prop · GO0324 · 2001-01-01 00:00:00 — Om en ansökan har kommit in skall skattereduktionen tillgodoräknas vid debitering av slutlig skatt på grund av taxeringen . I annat fall görs skatte- reduktionen vid taxering. Ärenden om skattereduktion bör handläggas åtskilda från inkomsttaxeringen. En beviljad skattereduktion som inte kan utnyttjas helt vid den taxering då den enligt bestämmelserna skall avräknas får inte sparas till ett senare år. För att en ansökan skall kunna läggas till grund för ett beslut om skattereduktion måste den innehålla uppgifter om sökandens person- nummer, samordningsnummer eller organisationsnummer, fastighetens beteckning, sökandens andel i fastigheten, det anslutningsarbete som har utförts och den överföringskapacitet som har specificerats för anslut- ningen, huruvida det i utgiften för anslutningen ingår abonnemang och i så fall utgiften för detta, underlaget för den skattereduktion som begärs, samt organisationsnummer, personnummer eller samordningsnummer för den som har utfört arbetet. Till ansökan bör av kontrollskäl fogas kopia av faktura eller motsva- rande handling som utvisar vilken anslutning som har utförts, utgiften för anslutningen, uppgift om anslutningens överföringskapacitet och den utrustning som har installerats samt om huruvida anslutningen är utformad så att den inte hindrar den anslutne att välja leverantör av över- föringstjänster. Till ansökan skall även fogas uppgift om när betalning har skett. Handelsbolag som sökande Handelsbolag är inte egna skattesubjekt i fråga om inkomstskatt men däremot beträffande fastighetsskatt. Beskattningen för inkomst sker i stället hos delägarna. I promemorian sägs att för att det skall bli möjligt att tillgodoräkna delägare i ett handelsbolag skattereduktion bör det krävas att det i bolagets ansökan anges att skattereduktionen skall utnyttjas av delägarna i stället för handelsbolaget. Regeringen delar den uppfattningen men vill också tillägga att det inte bör vara möjligt för handelsbolaget att överlåta endast en del av skattereduktionen. I de fall delägarna skall utnyttja skattereduktionen bör det vidare i bolagets ansökan anges att delägarna biträder ansökan och hur skattereduktionen skall fördelas mellan delägarna. Bolagets ansökan skall i sådana fall även undertecknas av delägarna. Delägare som biträtt bolagets ansökan är att betrakta som sökande i fråga om sin rätt till skattereduktion. 4.5 Omprövning, överklagande och straffansvar Regeringens förslag: I fråga om skattemyndighetens beslut om skattereduktion tillämpas vad som gäller om debitering av slutlig skatt enligt skattebetalningslagen (1997:483). beslut om skattereduktion får omprövas, förutom i de fall som anges i skattebetalningslagen, om det föranleds av ett annat beslut av skattemyndighet eller förvaltningsdomstol som rör skattereduktion, fastighetstaxering eller debitering av fastighetsskatt. Oriktiga uppgifter kan föranleda ansvar enligt skattebrottslagen (1971:69). Promemorieförslaget: Överensstämmer endast delvis med regeringens förslag. Remissinstanserna: Kammarrätten i anser att det bör över- vägas om inte en närmare anknytning till förfarandereglerna i skatte- betalningslagen (1997:483) är att föredra. Kammarrätten påpekar också att en överklagandetid avviker från det gängse på skatte- området. Skälen för regeringens förslag Promemorians förslag till bestämmelser om omprövning och överklagande överensstämmer i allt väsentligt med dem som förekom i tidigare lagstiftning om skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete på bostadshus. I promemorian föreslås att en skattemyndighets beslut om skattereduktion får omprövas bl.a. i de fall som anges i 27 § förvaltningslagen (1986:223). Kopplingen till förvaltningslagen innebär att en omprövning skall kunna ske när ett beslut är uppenbart oriktigt på grund av nya omständigheter eller av någon annan anledning, och om omprövningen kan göras snabbt och enkelt. En tredje förutsättning för omprövning enligt