prop · GO03151 · 2001-09-07 00:00:00 — /2001 skapades tre nya myndig- heter av flera näringspolitiska verksamheter; Verket för närings livs- utveckling, Verket för innovationssystem och - tiska studier. Nya myndigheter kan också bildas genom att nya uppgifter behöver ut- föras eller att vissa frågor bedöms som särskilt viktiga. Beslutet om att tilldelning och återkrav av studiestöd skall kunna överklagas har medfört att en ny nämndmyndighet har inrättats, för Skr. 2000/01:151 studiestöd. Den övertar också vissa frågor från Centrala studiestöds- nämnden (CSN). Krav på att öka effektiviteten och garantera lika behandling över hela landet har bidragit till att verksamheten inom flera myndighetsområden har koncentrerats till färre och större myndigheter. Några av de nya myn- digheter som har bildats eller kommer att bildas är resultatet av att myndigheter med liknande verksamhet har slagits ihop. Bland flera sammanslagningar kan följande nämnas. () bildades genom samman- slagningen av () och Flyg tekniska försöksanstalten (FFV). läggs vidare samman med . har också tre nya myndig- heter på forskningsområdet bildats som tillsammans ersätter nio myndig- De tre nya myndigheterna är , för miljö, areella näringar och samhällsbyggande samt för arbetsliv och socialvetenskap. Motiven för sammanslagningarna anges ofta vara att det underlättar samarbetet och ger rationaliseringsvinster. En samordning av några eller samtliga ombudsmän under regeringen För nä rvarande utreds ett utvidgat skydd mot diskriminering. I samband med det skall även en samordning av diskrimineringslagstiftningen och ombudsmannaorganisationen över- Koncentration och samordning av statlig verksamhet Orsaken till att myndigheterna har blivit färre och större är främst att de med regional och lokal organisation har centraliserat delar av den regio- nala verksamheten eller slagit samman delar av organisationen. till detta har i regel varit bättre samordning, ökad rationalisering och I en del fall har regionala myndigheter bildats, vilkas ansvarsområden inte följer länsindelningen. rades t.ex. skatteförvaltningens organisation genom att länsindelningen övergavs och ersattes av tio regionala myndigheter. I vissa fall har centraliseringen gått längre. 2000 togs regionala myndigheter bort, vilket har givit den centrala nivån, , en starkare ställning. samband med att blev en myndighet 1999 omvandlades de regionala myndigheterna till regionkontor, som fick ökat ansvar för ope- Även organisations- och strukturförändringarna inom försvaret har lett till neddragningar och koncentration på central, regional och lokal nivå. Bakgrunden är det positiva säkerhetspolitiska läget som har medfört att försv aret har ändrat inriktning från ett brett invasionsförsvar till ett flexi- belt och lättrörligt insatsförsvar. Integration, renodling och koncentration Skr. 2000/01:151 är ledorden i det nya försvaret och förändringarna kan därmed sägas ligga i linje med övriga delar av staten. I den pågående omorganiseringen av domstolsväsendet ingår även en koncentration av tingsrättsorganisationen. Syftet med organisations- föränd ringarna är att åstadkomma ett domstolsväsende som kan tillgo - dose medborgarnas krav på verksamheten också . Ledord i förändringsarbetet har bl.a. varit renodling av domstolarnas och domar - nas arbetsuppgifter, underlätta rekrytering, kvalitetssäkring och kompe- tensutveckling, samordning med rättsväsendets övriga myndigheter , men också tillgängligheten för allmänheten. En del i reformarbetet är föränd - ringarna av den yttre tingsrättsorganisationen. Omorganisationen av tingsrätterna har bl.a. anpassats efter de regionala förutsättningarna. I allt väsentligt innebär förändringarna att större dom kretsar har bildats med en chef för hela domkretsen. I vissa domkretsar kommer emellertid verk - samheten att bedrivas på två eller flera orter. Regeringen avser nu att låta utvärdera genomförda organisations förändringar. Samverkan mellan myndigheter sker inte enbart