prop · GP0330 · 2001-10-16 00:00:00 — Med den gemensamma politiska deklarationen och handlingsplanen tillkom en politisk konsultationsmekanism för överläggningar med i många av de frågor som hör hemma i EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik (GUSP). Den intensifierade mötesverksamhet som blivit följden av handlingsplanen har lett till att allt fler samarbetsområden identifierats och att ett antal gemensamma deklarationer har kunnat utfärdas vid de halvårsvisa toppmötena. Handlingsplanen innehåller även ett åtagande om att gemensamt eftersträva utökade direktkontakter mellan invånarna i och , bland annat genom ökat studentutbyte. Inom EU behandlas frågor om EU:s samarbete med liksom frågor om samarbetet främst i rådsarbetsgruppen för transatlantiska frågor (COTRA). Vid toppmötet i antogs två särskilda Dessa behandlade samarbete för mänsklig säkerhet i form av fredsfrämjande och konfliktförebyggande samt vikten av en ny WTO-förhandlingsrunda. Vid mötet diskuterades även bland annat ESDP, icke-spridning och rustningskontroll, mänsklig säkerhet, situationen i och på , Nordliga dimensionen, WTO samt Diskussionerna vid det andra toppmötet, i , fokuserade på ESDP, fredsprocessen i , situationen på västra , och planer på ett nationellt missilförsvarssystem, och klimatfrågan. diskuterades WTO samt vin- och spritavtal. Man antog också fyra gemensamma uttalanden: om ökad dialog i frågor som gäller ESDP; samarbete vad gäller stöd till utvecklingsländer och fattigdoms- bekämpning; gemensamt arbete inom rätts- och inrikesfrågor som t.ex. migration, rasism och organiserad brottslighet; samt samarbete inom satellitnavigering (). Liksom vid toppmötet mellan och dagen innan undertecknades också ett förnyat avtal om femårigt samarbetsprogram inom högre utbildning och yrkesutbildning mellan EU Politiska dialoger EULatinamerika och Det första toppmötet mellan stats- och regeringscheferna i EU:s medlemsstater och de 33 länderna i och ägde rum Toppmötets övergripande syfte var att fördjupa och vidga de redan existerande relationerna mellan de två regionerna med tyngdpunkt på politik, ekonomi/handel och kultur/utbildning. I samband med toppmötet undertecknades en politisk deklaration till vilken är fogad en handlingsplan med prioriteringar för Betydelsen av regional integration för handels- liberalisering, ekonomisk och social utveckling samt demokratisk De politiska relationerna mellan EU och har sedermera stärkts genom de institutionaliserade dialogerna mellan unionen och olika subregionala grupper i Latin- ägde ministerdialogmöten rum i Vilamoura, , mellan EU och Riogruppen och (), vilka ytterligare bidrog till att fördjupa och Skr. 2001/02:30 konkretisera partnerskapet mellan regionerna. Nästa toppmöte mellan EU och och skall hållas i under det spanska ordförandeskapet. Ett avtal mellan och om ekonomiskt partnerskap, politisk samordning och samarbete trädde i kraft . Avtalet, som undertecknades , förväntas ha stor betydelse för de bilaterala politiska och ekonomiska förbindelserna mellan och . Inom ramen avtal förde kommissionen och förhandlingar om genomförandet av avtalet när det gäller liberalisering av handeln med tjänster, investeringar och skydd för immateriella rättigheter. upprättades ett frihandelsområde när det gäller varor, offentlig upphandling och tvistlösning mellan och . Det upprättade frihandelsområdet ger exportörer i och tillträde till en marknad på över 470 miljoner konsumenter. Efter beslut av det gemensamma rådet, som inrättats genom avtal, kan också liberaliseringen av handeln med tjänster, investeringar och skydd för immateriella rättigheter genomföras. Det gemensamma rådet skall fatta dessa beslut , och därmed kommer det övergripande avtalet i sin helhet att träda i kraft med sina pelare när det gäller politik, handel och samarbete. Tre förhandlingsrundor genomförda mellan EU- och Associations/frihandelsförhandlingarna mellan EU och (tullunion mellan , , och ) samt mellan och har inletts . Den första