prop · GO0377 · 2001-01-01 00:00:00 — Det är därvid även viktigt att samråder med andra myndigheter, organisationer m.m. som berörs av förslaget. Lagförslaget i övrigt Enligt lagens 13 § prövas frågor om tillstånd beträffande brandfarliga varor som rör annan än Försvarsmakten eller av den eller de kommunala nämnder som fullgör uppgifter inom plan- och byggnadsväsendet. Vidare sägs att frågor om tillstånd i övrigt prövas av () enligt vad regeringen föreskriver. Regeringen anser att bemyndigandet för regeringen att meddela föreskrifter om tillståndsprövning bör utvidgas så att det även omfattar prövning av tillstånd till aktuell hantering inom . 6 Kostnadskonsekvenser och ikraftträdande verksamhet är till största delen finansierad genom anslag och till en mindre del via avgifter. Av budgetpropositionen , utgiftsområde 6 Totalförsvar framgår att anslag 7:5 Brandfarliga och explosiva varor6 finansierar verksamhet som avser förebyggande åtgärder inom området. Sådana avgiftsintäkter som härrör från uppdrag och serviceverksamhet disponeras av myndigheten medan avgifter som tas ut med stöd av lagen (1988:868) om brandfarliga och explosiva varor redovisas mot inkomsttitel Övriga offentligrättsliga avgifter. Avsikten är att finansieringen av verksamhet genom anslag och avgifter skall finnas kvar för motsvarande verksamhet i . Regeringens förslag innebär inga ökade ambitioner verksamhetsmässigt jämfört med myndigheternas tidigare verksamhet. Förslaget medför möjlighet till en långsiktig effektivisering av de verksamheter som de båda myndigheterna har bedrivit. De rationaliserings-effekter som organisationsändringen medför har av Statskontoret beräknats till några enstaka tjänster. De eventuella merkostnader som arbetet med att genomföra organisationsändringen medför ryms inom befintliga ekonomiska ramar. Överföringen av till avses bli genomförd , som de föreslagna lagändringarna träder i kraft. Regeringen avser att föreskriva att fr.o.m. disponerar anslaget 7:5 Brandfarliga och explosiva varor. Sammanfattning av Statskontorets rapport överväger att föreslå att omlokalisera till . I samband därmed vill man pröva frågan om en sammanslagning med . Statskontoret har fått i uppdrag att utreda hur en sådan sammanslagning skulle kunna genomföras samt konsekvenserna av den. Förslaget innehåller sålunda två aspekter; omlokalisering och sammanslagning. Även om uppdraget inte explicit efterlyser Statskontorets synpunkter på förslaget om utflyttning så belyser Statskontoret det ändå eftersom så många av de intervjuade instanserna ser detta som en huvudfråga. Statskontoret har uppfattat att regeringens tanke med omlokaliseringen dels är att utnyttja och stärka den kompetens inom sprängämnesområdet som traditionellt finns i , dels att utveckla arbetsmarknaden där . Idén stöds av företag i som på olika sätt är kopplade till sprängämnesindustrin. är det emellertid så att endast en mindre del av verksamhet (motsvarande en dryg heltidstjänst) gäller den sprängämnesindustri som har ett centrum i och i övrigt är lokaliserad till östra och . namn är med andra ord inte särskilt relevant eftersom dess näringslivskontakter i övrigt framförallt gäller industri och annan verksamhet inom t.ex. gas- och oljebranschen som är lokaliserad till södra och västra . För övrigt är viktigt för med tanke på att så gott som alla de myndigheter man samarbetar med finns där. Detsamma gäller näringslivets branschföreningar. Inspektionen har en intensiv reseverksamhet och en stor del av arbetet förutsätter personliga kontakter med organisationer och myndigheter i . Utlokalisering kostar Varje utlokalisering från medför engångskostnader för omställningen, högre kostnader och pengar för resor och större tidsåtgång för sammanträden i eller på andra orter, för vilka är ett kommunikationsnav. Detta är generella effekter som gäller för alla utflyttningar. Effekterna blir särskilt starka för eftersom de flesta anställda, inte bara ledningen, måste resa mycket och har många stockholmskontakter. Kommunikationsmässigt är inte en särskilt gynnsam lokalisering för en reseintensiv verksamhet. Vad de flesta intervjuade emellertid trycker på är risken för kompetensbortfall om skulle flyttas. Enligt inspektionens ledning och fackliga organisationer kommer knappast någon anställd att följa med till . Då ärendehanteringen vid måste hållas i gång utan avbrott