genom omorganiseringar utan också genom att tillfälliga organ eller informella nätverk bildas. Organiseringen kan då ske kring centrala frågor där flera myndi gheter är inblandade. Ett exempel är samarbetet i territoriella gränsfrågor mellan och olika myndigheter. Det gäller bl.a. samarbetet dels med när det gäller införsel av djur och växter, dels med när det gäller införsel av läkemedel. Med hjälp av den moderna informationstekniken underlättas sam ver- kan mellan myndigheter. Servicen kan också förbättras genom en samlad information. Ett flertal ämnesportaler, t.ex. Operation kvinnofrid och Företaga rguiden, har bildats av myndigheter med verksamhet inom närbesläktade områden. Ett annat exempel är Projekt som skapades 1999 av fem myndigheter: , Centrala studiestöds- nämnden, , Riksförsäkrings verket och Riks- skatteverket. På deras gemensamma portal, , finns central information om myndigheternas tjänster när det gäller jobb, skatter, socialförsäkringar, etc. Projektet är en försöksverksamhet . Före - tagarguiden, som är en myndighetsportal med företagsrelevant myndig - hetsinformation för blivande och befintliga företagare, är ett samarbets- projekt mellan 23 myndigheter. Försöksverksamhet med regionala självstyrelseorgan En försöksverksamhet med regionala självstyrelseorgan pågår i , och län samt i . Försöket innebär att den regionala ansvarsfördelningen mellan stat och kommun har ändrats genom att ansvaret för regionalt utvecklingsarbete har överförts från till ett kommunalt Försöksverksamheten syftar till att fördjupa den de- Skr. 2000/01:151 mokratiska förankringen av det regionala utvecklingsarbetet. Enligt den parlamentariska regionkommittén (PARK), som har gjort en utvärdering av försöksverksamheten, är huvudintrycket positivt. Man anser också att försöket bör förlängas till utgången av 2006 och omfatta fler län. Regeringen avser att förelägga en proposition . 3.3Personalkonsekvenser till följd av strukturföränd- ringar Regeringens bedömning: har genomgått mycket omfattande förändringar. Antalet statsanställda har minskat från ca 410 000 till ca 226 0007. har 62 000 stats- anställda sagts upp. Regeringen bedömer att resultatet av individ - anpassade arbetsformer samt det sätt som de statliga arbetsgivarna sköter avvecklingen av personalen medfört fortsatt goda resultat, bl.a. genom att -andelen öppet arbetslösa inom stiftelsens avtalsområde sjunker rela - tivt snabbt och går ned av de uppsagda -de statsanställda hävdar sig väl på arbetsmarknaden. Strukturförändringarna har berört ett relativt stort antal statsanställda. Regeringen har sedan kompletteringspropositionen 1991/92:150, redovisat vilka personalkonsekvenser som uppstått till följd av genomförda strukturförändringar. Bakgrunden till dessa redovisningar är bl.a. finansutskottets uttalande om behov av information om effekterna av strukturförändringarna inom statsförvalt- ningen (bet. 1990/91:FiU37, s. 10). I det följande redovisar regeringen sin övergripande statistik vad gäller personalkonsekvenserna av genomförda strukturförändringar. De be- dömningar som respektive departement gör vad gäller framtida konse- kvenser av aktuella förslag kommer att redovisas under verksamhets- området Staten som arbetsgivare (utgiftsområde 2) i budgetpropositionen . Personalkonsekvenserna i termer av antal uppsagda tydliggörs om affärsverken tas med i beräkningarna, eftersom det i många fall skedde kraftiga personalminskningar inom verken innan de bolagiserades. har 62 000 statsanställda sagts upp. Antalet uppsagda har dock varierat kraftigt mellan åren och närmare en tredjedel av uppsäg- ningarna skedde inom de tidigare affärsverken de bolagisera- des. Antalet uppsagda uppgick som mest till drygt 13 400. uppgick de till närmare 3 700 (diagram 3.1). 