prop · GP0321 · 2001-10-25 00:00:00 — Sålundakan den situationen uppstå att en person som fört över värdet av intjänadpensionsrättighet för premiepension och inkomstpension, och senare väljeralternativet med avgångsvederlag eller att inte återföra pensionen till , också skulle kunna bli berättigad till en garantipension som han eller hon inte skulle ha fått om värdet av den pensionsrätt som överförts i stället hadegenererat utbetalning av en ålderspension. En sådan effekt är inte acceptabel.Regeringen föreslår därför att om den enskilde har överfört värdet av deninkomstgrundade pensionen till någon av EU:s institutioner utan att därefternågon återföring till har skett, skall garantipensionen beräknas som omöverföringen till EG inte hade ägt rum.5.1.3 Beräkning av värdet av inkomstpension och premiepensionRegeringens förslag: Det värde av pensionsrätt för inkomstpension ochpremiepension som överförs skall motsvara den enskildes registreradepensionsbehållning t.o.m. det år då denne tillträdde tjänsten vid gemenskaperna. I fråga om värdet av pensionsrätt för premiepension avses med registreradpensionsbehållning värdet av det sparande och den avkastning som finnsregistrerat på den enskildes premiepensionskonto förPremiepensionsmyndighetens inlösen av detta tillgodohavande.Pensionsgrundande belopp för barnår, plikttjänstgöring och studier skall fåräknas in i pensionsbehållningen endast om den försäkrade för åren till och meddet år han eller hon tillträdde tjänsten hade uppfyllt förvärvsvillkoret enligt5 kap. 13 § lagen om inkomstgrundad ålderspension.Promemoriornas förslag: Förslaget i tilläggspromemorian stämmer i principöverens med regeringens förslag.Remissinstanserna: Den remissinstans som yttrat sig, Hovrätten över ochBlekinge, tillstyrker förslaget om hur värdet av rätt till inkomstpension ochpremiepension skall beräknas.Skälen för regeringens förslag: Enligt tjänsteföreskrifterna skall det värde som får överföras antingen utgöras av det försäkringstekniska värdet eller detschablonmässiga återköpsvärdet. Med det försäkringstekniska värdet avses detkapitaliserade nuvärdet av en framtida pe-riodisk förmån. Det schablonmässigaåterköpsvärdet är summan av de egen- och arbetsgivaravgifter som betalats tillpensionssystemet plus ränta eller annan avkastning.Med hänsyn till hur systemen för inkomstpension och premiepension är uppbyggdaär det enligt regeringens uppfattning naturligt att det värde som skallöverföras är det schablonmässiga återköpsvärdet. För inkomstpensionen skulle det innebära att det belopp som skall överföras är värdet av den enskildespensionsbehållning till och med det år då denne tillträdde tjänsten vidgemenskaperna. För premiepensionen motsvaras det schablonmässiga återköpsvärdetav värdet av tillgångarna på den enskildes premiepensionskonto vid tidpunktenför () inlösen av innehavet. Såsom PPM påpekat kan den tidpunkten inte relateras till när en ansökan om överföring kommer in tillPPM eftersom det föreslås att en sådan ansökan skall inges till den allmännaförsäkringskassan. PPM:s inlösen bör därför i stället ske så snart myndighetenunderrättats om att en ansökan om överföring inkommit till försäkringskassan.Med hänsyn till de eftersläpningseffekter som finns inbyggda i det reformeradepensionssystemet och som beskrivs närmare under avsnitt 5.1.6. bör sådanunderrättelse inte ske förrän all sådan pensionsrätt för premiepension som skall överföras har fastställts av och medel motsvarandepensionsrätten placerats i fonder för pensionsspararens räkning.I detta sammanhang bör noteras att den reformerade inkomstrelaterade pensionenberäknas lika för kvinnor och män. Någon särskild hänsyn tas således inte tillatt kvinnor har högre medellivslängd än män. I EG:s pensionssystem användsdäremot könsdifferentierade kapitaliserings-faktorer. Regeringen finneremellertid inte skäl för att föreslå någon särskild bestämmelse av innebörd attåterköpsvärdet av pensionsrätten för premiepension skall räknas upp för kvinnorvid en