prop · GO031D25 · 2001-01-01 00:00:00 — Regeringen har i förordningen (1999:1424) om förvaltning av och i förordningen (1999:1425) om ändring i förordningen (1997:1258) med länsstyrelseinstruktion utsett länsstyrelserna i , , , och att vara förvaltningsmyndigheter för respektive målprogram enligt den definition av uppgiften som anges i artikel 9 n och 34, Rådets förordning (EG) nr 1260/1999 om allmänna bestämmelser för strukturfonderna. Vid förvaltningsmyndigheterna skall det inrättas en strukturfondsdelegation, med representanter för berörda län i res-pektive målområde, som kommer att fatta beslut om stöd. Strukturfondsdelegationer har utsetts för mål 1. Förvaltningsmyndigheterna har även utsetts till utbetalande myndigheter. får därmed det fulla ansvaret för genomförandet av programmet. Det ansvar som de centrala verken haft under föregående programperiod avseende de regionala programmen för utbetalning av medel från , flyttas därmed över till de länsstyrelser som utsetts till förvaltningsmyndigheter. De centrala verken skall dock svara för utbetalningarna avseende föregående programperiod. För vissa stöd inom jordbruk och fiske inom mål 1 kommer länsstyrelserna samt och att vara beslutande instans. För insatsområdet för samer kommer att vara beslutande instans. Regeringen kommer även att tillsätta övervakningskommittéer för respektive program med representanter från centrala, regionala och lokala myndigheter, arbetsmarknadens parter samt vissa andra organisationer. För mål 1 har dessa övervakningskommittéer utsetts. Beträffande gemenskapsinitiativet Interreg III fick berörda myndigheter i uppdrag att utarbeta program för Interreg IIIA (gränsregionalt samarbete) avseende regionerna , Barents, Kvarken-MittSkandia, Skärgården och . Till utgick inbjudan att inkomma med programförslag . Programmen för Kvarken-MittSkandia, Skärgården och programmet med har överlämnats till . i och i blir förvaltningsmyndighet och utbetalande myndighet för Kvarken-MittSkandia respektive programmet med . I Skärgårdsprogrammet blir förvaltningsmyndighet och utbetalande myndighet. Övrig organisation för Interreg IIIA kommer att fastställas . Interreg IIIB-programmen (transnationellt samarbete), , och är under utarbetande och kommer att lämnas till . Beträffande Interreg IIIC (interregionalt samarbete) förväntas kommissionen att gå ut med närmare riktlinjer för genomförandet och inriktningen . Beträffande gemenskapsinitiativet har en inbjudan lämnats till att utarbeta ett förslag till utvecklingsplan. Programmet kommer att lämnas till kommissionen . i har utsetts till förvaltningsmyndighet och utbetalande myndighet. Ett beredningssekretariat skall inrättas i . Beträffande Leader+ har utarbetat ett program, vilket lämnats till kommissionen . har utsetts till utbetalande myndighet och till förvaltningsmyndighet. Regeringen har i instruktion angivit att verket inom ramen för skall svara för samverkan mellan myndigheter och genomförandeorganisationer, för över-gripande information, för utbildningsinsatser för myndigheter och organisationer, för utveckling av metoder vad gäller utvärderingar samt för sekretariatsuppgifter åt övervakningskommittéerna i mål 1, 2, vissa Interregprogram och . Dessa uppgifter kommer att övertas av den nya myndigheten för företagsutveckling. Regeringen ser det som angeläget att en myndighet nämligen, myndigheten för företagsutveckling, får ansvaret att i samråd med övriga berörda myndigheter till regeringen rapportera det övergripande resultatet av de insatser som finansieras med medel från . I detta ansvar skall även ingå att redovisa vilka ekonomiska konsekvenser det totala utbytet med får för svenskt vidkommande. Regeringen har beslutat att förvaltningsmyndigheterna inom mål 1, mål 2, Interreg IIIA och skall vara de myndigheter som svarar för utbetalning av stöd från regionalfonden och socialfonden inom dessa program. I mål 1 ska förvaltningsmyndigheterna även vara utbetalande myndigheter för delar av jordbruksfonden. ska vara den myndighet som svarar för utbetalning av övriga stöd från socialfonden, vilka finansierar mål 3 och Equal. ska vara utbetalande myndighet för delar av jordbruksfonden inom mål 1 samt Leader+ och för fiskefonden. Utbetalande myndigheter är ännu inte utsedda för de återstående Interreg III-programmen. 