prop · GO031D2 · 2001-01-01 00:00:00 — Jämfört med vårpropositionen, då lagerinvesteringarna beräknades vara tillväxtneutrala fram , har lagerprognosen reviderats upp något , vilket förklaras av att såväl produktion som lagerinvesteringarna inom handeln nu förutses bli högre. Sammantaget väntas lagerinvesteringarna vara något större än och BNP-bidraget väntas uppgå till . dämpas produktionsökningen inom såväl industrin som handeln med en långsammare lagertillväxt som följd. Därmed beräknas BNP-bidraget bli . antas lagerinvesteringarna vara av samma storleksordning som och därmed vara tillväxtneutrala. Den kraftiga lageruppbyggnaden i industrin inledningsvis förklaras av ökade lager inom läkemedels- och teleproduktindustrierna. Av barometer framgår att i den kemiska industrin, där produktionen av läkemedel ingår, har missnöjet med lagersituationen ökat som statistik visar att produktionen sjönk i denna bransch jämfört med inledningen av 1999. Det försämrade konjunkturläget kan medföra en onormalt hög lagerhållning i läkemedelsindustrin under större delen av innevarande år. Något liknande missnöje med lagren syns inte i teleproduktindustrin. Därmed bedöms lagertillväxten i denna bransch vara temporär och dessa lager torde därmed justeras ned relativt snabbt. barometer visar att generellt sett är industriföretagen nöjda med lagersituationen och mot bakgrund av det starka konjunkturläget i flertalet branscher bedöms industrins totala lager växa i takt med produktionen. Inom handeln har lagren utvecklats i stort sett som väntat inledningsvis . Det missnöje med lagerläget som uppstod inom handeln med motorfordon kvarstår dock enligt barometer. I denna bransch förefaller det alltså finnas behov av att minska lagren. till handeln som helhet väntas dock lagren öka något i samband med en tilltagande inhemsk efterfrågan. På grund av att handelns försäljning nu förutses bli högre har lagerinvesteringarna höjts i jämförelse med prognosen i vårpropositionen. 11 Den offentliga sektorn Den offentliga sektorns finansiella sparande beräknas uppgå till av BNP och . Det positiva sparandet bidrar till att statsskulden sjunker och att den konsoliderade bruttoskulden understiger av BNP . Nettoskulden vänds till en positiv finansiell nettoställning . Även förutses ett finansiellt sparande på av BNP. 11.1 Den konsoliderade offentliga sektorn Finansiellt sparande väntas den offentliga sektorns finansiella sparande uppgå till ca eller av BNP. Det är en förbättring av BNP, jämfört med . Därav svarar lägre ränteutgifter för , vilket del- vis är en följd av att intäkterna från försäljningen av aktier används till amortering av statsskulden. De direkta intäkterna från försäljningar av aktier inkluderas däremot inte i det finansiella sparandet. Såväl den offentliga sektorns inkomster som utgifter exklusive räntor minskar som andel av BNP. En del av nedgången beror emellertid på att den offentliga sektorns omslutning reduceras från och med innevarande år av BNP till följd av att skiljs från staten. Det finansiella sparandet överträffade målen om balans 1998 och ett överskott på av BNP 1999. Även väntas det finansiella sparandet överstiga målet om ett överskott på av BNP. Denna utveckling har skett trots de skattesänkningar och andra reformer som genomförts . Sammantaget beräknas genomförda reformer 2000 medföra en budgetbelastning för staten på av BNP . Det innebär att den offentliga sektorns finansiella sparande skulle ha uppgått till av BNP i frånvaro av re Tabell 11.1 Den offentliga sektorns finanser Miljarder kronor, löpande priser 1999 2000 2001 2002 2003 Inkomster 1187,8 1218,7 1248,1 1281,2 av BNP 60,2 58,9 57,2 56,4 56,5 Skatter och avgifter 1043,2 1074,9 1110,4 1141,8 av BNP 52,9 52,0 50,9 50,3 50,3 Kapitalinkomster 70,2 67,8 59,2 58,3 61,1 Övriga inkomster 74,3 76,0 78,5 81,1 83,5 Utgifter 1150,8 1147,4 1172,4 1206,3 av BNP 58,4 55,5 53,7 53,1 52,9 Transfereringar 463,8 464,9 475,7 483,0 506,2 Konsumtion och investeringar 581,6 596,2 619,9 648,4 674,5 Ränteutgifter 105,4 86,2 76,8 74,9 70,6 Finansiellt sparande före överföring 36,9 71,3 75,7 74,9 av BNP 1,9 3,4 3,5 3,3 3,6 Beräkningsteknisk överföring 1,3 1,6 Finansiellt sparande efter överföring 36,9 71,3 75,7 45,4 av BNP 1,9 3,4 3,5 2,0 2,0 Finansiell ställning Nettoskuld 224,1 10,1 80,5 134,4 av BNP 11,4 0,5 3,7 5,9 8,0 Konsoliderad bruttoskuld1 1294,4 1218,5 1162,6 1140,4 av BNP 65,6 58,9 53,2 50,2 48,2 Anm: Till följd av att skiljs från staten reduceras inkomster och utgifter av BNP . 