överföring till EG. Pensionen beräknas således lika för kvinnor och män.Om värdet uppräknas för kvinnor uppstår vidare ett finansieringsproblem eftersom det inte finns någon buffertfond eller liknande inom systemet.Premiepensionssystemet skall dessutom vara självfinansierat.Utöver verkliga inkomster ger även vissa fiktiva inkomster pensionsrätt i detreformerade systemet. Sådana tänkta inkomster benämns pensionsgrundande belopp.Pensionsgrundande belopp beräknas för s.k. barnår, plikttjänstgöring ochstudier. Som anförts i avsnitt 5.1.2. anser regeringen att också denna del avpensionsrättigheten skall kunna överföras till EU. För att komma i åtnjutande av rätt till pensionsgrundande belopp för barnår, plikttjänstgöring och studierkrävs enligt lagen om inkomstgrundad ålderspension att det s.k.förvärvsvillkoret är uppfyllt. Förvärvsvillkoret är uppfyllt om det för denförsäkrade har fastställts pensionsgrundande inkomst som för vart och ett avminst uppgår till lägst två gånger ett visst belopp. Beloppet skall frånoch med motsvara inkomstbasbeloppet enligt 1 kap. 6 § lagen (1998:674)om inkomstgrundad ålderspension. Regeringen anser att en överföring av pensiontill Europeiska gemenskaperna är att betrakta som ett uttag av pension. För attpensionsgrundande belopp skall få räknas med i pensionsbehållningen bör såledesmed denna utgångspunkt den försäkrade senast för åren till och med det år haneller hon tillträdde tjänsten ha uppfyllt förvärvsvillkoret.I det reformerade pensionssystemet liksom i det tidigare pensions-systemetgäller vidare att statliga ersättningar såsom t.ex. sjukpenning ocharbetslöshetsersättning är pensionsgrundande och därmed ger upphov tillpensionsrätt. I likhet med vad som är fallet med pensionsgrundande belopp tordeej heller sådan pensionsrätt vara att betrakta som intjänad genom arbete i denmening som avses i tjänsteföreskrifterna om pensionsöverföringar. En beräkningav det s.k. schablonmässiga återköpsvärdet medför emellertid att även dessarättigheter ingår i pensionsbehållningen. Av samma skäl som redovisatsbeträffande pensionsgrundande belopp finner regeringen emellertid inte anledning att föreslå några särskilda bestämmelser som särskiljer och undantar dessarättigheter.Enligt EG:s tjänsteföreskrifter är tillträdet av tjänsten den avgörandetidpunkten för vilka pensionsrätter som skall föras över. Om tillträdet sker än vid ett kalenderårsskifte uppstår problem eftersompensionsrätter intjänade före tillträdet inte enligt nuvarande rutiner kansärskiljas från pensionsrätter intjänade under återstoden av kalenderåret. Denna komplikation gäller för såväl inkomstpensionen som premiepensionen. Här tordedet endast finnas två lösningar. Antingen överförs värdet av pensionsrättintjänad eller överförs inte värdet av någon pensionsrätt allsintjänad under det år som tillträdet av tjänsten sker. Det torde tillhöraovanligheterna att den som påbörjar en anställning vid en EU-institution eftertillträdet erhåller pensionsgrundande inkomster från . Med hänsyn härtill är det ändamålsenligt att överföringen avser all pensionsrätt intjänad till och med det år då den pensionsberättigade påbörjar sin anställning i EG.Regeringen föreslår således att värdet av pensionsrätten för inkomstpension ochpremiepension som kan överföras till EG skall motsvara den enskildesregistrerade pensionsbehållning till och med det år då den enskilde tillträddetjänsten vid gemenskaperna. Såsom redan uttalats innebär regeringens förslag när det gäller värdet av pensionsrätten för premiepension att den registreradepensionsbehållningen skall avse värdet av tillgångarna på den enskildespremiepensionskonto för PPM:s inlösen av innehavet.Vidare föreslås att pensionsgrundande belopp för barnår, plikttjänstgöring ochstudier skall få räknas in i pensionsbehållningen endast om den försäkrade genom pensionsgrundande inkomster till och med det år han eller hon tillträddetjänsten hade uppfyllt förvärvsvillkoret enligt 5 kap.13 § lagen ominkomstgrundad