3.5.3 Insatser utanför politikområdet av stor betydelse för den regional- politiska utvecklingen Det är inte i första hand åtgärder inom ramen för politikområdet, som är avgörande för den regionalpolitiska utvecklingen och möjligheten att uppfylla de regionalpolitiska målen. Regionalpolitiska hänsynstaganden inom andra politikområden är av större betydelse för den regionalpolitiska utvecklingen. Därför utarbetar regeringen i första hand inom ramen för andra viktiga politikområden lösningar som kännetecknas av ett regionalpolitiskt helhetsperspektiv. Dessa åtgärder ingår inte inom politikområdet Regionalpolitik. I följande avsnitt redovisas således endast de insatser inom andra politikområden som bedöms ha stor betydelse för den regionalpolitiska utvecklingen. För en helhetsbild av insatsernas sammanhang inom deras respektive politikområde hänvisas i texten till aktuella utgiftsområden. Det statliga bidrags- och utjämningssystemet i kommunsektorn ger kommuner respektive landsting med olika strukturella förutsättningar möjlighet att erbjuda likvärdig service i landets olika delar. Det förändrade och uppdaterade systemet kommer att vara föremål för fortsatt översyn (Delegationen för fortsatt utveckling av utjämningssystemet för kommuner och landsting (dir. 1999:57)). Regeringen har beslutat om en kommundelegation som har till uppgift att bereda ärenden om ekonomiskt stöd till kommuner och landsting med en särskilt svår ekonomisk situation. Stöd kan komma att ges om strukturella faktorer, som exempelvis svag ekonomisk tillväxt i regionen, negativ befolkningsutveckling eller obalanser i åldersstrukturen, gör det svårt för kommunen eller att uppnå balanskravet. Kommundelegationen avslutade sitt arbete och har lämnat förslag till överenskommelser med 36 kommuner och 3 landsting. Dessutom har en bostadsdelegation inrättats för att fördela stöd till kommuner med övermäktiga åtaganden för boendet. Vid utgången av 2000 förväntas att ramöverenskommelser med samtliga berörda kommuner ha träffats. (utg. omr. 25) I dagens kunskapssamhälle är möjligheten till livslångt lärande en av de mest betydande faktorerna för näringslivets och samhällets utveckling. Den kraftiga utbyggnaden av högskolan har inneburit att varje län numera har minst en högskola och uppbyggnaden av högskolorna fortgår alltjämt genom satsning på ytterligare utbildningsplatser och ökade forskningsresurser. Närheten till en högskola kan stimulera övergångsfrekvensen till högskolestudier i miljöer där studietraditionen och därmed utbildningsnivån är låg. En geografisk spridning av utbildningsresurserna ger fler möjlighet att studera utan att flytta, och ger också en spridning av arbetstillfällen inom högskoleväsendet. Parallellt med utbyggnaden har möjligheten att bedriva forskning stärkts vid högskolorna. Högskolorna i , och ombildades till universitet 1999 med rätt att ge forskarutbildning och med ökade resurser till forskning. och /har tilldelats naturvetenskapligt respektive tekniskt vetenskapsområde, och därmed rätt att ge forskarutbildning, samt ökade resurser till forskning. inrättades en ny myndighet på utbildningsområdet, (Distum), i . Syftet med myndigheten är att främja utvecklingen av distansutbildning på högskole- och folkbildningsom-rådena som grundas på användning av flexibel informations- och kommunikationsteknik. Myndigheten skall vidare främja ett större användande av distansutbildning inom högskolan och folkbildningen. har flera nya projekt startats på initiativ av Distum. Det största av dessa projekt är det s.k. i vilket sex olika universitet och högskolor medverkar, såsom , , , , och , liksom flera