7 Avser antalet statsanställda , inkl. affärsverken, exkl. försäkringskassorna. Antal uppsagda i statsförvaltningen 19902000 Av de uppsagda var ca 1 700 anställda inom civil statsför- valtning, 1 120 inom försvaret och ca 700 inom affärsverken. var av de statligt anställda kvinnor. Tabell 3.1 visar andelen uppsagda kvinnor i staten . Som synes har andelen stämt rätt väl med könsfördelningen i staten som helhet. Omstruktureringen inom försvaret har bidragit till att höja andelen uppsagda män , men även uppsäg- ningar inom infrastrukturverken har haft samma effekt. Tabell 3.1 Andel uppsagda kvinnor i staten respektive den totala andelen kvinnor i staten 19942000, procent Andel kvinnor i inflödet Andel kvinnor i staten Ålders- och könsfördelning av antalet uppsagda framgår av Diagram 3.2 Andel uppsagda i statsförvaltningen fördelade efter ålder och kön 2000, procent Andelen uppsagda som är eller äldre sjönk markant jämfört med de närmast föregående åren, vilket till stor del kan förklaras av ändrade regler för finansiering av pensionsersättningar. Vid utgången av hade av de uppsagda avaktualiserats hos . var i mål- inriktad åtgärd eller hade tillfälliga anställningar. var öppet arbetslösa, varav var . Skillnaden i resultat mellan åldersgrupperna är liten. Uppsagda i åldersgruppen får t.ex. arbete i nästan samma ut- sträckning som de uppsagda i den yngsta åldersgruppen och det är inte heller några stora skillnader mellan könen. Andelen öppet arbetslösa sjunker dock relativt snabbt och går ned av de uppsagda, varav de allra flesta är . Enligt kan de goda resultat som uppnås delvis hän- föras till att de statsanställda hävdar sig väl på arbetsmarknaden. Av de uppsagda som får nya arbeten (fasta och tidsbegränsade ) gick -till statliga sektorn (1999) -till kommunala sektorn (1999) -till den privata sektorn (1999). gör regelbundna kundundersökningar. fråga som ställs till uppsagda efter uppsägningen är: Så här i efterhand. Hur ser Du på att Du blev uppsagd eller övertalig och måste försöka skaffa Dig ett nytt arbete? Du kan svara på en skala mellan 1 och 5, där 1 betyder kris eller katastrof och 5 betyder en möjlighet eller ut- maning. Svaren från de tre senaste mätningarna redovisas i diagram 3.3. Diagram 3.3 De uppsagdas inställning till sin situation 1996, 1998 och 2000, procent av de uppsagda är efter uppsägningen fortfarande negativa till sin situation. upplever det som positivt, resten som i vart fall inte sämre. Skillnaderna mellan könen är små. Medelvärdet för skalan 15 är totalt 3,8, för kvinnor 3,7 och för män 4,0. Det positiva resultatet skall inte tolkas som en negativ värdering av de arbeten som lämnas. Uppsägningen tvingar snarare fram ställnings- taganden och öppnar resurser för utveckling. 4 Medborgarna i fokus 4.1Förtroendet för samhällets institutioner Regeringens bedömning: har en statsförvaltning som håller hög kvalitet. Genomförda undersökningar visar att förtroendet för de statliga myndigheterna är stort. En av huvudpunkterna i regeringens förvaltningspolitik är att den statliga verksamheten måste ha tydligt medborgarfokus. En viktig förutsättning för en bra relation mellan förvaltning och medborgare är att medborgarna känner förtroende för de institutioner de kommer i kontakt med. Målsätt- ningen är att medborgarnas förtroende för alla delar av den statliga för- valtningen skall vara fortsatt stort. Regeringen avser därför att följa ut- vecklingen på området för att vid behov kunna identifiera angelägna insatsområden. Medborgarundersökningar skall utgöra en del i upp följ- ningen av förvaltningspolitiken. Förändringar över tiden kan ge indi- katorer på att vissa frågor kräver ökad uppmärksamhet. Förtroende kan ses som en förväntan på att en institution arbetar för Skr. 2000/01:151 medborgarens bästa och inte missbrukar sin maktposition.8 Förklaringen till vad som ligger bakom olika förtroendebedömningar är komplicerad. Forskningen har visat att det rör sig om ett samspel mellan för det första utvärdering av institutionernas existerande verksam- het när det gäller trovärdighet och kvalitet, för det andra medborgar- intresset för institutionens verksamhet , dvs. institutionens upplevda bety- delse, och för det tredje