förhandlings- omgången ägde rum i och i , den andra i . Den tredje förhandlingsrundan genomfördes i respektive . Under detta första skede har frihandels- förhandlingarna begränsats till att röra frågor om handelshinder som inte är tullrelaterade. Förhandlingarna om tullar och tjänstehandel inleds . De tre första förhandlingsomgångarna har varit framgångsrika och löpt enligt tidtabell. Ett omfattande informationsutbyte mellan parterna har ägt rum och samtliga områden, förutom tullar och tjänster, har berörts. Fredsprocessen i och val i En gemensam hållning i fredsprocessen i började växa fram efter inledande meningsskiljaktigheter, framför allt om Plan . Det första internationella mötet i stödgruppen för fredsprocessen i ägde rum i och föregicks av ett politiskt möte i . Inför ett uppföljningsmöte med stöd- gruppen i enades EU om ett stöd till fredsprocessen genom bidrag till rättsstaten, mänskliga rättigheter och internationell humanitär rätt, hjälp till våldsoffer, biologisk mångfald och regionalt Skr. 2001/02:30 samarbete. Det gemensamma EU-stödet föregicks av ett omfattande koordineringsarbete av EU:s lokala företrädare i . 2000 hölls val i till vilket EU sände en valobservatörsmission med deltagande av flertalet medlemsstater. Missionen leddes av EU:s lokala ordförande och samordnades med OAS valobservatörsmission. EU har vid ett flertal tillfällen diskuterat utgången av valet i och åtgärder för att återupprätta demokratin. EU gav sitt fulla stöd till OAS arbete och dess representant i landet. EU:s gemensamma ståndpunkt om EU:s gemensamma ståndpunkt om antogs och skall utvärderas varje halvår. Ståndpunkten utvärderades för åttonde gången av rådet . I sin utvärdering konstaterade rådet att EU:s mål i sina förbindelser med fortfarande var att främja en fredlig övergång till pluralistisk demokrati, respekt för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, en hållbar ekonomi och en hållbar återhämtning, liksom en höjning av det kubanska folkets levnads- standard. Mot den bakgrunden ansåg rådet det väsentligt att EU gjorde ytterligare ansträngningar för att få till stånd en uppriktig och konstruktiv dialog med de kubanska myndigheterna, särskilt när det gäller politik, ekonomi och medborgerliga rättigheter. I sina slutsatser konstaterade rådet att inte i grunden hade ändrat sin politik och att den gemensamma ståndpunkten fortsatt skulle ligga till grund för för- bindelserna mellan och . Rådet framhöll också att diskussionen för att aktualisera EU:s förbindelser med borde fortsätta. bekräftade sin ansökan om medlemskap i . drog sedermera tillbaka sin ansökan . I anslutning till det dialogmöte i som hölls i Vilamoura, , mellan och behandlas bland annat frågan om gränstvister i regionen mellan och samt mellan och . Vidare diskuterades fredsprocessen i samt den demokratiska utvecklingen i . Då den fjärde löpte ut , undertecknades i , , det s.k. , vilket reglerar gemenskapernas utvecklings- och handelssamarbete med AVS-länderna i , och . bestämmel- ser, där den politiska dialogen spelar en nyckelroll, ligger till grund för de samrådskonsultationer med som inleddes med anledning av oegentligheter i samband med parlamentsvalen och det hot mot en demokratisk utveckling som dessa utgör. EU har aviserat att ett icke-tillmötesgående från haitisk sida kan få konsekvenser för utvecklingssamarbetet med landet. 39.14.1 Stöd till försoningsprocessen på Koreahalvön EU antog respektive rådsslutsatser om Koreahalvön. EU gav här sitt stöd till president engagemangspolitik gentemot . I rådsslutsatserna ser EU möjligheter för ett bredare engagemang gentemot . Detta under förutsättning att tar omvärldens oro på allvar och vidtar åtgärder vad gäller bl.a. utvecklingen av de interkoreanska relationerna, ickespridning av kärnvapen, mänskliga rättigheter och behovet av ekonomiska reformer. Ett första stödjande steg togs då rådet beslöt att öka textilkvoterna på importen av textilprodukter till EU från . I hölls ett politiskt dialogmöte mellan