ålderspension.5.1.4 Beräkning av värdet av tilläggspension m.m.Regeringens förslag: Värdet av rätt till tilläggspension skall beräknas som detförsäkringstekniska värdet av den framtida tilläggspension som den enskildeskulle ha haft rätt till. Detta skall ske genom att den intjänade pensionsrätten i tilläggspensionssystemet anges som en fingerad ålderspension beräknad utifrån de ATP-poäng som intjänats för överföringarna och det vid dennatidpunkt gällande prisbasbeloppet samt multiplicerat med delningstalet för65-åringar vid överföringsåret. Därefter skall summan diskonteras med enförväntad avkastning på samt justeras för dödsfallsrisken före 65års ålder.Överföring av värdet av intjänad pensionsrätt skall kunna ske trots atttreårskravet enligt 6 kap. 1 § lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspensioninte är uppfyllt.Promemoriornas förslag: Förslaget i tilläggspromemorian stämmer överens medregeringens förslag.Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna har ingen erinran. Hovrätten över och avstyrker förslaget. Metoden som föreslås är förfördelaktig för den enskilde och alltför komplicerad. Hovrätten förespråkar istället en metod som bygger på att samtliga personer som överför pension ärfödda eller senare och således har någon rätt till inkomstpension. Denpension som berörs av överföringen skall då, enligt hovrätten, endast utgöras av inkomstpension och premiepension varför de 20-delar som avser tilläggspensionskall beräknas som för inkomstpension. Hovrätten har i princip inget att invända mot att kvalificeringsvillkoren i lagen (1998:674) om inkomstgrundadålderspension inte skall gälla.Skälen för regeringens förslag: I det allmänna pensionssystem som tidigaregällde för utbetalning av pension utgjordes den inkomstgrundade ålderspensionenav en tilläggspension jämte en folkpension beräknad antingen i förhållande tillantalet år med tillgodoräknade poäng för tilläggspension (30-delsberäknadfolkpension) eller i förhållande till antalet bosättningsår (40-delsberäknadfolkpension). Det reformerade ålderspensionssystemet omfattar i princip endastpersoner födda eller . Personer som är födda eller tidigareskall även fortsättningsvis få inkomstgrundad ålderspension i form avtilläggspension. Som ersättning för den 30-delsberäknade folkpensionen skalldärvid tilläggspensionen ökas med ett belopp motsvarande denna folkpension.Personer som är födda under något av kommer att få viss del avsin pension beräknad enligt de reformerade reglerna, dvs. i form avinkomstpension och premiepension, och viss del beräknad enligt i huvudsak äldreregler, dvs. i form av tilläggspension.För beräkning av tilläggspension gäller att från och med till och med som det för den försäkrade har fastställts enpensionsgrundande inkomst eller annat pensionsgrundande belopp som sammanlagtöverstigit ett förhöjt prisbasbelopp skall pensionspoäng fastställas.Tilläggspensionen beräknas sedan utifrån medeltalet av pensionspoängen för de 15 åren med högst pensionspoäng. Oavkortad tilläggspension utgör avdetta medeltal multiplicerat med det för året gällande prisbasbeloppet. I detreformerade ålderspensionssystemet ingår som en del av tilläggspensionen även en kompensation för det folkpensionsbelopp som tidigare utgjort kompensation fördet första prisbasbeloppets inkomster. Detta tillägg uppgår oavkortat, för densom är ogift till och för den som är gift till av detför året gällande prisbasbeloppet. Om den försäkrade inte har tillgodoräknatspensionspoäng under reduceras tillläggspensionen inklusive tillägget med 1/30 mindre än 30 som pensionspoäng har tillgodoräknats.Som angetts ovan skall värdet av den pensionsrätt som överförs tillEU-institutionen beräknas antingen som ett försäkringstekniskt värde eller somett schablonmässigt återköpsvärde. När det gäller tilläggspen-sionen finns inteden direkta koppling mellan inbetalda avgifter och utgående förmåner som gör det möjligt att beräkna ett schablonmässigt återköpsvärde. Det är därför, enligtregeringens