blir det förmodligen nödvändigt att vid en utlokalisering hålla kvar en distansarbetsplats i under en övergångstid. Man fruktar också att det långsiktigt skulle bli svårare att nyrekrytera till . personal har en mycket uttalad spetskompetens på de tekniska specialområdena. Till det kommer krav på kunnighet i myndighetsutövande - några andra centrala statliga myndigheter finns inte i - och social kompetens i kontaktverksamheten. Å andra sidan är en ingenjörstät kommun med dubbelt så många civilingenjörer i förhållande till befolkningen som landet i övrigt. Det som kan tala för en utflyttning är detsamma som gäller för andra myndigheter. Många utlokaliserade verk visar på effektivitetsvinster i det dagliga arbetet på den mindre orten. För personalen är också kortare arbetsresor och betydligt lägre boendekostnader påtagliga fördelar. För omlokalisering av statliga myndigheter från finns dock framför allt andra skäl än den specifika myndighetens intressen. Det är regionalpolitiska motiv som risken för överhettning i storstaden och sviktande arbetsmarknader på andra håll i landet. väger genom sin litenhet inte särskilt tungt i den lokaliseringspolitiska vågskålen. Däremot är nackdelarna för verksamheten betydande vid en utlokalisering. När det gäller sammanslagning har flera utredningar föreslagit en sådan - med eller med andra myndigheter. Skäl för en sammanslagning av med en större myndighet skulle kunna vara synergieffekter med tanke på gemensamma uppdrag, rationaliseringsvinster på den administrativa sidan och minskad sårbarhet för den lilla myndigheten. Flera lagar reglerar och flera myndigheter sysslar med skade- och olycksförebyggande verksamhet. Varje uppdelning av ansvarsområdena leder obönhörligen till gråzoner, risk för dubbelarbete och behov av samarbete över gränserna. Detta kan illustreras just med att haft flera olika tillhörigheter och ofta varit föremål för förslag om ny organisationsform. I det aktuella fallet är det ingen av de intervjuade som anser att det i verksamheten råder oklarhet om myndighetsutövningen. Inte heller upplever man att dubbelarbete förekommer i någon större omfattning. Några intressenter påpekar att verksamhetsmässigt har större samhörighet med Arbetarskyddsstyrelsen. Den granskning Statskontoret gjort av myndigheternas ansvarsområden visar att beröringspunkter finns och anser för sin del att betydande vinster skulle göras vid en sammanslagning. Mot sammanslagning talar de utomordentligt goda vitsord får från framförallt näringslivets organisationer. uppges vara effektiv och serviceinriktad, obyråkratisk, lättillgänglig och mycket kompetent. Myndighetens goda resultat uppnås just genom att den är liten, anser man. Ett annat skäl som framförs av är de två myndigheternas olika kulturer och den misstänksamhet som finns från inspektionens sida på grund av visade intresse för en sammanslagning. Otvetydigt är dock en mycket liten myndighet och som sådan sårbar. En sammanslagning skulle ge bättre möjligheter till back-up för såväl den inspekterande som den regelskrivande personalen. Man skulle också få tillgång till resurser för utveckling. Därutöver finns vissa rationaliseringsmöjligheter på framför allt den administrativa sidan men också i internationella och nationella samarbetsgrupper. framhåller också det positiva i en minskning av myndighetskontakterna för kommunerna. För att verksamhetsmässiga vinster skulle nås med en sammanslagning borde personal för tillsyn, rådgivning, regelskrivning, information mm integreras med personal för motsvarande uppgifter. Det kräver att man finns geografiskt samlade. För att rationaliseringsvinster skulle kunna göras borde den större myndighetens resurser för personaladministration och ekonomi utan extra tillskott kunna betjäna även den mindre myndigheten. Detta underlättas om de två myndigheterna finns under samma tak. Resonemanget är generellt och gäller oberoende av om skulle läggas samman med , Arbetarskyddsstyrelsen eller annan/andra myndigheter. Statskontoret har alltså funnit att mycket litet talar för en lokalisering av nuvarande till . Mot talar risken för kompetenstapp, dyrare och längre resor och större avstånd till samarbetspartners. Detsamma gäller om verksamheten skulle integreras i . För en sammanslagning av båda myndigheterna i finns dock vissa skäl, även om en sådan inledningsvis skulle leda till