norrlandskommuner och län. Projektet är framtaget för att erbjuda inland ett utbud av kurser som anses strategiskt viktiga för främst stödområde A. På folkbildningsområdet har Distum tillsammans med arbetat med utveckling av lärcentra i folkbildningen, forskning kring lärande med IT-stöd, pedagogisk vidareutbildning av Folkbildningsnätet och internationellt erfarenhetsutbyte. Det finns också andra sätt att tillgodose behovet av högutbildad arbetskraft i regionalpolitiskt prioriterade områden med generellt låg utbildningsnivå. Genom så kallad decentraliserad utbildning bedrivs högskoleutbildningar på plats i en kommun med ett specifikt utbildningsbehov, t.ex. i s.k. lärcentra. Regeringen fattade beslut om ett antal decentraliserade utbildningar i främst , och med start . Utbildningarna är sådana som man på lokal och regional nivå bedömer vara särskilt viktiga för det lokala näringslivets utveckling. har beslut fattats om totalt 600 högskoleplatser för sådana regionalpolitiskt strategiska utbildningar. (utg. omr. 16) Insatser inom kommunikationspolitiken är av väsentlig betydelse för den ekonomiska tillväxten i regionalpolitiskt prioriterade områden. påbörjades byggandet av avseende sträckan . Den nya bansträckningen mellan och skall vara färdigställd . förväntas ge ett ökat resande mellan kuststäderna i regionen och ökade godstransporter till och från företag i . Det återstår för regeringen att tillåtlighetspröva huvuddelen av dragning enligt . Som regeringen tidigare beslutat har Luleå-Kallax flygplats byggts ut till en internationell fraktflygplats. En fraktflygplats i bedöms fylla ett internationellt behov och vara av stort värde för hela . Regeringen har även etablerat en ny flygplats i som erbjuder reguljära flygförbindelser till . är en del av det nationella flyglinjenätet. Etableringen av flygplatsen förbättrar kommunens tillgänglighet till omvärlden på ett avgörande sätt för regionens framtid. Därmed har även Tornedalsregionen utjämnat nackdelarna betydligt när det gäller tillgängligheten till andra regioner. beslutade regeringen om ett nytt stat- ligt stöd till kommunala trafikflygplatser. Stödet gynnar framför allt flygplatser i norra . Regeringen har även prioriterat underhållet av grusvägar . Av regionalpolitiska skäl har således besparingarna på grusvägarna proportionellt sett varit mindre än besparingarna generellt inom transportområdet. startade den nya myndigheten sin verksamhet. De primära uppgifterna för den nya myndigheten är att verka för utveckling och samordning av den interregionala kollektiva persontrafiken samt svara för statens upphandling av transportpolitiskt motiverad interregional persontrafik, där det saknas förutsättningar för kommersiell drift. har inom politikområde IT, tele och post beslutat enligt regeringens förslag i propositionen Ett informationssamhälle för alla, att hushåll och företag i alla delar av skall få tillgång till IT- infrastruktur med hög överföringskapacitet (prop. 1999/2000:86, bet. 1999/2000:TU9, rskr. 1999/2000:256). Detta kommer i viss utsträckning att kunna kompensera för de långa avstånden i landet och därmed även gynna de regionalpolitiskt prioriterade områdena. (utg. omr. 22) Landsbygdspolitiken bidrar till utvecklingen i gles- och landsbygdsområden. har bemyndigat regeringen att tillämpa ett miljö- och landsbygdsprogram för perioden 2006 enligt rådets förordning (EG) nr 1257/99 om stöd till utveckling av landsbygden av . Programmet, som medfinansieras över EG-budgeten, har godkänts av EG-kommis- sionen. Landsbygdsprogrammet skall främja en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar utveckling av jordbruket, livsmedelsproduktionen, skogsbruket och landsbygden. Miljöersättningar och kompensationsbidrag inom programmet omfattar även jordbruket i mål 1 regionerna. (utg. omr. 23) Kulturpolitiken syftar till att alla skall ha möjlighet att uppleva kultur och ägna sig åt eget skapande oberoende av var de bor. Av vikt är de av staten delfinansierade