1 Den konsoliderade skulden är definierad enligt EU:s konvergenskriterier (). Källor: , och former, allt annat lika. Detta reformutrymme har skapats genom den stabila ekonomiska utvecklingen med låg inflation och låga räntor. reduceras skatteinkomsterna som andel av BNP till . Inkomsterna av räntor och utdelningar faller nominellt eftersom AP-fonden överför finansiella tillgångar till ett värde på till staten. Då större delen av dessa tillgångar används för att minska statsskulden bidrar överföringen också till sänkta ränteutgifter. Utgifter exklusive räntor minskar även de som andel av BNP. Det finansiella sparandet beräknas 2001 till ca eller av BNP. Av detta är , eller av BNP, en tillfällig effekt av skatt på utdelade medel till företagen från försäkringsbolaget . Vid beslutade och föreslagna regler beräknas det finansiella sparandet som andel av BNP uppgå till 2002 och förstärkas till 2003. Det prognostiserade sparandet överträffar därmed budgetmålet om ett överskott på av BNP med 30 respektive . Det överskjutande överskottet antas i kalkylen för perioden 2003 beräkningstekniskt överföras till hushållssektorn. Statens ränteutgifter, statsskulden och den offentliga sektorns finansiella ställning är beräknade med ett antagande om ett finansiellt sparande som överensstämmer med saldomålet på av BNP. Den finansiella ställningen Finansiellt sparande är resultatet av alla transaktioner som påverkar den finansiella nettoförmögenheten. Det innebär att t.ex. försäljning av aktier inte påverkar det finansiella sparandet. Om försäljningsinkomsterna används för amortering av statsskulden minskar tillgångar och skulder lika mycket, vilket medför en oförändrad finansiell nettoställning. Skulle däremot försäljningsinkomsterna användas till ökade utgifter minskar det finansiella sparandet. Eftersom det finansiella sparandet är definierat som nettot av transaktioner påverkar inte heller värdeförändringar på tillgångar och skulder det finansiella sparandet. Den offentliga skulden påverkas däremot av anskaffning och försäljning av finansiella tillgångar samt värdeförändringar. Den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld, definierad enligt de s.k. Maastrichtkriterierna, var vid utgången av 1999 av BNP. Genom de finansiella överskotten och den skuldminskning som sker till följd av försäljningar av statens aktieinnehav, beräknas skulden understiga referensvärdet inom EU på av BNP. Den offentliga sektorns finansiella nettoskuld, dvs. skulder minus samtliga finansiella tillgångar, är väsentligt lägre än den konsoliderade bruttoskulden. Detta beror huvudsakligen på att AP-fonden har betydande finansiella tillgångar vid sidan av statsobligationer. Även staten och den kommunala sektorn har finansiella tillgångar i form av t.ex. aktier och utlåning. Nettoskulden sjunker till följd av överskotten i det finansiella sparandet och påverkas också av de värdeförändringar som sker på den offentliga sektorns innehav av aktier och obligationer. Genom börsnoteringen av stiger det bokförda värdet av statens aktier med ca . Denna värdeökning reducerar nettoskulden med motsvarande belopp, utöver den minskning som sker genom sparandet. Ett fortsatt högt finansiellt sparande medför att nettoskulden vänds till en positiv finansiell ställning . Det innebär att värdet av den offentliga sektorns finansiella tillgångar då överstiger skulderna. Jämförelse med ekonomiska vårproposition Den offentliga sektorns finansiella sparande bedöms nu bli