prop · GO031D19 · 2001-01-01 00:00:00 — 1 Förslag till riksdagsbeslut 7 2 Lagförslag 9 2.1 Förslag till lag om ändring i riksdagsordningen 9 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:459) om arbetsförmedlingsregister 11 2.3 Förslag till lag om ändring i lönegarantilagen (1992:497) 12 2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1970:943) om arbetstid m.m. i husligt arbete 13 3 Arbetsmarknad 15 3.1 Omfattning 15 3.2 Utgiftsutveckling 15 3.3 Skatteavvikelser 15 4 Arbetsmarknadspolitik 17 4.1 Omfattning 17 4.2 Utgiftsutveckling 17 4.3 Mål 18 4.4 Politikens inriktning 19 4.5 Insatser 20 4.5.1 Statliga insatser inom politikområdet 20 4.5.2 Insatser utanför politikområdet 23 4.6 Resultatbedömning 23 4.6.1 Resultat 23 4.6.2 Analys och slutsatser 28 4.7 Revisionens iakttagelser 33 4.8 Budgetförslag 33 4.8.1 22:1 förvaltningskostnader 33 4.8.2 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd 35 4.8.3 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader 38 4.8.4 22:4 Särskilda insatser för arbetshandikappade 40 4.8.5 22:5 Rådet för Europeiska socialfonden i 41 4.8.6 22:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden 1999 42 4.8.7 22:7 Europeiska socialfonden m.m. för perioden 2006 44 4.8.8 22:8 46 4.8.9 22:9 Bidrag till administration av grundbelopp till icke anslutna 47 4.8.10 22:10 Bidrag till 47 4.8.11 22:11 Bidrag till Stiftelsen 49 4.8.12 22:12 Bidrag till lönegarantiersättning 49 4.8.13 22:13 50 Anslagsbelopp 8 3.1 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet 15 3.2 Skatteavvikelser 15 4.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet 17 4.2 Öppen arbetslöshet 19 4.3 Sammansättning av den öppna arbetslösheten och de konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska programmen 21 4.4 Arbetsmarknadspolitiska program 22 4.5 Kvantitativa verksamhetsmål och 2000 24 4.6 Arbetsmarknadspolitiska program 25 4.7 Antalet långtidsarbetslösa och långtidsinskrivna och deras andel av arbetslösa respektive samtliga inskrivna i respektive grupp 26 4.8 Anslagsutveckling 33 4.9 Antal årsarbetande 33 4.10 Arbetslivsinriktad rehabilitering, ALT 34 4.11 Arbetslivstjänster 34 4.12 Beräkning av anslaget för 35 4.13 Anslagsutveckling 35 4.14 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser 37 4.15 Anslagsutveckling 38 4.16 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser 39 4.17 Anslagsutveckling 40 4.18 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser 41 4.19 Beräkning av anslaget 41 4.20 Anslagsutveckling 41 4.21 Anslagsutveckling 42 4.22 Beräkning av anslaget 44 4.23 Anslagsutveckling 44 4.24 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser 46 4.25 Beräkning av anslaget 46 4.26 Anslagsutveckling 46 4.27 Beräkning av anslaget för 46 4.28 Anslagsutveckling 47 4.29 Beräkning av anslaget 47 4.30 Anslagsutveckling 47 4.31 Anslagsutvecklingen 49 4.32 Anslagsutvecklingen 49 4.33 Beräkning av anslaget 50 4.34 Anslagsberäkning 50 4.35 Beräkning av anslaget 51 1 Arbetslösa, 16 19 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. antar regeringens förslag till lag om ändring i riksdagsordningen (avsnitt 2.1), 2. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:459) om arbetsförmedlingsregister (avsnitt 2.2), 3. antar regeringens förslag till lag om ändring i lönegarantilagen (1992:497) (avsnitt 2.3), 4. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1970:943) om arbetstid m.m. i husligt arbete (avsnitt 2.4), 5. godkänner regeringens mål för politikområdet Arbetsmarknadspolitik (avsnitt 4.3), 6. godkänner att av inflytande arbetsmarknadsavgifter enligt lagen (1981:691) om socialavgifter får användas för tillsynen av arbetslöshetsförsäkringen (ramanslaget 22:1 förvaltningskostnader, avsnitt 4.8.1), 7. bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslaget 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd, ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst 5 2004 (avsnitt 4.8.2), 8. godkänner