och på trojkanivå. Parterna diskuterade det kommande interkoreanska toppmötet i liksom det kommande ASEM 3 toppmötet i . I anslutning till i hölls ett trojkamöte med på utrikesministernivå. Detta var det första mötet på utrikesministernivå där deltog som medlem i EU:s trojka. Dagordningen täckte bl.a. relationerna EU , läget på Koreahalvön och dialogen EU . Vid ASEM 3 toppmötet i var stödet till försonings- processen på Koreahalvön, som inletts i och med toppmötet mellan president och ordförande , det dominerande samtalsämnet. Mötet antog The Declaration om fred och försoning på Koreahalvön. och meddelade vid toppmötet att de tänkte etablera diplomatiska relationer med . Det tredje politiska dialogmötet mellan EU hölls i under franskt ordförandeskap. Dag- ordningen var bred och omfattade bl.a. relationerna EU , humanitärt bistånd, frågor om mänskliga rättigheter, reformfrågor och de interkoreanska relationerna. Frågan om MR-dialog var på dagordningen . EU har bidragit med i bistånd till via Europeiska gemenskapens kontor för humanitärt bistånd (ECHO) och kommissionen (GD Utveckling). I beloppet ingår livsmedelsbistånd och stöd till jordbruket. EU har kanaliserat sitt bistånd genom internationella organisationer som Internationella Röda korset, internationella enskilda organisationer och nationella institutioner. EU är efter den största biståndsgivaren till enligt tillgänglig statistik. EU stöder även () som syftar till att bidra till ickespridning av kärnvapen samt fred och stabilitet på Koreahalvön, liksom till ökad kärnsäkerhet. Två lättvattenreaktorer skall byggas som ersättning för att avstår från att bygga tidigare planerade kärnkraftverk. bidrar EU till Skr. 2001/02:30 med . Euratom anslöt sig till KEDO och deltar på samma villkor som KEDO:s ursprungliga medlemmar: , och . pågick förhandlingar om ett nytt avtal för EU:s bidrag till KEDO åren 20012005. 39.14.2 En fortsatt aktiv Kinapolitik EU:s dialog med om mänskliga rättigheter genomfördes i och i . Vid det senare tillfället deltog som trojkamedlem i dialogen under det franska ordförandeskapet. I dialogen påtalade EU bristerna i fråga om mänskliga rättigheter t.ex. när det gällde yttrande-, religions- och demonstrationsfriheten, behandlingen av regimkritiker och medlemmar av Falungong samt situationen i och Sinkiang. EU framförde krav på konkreta åtgärder som skulle innebära förbättringar och knyta närmare till det internationella normsystemet. Två seminarier om mänskliga rättigheter genomfördes i EU:s regi, ett och ett , där bl.a. frågan om dödsstraffet och rättsutvecklingen i landet diskuterades. Deltagare var akademiker, jurister och regeringsrepresentanter från och enskilda organisationer, forskare och tjänstemän från EU-länderna. EU bedriver en fortlöpande utvärdering av dialogen om mänskliga rättigheter med , i syfte att göra den mer effektiv och resultatinriktad. undertecknade en överenskommelse om samarbete med FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, vilket välkomnades av EU som ett konstruktivt steg. gjorde kommissionen en utvärdering (KOM (2000) 552 slutlig) av hur målsättningen för Kinapolitiken uppnåtts. Målsättningen för Kinapolitiken, som formulerats i kommissionens dokument och antagits som slutsatser av rådet, är att ytterligare engagera i det internationella samfundet och stödja en utveckling mot ett rättssamhälle där mänskliga rättigheter respekteras samt att stödja integrering i den globala ekonomin och handeln. I utvärderingen konstaterades bl.a. att framsteg hade gjorts i fråga om ekonomiskt samarbete och utvecklingssamarbete mellan och . Den politiska dialogen, som omfattar en rad frågor om interna utveckling, internationell fred och säkerhet, vidareutvecklades till att beröra nya områden där visat intresse för gränsöverskridande samarbete, t.ex. när det gäller att bekämpa illegal migration, handel med kvinnor och barn, narkotikahandel och organiserad brottslighet. undertecknades ett bilateralt avtal mellan och om marknadstillträde som innebar att anslutning till världshandels- organisationen kom ett steg närmare. hölls ett toppmöte mellan president och president . I samband därmed hölls även ett s.k. blandkommissionsmöte EG , där handelsfrågor behandlades. 