förvaltningslagen är att en ändring kan ske utan att det blir till nackdel för någon enskild part. Regeringen anser att förvaltningslagens omprövningsregler medför en alltför snäv begränsning av de beslut om skattereduktion som bör få om- prövas. bör få större möjligheter att ompröva besluten. Syftet bör vara att åstadkomma en enkel, smidig och snabb ordning för rättelse av felaktiga beslut. Kammarrätten i anför att en närmare anknytning till förfarandereglerna i skattebetalningslagen är att föredra samt att en överklagandetid som föreslogs i promemorian inte är det normala på skatteområdet. I lagrådsremissen föreslogs att taxeringslagens (1990:324) omprövnings- och överklagandebestämmelser skulle användas som förebild. Enligt Lagrådets mening vore det naturligast med hänsyn till skattereduktionens nära anknytning till uppbördsförfarandet att i stället knyta an till skattebetalningslagens förfaranderegler. Regeringen delar Lagrådets uppfattning och i fråga om skattemyndighetens beslut om skattereduktion enligt denna lag bör därför tillämpas vad som gäller om debitering av slutlig skatt enligt skattebetalningslagen. Beslut som kan omprövas En skattemyndighets beslut om skattereduktion bör kunna omprövas om sökanden begär det eller om det finns andra skäl. Som exempel på andra skäl för omprövning kan nämnas att den föranleds av ett annat beslut av en skattemyndighet eller en allmän förvaltningsdomstol som rör skattereduktion, fastighetstaxering eller debitering av fastighetsskatt, och som gör att ett tidigare beslut om skattereduktion framstår som felaktigt. Ett beslut bör vidare, på begäran av sökanden, kunna omprövas i de fall då denne ansökt om och beviljats skattereduktion ett taxeringsår men sedan inte kan tillgodoräkna sig den beslutade skattereduktionen fullt ut detta år. Som tidigare nämnts kan skattereduktionen dock endast medges vid debiteringen av slutlig skatt på grund av 2002 eller taxering. En omprövning av ett beslut om skattereduktion kommer i regel att initieras av sökanden. Efter det att en ansökan granskats och ett beslut fattats har skattemyndigheten normalt inte någon anledning att ta upp och ompröva ett ärende på nytt. För att en omprövning skall initieras av skattemyndigheten kan därför förutsättas att nya omständigheter kommit till som gör att det tidigare beslutet framstår som felaktigt. Det kan som tidigare nämnts vara fråga om annat beslut av en skattemyndighet eller en allmän förvaltningsdomstol som rör t.ex. fastighetstaxering eller debitering av fastighetsskatt. är då skyldig att vidta de åtgärder som behövs. I andra fall bör det ankomma på sökanden att bevaka sina intressen. Överklagande När det gäller förfarandet vid överklagande blir bestämmelserna i 22 kap. skattebetalningslagen tillämpliga. Straffansvar Att vid ansökan om skattereduktion uppsåtligen eller av grov oaktsamhet lämna oriktig uppgift och därigenom föranleda att skattereduktion bevil- jas eller beviljas med för högt belopp omfattas av reglerna om straffan- svar i skattebrottslagen. Någon särskild straffbestämmelse kan därför inte anses behövlig i den nu föreslagna lagen om skattereduktion. Reglerna om skattetillägg i taxeringslagen blir inte tillämpliga i ärenden om skattereduktion med hänsyn till att handläggningen inte kan anses avse taxering. 4.6 Ikraftträdande Regeringens förslag: De föreslagna reglerna skall träda i kraft och tillämpas första gången i samband med taxe- ring. Promemorieförslaget: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Har inte yttrat sig. Skälen för regeringens förslag: Det är av stimulansskäl angeläget att åtgärder som ger rätt till skattereduktion enligt denna lag kommer igång så snabbt som möjligt. De föreslagna reglerna bör därför träda i kraft . Beslut om skattereduktion kan givetvis fattas av skatte- myndigheten men den tillgodoförs sökanden första gången i samband med taxeringen 2002. I enlighet med vad som redan nämnts omfattar förslaget utgifter för en anslutning som tas i bruk och som är betalda senast för ansökan. Det betyder att utgifter för anslut- ningsarbeten som påbörjas före men som avser anläggningar som tas i bruk därefter kan ingå i underlaget för skattereduktion om förutsättningarna i övrigt är uppfyllda. 