att inkomster från finansieringsbidrag vid arbetspraktik från redovisas mot ramanslaget 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd (avsnitt 4.6.2), 9. bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslaget 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader, ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst 3 2004 (avsnitt 4.8.3), 10. bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslaget 22:4 Särskilda insatser för arbetshandikappade, ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst 7 2004 (avsnitt 4.8.4), 11. bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslaget 22:7 Europeiska socialfonden m.m. för perioden 2006, ingå ekonomiska förpliktelser som innebär utgifter på högst 1 2008 (avsnitt 4.8.7), 12. godkänner regeringens förslag om lägsta ersättningsnivå i aktivitetsstödet (ram- anslaget 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd, avsnitt 4.6.2), 13. godkänner vad regeringen anfört om lönebikostnader vid lönebidrag, skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare och anställningsstöd (ramanslaget 22:4 Särskilda insatser för arbetshandikappade, avsnitt 4.6.2. ), 14. godkänner vad regeringen anfört om förändringar i Samhall AB:s bolagsordning (avsnitt 4.8.10), 15. för anvisar anslagen under utgiftsområde 13 Arbetsmarknad enligt följande uppställning: Anslagsbelopp Tusental kronor Anslag Anslagstyp 22:1 förvaltningskostnader ramanslag 4 458 277 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd ramanslag 38 962 000 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader ramanslag 5 761 086 22:4 Särskilda åtgärder för arbetshandikappade ramanslag 6 975 607 22:5 Rådet för Europeiska socialfonden i ramanslag 92 400 22:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden 1999 ramanslag 234 344 22:7 Europeiska socialfonden m.m. för perioden 2006 ramanslag 1 663 000 22:8 ramanslag 20 093 22:9 Bidrag till administration av grundbelopp till icke anslutna ramanslag 63 244 22:10 Bidrag till ramanslag 4 262 419 22:11 Bidrag till Stiftelsen obetecknat anslag 7 229 22:12 Bidrag till lönegarantiersättning ramanslag 530 000 22:13 ramanslag 936 Summa 2 Lagförslag Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1 Förslag till lag om ändring i riksdagsordningen Härigenom föreskrivs att tilläggsbestämmelserna 4.6.15 och 5.12.1 riksdagsordningen skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4.6.15 skall bereda ärenden om arbetsmarknadspolitik, arbetsrätt, arbetstid, semester, arbetsmiljö, statlig personalpolitik samt jämställdhet mellan kvinnor och män i arbetslivet. Ärenden om anslag inom utgiftsområdena 13. Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet och 14. Arbetsmarknad och arbetsliv tillhör arbetsmarknadsutskottets beredning. skall bereda ärenden om arbetsmarknadspolitik, arbetsrätt, arbetstid, semester, arbetsmiljö, statlig personalpolitik samt jämställdhet mellan kvinnor och män i arbetslivet. Ärenden om anslag inom utgiftsområdena 13. Arbetsmarknad och 14. Arbetsliv tillhör arbetsmarknadsutskottets beredning. 5.12.1 Statsutgifterna skall hänföras till följande utgiftsområden: 1. Samhällsekonomi och finansförvaltning, 3. och uppbörd, 4. Rättsväsendet, 5. och internationell samverkan, 6. Totalförsvar, 7. Internationellt bistånd, 8. Invandrare och flyktingar, 9. Hälsovård, sjukvård och social omsorg, 10. Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp, 11. Ekonomisk trygghet vid ålderdom, 12. Ekonomisk trygghet för familjer och barn, 13. Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet, 14. Arbetsmarknad och arbetsliv, 15. Studiestöd, 16. Utbildning och universitetsforskning, 17. Kultur, medier, trossamfund och fritid, 18. Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande, 19. Regional utjämning och utveckling, 20. Allmän miljö- och naturvård, 21. Energi, 22. Kommunikationer, 23. Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar, 24. Näringsliv, 25. Allmänna bidrag till kommuner, 26. Statsskuldräntor m.m. och 27. Avgiften till Europeiska gemenskaperna. Statsutgifterna skall hänföras till följande utgiftsområden: 1. Samhällsekonomi och finansförvaltning, 3. och uppbörd, 4. Rättsväsendet, 5. och internationell samverkan, 6. Totalförsvar, 7. Internationellt bistånd, 8. Invandrare och flyktingar, 9. Hälsovård, sjukvård och social omsorg, 10. Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp, 11. Ekonomisk trygghet vid ålderdom, 12. Ekonomisk trygghet för familjer och barn, 13. Arbetsmarknad, 14. Arbetsliv, 15. Stu-diestöd, 16. Utbildning och universitetsforskning, 17. Kultur, medier, trossamfund och fritid, 18. Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande, 19. Regional utjämning och utveckling, 20. Allmän miljö- och naturvård, 21. Energi, 22. Kommunikationer, 23. Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar, 24. Näringsliv, 25. Allmänna bidrag till kommuner, 26. Statsskuldräntor m.m. och 27. Avgiften till Europeiska gemenskaperna. Denna lag träder i kraft . 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:459) om arbetsförmedlingsregister Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (1994:459) om arbetsförmedlingsregister skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 § Ett arbetsförmedlingsregister får användas för 1. handläggning av ärenden som rör platsförmedling, arbetsförberedande åtgärder i form av vägledning, utbildning och yrkesinriktad rehabilitering samt andra arbetsmarknadspolitiska åtgärder som föreskrivs i lag eller förordning, 1. handläggning av ärenden som rör platsförmedling, arbetsförberedande åtgärder i form av vägledning, utbildning och arbetslivsinriktad rehabilitering samt andra arbetsmarknadspolitiska program som föreskrivs i lag eller förordning, 2. publicering av platsinformation, 3. planering, metodutveckling, tillsyn, uppföljning och utvärdering av verksamheten, 4. framställning av statistik, och 5. arbetsförmedlingssamarbete enligt överenskommelsen om en gemensam nordisk arbetsmarknad och inom ramen för avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. Denna lag träder i kraft . 2.3 Förslag till lag om ändring i lönegarantilagen (1992:497) Härigenom föreskrivs att 10 § lönegarantilagen (1992:497) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 10 § Om en arbetstagare har inkomster från en annan anställning och dessa avser som hans fordran i konkursen, skall han upplysa förvaltaren om inkomsterna. Sådan upplysning skall också lämnas om arbetstagaren mottar utbildningsbidrag som betalas av statsmedel vid arbetsmarknadsutbildning. Sådan upplysning skall också lämnas om arbetstagaren får aktivitetsstöd vid deltagande i ett arbetsmarknadspolitiskt program. Denna lag träder i kraft . 2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1970:943) om arbetstid m.m. i husligt arbete Härigenom föreskrivs att 12 a § lagen (1970:943) om arbetstid m.m. i husligt arbete skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 12 a § En arbetstagare som har blivit uppsagd har rätt att behålla sin lön och andra anställningsförmåner även om arbetstagaren inte får några arbetsuppgifter alls eller får andra arbetsuppgifter . Om vissa anställningsförmåner enligt lag utgår endast för arbetad tid, skall med sådan tid jämställas tid under vilken arbetstagaren uppbär förmåner enligt första stycket. Om arbetsgivaren har förklarat att arbetstagaren inte behöver stå till förfogande eller en del därav, får arbetsgivaren från förmåner enligt första stycket avräkna inkomster som arbetstagaren har förvärvat i annan anställning. Arbetsgivaren har också rätt att avräkna inkomster som arbetstagaren uppenbarligen kunde ha förvärvat i annan godtagbar anställning. Utbildningsbidrag som utgår efter beslut av arbetsmarknadsmyndighet får avräknas i den mån bidraget avser som anställningsförmånerna och har beviljats arbetstagaren efter uppsägningen. Om arbetsgivaren har förklarat att arbetstagaren inte behöver