regionala kulturinstitutionerna. De utgör landets kulturella infrastruktur och är en viktig bas för regionernas kulturliv och för värnandet av kulturarvet. Statens bidrag till regionala teater-, dans- och musikinstitutioner, länsmusikverksamhet, regional biblioteksverksamhet, regionala museer och länskonstnärer syftar till att möjliggöra en mångsidig verksamhet av hög kvalitet i landets alla regioner. Med sin breda kunskap om samhället, både i ett historiskt och i ett samtidsperspektiv, har de regionala museerna även mycket att tillföra det regionala utvecklingsarbetet. (utg. omr. 17) Inom miljöpolitiken har regeringen beslutat om medel till om ekologisk hållbarhet. Centrumet skall stödja glesbygdskommuner, i bl.a. inland, i deras arbete med att ta fram lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet. De skall t.ex. genomföra metod- och kompetensutveckling samt skapa lokala nätverk. och kommuner skall fungera som försökskommuner. (utg. omr. 20) 3.6 Resultatbedömning 3.6.1 Resultat Målen för regionalpolitiken är att den skall skapa förutsättningar för hållbar ekonomisk tillväxt, rättvisa och valfrihet så att likvärdiga levnadsvillkor skapas för medborgarna i hela riket. Målet för utgiftsområde 19 är att verksamheten främst skall underlätta för näringslivet i regionalpolitiskt prioriterade områden att utvecklas så att det bidrar till att uppfylla målen för regionalpolitiken. Resultatbedömningen av selektiva regionalpolitiska företagsstöd och den regionala projektverksamhet avser beviljade stöd . Det sker alltså ingen redovisning av utbetalade medel för dessa stödformer och dess effekter 1999 eftersom det inte är möjligt att redovisa detta. Resultatbedömningen avseende de generella stöden, nedsatta socialavgifter och transportbidrag, avser utbetalda medel 1999. Resultatbedömningen avseende strukturfondsprojekten redovisas samlat för programperioden 1999 och avser beviljade medel. I sammanställningen nedan återfinns en förteckning över de åtgärder som redovisas i denna resultatbedömning och som bedrevs inom utgiftsområdet. Av sammanställningen framgår även med vilka anslag åtgärden finansieras, beslutande myndighet och vilket geografiskt område åtgärden avser. Tabell 3.4 Åtgärder som finansieras av anslag inom utgiftsområde 19 Åtgärd Finansierades av anslag1 Beslutsfattare omfattning Central projektverksamhet A1 och regeringen prioriterade områden Regional projektverksamhet A1 Länsstyrelserna och själv- styrelseorganen Hela landet med tyngdpunkt på regionalpolitiskt prioriterade om- råden Regionalt utvecklingsbidrag A1 Länsstyrelserna, självstyrelse- organen, och regeringen 1 och 2 samt till- fälliga stödområden Medfinansiering av EG:s strukturfondsprogram A1 Länsstyrelserna och själv- styrelseorganen Målområde 2, 5b och 6 samt vissa gemenskapsinitiativ Landsbygdsbidrag A1 Länsstyrelserna och själv- styrelseorganen Gles- och landsbygd enligt läns- styrelsernas avgränsning Stöd till kommersiell service A1 Länsstyrelserna och själv- styrelseorganen Gles- och landsbygd enligt läns- styrelsernas avgränsning Småföretagsstöd A1 Länsstyrelserna och själv- styrelseorganen Hela landet Sysselsättningsbidrag A1 Länsstyrelserna, självstyrelse- organen, och regeringen 1 och 2 Såddfinansiering A1 Länsstyrelserna och själv- styrelseorganen Hela landet Landsbygdslån och regionalt utvecklingslån A2 Länsstyrelserna och Stödområde 1 och 2 samt till- fälliga stödområden Täckande av förluster på grund av kreditgarantier inom regional- politiken2 A3 Gles- och landsbygd Nedsatta socialavgifter A4 Stödområde 1 och del av stöd- område 2 Transportbidrag A5 Transportbidragszonerna A6 Europeiska regionala utveck- lingsfonden, A8 Beslutsgrupper m.fl. Målområde 2, 5b och 6 samt vissa gemenskapsinitiativ , , , och Program för regional näringspolitik och särskilda regionalpolitiska åtgärder A1.24 Regionalpolitiska åtgärder Regeringen landet med tyngdpunkt på regionalpolitiskt prioriterade om- råden 1 Alla nedan angivna anslag, förutom anslaget A1 Regionalpolitiska åtgärder anslagspost 24, avser anslag uppsatta på statsbudgeten . 