högre än vad som beräknades i vårpropositionen. Förbättringen beror i huvudsak på större skatteinkomster. Skatteinkomsterna höjs ytterligare 2001 till följd av att BNP-tillväxten nu förutses bli högre . Därtill kommer i förhållande till vårpropositionen ett tillfälligt tillskott på genom skatt på utdelade medel från försäkringsbolaget . Oaktat de nu föreslagna skatteförändringarna har det finansiella sparandet sedan vårpropositionen reviderats upp med eller av BNP 2001. Även efter skatteändringarna blir det finansiella sparandet högre 2001 jämfört med vårpropositionen. har det finansiella sparandet reviderats ned med 7 respektive jämfört med vårpropositionen. Det innebär en motsvarande sänkning av den beräkningstekniska överföringen . Den konsoliderade bruttoskulden har justerats upp med 2000 till följd av att försäljningen av aktier har blivit mindre omfattande än väntat. motverkas detta delvis av ett högre finansiellt sparande än i vårpropositionen. Sammantaget har prognosen för bruttoskulden, avseende 2001, reviderats upp med . Nettoskulden har reviderats ned med ca till följd av att hela värdet av statens ägande i nu redovisas bland de finansiella tillgångarna. I vårpropositionen gjordes en mer försiktig bedömning av marknadsvärdet på grund av den då rådande osäkerheten kring försäljningen av aktier i . Skatter och avgifter I nationalräkenskaperna redovisas skatterna i huvudsak när skattskyldigheten uppstår och inte, som i statsbudgeten, när skatten betalas. Periodiseringen av inkomstskatterna är dock ofullständig på grund av att redovisningen avviker från de slutligt fastställda skatterna. Därtill kommer att den del av mervärdeskatten och tullinkomsterna, som ingår som en del av EU-avgiften, inte redovisas som transaktioner i den offentliga sektorn utan bokförs som en skatt till utlandet. De totala skatterna är således större än den offentliga sektorns skatteinkomster. De totala skatteinkomsterna har stigit kraftigt och uppgick till av BNP (skattekvoten), se tabell 11.2. har inkomstskatten för hushåll sänkts med ca genom en skattereduktion för en fjärdedel av den allmänna pensionsavgiften och genom en höjning av skiktgränserna för den statliga skatten. Inkomsterna av bolagsskatten reduceras genom en tidigare beslutad höjning av avsättningen till periodiseringsfonder och genom att tiden för återföring till beskattning förlängts från 5 till . har fastighetskatten på hyreshus sänkts till av taxeringsvärdet. Energibeskattningen har höjts för att finansiera kompetensutveckling i företagen. Kommunalskatterna har också förändrats i vissa kommuner och landsting så att den i genomsnitt, inklusive kyrkoskatten, ökat från till . Därtill kommer att skiljande från staten innebär att kyrkoskatten ej längre räknas som en skatt utan som en medlemsavgift, vilket sänker den redovisade skattekvoten . Sammantaget sjunker skattekvoten till . föreslås nu ytterligare ett steg i sänkningen av inkomstskatten för hushåll med samma inriktning som samt en höjning av grundavdraget med . Reseavdraget med bil föreslås höjas med per mil. Sammantaget innebär det att inkomstskatten för hushåll sänks med . För att undvika ett ökat skatteuttag till följd av att frysningen av taxeringsvärdena upphör föreslås förändringar av fastighets- och förmögenhetsskatterna. Tabell 11.2 Skatter och avgifter Procent av BNP 1999 2000 2001 Hushållens direkta skatter och avgifter 20,8 Företagens direkta skatter 3,1 2,9 3,1 Arbetsgivar- och egen- företagaravgifter 14,6 Mervärdesskatt 7,2 7,5 7,5 Fastighetsskatt 1,2 1,1 1,1 Övriga indirekta skatter 4,6 4,6 4,4 Totala skatter och avgifter 53,5 52,6 51,5 varav till EU 0,6 0,6 0,6 Anm: Till följd av att skiljs från staten reduceras skatterna med Källor: , och Fastighetsskatten föreslås justeras ned från till av taxeringsvärdet för småhus och från till av taxeringsvärdet för hyreshus. Därtill föreslås en höjning av fribeloppet i förmögenhetsskatten till för ensamstående och till för sambeskattade. De föreslagna