rådande sociokulturella värderingar i samhället eller med andra ord opinionsklimatet. Den som är positiv till en sam- hällsinstitution tenderar också att värdera andra institutioner positivt. I detta avsnitt refereras några av de förtroendeundersökningar som har gjorts bland medborgarna, nämligen Europabarometern och SOM-institu- tets10 undersökning ar. Förtroendet för samhällsinstitutioner i och EU Förtroendeundersökningar görs på olika områden som medier och sam- hälle samt inom Europeiska unionen (EU). I den Eurobarometer, som utfördes , jämfördes förtroende i EU-länderna för en rad samhällsinstitutioner såsom polis, skolväsende och rättsväsende (tabell 4.1). Tabell 4.1 Förtroende för några samhällsinstitutioner i och EU 2000, balansmått och andelar i procent Källor: Eurobarometer, , report no 54, 2001 och Statskontoret. Anm. Balansmått är differensen mellan andelen som har förtroende för institutionerna och de som inte har det. De som svarat vet ej redovisas inte här. Generellt sett har svenskarna större förtroende än EU-genomsnittet för de flesta institutionerna. Undantaget är skolväsendet där EU-genomsnittets balansmått i stället är högre. Av de studerade områdena är polisen den institution som svenskarna har störst förtroende för. Den genomsnittliga EU-medborgaren däremot har störst förtroende för försvaret. Svenskar- nas syn på storföretagen är övervägande negativ. Denna syn samman- faller med vad man tycker inom EU. 8Förtroendet för medierna, , 1997, s. 41. 9Ett missnöjt folk?, och , red., 1997. 10 SOM står för Samhälle, Opinion och Media. Förtroendet för kommunala och privata verksamheter Allmänhetens förtroende för samhällets institutioner över tiden har I mätningarna ingår verksamheter såsom utbildning, sjukvård och polis (diagram 4.1 och 4.2).11 Diagram 4.1 Förtroendet för några samhällsinstitutioner , Källor: och Statskontoret. Alla de undersökta institutionerna, utom bankerna, visar en relativt lik- artad trend . Balansmåtten steg gradvis första hälft för att nå sin kulmen under och därefter sjunka till lägre nivåer . Förtroendet ökade något , men kan en viss tillbakagång noteras. Sjukvården är den offentliga institution som svenskarna har mest för- troende för, även om det har sjunkit markant under senare halvan av . Att sjukvården ligger högre än andra studerade områden kan vara ett uttryck för att den uppfattas som viktig för många medborgare. Även om förtroendet för de svenska stor företagen är förhållandevis lågt ligger det betydligt högre i undersökning än i Euro- barometern. Den mest dramatiska utvecklingen har bankerna haft. , som var bankkrisens år, sjönk allmänhetens förtroende dramatiskt. har det inte återhämtat sig till fullo. Detta visar att tilliten snabbt kan försämras, men att den kan vara svårare att vinna tillbaka. Förtroendet för de statliga myndigheterna Samma tendenser som hos de kommunala och privata institutionerna kan observeras hos de statliga (diagram 4.2). Under valåren 1994 och 1998 11 Vissa skillnader finns i förhållande till Eurobarometern. Exempelvis frågar efter förtroendet för domstolarna medan barometern avser det vidare begreppet rättsväsendet. har förtroendet för institutionerna ökat, vilket kan förklaras av att deras Skr. 2000/01:151 verksamhet får större uppmärksamhet och av att människor känner en positiv förväntan 12. Diagram 4.2 Förtroende för några statliga institutioner , balans- Källor: och Statskontoret. De flesta statliga institutionerna får bättre betyg än de privata. Undan- taget är försvaret som åtnjuter lägre förtroende än bankerna. Värt att notera är också att försvaret har ett mycket lägre balansmått i SOM- institutets undersökningar än i Eurobarometern (tabell 4.1 och diagram 4.2). Av de undersökta statliga institutionerna har den högre utbildningen, dvs. universitet och högskolor, och polisen det högsta förtroendet hos medborgarna. Förtroendet för försvaret ökade mycket kraftigt . Även om 1994 var ett valår, vilket enligt forskningen i sig drar upp