stå till förfogande eller en del därav, får arbetsgivaren från förmåner enligt första stycket avräkna inkomster som arbetstagaren har förvärvat i annan anställning. Arbetsgivaren har också rätt att avräkna inkomster som arbetstagaren uppenbarligen kunde ha förvärvat i annan godtagbar anställning. Aktivitetsstöd som utgår efter beslut av arbetsmarknadsmyndighet får avräknas i den mån bidraget avser som anställningsförmånerna och har beviljats arbetstagaren efter uppsägningen. har en uppsagd arbetstagare rätt till skälig ledighet från anställningen med bibehållna anställningsförmåner för att besöka arbetsförmedlingen eller på annat sätt söka arbete. Denna lag träder i kraft . 3.1 Omfattning Utgiftsområdet omfattas av politikområdet Arbetsmarknadspolitik. Tabell 3.1 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1999 Anslag 2000 1 Utgifts- prognos 2000 Förslag anslag 2001 Beräknat anslag 2002 Beräknat anslag 2003 Politikområde Arbetsmarknadspolitik 35 448 30 573 33 498 63 Totalt för utgiftsområde 13 Arbetsmarknad 35 448 30 573 33 498 63 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. utökas utgiftsområdesramen med . Detta förklaras i huvudsak av att regeringen föreslår att anslag som tidigare fanns upptagna under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv överförs till utgiftsområdet, vilket det närmare redogörs för under avsnitt 4.1 och 4.6.2. Anslagen som överförs till utgiftsområdet berör politikområdet Arbetsmarknadspolitik och som en konsekvens av detta föreslås att utgiftsområdet byter namn från Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet till Arbetsmarknad som utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv byter namn till Arbetsliv. 3.3 Skatteavvikelser Huvuddelen av stöden under utgiftsområdet redovisas som anslag på statsbudgetens utgiftssida. finns dock även stöd på statsbudgetens inkomstsida i form av särregler i skattelagstiftningen. Detta betecknas som saldopåverkande skatteavvikelse. Om en sådan förmån på budgetens inkomstsida slopas, leder detta till en budgetförstärkning för den offentliga sektorn. Skatteavvikelse Brutto mdr kr Skatteavvikelse Netto mdr kr 2000 2001 2000 2001 Saldopåverkande skattekreditering vid anställningsstöd Det arbetsmarknadspolitiska programmet anställningsstöd lämnas fr.o.m i form av en skattekreditering på arbetsgivarens skattekonto. Kostnaden för anställningsstöd kommer i form av minskade skatteintäkter på budgetens intäktssida. Detta beräknas medföra en skattekreditering av , eller med andra ord minskade skatteintäkter på samma belopp. 4.1 Omfattning Politikområdet omfattar platsförmedling, arbetsmarknadspolitiska program, bidrag till arbetslöshetsersättning och särskilda insatser för arbetshandikappade. Vidare ingår Europeiska socialfonden samt Samhall AB:s verksamhet och Stiftelsen . Därutöver ingår avgiftsfinansierade tjänster Arbetslivstjänster och samt bidrag till . I politikområdet ingår också lönegarantiersättning, vilken skall ersätta arbetstagarnas lönefordringar vid arbetsgivarens konkurs. Därutöver ingår förvaltningskostnader för (), betsmarknadspolitisk utvärdering (IFAU) och Rådet för Europeiska socialfonden i . Utöver de under innevarande budgetår uppförda anslagen A 1 Bidrag till arbetslöshetsersättning och A 2 Bidrag till lönegarantiersättning föreslår regeringen att övriga anslag som rör tidi-gare nämnda verksamheter som under innevarande budgetår är uppförda under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv från överförs till utgiftsområde 13. Syftet är att förtydliga finansieringen av arbetsmarknadspolitiken i sin helhet och skapa förutsättningar för en bättre samlad resultatredovisning till . 4.2 Utgiftsutveckling Tabell 4.