5 Följdändringar i andra lagar 5.1 Skatteregisterlagen För att uppnå en effektiv handläggning av ärenden om skattereduktion och för att få en fungerande kontrollmöjlighet bör skatteregistret vid handläggningen av dessa ärenden få tillföras dels vissa uppgifter som skall finnas med i ansökan om skattereduktion, dels uppgifter om beslutad skattereduktion. Ändringen i skatteregisterlagen föreslås träda i kraft . 5.2 Skattebetalningslagen fattar beslut om skattens storlek enligt den årliga taxeringen (grundläggande beslut om slutlig skatt). Slutlig skatt kan bestämmas också genom omprövningsbeslut och till följd av beslut av domstol. Av 11 kap. 9 § skattebetalningslagen framgår att med slutlig skatt avses summan av skatter och avgifter enligt 11 kap. 10 § nämnda lag minskad med skattereduktion enligt 65 kap. 9 12 §§ inkomstskattelagen. Ett beslut om skattereduktion för bredbandsanslutning kommer att meddelas fristående och är inte att räkna som ett taxeringsbeslut. Skatte- reduktionen kommer att tillgodoräknas den skattskyldige vid debitering av slutlig skatt. Detta föranleder en komplettering av bestämmelserna i 11 kap. 9 § skattebetalningslagen. I budgetpropositionen (prop. 2000/01:1) föreslår regeringen en skattereduktion på förvärvsinkomster vid taxering. Även denna skattereduktion skall beaktas vid debitering av slutlig skatt. Mot bakgrund härav bör en följdändring göras i skattebetalningslagen med ikraftträdande . 6 Offentlig-finansiella effekter Det är förenat med betydande svårigheter att beräkna de offentlig- finansiella effekterna av att införa en skattereduktion för installation av bredband. Det är bl.a. oklart hur stor den grupp är som kan tänkas vilja ansöka om skattereduktionen. Förslaget är konstruerat under antagandet att ca 230 000 hushåll och 90 000 företag kommer att ansöka om maximal skattereduktion. Beräkningen bygger på att av företagen på landsbygden men endast 15 av hushållen på landsbygden kommer att söka skattereduktionen. Det betyder ca 320 000 uppkopplingar. Eftersom rätten till skattereduktion inte är geografiskt avgränsad kan givetvis även hushåll och företag i tätorter tänkas söka, vilket ökar antalet något. Bedömningen av det totala antalet ansökningar är dock tämligen osäker. Sannolikt kommer antalet abonnenter utanför de större tätorterna att öka som resultat av det stöd till kommunernas utbyggnad av de lokala näten som regeringen avser att inrätta. Reglerna föreslås medge en skattereduktion av installationskostnaderna överstigande , dock maximalt uppgående till . Det betyder att maximal subvention uppnås då installationskostnaden uppgår till . Förslaget ger då en subventionsgrad på . Förslaget beräknas för perioden 2002 ge en sammanlagd budgetförsvagning med med jämn fördelning på de enskilda åren. Kassamässigt kommer effekten att förskjutas eftersom skattereduktionen normalt tillgodoförs i samband med taxeringen året efter installationsåret. Effekter på skatteförvaltningen Genomförandet av förslaget kräver relativt omfattande information till allmänheten. Kostnader uppkommer för annonsering samt framtagande och distribution av informationsmaterial m.m. Vidare uppkommer kostnader för utveckling av ett IT-baserat handläggnings- och beslutsstöd. Storleken på skatteförvaltningens personalkostnader för att hantera ärenden om skattereduktion är helt beroende av antalet ansökningar och dessas kvalitet. IT-propositionen innehöll inriktningen för statens åtaganden vad avser IT-infrastrukturen. Inriktningen avser omfattningen av stöd till utbyggnad i glesbygd och kommande utformning av stöd till kommuner för att möjliggöra abonnetsanslutning med hög överföringskapacitet i glest bebyggda områden genom lokala transport- och accessnät samt en