2 För en resultatredovisning se avsnitt 3.9.3. 3 Stiftelsen tilldelades engångsvis ett kapitaltillskott på . Stiftelsen är för övrigt självfinansierad. har utbetalats engångsvis till Stiftelsen . Medlen har använts till att förstärka deras möjligheter att bevilja lån. Norrlandsfondens utlåning beräknas delvis finansiera investeringar på sammanlagt ca hos små och medelstora företag i de län där verksamheten bedrivs. Driftstöd i form av de generella regionalpolitiska företagsstöden till ett sammanlagt belopp av ca har enligt regeringens bedömning bidragit till att upprätthålla sysselsättningen i främst de regionalpolitiskt mest prioriterade regionerna. Transportbidrag har en kompenserande effekt vad gäller företagens kostnader för varutransporter. Nedsatta social-avgifter kompenserar delvis företagen för permanenta merkostnader på grund av det geografiska läget. Beslut om har beviljats i form av selektiva regionalpolitiska företagsstöd, regional projektverksamhet och medfinansiering av strukturfondsprogram. Dess- utom har (ca ) och regeringen (ca ) beviljat sammanlagt ca i central projektverksamhet. Därutöver har beslut om ca beviljats inom programmet för regional näringspolitik och särskilda regionalpolitiska åtgärder. Totalt har således ca beviljats för ovan nämnda selektiva regionalpolitiska företagsstöd och projektverksamhet . Nedan redovisas detta mer i detalj. Beslut om totalt ca genom olika former av selektiva regionalpolitiska företagsstöd (exkl. stöd till kommersiell service och såddfinansiering) i samband med investeringar beräknas enligt bidra till drygt 7 200 nya arbetstillfällen inom främst de regionalpolitiskt prioriterade regionerna. Genomsnittlig subvention per arbetstillfälle uppgår till ca . Investeringar i storleksordningen beräknas delfinansieras med dessa stöd. Regionalt utvecklingsstöd har till beviljats till små och medelstora företag, dvs. företag med 0 199 anställda. Av de nya arbetstillfällena beräknas tillfalla kvinnor. Villkoret för stödet är att av antalet nya arbetstillfällen skall avse vardera könet vilket innebär att villkoret nästan är uppfyllt. Vad gäller landsbygdsstöd beräknas i genomsnitt av de nya arbetstillfällena tillfalla kvinnor. Av småföretagsstödets nya arbetstillfällen beräknas tillfalla kvinnor. Villkoret för stödet är att av antalet nya arbetstillfällen skall avse vardera könet. Villkoret har därmed inte uppfyllts. Sysselsättningsbidragets villkor att av nya arbetstillfällen skall avse vardera könet har , på grund av statistiska problem, inte varit möjligt att redovisa. Tabell 3.5 Utbetalda generella regionalpolitiska företagsstödstöd åren 1997 19991 1997 1998 1999 Utbetalt belopp avseende generella företagsstöd (mkr) 753 773 702 1 Dvs. nedsatta socialavgifter och transportbidrag. Tabell 3.6 Vissa beviljade selektiva regionalpolitiska företagsstöd åren 1997 19991 1997 1998 1999 Beviljat belopp avseende selektiva företagsstöd (mkr) 1 134 1 060 Beräknat antal nya arbets- tillfällen (antal) 9 400 9 000 7 200 Genomsnittlig subvention per arbetstillfälle avseende de selektiva företagsstöden (mkr) 0,115 0,100 0,125 Investeringar som beräknas delfinansieras med de selek- tiva företagsstöden (mkr) 5 000 3 300 3 400 1 Avses i detta fall regionalt utvecklingsstöd, landsbygdsstöd, småföretagsstöd och sysselsättningsbidrag. Tabell 3.7 Beviljade belopp för regional projektverksamhet, medfinansiering av strukturfondsprogram och Program för regional näringspolitik och särskilda regionalpolitiska åtgärder åren 1997 1999 1997 1998 1999 Beviljat belopp avseende regional projektverksamhet (mkr) 301,3 248,5 267,8 Beviljat belopp avseende medfinansiering av strukturfondsprogram (mkr) 411,7 383,5 346,7 Beviljat belopp inom Program för regional näringspolitik och särskilda regionalpolitiska åtgärder (mkr) Fanns ej 392 94 Källa: Alla län har möjlighet att medfinansiera