39.14.3 Fördjupat samarbete med Det nionde toppmötet mellan och hölls i under det Mötet omfattade en bred dagordning med både politiska och ekonomiska frågor. Ett viktigt beslut togs om närmare samarbete och en fördjupning av den politiska dialogen under den Parterna kom överens om att omsätta det fördjupade samarbetet i gemensamma strategier och konkreta åtgärder. Detta skulle konkretiseras i en handlingsplan, som skall antas vid det Handlingsplanen omfattar fyra områden: fred och säkerhet, handel och ekonomi, globala utmaningar, samt sammanförande av folk och kulturer. Förhandlingar med om det konkreta innehållet i handlingsplanen leds av ordförandeskapet och kommissionen ,och ett första möte med hölls i . Ytterligare frågor som behandlades vid toppmötet var bl.a. situationen på och Koreahalvön, samt den ekonomiska situationen i och behovet av fortsatta strukturella reformer. även gemensamma uttalanden om , och WTO. EU-trojkan och möttes på utrikesministernivå : i samt i i samband med FN:s Därutöver har en rad möten på olika nivåer ägt rum, bl.a. regelbundna möten på tjänstemannanivå som ett led i den fördjupade Kommissionen lade fram ett förslag till en förordning med syfte att genomföra olika projekt för att förbättra handelsrelationerna med Förordningen innebar även en förlängning av EG:s exportfrämjande aktiviteter gentemot , vilka går under De handelspolitiska aspekterna av förordningen diskuterades i 133-kommittén , men förslaget kommer även att behandlas i andra EU-instanser . Fortsatta förhandlingar fördes med om ett s.k. om ömsesidigt erkännande av provning, certifiering m.m. mellan EG och Trots att ingen enighet nåddes med gjordes stora framsteg och avtalet förväntas kunna antas . 39.14.4 inklusive ASEAN och I avsaknad av en positiv utveckling i på de mänskliga rättigheternas område, liksom i fråga om regimens vilja att inleda en dialog med oppositionen om nationell försoning, skärptes EU:s gemensamma ståndpunkt på tre punkter: skärptes ytterligare; ett beslut fattades om att frysa tillgångar i tillhörande regimen; vapenembargot skärptes till att också omfatta utrustning som kan användas i det interna förtrycket. ståndpunkt omfattade tidigare bl.a. ett vapenembargo, stopp för allt bistånd utom det humanitära, samt förbud för personer med anknytning till militärregimen att besöka EU:s medlemsstater, eller transitera genom Flera uttalanden gjordes också i syfte att mana regimen att inleda en dialog med oppositionen i syfte att återinföra demokratin och respekten för de mänskliga rättigheterna i . EU uttryckte också starkt stöd till Skr. FN:s generalsekreterares nye representant till , den malaysiske diplomaten i dennes försök att få till stånd en dialog mellan SPDC och NLD:s ledare . samtal inleddes senhösten 2000. Kidnappningen i av flera EU-medborgare av den muslimska terroristgruppen föranledde intensiva ansträngningar från EU:s sida för att få till stånd en oblodig lösning av Bland annat besökte EU:s höge representant för att verka för en förhandlingslösning. utrikesministrarnas möte på fördömde EU skarpt kidnappningen och uttalade sitt stöd för den filippinska regeringens EU välkomnade president beslut om ett moratorium för avrättningar, och hoppades att detta var första steget mot avskaffandet av genomförde EU en démarche i till förmån för de 810 personer som suttit fängslade utan rättegång efter en demonstration i EU uttalade också oro för de två politiska fångar som suttit Utvecklingen i gav anledning till ett antal uttalanden från EU:s sida till stöd för den demokratiska och ekonomiska reformprocess beslöt EU:s utrikesministrar att söka stärkta relationer med i syfte att stödja landets fortsatta demokratisering. möte på utrikesministernivå hölls i . uttryckte vid ett antal