resultaten, så kan en så stor ökning ha flera andra orsaker. Exempel på händelser 1994 som kan ha påverkat utvecklingen, var att myndigheten inrättades och Partnerskap för fred med som deltagare bildades. deltog också i FN-operationer och fick stor uppmärksamhet i medierna. Medan sjukvården och har haft en negativ utveckling av förtroendet efter 1997, har de statliga institutionerna i stället fått en upp- gång . har också de statliga institutionerna , utom domstolarna, haft en nedgång. För polisen har svängningen varit särskilt kraftig, vilket också är genomgående för deras förtroendeutveckling . Kvinnorna hade generellt högre förtroende än männen för de statliga institutionerna utom för universitet och högskolor . För polisen var kvinnornas förtroende markant högre. Sjukvården och grund- skolan fick däremot ungefär samma betyg från män som från kvinnor. 12 Ljusnande framtid, (red), 1999, s. 4950. Ungdomarna i , dvs. de , har högst för- Skr. 2000/01:151 troende för de flesta offentliga institutioner jämfört med de äldre. stora undantaget är förtroendet för polisen. I de flesta fall sjunker för- troendet för institutionerna med ökad ålder. Detta gäller dock inte sjuk- vården, där nivån är relativt över åldrarna. I regel har de högutbildade större förtroende för de offentliga institu- tionerna än de med lägre utbildning. Undantaget är som de högst utbildade i samhället har minst förtroende för. En kraftig skillnad i förtroende för de undersökta offentliga institutio- nerna kan urskiljas mellan dem som har svenskt medborgarskap och dem som har utländskt. Utländska medborgare har betydligt lägre tilltro till offentlig sektor och särskilt till de svenska domstolarna. Endast för har de två grupperna någorlunda lika stort förtroende. Medborgarfokuset innebär att statsförvaltningens service hamnar i för- grunden. Målet för regeringens satsning på service inom ramen för det förvaltningspolitiska handlingsprogrammet är trefaldigt. För det första handlar det om att göra myndigheters information och tjänster mer tillgängliga. Medborgare och företag skall kunna få infor- mation, ställa frågor, lämna uppgifter samt uträtta andra ärenden när det passar dem oberoende av myndigheters kontorstider och geografiska be- lägenhet. I detta sammanhang brukar 24-timmarsmyndigheter användas som vägledande begrepp, dvs. myndigheter med elektronisk dygnetrunt- service alla veckans dagar. För det andra handlar det om att stärka medborgarnas insyn och del- aktighet i myndigheternas verksamhet. Medborgare och företag skall veta vad de kan förvänta sig av den myndighet de vänder sig till i ett ärende samt kunna lämna synpunkter och vara med och påverka den verksamhet de berörs av. För det tredje handlar det om att öka myndigheters samverkan med såväl varandra som med kommuner, landsting och näringsliv. Med bor- gare och företag skall enkelt kunna hämta och lämna information som är relevant i varje enskild situation oavsett hur informationsansvaret är för- delat mellan statliga myndigheter eller mellan stat, kommun och lands- ting. Detta är viktigt för att öka tilliten till förvaltningen, få en ser vice som passar medborgarnas och företagens behov samt stärka med borgar- nas delaktighet i det demokratiska systemet. Ett högt förtroende för en myndighet behöver inte betyda att myndigheten erbjuder tillräcklig service. En försöksverksamhet med servicedeklarationer och servicedialog har på regeringens uppdrag påbörjats vid ett tjugotal statliga myndigheter. Försöksverksamheten består av tre delar: att utforma och offentliggöra Skr. 2000/01:151 en servicedeklaration, att föra en servicedialog och att integrera syn- punkterna i verksamhetsutvecklingen. Varje myndighet skall utforma en deklaration som ger tydlig, relevant och förpliktande information om dess utbud av tjänster och servicenivå på tjänsterna. Exempel på vad informationen kan avse är handläggnings- tider och väntetider för olika typer av ärenden samt tjänster som finns tillgängliga på elektronisk