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1999 Anslag 2000 1 Utgifts- prognos 2000 Förslag anslag 2001 Beräknat anslag 2002 Beräknat anslag 2003 Arbetsmarknadspolitik 35 448 30 573 33 498 63 Totalt för Arbetsmarknadspolitik 35 448 30 573 33 498 63 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. Utgifterna inom politikområdet är ytterst konjunkturkänsliga och styrs till största delen av arbetslöshetsutvecklingen, omfattningen av de arbetsmarknadspolitiska programmen, ersättningsnivåerna samt antalet företagskonkurser. Utgifterna var lägre 1999 jämfört med , främst till följd av att såväl antalet deltagare i arbetsmarknadspolitiska program som antalet öppet arbetslösa minskade. Utgifterna har dock inte minskat i samma takt som omfattningen av antalet deltagare i program och arbetslösa. Utgifterna för arbetslöshetsersättning har blivit högre än beräknat trots att antalet arbetslösa inför beräknades bli i genomsnitt 3 000 fler än vad som blev fallet. Det beror på att sammansättningen av gruppen arbetslösa har förändrats och att de arbetslösa i större utsträckning än har haft inkomstrelaterad arbetslöshetsersättning. Även har kostnaderna ökat i relation till antalet arbetslösa. Regeringen föreslår därför på tilläggsbudget till statsbudgeten för att anslaget A 1 Bidrag till arbetslöshetsersättning tillförs ytterligare . Utgifterna för arbetsmarknadspolitiska program har inte heller sjunkit i samma takt som antalet deltagare. Detta beror främst på att den genomsnittliga aktivitetsstödsersättningen för deltagare i program har ökat liksom omfattningen upphandlad yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning som är dyrare än andra program. Det genomsnittliga antalet deltagare i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program och arbetslivsinriktad rehabilitering minskade med 31 000 personer jämfört med och uppgick till i genomsnitt 141 000 personer . minskade antalet öppet arbetslösa med 34 000 personer och uppgick till i genomsnitt 241 000 personer , vilket motsvarade av arbetskraften. De beräknat minskade utgifterna förklaras främst av regeringens bedömning av ett fortsatt förbättrat konjunkturläge med ökad sysselsättning, minskad öppen arbetslöshet och minskad omfattning av de arbetsmarknadspolitiska programmen. 4.3 Mål Arbetsmarknadspolitikens uppgift är främst att öka anpassningen på arbetsmarknaden. Det skall ske genom en effektiv matchning mellan arbetssökande och lediga arbeten tillsammans med kompetenshöjande insatser och andra program för arbetslösa. Könsuppdelningen på arbetsmarknaden skall motverkas. Detta medverkar till en hög rörlighet på arbetsmarknaden och till en högre sysselsättning som inflationsdrivande flaskhalsar på arbetsmarknaden kan undvikas. Arbetsmarknadspolitiken skall också bidra till tillväxt och ett konkurrenskraftigt näringsliv samt skapa förutsättningar för flexibilitet, trygghet och delaktighet i arbetslivet. För innevarande budgetår gäller följande mål för arbetsmarknadspolitiken: - hålla vakanstiderna nere för lediga platser, - minska långtidsarbetslösheten, - motverka långa tider utan arbete, - medverka till att underlätta och stimulera omställning och därigenom öka flexibiliteten på arbetsmarknaden. I budgetpropositionen för föreslås en ny struktur med indelning i politikområden. Regeringen föreslår att följande mål skall gälla för arbetsmarknadspolitiken: - en väl fungerande arbetsmarknad med full sysselsättning och god ekonomisk tillväxt. Förslaget till mål för politikområdet innebär inga förändringar i arbetsmarknadspolitikens uppgifter. Det nya målet för politikområdet utgör en sammanfattning av de arbetsuppgifter för den framtida arbetsmarknadspolitiken som ställt sig bakom (prop. 1999/2000:98, bet. 1999/2000:AU7, rskr 1999/2000:230). För att uppnå målet är arbetsmarknadspolitikens uppgift att: - medverka till en effektiv matchningsprocess med korta vakans- och söktider. Uppgiften är arbetsmarknadspolitikens viktigaste och genom en snabb vakanstillsättning kommer arbetsmarknaden att fungera bättre och friktionsarbetslösheten att minimeras. - öka de arbetslösas kunskaper. Med ökade kunskaper underlättas omställning på arbetsmarknaden som den enskildes