strukturfondsprojekt, men endast inom de delar av länen som ingår i de geografiska strukturfondsområdena. Skillnaden mellan regional projektverksamhet och medfinansiering av EG:s strukturfondsprogram är att sistnämnda projekt skall följa riktlinjerna i de samlade programdokumenten (s.k. SPD) och får en del av finansieringen från EU. Den regionala projektverksamhetens inriktning skall däremot utgå från en långsiktig strategi, den s.k. länsstrategin, och kan till skillnad mot de regionalpolitiska strukturfondsprojekten bedrivas inom hela landet. Den regionala projektverksamheten skall inriktas mot ekonomisk tillväxt och inomregional balans. har ca beviljats i regional projektverksamhet av länsstyrelserna och de regionala självstyrelseorganen. Det har utvecklats resultatindikatorer som t.ex. förväntade sysselsättningseffekter. För den större delen av året har det således i princip inte funnits några resultat-indikatorer. En stor del av den regionala projektverksamheten förväntas leda till att förbättra företagsklimatet i stort genom att främja bl.a. företagsförnyelse och nyföretagandet i framför allt regionalpolitiskt prioriterade områden. Projekten förväntas även leda till att utveckla samarbetet mellan näringslivet och t.ex. universiteten och högskolorna. har ca beviljats av länsstyrelserna och de regionala självstyrelseorganen i medfinansiering av strukturfondsprogram. Åtgärder som har delfinansierats av dessa medel finns det inga resultatindikator för. Medfinansieringen av strukturfondsprojekt utvärderas inte separat utan utvärderingen av strukturfondsprogrammen sker dels samlat efter halva tiden, dels samlat efter programperiodens slut. De förväntade effekterna av strukturfondsprogrammen inkl. medel från anslaget för regionalfonden samt annan offentlig medfinansiering och privata medel samlat för hela programperioden 1999 är bl.a. ca 50 000 nya arbetstillfällen. Flera utvärderingar visar dock att detta är en överskattning av antalet nya arbetstillfällen. De förväntade effekterna går inte att redovisa uppdelat på olika år. Stöd till kommersiell service har beviljats för ca och har bidragit till att upprätthålla servicenivån i gles- och landsbygd. Såddfinansiering har beviljats för till små och medelstora företag. Stödet förväntas ha betydelse för teknikbaserade företag i tidiga utvecklingsfaser. har bedrivit central projektverksamhet och fattat beslut om ca . har bl.a. beviljat medel till ett IT-projekt i /Vaggeryds- regionen med avsikten att höja IT-kompetensen. Ett annat projekt är det sk. Aluminiumriket som syftar till att öka samverkan mellan företag och underleverantörer inom aluminiumområdet i och . För att samordna och stödja regionala och lokala resurscentra för kvinnor har bedrivit projektet resurs-centrum för kvinnor (NRC) . har också beslutat om medel till medfinansiering av projekt vid lokala och regionala resurs-centra för kvinnor. Härutöver har regeringen bedrivit central projektverksamhet och fattat beslut om ca . Bland större projekt kan nämnas medel till Hela skall leva och . Regeringen bedömer att programmet för re- gional näringspolitik och särskilda regionalpolitiska åtgärder inneburit att resurser mobiliserats för främst projekt av strategisk betydelse för den framtida utvecklingen av näringslivet i regionalpolitiskt prioriterade områden. Beslut har totalt fattats för , varav avser 1999. Det finns inga resultatindikatorer för åtgärder inom programmet. De närmare effekterna av programmet avses att utvärderas när det är slutfört. En mer detaljerad beskrivning fördelat per län av dels beviljade selektiva regionalpolitiska företagsstöd och projektverksamhet, dels utbetalda medel avseende generella regionalpolitiska företagsstöd ges i nedanstående tabeller. Tabell 3.8 Beviljat stöd av länsstyrelserna, regionala självstyrelseorgan, och regeringen fördelat på län Län Regionala utveck- lingsstöd (mkr) Landsbygds- stöd (mkr) Småföre- tagsstöd (mkr) Sysselsätt- ningsbidrag (mkr) Beräknad sysselsättn.