skattereduktion för fysiska och juridiska personer för anslutningar med hög överföringskapacitet. Regeringen har i budgetpropositionen (utgiftsområde 19) bedömt att någon del av anslaget för utbyggnaden av IT-infrastrukturen behöver tas i anspråk för att täcka ökade administrativa kostnader vid berörda myndigheter med anledning av dessa och kommande förslag avseende IT-infrastrukturåtgärder. Med hänsyn till den osäkerhet som råder beträffande antalet ansökningar om skattereduktion går det inte att nu bestämma i vilken utsträckning anslagen bör tas i anspråk för att täcka skatteförvaltningens ökade administrativa kostnader. Regeringen anser att ett slutligt beslut om finansiering bör tas senare när det står klart hur stora kostnaderna blir. 7 Författningskommentar 7.1 Förslaget till lag om skattereduktion för utgifter för vissa anslutningar för tele- och datakommunikation 1§ I paragrafen finns de grundläggande bestämmelserna om vilka som kan komma i fråga för skattereduktion för bredbandsanslutning och vad som utgör underlaget för skattereduktionen. Även dödsbon omfattas av bestämmelserna i den mån de är ägare av fastighet eller bedriver närings- verksamhet. Första stycket har i allt väsentligt utformats i enlighet med Lagrådets förslag. I andra meningen har ordet sådan lagts till framför anslut- ning för att klargöra att juridiska personer och enskilda näringsidkare får skattereduktion även för anslutningar från ett allmänt tillgängligt telenät till ett fast driftställe för näringsverksamheten. I andra stycket anges att handelsbolag kan avstå från skattereduktion till förmån för delägarna i bolaget. I ett sådant fall gäller också bestäm- melserna i 13 §. 2§ I paragrafen finns bestämmelser om vilka krav som ställs på anslutningen för tele- och datakommunikation. Enligt Lagrådet bör det av lagtexten framgå att själva överföringen av tele- och datakommunikation skall vara av god teknisk kvalitet. Lagtexten har i denna del utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Bestämmelserna har närmare behandlats i avsnitt 4.1. 3 § I paragrafen anges att skattereduktion skall göras vid debiteringen av slutlig skatt på grund av 2002 eller taxering. Reduktionen kan således inte tillgodoräknas vid något annat års taxering, även om en om- prövning sker efter utgången av . 4 § I denna lag har termer och uttryck samma betydelse som i inkomstskatte- lagen (1999:1229). Bestämmelserna om juridiska personer skall dock tillämpas också på handelsbolag. Termen hyreshus har samma betydelse som i fastighetstaxeringslagen (1979:1152). Enligt Lagrådet är det inte nödvändigt att beträffande begreppen bostad och lokal hänvisa särskilt till 6 kap. i nämnda lag. Skulle en definition av begreppen efterfrågas är det enligt Lagrådet naturligast att utan särskild hänvisning söka den i 12 kap. jordabalken. Lagtexten har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. 5 7 §§ I paragraferna behandlas frågan om underlaget för skattereduktionen. Bestämmelserna har närmare kommenterats i avsnitt 4.2. Både utgifter för material och arbete ingår i underlaget. Vad gäller arbete ingår utgifter för projektering, planering och dokumentation av nätet samt av fastighets- och områdesnod. Utgifter för arbete kan även avse anläggning av nät och fastighets- och områdesnod (exempelvis grävning för kabelförläggning, anläggning av kabelbrunn, installation, håltagning av vägg, märkning, provning av nätet). Dessutom omfattas utgifter för hyra av maskinutrustning och liknande (exempelvis grävmaskin, utrustning för håltagning och för skarvning av fiber). Underlaget omfattar däremot inte utgifter för utbyggnad av lokala nät inom bostad, lokal, enskilt hus eller industrilokal. Anledningen till detta är att de lokala näten är privata och omfattningen av dessa kan variera kraftigt bland annat beroende på antalet datoranvändare inom exempelvis en bostad eller lokal. Bestämmelserna i 6 § andra stycket om F-skattsedel har getts en utformning som överensstämmer med