betydande kulturkrockar. Utvecklingscentrum För att svara upp mot regeringens önskan att stärka arbetsmarknaden i , har det varit vår ambition att hitta någon annan verksamhet än som har anknytning till , kan dra nytta av ortens specifika kvalifikationer och som har en framtidsinriktning. Statskontoret har funnit ett uppslag i universitets UGV-projekt (Unmanned Ground Vehicle) med forskning m.m. om obemannade farkoster i riskabla miljöer. har ett stort intresse av projektet och är till viss del redan inblandat. Förslaget är att en samordnings- och informationsfunktion för detta projekt finansieras med statliga medel och förläggs till . Detta har framförts som ett önskemål från såväl den engagerade industrin i som . Statskontoret har funnit ytterligare ett projekt som är i ett startskede och som skulle kunna stödjas av staten och kunna bli av betydelse för . Det gäller för Energetiska Material i , som planeras av ett antal företag och myndigheter, som t.ex. skall ta fram civila alternativ till försvarsindustrin. Centrat skulle verka för samverkan mellan företag, myndigheter, organisationer och universitet. Det skulle arbeta med utbildning, konferenser, forskning och informationsspridning inom området energetiska material. Statskontoret föreslår att en tjänst för vardera av de två projekten och hyra för gemensamma lokaler får statligt stöd. har ca 20 anställda. Statskontoret utgår från att regeringen genom förslaget i detta uppdrag vill lokalisera verksamhet av den storleksordningen till . De två projekten kan växa men uppfyller alltså inte inledningsvis regeringens ambition. Statskontoret föreslår därför att ges i uppdrag att samlokaliserat med projekten upprätta en arbetsplats i för dels arbetsuppgifter som är lämpliga att flytta från eller annan ort, dels för en distansarbetsplats för anställda inom som bor i eller har närmare dit än till . ställer sig positivt till en sammanslagning med i och till inrättandet av en ny arbetsplats i : ".. sammanslagningen bör ..kunna användas som katalysator för att i , med beaktande av den särskilda kompetens som finns i regionen, bygga upp en offensiv och framtidsinriktad utvecklingsmiljö inom området skydd mot olyckor. En samordnad statistikhantering, uppföljning, utredning och analys av olyckor och tillbud är en central uppgift i allt säkerhetsarbete, såväl för verksamhetsutövare som myndigheter. och har var för sig bedrivit sådan verksamhet. Här finns en stor potential att tillsammans med andra myndigheter och berörda delar av näringslivet och med expertstöd från i skapa en samlad funktion inom det aktuella området. En sådan satsning stämmer väl överens med regeringens uttalade ambition att utveckla resultatstyrningen inom politikområdet skydd mot olyckor. Vidare bör den sammanslagna myndigheten kunna förlägga huvuddelen av sin utvecklingskapacitet avseende säkerhet i samband med tillverkning, hantering och transport av farliga varor, liksom utveckling kopplad till räddningsinsatser i samband med explosiva varor, till . har funnit ett antal intressanta projektförslag och aktiviteter med anknytning till den nya myndighetens verksamhetsområden och som myndigheten bör kunna stödja genom inrättande av tjänster. Det gäller bland annat det planerade Kompetenscentrat för Energetiska Material i , universitets UGV-projekt samt verksamhet med samband till humanitär minröjning. bör således ges i uppdrag att i samarbete med berörda branschorganisationer samt näringsliv och myndigheter i regionen vidare utveckla ovanstående områden så att verksamhet i storleksordningen 15-20 tjänster kan etableras i . Genom att tonvikten i satsningen läggs på sådan verksamhet som har en naturlig koppling till särskilda kunskapsprofil och genomförs i form av samverkansprojekt, finner det troligt att den även på kort sikt kommer att generera ytterligare arbetstillfällen. bedömer att satsningen kan påbörjas och därvid inledningsvis genomföras inom ramen för myndigheternas befintliga budgetar. bör ges uppdrag att i budgetunderlaget för redovisa en plan för den fortsatta uppbyggnaden vad avser detaljerad inriktning, samverkanspartners och förslag till finansiering." En sammanfattning av Statskontorets resonemang så här långt lyder: En utlokalisering av gynnar inte verksamheten men det kan finnas andra skäl. Är en utlokalisering av från det primära bör den ske till , där synergieffekter