen att hotet ter sig något mer avlägset. Vår säkerhetspolitik måste dock fortsättningsvis innebära att vi kan möta olika former av väpnade angrepp och andra hot såsom t.ex. terroristhot, informationsoperationer och hot med nukleära, biologiska och kemiska stridsmedel som direkt berör . 2.Regionala och lokala kriser kan indirekt eller direkt beröra . Konflikter innebär omfattande lidande för de människor som är direkt utsatta och kan riskera freden och säkerheten för andra regioner och länder. Det ligger därför i intresse att förebygga konflikter av dessa slag och vid behov delta civilt och militärt i krishantering. 3.Hot mot de tekniska infrastruktursystemen kan få mycket allvarliga konsekvenser och kan ytterst också få en säkerhetspolitisk dignitet. I takt med utvecklingen mot mer avancerade tekniska system som inbördes blir mer beroende av varandra, och i större utsträckning internationaliseras, blir skyddet av samhällsviktig infrastruktur av väsentlig betydelse för den nationella säkerheten. 4.Totalförsvarets förmåga till anpassning är en fortsatt viktig del av den svenska försvarspolitiken. Med hänsyn till utvecklingen i omvärlden skall försvaret kunna förstärkas, reduceras eller eljest förändras för att motsvara de krav som ställs på försvaret. Enligt regeringens uppfattning bör de mål för säkerhetspolitiken som beslutades av i den säkerhetspolitiska kontrollstationen i allt väsentligt ligga fast. säkerhetspolitik syftar ytterst till att bevara vårt lands fred och självständighet. är att i alla lägen, och i former som vi själva väljer, trygga en handlingsfrihet att både som enskild nation och i samverkan kunna utveckla vårt samhälle. Nationellt skall vi kunna möta militära och andra hot som direkt berör . Svårast bland dessa är väpnade angrepp riktade mot vårt lands frihet och självständighet. Vi skall också förebygga och kunna hantera situationer, som utan att direkt hota fred och självständighet ändå skulle kunna innebära snabba och allvarliga försämringar av samhällets normala funktioner. Internationellt skall vi i samverkan med andra stater aktivt verka för fred och ökad säkerhet. Det är av avgörande betydelse att den globala utvecklingen leder till fördjupad demokrati, öppenhet och välfärd och därmed ökad stabilitet och trygghet. FN:s insatser för fred och säkerhet är av central betydelse. strävan är att samarbeta inom och medverka i FN, () samt inom ramen för EU:s gemensamma krishanteringsförmåga. Regeringen vill i detta sammanhang understryka att EU:s krishantering har utvecklats och fördjupats på ett positivt sätt . Vi samverkar även med Nato och flertalet europeiska stater inom ramen för och Partnerskap för fred.