väg. -Varje myndighet skall kontinuerligt och systematiskt samla in och beakta användarnas synpunkter på myndighetens tjänsteutbud och service. -Varje myndighet skall tillvarata och integrera användarnas synpunk- ter på tjänsteutbud och service i arbetet med att utveckla verk sam- heten. -Varje myndighet har ett självständigt ansvar att utifrån dessa riktlinjer genomföra uppdraget på ett sätt som bäst passar myndigheten. Varje myndighet får själv bestämma om uppdraget skall omfatta hela eller väsentliga delar av myndighetens verksamhet. Arbetet skall ske inom ramen för givna ekonomiska resurser och med utgångspunkt i gällande lagar och förordningar. I försöksverksamheten deltar ett femtontal statliga myndigheter och sex försäkringskassor (tablå 4.1). och representeras av en eller ett par myndigheter på regional nivå. Myndigheter som deltar i försöksverksamh eten heten i , Skattemy ndig- läns allmänna försäkring s- läns allmänna försäkringska ssa läns allmänna försäkring skassa läns allmänna fö rsäk- läns allmänna fö rsäk- För att underlätta arbetet med servicedeklarationer och servicedialog är erfarenhetsutbytet mellan de deltagande myndigheterna viktigt. kontoret och har därför fått i upp- Skr. 2000/01:151 drag av regeringen att samordna projektet, ge metodstöd samt bidra till En projektarbetsplats på Internet har skapats och under det tvååriga försöket kommer också ett flertal gemensamma akti- viteter att äga rum. 5 En öppen förvaltning Regeringens bedömning: Offentlighet är en grundprincip i det svenska samhället. Arbetet i visar att en god tillämp- ning av offentlighetsprincipen inte kommer av sig själv. Öppenhet är en attityd- och kunskapsfråga som ständigt måste hållas vid liv. Detta är ett ledningsansvar. All personal i offentlig förvaltning måste ha kunskap om reglerna för offentlighet och sekretess och förmåga att tillämpa dem i sin verksamhet. och rutiner skall underlätta åtkomsten av information. Regeringen bedömer att kunskapen om offentlighetsprincipen och dess tillämpning är otillräcklig och att myndigheternas arbete för att öka öppenheten därför bör följas noga. Offentlighetsprincipen är en hörnsten i den svenska demokratin och en viktig del av förvaltningspolitiken. Den regleras bland annat i regerings- formen, tryckfrihetsförordningen, yttrandefrihetsgrund lagen och sekre- tesslagen. Medborgare och medier skall ha tillgång till upplysningar efter eget val och oberoende av myndigheternas informationsverksamhet. Att medborgarna har kunskap om offentlighetsprincipen innebär att de känner till och begriper reglerna och vet hur de kan utnyttja dem i prakti- ken. En öppen myndighet innebär att medborgarna har goda möjligheter till insyn i dess verksamhet den enskilde får god information i sitt ärende arbetsklimatet i organisationen uppmuntrar till intern debatt och att de anställda är delaktiga i utvecklingen av verksamheten. Öppenheten är grunden för allmänhetens förtroende för myndigheter och förvaltningar och därmed för demokratin. Undersökningar visar att detta förtroende har minskat . Det vilar alltså ett stort ansvar på politiker och tjänstemän i den offentliga sektorn att hålla kvar allmänhetens förtroende på en hög nivå. Vårt land har ett regelverk som ger möjligheter till mycket god insyn, men det finns klara brister i de anställdas kunskaper och därmed även i efterlevnaden av reglerna. En annan oroande faktor är att det finns studier som pekar på att tystnaden på de offentliga arbetsplatserna ökat. Många känner inte till eller vågar inte använda sig av sin lagstadgade yttrande- och meddelarfrihet. är ett regeringsinitiativ för att göra svensk förvaltning till ett internationellt föredöme med avseende på öppenhet i samhället mot medborgare, företag och medier. Kampanjen, som startade , drivs gemensamt av staten, och . Öppna uppdrag är att bidra till att förbättra myndigheters och andra offentliga förvaltningars öppenhet mot medborgarna och förbättra medborgarnas kunskap om offentlighetsprincipen.