motsvarande bestämmelser i skattebetalningslagen (1997:483). Enligt Lagrådet bör det av 7 § första stycket uttryckligen framgå att det i underlaget för skattereduktionen inte får ingå utgifter för en anslutning som har utförts av sökanden själv. Detta gäller såväl värdet av eget arbete som utgifter för material. Lagtexten har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Av 7 § andra stycket följer att om ett handelsbolag eller ett dödsbo omfattas av bestämmelserna i första stycket gäller de även för delägare i bolaget eller boet. 8 10 §§ Paragraferna innehåller regler om beräkning av skattereduktionen. Bestämmelserna behandlas närmare i avsnitt 4.3. 11 13 §§ Paragraferna behandlar förhållandena kring ansökan om skattereduktion och dess innehåll. Enligt Lagrådet bör en ansökan, i de fall den avser en anslutning till ett småhus eller ett hyreshus, även innefatta uppgifter om fastighetens beteckning och sökandens andel i fastigheten. Lagtexten i 12 § har därför kompletterats i denna del. Avsikten är att en delägare i ett handelsbolag skall ha talerätt i fråga om sin skattereduktion. Enligt Lagrådet bör då lagtexten i 13 § kompletteras med uppgiften att en delägare som biträtt bolagets ansökan är att betrakta som sökande i fråga om sin rätt till skattereduktion. Lagtexten har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. 14 § I paragrafen anges när en ansökan skall ha kommit in till skattemyndig- heten för att skattereduktion skall kunna ges mot den slutliga skatten på grund av taxeringen 2002 respektive 2003. 15 § I paragrafen finns regler om beslutsmyndighet. 16 § I första stycket anges att i fråga om skattereduktion enligt denna lag tillämpas vad som gäller om debitering av slutlig skatt enligt skattebetal- ningslagen (1997:483). Det innebär att skattebetalningslagens bestäm- melser om omprövning i 21 kap. och om överklagande i 22 kap. skall tillämpas på ärenden och mål om skattereduktion för bredbandsanslutning. Dessa bestämmelser innebär sammanfattningsvis följande. Av 21 kap. 1 § skattebetalningslagen följer att skattemyndigheten skall ompröva ett beslut om skattereduktion, om sökanden begär det eller om det finns andra skäl. Avsnitt 5 innehåller en närmare redogörelse för i vilka situationer det kan bli aktuellt med omprövning. Att omprövning skall göras när sökanden har överklagat skattemyndighetens beslut om skattereduktion följer av 22 kap. 6 § samma lag. Av 21 kap. 4 § första stycket skattebetalningslagen följer att en sökande som vill begära omprövning skall göra detta skriftlig. Begäran skall, om inte annat följer av 5 §, ha kommit in till skattemyndigheten senast sjätte året efter utgången av det kalenderår under vilket beskattningsåret har gått ut. Om skattemyndigheten självmant omprövar ett beslut, följer av 21 kap. 8 § skattebetalningslagen att myndigheten får meddela ett omprövningsbeslut som är till sökandens fördel senast sjätte året efter utgången av det kalenderår under vilket beskattningsåret har gått ut. Ett sådant omprövningsbeslut får meddelas även , om det av material som är tillgängligt för skattemyndigheten framgår att ett beslut är felaktigt. I 21 kap. 9 § skattebetalningslagen anges att ett omprövningsbeslut som är till nackdel för sökanden inte får meddelas senare än efter utgången av det kalenderår under vilket beskattningsåret har gått ut, utom i de fall det är fråga om efterbeskattning enligt 11 och 12 §§. Bestämmelserna om efterbeskattning kan bli tillämpliga i ärenden eller mål om skattereduktion, även om det inte direkt är fråga om efterbeskattning. Det kan bli aktuellt med en omprövning med stöd av dessa bestämmelser, om sökanden har lämnat en oriktig uppgift i en ansökan om skattereduktion eller i en bifogad handling, och den oriktiga uppgiften har medfört att skattereduktion har gjorts med för högt belopp. Omprövning kan också ske när en felräkning, felskrivning eller något annat uppenbart förbiseende skall rättas. Av 21 kap. 14 § skattebetalningslagen framgår