förändringarna av fastighetsskatten och förmögenhetsskatten medför sammantagna ett skattebortfall på ca jämfört med vårpropositionen. Skatten på realisationsvinster på bostäder föreslås höjas från till . Miljöskatter och energibeskattningen föreslås höjas med . Mervärdesskatten på kollektiva transporter föreslås sänkas från till , vilket motsvarar . Arbetsgivaravgifterna förslås sänkas eller . Sammantaget innebär de nu föreslagna skatteförändringarna en skattesänkning på jämfört med . Tillsammans med tidigare beslutade skatteförändringar reduceras de periodiserade skatterna med . Skatten på utdelade medel från SPP höjer tillfälligt skatteinkomsterna med eller av BNP . Skatteförändringarna och en i förhållande till BNP långsammare utveckling av viktiga skattebaser bidrar till att skattekvoten sjunker till . Utgifter uppgick de offentliga utgifterna till motsvarande av BNP (utgiftskvoten). Det är i nivå med , året innan den ekonomiska krisen bidrog till att utgiftskvoten steg till som högst 1993. Som framgår av tabell 11.1 sjunker de offentliga utgifterna som andel av BNP och . Den starka BNP- tillväxten både ökar nämnaren i utgiftskvoten och leder till lägre utgifter för arbetslösheten. Den låga inflationen resulterar i en motsvarande låg nominell ökning av pensioner och andra indexerade utgifter. Den minskade statsskulden och låga räntor medför sänkta ränteutgifter. Utgifterna sjunker även i reala termer , se tabell 11.3. Av den redovisade reala minskningen på svarar emellertid effekten av att skilts från staten för . Exklusive denna effekt och de kraftigt sänkta ränteutgifterna minskar utgifterna i reala termer . ökar utgifterna realt med exklusive ränteutgifter. Tabell 11.3 Den offentliga sektorns utgifter Andel av utgifter i procent 1999 1999 2000 2001 Summa utgifter 100,0 0,5 2,8 0,1 exklusive räntor 90,9 1,6 1,2 1,1 Hushållstransfereringar 34,2 1,9 0,3 1,1 Pensioner 16,0 0,3 1,4 Sjukdom 6,8 9,8 5,1 Arbetsmarknad 4,0 13,9 11,3 Familjer och barn 3,4 3,6 4,0 Studier 1,3 9,4 3,9 Övrigt 2,8 2,3 1,3 Övriga transfereringar 5,9 1,5 8,1 0,5 Räntebidrag till bostäder 48,5 BNI-avgiften till EU 0,8 4,7 6,3 10,6 Bistånd 1,1 5,6 12,3 4,7 Ränteutgifter 9,1 9,9 19,2 12,1 Konsumtion 46,1 1,8 1,4 0,9 Investeringar 4,7 2,9 2,0 4,6 Anm: Överföringen av till hushållssektorn påverkar utvecklingstalen för . Exkl. påverkan av denna omklassificering beräknas totala utgifter till , totala utgifter exkl räntor till och konsumtionsutgifter till . Källor: , och Transfereringarna till hushållen, som svarar för av de offentliga utgifterna, ökar realt och . Ålderspensioner m.m., som utgör nära hälften av transfereringarna till hushållen, stiger relativt långsamt , delvis till följd av att basbeloppet indexeras med låga inflation. bidrar höjningar av pensionstillskott och bostadstillägg till en starkare real ökning. Utbetalningarna från sjukförsäkringen har ökat kraftigt till följd av ökad sjukfrånvaro och högre medelersättning per sjukdag. Ökningstakten väntas avta för att sedan stabiliseras. Även assistansersättningen har ökat kraftigt och fortsätter att öka i snabb takt. Det förbättrade läget på arbetsmarknaden medför lägre kostnader för ersättningarna till arbetslösa. Även social- och bostadsbidragen väntas minska till följd av den positiva ekonomiska utvecklingen. Barnbidragen har höjts och en ytterligare höjning sker . Utbetalda studiebidrag och ersättning till personer i minskade kraftigt och fortsätter att minska . Det är en följd av att antalet studiestödstagare sjunker. stiger utbetalningarna till följd av att de nuvarande studiestödsformerna ersätts av ett nytt studiestödssystem . Reformen innebär bl.a. att den generella bidragsnivån höjs, vilket ökar de redovisade utbetalningarna i nationalräkenskaperna eftersom lånedelen i studiemedelssystemet inte räknas som utgift. Övriga transfereringar svarar för av de offentliga utgifterna och består av subventioner och andra bidrag till näringslivet och till utlandet. Transfereringarna till