uppfattning, mest ändamålsenligt att tillämpa ettförsäkringstekniskt värde eller det kapitaliserade nuvärdet av en framtidaperiodisk förmån, vid beräkningen av tilläggspension. Eftersom intjänandetidenför tilläggspensionen är begränsad till , och beräknas utifrån de 15 bästaav dessa år, kommer en beräkning av en fingerad ålderspension med utgångspunktfrån intjänade pensionspoäng, vid överföringstillfället att kunna ge ett för den enskilde fördelaktigt utfall. Den som vid överföringstidpunkten har hunnitarbeta med tillgodoräknande av pensionspoäng skulle således kunna föraöver värdet av en hel tilläggspension även om han eller hon har kvartill pension och således kan tjäna in ytterligare pensionsrätt iEU-institutionen. Samma fördelaktiga utfall gäller dock oavsett om överföringsker. Detta förhållande utgör därför enligt regeringens mening inget skäl motatt en beräkning görs utifrån tillgodoräknade pensionspoäng vidöverföringstidpunkten.Hovrätten över och har i sitt remissyttrande framställt ettberäkningsförslag som förutsätter att samtliga som överför pension är födda eller senare och som dessutom bygger på att hänsyn inte skall tas till attpersoner födda något av skulle erhålla del av sin pension somtilläggspension. Regeringen anser att det inte är möjligt att föreslå en lösning som bygger på att all pensionsrätt som överförs härrör fråninkomstpensionssystemet. En sådan lösning skulle inte stå i överensstämmelse med tjänsteföreskrifterna. Regeringen föreslår i stället att det belopp som skallöverföras för tilläggspensionen skall motsvara det så kalladeförsäkringstekniska värdet, beräknat på sätt som redovisas nedan.Det försäkringstekniska värdet avser det kapitaliserade nuvärdet av en framtidaperiodisk förmån, där kapitalbeloppet skall beräknas med hänsyn till antagandenom ränta, livslängd och dödlighet. Detta innebär att den intjänadepensionsrätten i tilläggspensionssystemet utgörs av en fingerad ålderspensionberäknad utifrån intjänade ATP-poäng vid tillträdestidpunkten och det vidöverföringstidpunkten gällande prisbasbeloppet samt multiplicerat meddelningstalet för 65-åringar vid överföringsåret. Därefter diskonteras helasumman med förväntad avkastning. Hänsyn tas också till dödsfallsrisken före 65år.Överföringsbeloppet (ÖB) för ATP-delen för ogifta beräknas enligt följandeformel:där; x = antal ATP-år, BB = prisbasbeloppet för överföringsåret, 0,96 = denandel av prisbasbeloppet som utgör folkpension för ogifta (motsvarande andel för gifta är 0,785), DT = delningstalet för 65-åringar vid överföringstillfället,DRk= dödsrisken att vid k års ålder inte uppnå åldern , An-k =diskonteringsfaktorn, n = förväntad pensionsålder (dvs. 65) och k = personensålder vid överföringstillfället.Diskonteringsfaktorn utgår från en real avkastning på , dvs. densamma som den s.k. tillväxtnormen i det reformerade ålderspensions-systemet. För enperson med åldern kommer således diskonterings-faktorn att bli 1,269 (dvs. 1,016). Delningstalet fastställs av ochgrundas på den återstående medellivslängden vid pensioneringen och en tänktframtida tillväxt på . Delningstalet är könsneutralt.För att åskådliggöra formeln redovisas en typfallsberäkning.Antagande: ålder , genomsnittlig ATP-poäng 6, arbetade år 20, överföring (BB=36600). I detta fall uppgår överföringsbeloppet till 1 236 864 kronor.Personer födda kommer också att få sin pension fråndet reformerade systemet. Tilläggspensionsdelen beräknas i dessa fall utifrånden kvot som födelseåret föranleder.En särskild fråga gäller de krav på kvalificeringstid som finns i lagen ominkomstgrundad ålderspension. Där stadgas att pensionspoäng skall hatillgodoräknats för rätt till uttag av tilläggspension. EnligtEG:s tjänsteföreskrifter om pensionsöverföringar har den enskilde rätt att föraöver värdet av all intjänad pensionsrätt. De angivna kvalificeringsvillkoren kan således i fall där kvalificeringstiden inte löpt ut innebära att inte efterlevs. Regeringen föreslår med hänsyn härtill att