att skattemyndighetens beslut om efterbeskattning skall, om inte annat följer av 15 20 §§, meddelas under sjätte året efter utgången av det kalenderår under vilket beskattningsåret har gått ut. Av andra stycket framgår att skattemyndighetens beslut om skatte- reduktion får omprövas, förutom i de fall som anges i skattebetalnings- lagen, om det föranleds av ett annat beslut av skattemyndighet eller förvaltningsdomstol som rör skattereduktion enligt denna lag, fastighetstaxering eller debitering av fastighetsskatt. Omprövning i ett sådant fall får ske senast efter det beslut som föranleder ändringen. Av 22 kap. 1 § skattebetalningslagen följer att beslut av skattemyndig- heten får överklagas hos länsrätten av sökanden. beslut får överklagas också av . Sökandens överklagande skall enligt 22 kap. 3 § första stycket ha kommit in senast sjätte året efter utgången av det kalenderår under vilket beskattningsåret har gått ut. I 22 kap. 6 § första stycket anges att bestämmelserna i 6 kap. 5 7 taxeringslagen (1990:324) gäller när en sökande har överklagat skattemyndighetens beslut. Av 22 kap. 13 § framgår att bestämmelserna i 6 kap. 10 24 §§ taxeringslagen gäller för mål enligt skattebetalningslagen. I fråga om övriga tillämpliga bestämmelser i skattebetalningslagen hänvisas till författningskommentaren till den lagen (prop. 1996/97:100, del 1, sid. 515 ff.) 17 18 §§ I paragraferna anges hur skattereduktionen skall utföras. 19 § I bestämmelsen görs en hänvisning till skatteregisterlagen (1980:343). Enligt den lagen får vissa uppgifter om ansökan och beslut om skatte- reduktion registreras. Detta görs i syfte att underlätta den administrativa hanteringen av ärenden om skattereduktion. 7.2 Förslaget till lag om ändring i skatteregisterlagen (1980:343) 1 § Ändringen innebär att de centrala och regionala skatteregistren skall användas för bestämmande av skattereduktion för utgifter för vissa anslutningar för tele- och datakommunikation. 7 § Ändringen innebär att det centrala skatteregistret får innehålla uppgifter enligt 12 § första stycket lagen om skattereduktion för utgifter för vissa anslutningar för tele- och datakommunikation för bestämmande av skattereduktion enligt samma lag samt uppgift om beslut om sådan skattereduktion. 7.3 Förslaget till lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483) 11 kap. 9 § Ändringen i andra stycket är en följd av att det införs lagar om skattereduktion på förvärvsinkomster vid taxering och skattereduktion för utgifter för vissa anslutningar för tele- och data- kommunikation. Sammanfattning av promemorian Skattelättnad för bredbandsanslutning I promemorian föreslås en ny lag om skattereduktion för utgifter för vissa anslutningar för tele- och datakommunikation från ett allmänt tillgängligt telenät. Den föreslagna lagen innebär att en skattereduktion kan ges till juridiska personer, enskilda näringsidkare och fastighetsägare som haft utgifter för en an- slutning avsedd för tele- och datakommunikation som innebär en väsent- lig kapacitetshöjning i syfte att uppnå tillräcklig kapacitet för överföring av multimedietjänster. Skattereduktionen ges till juridiska personer och enskilda näringsidkare även om utgiften kan dras av i näringsverksam- heten. Skattereduktion föreslås uppgå till av utgifter och utgå med lägst och högst . I fråga om hyres- hus begränsas skattereduktionen till högst per lägenhet. Skatte- reduktion kan endast medges . Om abonnemang ingår skall värdet på det minska underlaget för skatte- reduktionen. Värdet av eget arbete får inte medräknas. Ett krav för skattereduktion är att den som utför anslutningen har F-skatt- sedel. Lagen föreslås träda i kraft . Skattereduktion kan med- ges vid debiteringen av slutlig skatt vid taxeringen 2002 eller vid taxe- ringen 2003. Lagförslag i promemorian Skattelättnad för bred- bandsanslutning 1. Förslag till lag om skattereduktion för utgifter för vissa anslutningar för tele- och datakommunikation Härigenom föreskrivs följande.