tillfällen sitt stöd för territoriella manades regeringen att respektera de mänskliga rättigheterna och att söka fredliga lösningar på landets interna regionala konflikter, inte minst de i , och på . besökte en EU-mission . Konflikten om föranledde också ett fortsatt betydande EU- stöd för strävan efter självständighet, och för FN:s arbete i EU argumenterade för kraftfulla internationella insatser för också efter självständigheten. Unionen agerade för att skulle vidta effektiva åtgärder för att återställa säkerheten i lägren i , och ge flyktingarna där möjlighet att fritt välja om de önskade återvända till eller stanna i . att personer misstänkta för brott mot mänskliga rättigheter i skulle åtalas härför. Unionen fördömde morden på FN- personal i Västtimor, och krävde att de skyldiga skulle ställas inför rätta. I följde EU nära rättegångarna mot den förre finansministern EU uttryckte oro över de rättsliga förfarandena i Unionen välkomnade bl.a. inrättandet av en EU:s och ASEAN:s utrikesministrar möttes i för Mötet markerade en normalisering av den politiska dialogen mellan EU och ASEAN på denna nivå. deltog också utrikesminister, vilket gav tillfälle till en kritisk dialog om utvecklingen i detta land. EU-trojkan, inklusive utrikes- minister , deltog även i ASEAN:s årliga s.k. Post Ministerial Skr. 2001/02:30 Conference i . av EU:s höge representant och kommissionären deltagit i ett möte på utrikesministernivå inom (), som är det enda asiatiska forumet för säkerhetspolitisk dialog. EU deltog i den löpande dialog som fördes inom . EU:s relationer till kom att präglas framför allt av med , konflikten mellan och om Kashmir, konflikten i och den inrikespolitiska situationen i . genomfördes det första toppmötet mellan och i . Vid mötet kom de politiska ledarna från EU och överens om att fördjupa de bilaterala relationerna och öka samarbetet i internationella frågor. Arbetet med att fördjupa samarbetet fortsatte med kommissionen som drivande kraft. EU fortsatte att följa den inrikespolitiska utvecklingen i efter den militärkupp som genomfördes . Kuppen föranledde då EU att begränsa relationerna med . EU uppmanade militär- regimen att presentera en handlingsplan för en återgång till demokrati. Detta framfördes bland annat vid ett besök av EU:s trojka i . Besöket skedde på ad hoc-basis eftersom en normalisering av relationerna inte har ägt rum. EU fortsatte att noga följa konflikten i Kashmir mellan och efter den allvarliga upptrappning av konflikten som skedde i Kargilområdet . inledde en ensidig vapenvila i den indiska delen av Kashmir. Detta följdes av pakistansk återhållsamhet längs den demarkationslinje som går genom Kashmir. EU uppmuntrade dessa initiativ i deklarationer och i samtal. Konflikten i och den allt värre humanitära situationen i landet föranledde ett betydande EU-engagemang. EU är den största givaren av humanitärt stöd till det afghanska folket. EU antog en ny gemensam ståndpunkt för som bland annat syftar till att främja en fredlig lösning på konflikten, främja mänskliga rättigheter samt bekämpa terrorism och droger. antog EU också 1267 innehållande sanktioner mot talibanrörelsen i en gemensam ståndpunkt. EU följde konflikten på och gjorde ett flertal uttalanden där man bl.a. uppmanade regeringen och den tamilska gerillan (Liberation Tigers of Tamil Eelam, LTTE) att upphöra med våldsdåd och inleda fredsförhandlingar. I syfte att stödja den demokratiska utvecklingen i bidrog EU med valobservatörer vid parlamentsvalet . EG och undertecknade ett samarbetsavtal om partnerskap och utveckling . Avtalet bildar ramen för gemenskapens bilaterala relationer med . Viktiga samarbetsområden är t.ex. mänskliga rättigheter, fattigdomsbekämpning, handel och miljö. 