dekvalificeringsvillkor som angetts ovan inte skall gälla i fall när den enskildeväljer att föra över värdet av intjänad pensionsrätt till EG:s pensionssystem.5.1.5 Förtidspension och efterlevandepensionRegeringens bedömning: Det finns enligt tjänsteföreskrifterna inte någon rättför den enskilde att föra över annat än värdet av pensionsrätt förålderspension, och följaktligen inte efterlevandepension eller förtidspension,till EG:s pensionssystem. Den reformerade sjukersättningen som skall ersättanuvarande förtidspension omfattas dessutom inte av tjänsteföreskrifternaeftersom den enligt beslut inte skall vara en pension. Något skäl att ändå tillåta överföring av efterlevandepension finns inte.Promemoriornas bedömning: Stämmer överens med regeringens förslag.Remissinstanserna: () påpekar att riskmoment ochsparmoment finns i såväl ålderspension som förtidspension ochefterlevandepension om än i olika grad. Eftersom rätten till förtidspension ochefterlevandepension inte upphör när en person flyttar utomlands representerarockså dessa förmåner enligt SPV ett värde som kan överföras tillEU-institutionernas pensionssystem. Värdet av den från överfördapensionsrätten kommer att påverka invalid- och efterlevandepensionerna i EG:spensionssystem.Skälen för regeringens bedömning: Under beredningsarbetet har gjorts delvisskilda bedömningar i frågan om förtidspension och efterlevandepension skallomfattas av om pensionsöverföringar. I betänkandetPensionssamordning för svenskar i EU-tjänst (SOU 1996:57) var bedömningen attäven dessa förmåner skall kunna överföras till EG:s pensionssystem. Ipromemorian redovisades bl.a. uppfattningen att såväl förtidspension somefterlevandepension var att betrakta som riskförsäkringar.Av artikel 11 i bilaga 8 till EG:s tjänsteföreskrifter följer att en tjänstemansom tillträder en anställning i gemenskaperna skall ha rätt att till EG:spensionssystem överföra värdet av den ålderspension han eller hon förvärvat pågrundval av tidigare tjänstgöring eller verksamhet i något medlemsland.Tjänsteföreskrifternas ordalydelse ger således inte någon rätt för den enskildeatt överföra annat än pensionsrätt för ålderspension. Trots att annan pension än ålderspension inte uttryckligen omfattas av artikel 11 i bilaga 8 tilltjänsteföreskrifterna har kommissionen tillåtit att överföring får ske av värdet av pensionsrätt för efterlevandepension och förtidspension.Den svenska förtidspensioneringen kommer enligt beslut (prop.2000/01:96 Sjukersättning och aktivitetsersättning i stället för förtidspension, bet. 2000/01:SfU15, rskr. 2000/01:257) att ersättas avförmånerna sjukersättning och aktivitetsersättning. Dessa förmåner vidmedicinskt betingad långvarig eller varaktig nedsättning av arbetsförmågankommer att utgöra en del av sjukförsäkringssystemet och inte som ettpensionssystem. Effekten av att förtidspensionen görs om till en sjukersättningoch en aktivitetsersättning är bl.a. att endast den som är aktuellt försäkrad iSverige har rätt till ersättning. Då det är fråga om någon pensiondär man kan tala om intjänade rättigheter är det enligt regeringens mening inteens möjligt att tillåta överföring av sådan ersättning.Riksdagen har vidare beslutat om ett reformerat efterlevandepensions-system(prop. 1999/2000:91 Efterlevandepensioner och efterlevandestöd till barn, bet.1999/2000:SfU13, rskr. 1999/2000:235). De nya reglerna skall träda i kraft år2003 och innebär att systemet för efterlevande-pensionering anpassas till detreformerade ålderspensionssystemet. Liksom skallefterlevandepensioneringen bestå av barnpension och omställningspension.Dessutom skall änkepension kunna betalas ut enligt övergångsbestämmelser.Omställningspension skall betalas ut eller så länge den efterlevande har barn alternativt omden avlidne efterlämnar barn mellan . Både omställningspension ochbarnpen-sionen skall bestå av såväl en inkomstgrundad del som ett grundskydd.Underlaget för beräkning av den inkomstrelaterade delen skall normalt baseras på den faktiska