näringslivet innefattar utgifter för områden som arbetsmarknads-, regional- och miljöpolitik samt statligt och kommunalt stöd till t.ex. bostäder och transportsektorn. Bidragen till näringslivet minskar relativt kraftigt . Det gäller t.ex. räntebidragen till bostäder, som har minskat från 1993 till 1999. beräknas bidragen uppgå till endast . Den fortsatta minskningen beror huvudsakligen på att bidrag lämnas till en stegvis minskande andel av räntekostnaderna. Den BNI-baserade EU-avgiften uppgår till ca och den totala EU- avgiften till . Skillnaden mellan dem består i att en del finansieras genom tullmedel och mervärdesskatt. Som nämnts ovan bokförs denna del i nationalräkenskaperna som en skatt till EU och endast BNI-avgiften redovisas som en utgift för den offentliga sektorn. och stiger BNI-avgiften relativt kraftigt delvis till följd av att en större del av den totala avgiften till EU kommer att baseras på BNI. Även den totala avgiften ökar starkt , delvis som följd av att valutakurseffekter gav en tillfälligt låg avgift 1999. Utgifterna för bistånd ökar också starkt efter den utgiftsbegränsning som gällde . Den offentliga konsumtionen svarar för av de offentliga utgifterna och motsvarar av BNP. Den offentliga konsumtionen drogs ned i samband med konsolideringen av de offentliga finanserna, men efter ökningar 1998 och 1999 ligger nu den offentliga konsumtionen i fasta priser nivå. sjunker den redovisade konsumtionen eftersom överförts från den offentliga sektorn till hushållssektorn. Frånsett denna överföring beräknas konsumtionen inom stat och kommun sammantaget öka i volym . beräknas den offentliga konsumtionen öka med , vilket är väsentligt lägre än BNP- tillväxten på . Som andel av BNP kommer den offentliga konsumtionen emellertid att minska med endast en halv procentenhet eftersom prisutvecklingen för den offentliga konsumtionen är högre än för BNP. Finanspolitiken De prognoser som redovisats i tidigare avsnitt innebär att den offentliga sektorns finansiella sparande förbättras av BNP till av BNP. Även beräknas överskottet uppgå till av BNP. Om den beräkningstekniska överföringen inte beaktas beräknas överskottet ligga kvar på den nivån under resten av kalkylperioden. Detta innebär att de offentliga finansernas effekt på ekonomin bedöms vara åtstramande och i stor sett neutral . Vid en tillväxt i ekonomin som är högre än den långsiktiga trenden förstärks de offentliga finanserna i frånvaro av regeländringar genom de s.k. automatiska stabilisatorerna. Dessa dämpar den privata sektorns efterfrågan. Diskretionära finanspolitiska åtgärder förstärker eller motverkar de automatiska stabilisatorernas effekter. I tabell 11.4 redovisas en grov indikator på den diskretionära finanspolitiken, dvs. den del av förändringen av det offentliga överskottet som beror på politiska beslut. Efter justering av överskottet för konjunkturutveckling, skatteperiodiseringar m.m. återstår en restpost, som utgör en grov indikator på den diskretionära finanspolitikens inriktning. I indikatorn inkluderas inte bara effekten av de åtgärder som föreslås i denna proposition, utan även av beslut som fattats tidigare, men inte träder i kraft förrän under de redovisade åren. Därutöver inräknas effekterna av volymfaktorer i transfereringssystemen, vilka inte direkt beror av aktiva beslut. Tabell 11.4 Beräkning av finanspolitikens inriktning Procent av BNP 1999 2000 2001 2002 2003 Förändring av finansiellt sparande före överföring Konjunkturläge inkl. förändr. 