kan nås genom en sammanslagning med . Är utvecklingen av arbetsmarknaden i det primära är ett utvecklingscentrum , av den art som skissats, en bättre lösning än att förlägga till . För att skapa ett Utvecklingscentrum är varken utlokalisering av eller sammanslagning med en absolut förutsättning. Statskontoret har också pekat på att inspektionen i nuvarande form och på nuvarande plats är välfungerande och att betydande sammanläggningsproblem av psykologisk natur måste tas med i bilden. Återstår så frågan om det ändå finns skäl för en sammanslagning. En sammanslagning ger vissa rationaliseringsvinster som kan hjälpa till att långsiktigt finansiera den nya arbetsplatsen i . På kort sikt äts de dock i stor utsträckning upp av de samlade kostnaderna för utlokaliseringen. Vid en sammanslagning kan man också räkna med att engagemang i Utvecklingscentrum blir större. Man får en ny arbetsuppgift men får ett tillägg av ny kompetens som man eftersträvar. Allting sammantaget stannar Statskontoret vid att föreslå en sammanläggning av med i och utflyttning av vissa funktioner från i för att tillsammans med några andra utvecklingsprojekt skapa ett utvecklingscentrum i . Kostnader och besparingar Det är inte möjligt att göra en precis kalkyl över kostnader och vinster med en utlokalisering, med en sammanslagning av två myndigheter och med förslaget i övrigt. Övergripande kan noteras: Statskontoret räknar med att fem tjänster kan rationaliseras bort genom att med befintliga resurser kan klara ekonomi- och personaladministration även för personal. En del andra rationaliseringsvinster bör också kunna göras. Lokaler är billigare i /än i . Reskostnaderna bör dock bli högre från /jämfört med och övergångskostnader är oundvikliga vid en utlokalisering. Det gäller effektivitetsförluster pga. flyttningen, men också direkta flyttkostnader. För att inte förlora specialkompetens blir det förmodligen också nödvändigt att möjliggöra för viss personal att fortsätta ha som bostadsort oberoende av om flyttas separat eller slås samman med . Om en sådan situation uppstår behöver eller extra budgetmedel för att finansiera en arbetsplats i . Långsiktigt bedöms inte rekryteringsmöjligheterna bli sämre i / än i . För anställda kan privatekonomiska skäl, som klart lägre boendekostnader och kortare arbetsresor göra /till en attraktiv arbetsmiljö. Sammanfattningsvis bedömer Statskontoret att inom sin egen och befintliga budget kan klara upprättandet av den nya arbetsplatsen i . Om inte förs till behöver allt annat lika ett tillskott av budgetmedel för att klara kostnaden för de två kanslifunktionerna i de nya projekten. Därutöver kan behöva ytterligare medel för att upprätta den nya arbetsplatsen i för befintlig Räddningsverksverksamhet. Det gäller investeringar i utrustning men också kostnader för ev. dubbla hyror . Om förs till som egen myndighet uppstår omlokaliseringskostnader för själva flyttningen och för en eventuell arbetsplats under en övergångstid i . Dessa kostnader är desamma vid en sammanslagning med . Förteckning över remissinstanser avseende Statskontorets rapport har inkommit från följande remissinstanser: Riksåklagaren, , Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll, Standardiseringen i , Försvarsmakten, , , , i , i län, , , , , , , , kommun, kommun, kommun, , Svenska , , Facket för Service och Kommunikation, Industrifacket, Kemikontoret, för Energetiska Material, , , Preem , , , , vid , , vid , vid , och . Följande har inte inkommit med svar: Svenska Elektriska kommissionen och . Följande har avstått att lämna synpunkter: , , , , och . Därutöver har följande inkommit med svar: LO, , , Brandkår, , , och . Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsrådet , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition 2000/01:77 Integrering av verksamheter inom politikområdet Skydd mot olyckor. Författningsrubrik Bestämmelser som inför, ändrar, upp-häver eller upprepar ett normgivnings-bemyndigande Celexnummer för bakomliggande EG-regler Lagen (1988:868) om brandfarliga och explosiva varor 13 § 1 Senaste lydelse 1995:446. 2 Senaste lydelse 1991:1692. 3 Senaste lydelse 1995:446. 4 Senaste lydelse 1995:446. 5 Rådets direktiv /82/EG av om åtgärder för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga olyckshändelser där farliga ämnen ingår. 6 Se avsnitt 3 om ändring av anslagets benämning.