39.14.6 ASEM forum för politisk, ekonomisk och kulturell ASEM:s tredje toppmöte, ASEM 3 i , ställde i blickpunkten den positiva utvecklingen mellan de båda koreanska staterna efter toppmötet mellan president och I en gemensam deklaration ( on the Korean Peninsula) underströk de församlade stats- och regeringscheferna sin önskan att bidra till att skapa förtroende, säkerhet och fred på halvön. Flera medlemsstater tog tillfället i akt att tillkännage planer på att upprätta diplomatiska förbindelser med Nord- President lyckönskades till och statsminister inbjöd honom att besöka i samband med prisutdelningen i . Globaliseringen och dess konsekvenser, bl.a. för internationell brottslighet, och den digitala klyftan mellan i- och var andra huvudteman vid ASEM 3. Ett antal samarbetsinitiativ inom dessa och andra områden antogs av stats- och regeringscheferna. Till dem hörde ett svenskt förslag, stött av och , om att stärka samarbetet mot handel med kvinnor och barn. november ett första expertmöte i för att påbörja arbetet på en handlingsplan avsedd att antas vid i , samt en faktaskrift om människohandel i och Handlingsplanen avses bli utgångspunkt för ett långsiktigt samarbete inom ASEM rörande olika aspekter av människohandel. Därutöver var tillsammans med förslagsställare till en serie rundabordskonferenser på temat globalisering. att behandla informationsteknikens roll i globali- seringsprocessen med tyngdpunkt på området mänskliga rättigheter och I samarbete med arrangerade Statens museer för världskultur konferensen for the 21st century i , som bl.a. resulterade i ett nätverk mellan europeiska och asiatiska museer. DEL 4 RÄTTSLIGT SAMARBETE SAMT POLIS- Skr. 40Polissamarbete, straffrättsligt samarbete och tullsamarbete En särskild handlingsplan mot den organiserade brottsligheten antogs av rådet för rättsliga och inrikes frågor . Handlingsplanen innehåller politiska riktlinjer och särskilda rekommendationer med uppmaningar till rådet att vidta en rad konkreta åtgärder som spänner över ett vitt fält. Stor vikt läggs vid hur det rättsliga och polisiära samarbetet är organiserat. Ett flertal rekommendationer handlar om att skapa nätverk, centrala kontaktpunkter och andra kontaktytor för att befrämja informationsutbyte och samarbete länderna emellan. Vidare betonas vikten av ett sektorsövergripande arbetssätt i kampen mot den organiserade brottsligheten. Mot bakgrund av att Amsterdamfördraget snart skulle träda i kraft gav vid sitt möte i rådet i uppgift att förstärka åtgärderna inom EU mot den organiserade brottsligheten med beaktande av de utökade möjligheter för detta som Amsterdamfördraget innehåller. Uppdraget återfinns i en handlingsplan (Wienhandlings- planen) för genomförande av Amsterdamfördraget. I punkt 47 i Wien- handlingsplanen omnämns att handlingsplan bl.a. bör utvärderas och följas upp. i noterade bl.a. att människor har rätt att förvänta sig att unionen tar itu med det hot mot deras frihet och lagliga rättigheter som den grova brottsligheten utgör. Rådet noterade vidare att det är starkt engagerat för att förstärka kampen mot grov och gränsöverskridande brottslighet. Arbetet med att följa upp handlingsplan, som påbörjades , resulterade i en ny sammanhållen strategi för det fortsatta arbetet med att förebygga och bekämpa den organiserade brottsligheten Europeiska unionens strategi inför det nya årtusendet (millenniestrategin). Strategin antogs av rådet för rättsliga och inrikes frågor (EGT C 124, , s. 1). Strategin innehåller politiska riktlinjer samt 39 detaljerade rekommendationer. Rekommendationerna utgör en precisering och vidareutveckling av olika Skr. 2001/02:30 åtaganden som medlemsstaterna redan gjort genom antagandet av 1997 års handlingsplan, Amsterdamfördraget, handlingsplanen för genom- förande av Amsterdamfördraget (Wienhandlingsplanen) och slutsatserna från Europeiska rådets extra möte i . Den sektorsövergripande arbetsgruppen mot organiserad brottslighet skall regelbundet utarbeta rapporter om genomförandet av strategin. Den sektorsövergripande arbetsgruppen mot organiserad brottslighet En av handlingsplans rekommendationer gick ut på att det under rådet skulle inrättas en sektorsövergripande arbetsgrupp mot den organiserade brottsligheten. En sådan inrättades .