0,0 Periodisering av skatteinkomster 0,2 Köp och försäljning av fastigheter samt kapitaltransf., netto 0,0 Kapitalinkomster och ränteutgifter, netto 0,3 Justerat primärt sparande före överföring1 0,3 Justerat primärt sparande efter överföring1 0,1 1 Det justerade primära sparandet visar finanspolitikens inriktning. Ett negativt tal innebär att inriktningen är expansiv och ett positivt tal att inriktningen är kontraktiv. Den komponent som hänförs till konjunkturen beaktar såväl BNP-utvecklingen som de viktigaste skattebasernas utveckling i förhållande till BNP. Den del som beror på BNP- utvecklingen mäts som av avvikelsen i BNP-förändring från en antagen trendmässig utveckling på . Hur det offentliga sparandet påverkas av konjunkturen beror inte bara på BNP-tillväxten utan också på tillväxtens sammansättning. En exportledd tillväxt ger lägre skatteinkomster än om den drivs av privat konsumtion. Förskjutningar mellan vinster och löner påverkar också skatteinkomsterna eftersom vinster på kort sikt är lägre beskattade än löner. Den kraftiga ökningen av sysselsättningen ledde till att lönesumman steg mer än BNP. Detta ökade effekten av konjunkturen på de offentliga finanserna utöver vad som följde av att BNP-tillväxten var högre än . väntas de viktigaste skattebaserna stiga något långsammare än BNP, vilket dämpar effekten av tillväxten på de offentliga finanserna. Den ofullständiga periodiseringen av skatteinkomsterna för bolag och hushåll i nationalräkenskaperna innebär att de redovisade skatterna avviker från de slutligt fastställda skatterna. kan periodiseringseffekterna vara betydande, men bör de jämnas ut. ökade de slutliga skatterna betydligt mer än de skatter som redovisas i nationalräkenskaperna, vilket gör att förbättringen av det underliggande sparandet underskattades. och väntas skatterna enligt nationalräkenskaperna öka mer än de slutliga skatterna. Det som i nationalräkenskaperna registreras som köp och försäljningar av fastigheter är ofta ett resultat av tillfälliga transaktioner. drogs det offentliga sparandet upp av att bolagiseringen av AP-fondens fastigheter tillgodoräknades det finansiella sparandet. Det påverkade förändringen av sparandet . De finansiella överskotten medför att den offentliga sektorns skuldsättning stadigt avtar. Därmed minskar räntebördan, vilket ger ett positivt bidrag till förbättringen av de offentliga finanserna. Med ett oförändrat överskottsmål uppstår därmed ett reformutrymme. Utnyttjandet av detta utrymme registreras i tabell 11.4 som en minskning av det justerade primära sparandet och således som en expansiv inriktning av finanspolitiken. finansieras en stor del av skattesänkningarna genom minskade ränteutgifter på statsskulden. Som framgår av tabell 11.4 så steg det justerade primära sparandet som andel av BNP marginellt , vilket indikerar en något kontraktiv finanspolitik . och har finanspolitiken en expansiv inriktning enligt den redovisade indikatorn. Detta skall ses mot bakgrund av att det bedöms finnas lediga resurser i ekonomin och att det s.k. produktionsgapet, dvs. skillnaden mellan faktisk och potentiell produktion, förutses vara slutet först . Den upprevidering av BNP som görs i prognosen bedöms således vara resultatet av en varaktig återhämtning. Därtill bör beaktas att hushållens sparkvot har fallit och är mycket låg. Det är därför rimligt att utgå från att en del av hushållens ökade inkomster kommer att användas för en gradvis höjning av sparkvoten. Inflationen och inflationsförväntningarna är också fortsatt låga. Finanspolitikens expansiva inriktning bedöms därför inte öka överhettningsriskerna. bedöms finanspolitiken före beräkningsteknisk överföring bli restriktiv. Räknat efter beräkningsteknisk överföring skulle finanspolitiken bli expansiv . Kalkylerna är dock mycket osäkra och den beräkningstekniska överföringen innebär inget ställningstagande till hur de överskjutande överskotten skall användas. 11.2 Den statliga sektorn Statens finansiella sparande uppgick till och budgetsaldot visade ett överskott på . Statsskulden minskade med , efter en stadig ökning med sammanlagt . Statens finansiella sparande kommer att variera kraftigt till följd av den finansiella infasningen av det reformerade ålderspensionssystemet. Reformen medför en påtaglig belastning på statens finanser. De statliga ålderspensionsavgifterna, överföringen av medel till premiepensionssystemet, reglering av avgiftsuttaget m.m. medför en årlig nettoförsvagning av statsfinanserna med .