pensionsbehållning som den avlidne har tjänat in iålderspensionssystemet t.o.m. året före dödsfallet och en antagenpensionsbehållning för åren därefter t.o.m. det år den avlidne skulle ha fyllt64 år.Värdet av rätten till efterlevandepension beror på de faktiska förhållandena,dvs. familjeförhållandena, för dödsfallet. Det är därför svårtatt på förhand fastställa ett adekvat värde av förmånen vid denna tidpunkt.Något skäl att tillåta överföring föreligger därför inte enligt regeringensuppfattning.Vad gäller det efterlevandeskydd som finns inom ramen för premiepensionssystemet (premiepension till efterlevande) är detta utformat som en ren riskförsäkringutan något sparmoment. Skyddet bekostas av pensionsspararen genom att en premielöpande dras av från behållningen på spararens premiepensionskonto så längedenne vill behålla skyddet. När spararen inte längre betalar någon premie på det sättet, upphör skyddet. Det sagda innebär att det i fråga om dettaefterlevandeskydd inte finns något värde att överföra till EG:s pensionssystem;en överföring till det pensionssystemet av värdet av pensionsrätt förpremiepension medför i stället att efterlevandeskyddet upphör att gälla.5.1.6 Fastställande av pensionsrättRegeringens förslag: Om fastställd ålderspensionsrätt sänks och överföring redan har skett, skall det felande beloppet återkrävas av den enskilde om han ellerhon varit egenföretagare. Har den enskilde varit anställd, skall återkrav skebara om han eller hon har lämnat oriktiga uppgifter eller underlåtit attfullgöra en uppgifts- eller anmälningsskyldighet.Regeringens bedömning: Överföring av värdet av ålderspensionsrätt till EG börske först sedan ålderspensionsrätten är fastställd av den allmännaförsäkringskassan. Om skatteprocess pågår i när överföring skall ske,bör värdet av ålderspensionsrätten överföras först sedan processen avslutats och värdet av ålderspensionsrätten är fastställd av den allmänna försäkringskassan.Om tidigare fastställd ålderspensionsrätt höjs sedan överföring skett, bör detöverskjutande beloppet föras över till EG:s pensionssystem i efterhand.Promemoriornas förslag: Förslaget i tilläggspromemorian stämmer överens medregeringens förslag.Remissinstanserna: Den remissinstans som yttrat sig, Hovrätten över ochBlekinge, tillstyrker förslagen om tidpunkten för överföring avålderspensionsrätt samt hur en ändring av tidigare fastställd pensionsrätt börhanteras efter att en överföring har skett till EG.Skälen för regeringens förslag och bedömningFastställande av pensionsrättPensionsgrundande inkomst skall enligt reglerna i det reformeradeål-derspensionssystemet fastställas av skattemyndigheten, medanpensionsgrundande belopp och själva pensionsrätten skall fastställas avför-säkringskassan. fattar beslut om pensionsgrundande inkomst i samband med taxeringen året som den pensionsgrundande inkomstenär intjänad. Eftersom uppgift om den pensionsgrundande inkomsten behövs somunderlag vid fastställandet av pen-sionsrätten kan beslut i fråga ompensionsrätten inte fattas förrän efter taxeringsbeslutet.De eftersläpningseffekter som således finns inbyggda i det reformeradeålderspensionssystemet innebär normalt att pensionsrätten inte är fastställd när den enskilde påbörjar sin anställning i EG. Det torde här finnas två tänkbaralösningar. kan antingen först föra över värdet av den pensionsrätt somär fastställd den enskilde påbörjar sin anställning vid enEU-institution och sedan komplettera med det värde som tillkommer när pensioneni sin helhet är fastställd. Det andra alternativet är att avvaktar medöverföringen till dess att all pensionsrätt är fastställd.Tjänstemän vid EU:s institutioner inleder ofta sin anställning medprovtjänstgöring. Först när perioden för denna tjänstgöring löpt ut kan ansökanom överföring ske. Ansökningsförfarandet inleds med förfrågningar angåendestorleken på de belopp som får överföras samt beräkningar för att ge denenskilde ett underlag att ta ställning till. Viss tid kommer således attförflyta även här.