ställning stärks. Därmed minskar även flaskhalsproblematiken. - arbetslöshetsförsäkringen skall underlätta och stimulera omställning på arbetsmarknaden, vilket bidrar till en fungerande försörjning av arbetskraft till företag och förvaltningar. Ersättning skall utgå enligt principen om inkomstbortfall av arbetslöshet. - stödja dem som har det svårast att få ett arbete. Genom att ta till vara under- och outnyttjade resurser på arbetsmarknaden ökar samhällets gemensamma produktion och därmed tillskottet till den gemensamma försörjningen. Långtidsinskrivna, ofrivilligt deltidsarbetande kvinnor, äldre långtidsarbetslösa, utrikesfödda arbetslösa eller personer med funktionshinder utanför arbetsmarknaden är alla grupper som inte är fullt utnyttjade resurser på arbetsmarknaden. 4.4 Politikens inriktning Att öka sysselsättningen och minska arbetslösheten utgör regeringens främsta uppgift. Svensk arbetsmarknad utvecklas väl även om problem kvarstår. Regeringen och satte 1996 upp målet att den öppna arbetslösheten skulle halveras från till 2000. Det målet är nu så gott som uppfyllt och kommer sannolikt att nås . var den öppna arbetslösheten . För män var den och för kvinnor . Därefter är målet full sysselsättning. Som ett led i att nå detta satte regeringen upp målet om att andelen reguljärt sysselsatta skulle öka från dåvarande knappa till 2004. Diagram 1 Arbetslösa, 16 64 år För att uppnå sysselsättningsmålet behöver cirka 55 000 nya arbetstillfällen tillkomma . har sysselsättningen ökat med omkring 80 000 personer . Tabell 4.2 Öppen arbetslöshet 1998 1999 1:a halvår 2000 Antal Kvinnor 123 000 107 000 94 000 Män 155 000 134 000 124 000 Totalt 278 000 241 000 218 000 Procent av Kvinnor 6,1 5,2 4,5 arbetskrafte n Män 6,9 5,9 5,5 i resp. grupp Totalt 6,5 5,6 5,0 Källa: SCB, Den öppna arbetslösheten har minskat kraftigt bland både kvinnor och män och bedöms sjunka till i genomsnitt . Under slutet av året bedöms arbetslösheten hamna . Även om det finns många tecken på en positiv utveckling finns det dock ett antal väsentliga riskfaktorer för framtiden. Dessa är bl.a.: - hög arbetslöshet i vissa regioner i landet, - hög arbetslöshet bland dem med lägre utbildning, - matchningsproblem med risk för inflationsdrivande flaskhalsar, - hög arbetslöshet och låg sysselsättningsgrad bland invandrare, - många långtidsinskrivna. Arbets- och kompetenslinjen är grunden i den svenska arbetslivs- och arbetsmarknadspolitiken. För att främja en snabb platstillsättning och motverka långtidsarbetslöshet och utslagning från arbetsmarknaden prioriteras aktiva insatser före passivt understöd. Det innebär att de som har svårigheter att få eller behålla ett arbete i första hand skall erbjudas utbildning eller andra kompetenshöjande insatser för att öka sina möjligheter till anställning. Dessa insatser tillsammans med en effektiv platsförmedling förbättrar arbetsmarknadens funktionssätt och motverkar därigenom inflationsdrivande flaskhalsar. Arbetsmarknadspolitiken är ett centralt instrument för att nå regeringens övergripande mål om tillväxt, stabilitet och rättvis fördelning och därmed för att nå de kortsiktiga målen om halverad arbetslöshet och ökad sysselsättning samt det långsiktiga målet om full sysselsättning. Det är ytterst angeläget att de långtidsarbetslösa och långtidsinskrivna får del av den uppgång som sker på arbetsmarknaden. Arbetsmarknadspolitiken är vidare ett viktigt instrument för att förbättra jämställdheten mellan kvinnor och män i arbetslivet och därmed även i samhällslivet i övrigt. Detta innebär bl.a. att insatserna i än större utsträckning än tidigare måste inriktas på ett effektivt platsförmedlingsarbete och företagskontakter för att motverka inflationsdrivande flaskhalsar samt insatser inom ramen för aktivitetsgarantin för grupper som har svårast att få ett arbete. Den könsuppdelade arbetsmarknaden skall motverkas och mångfalden i den svenska arbetskraften ska bättre tas tillvara. Lediga platser skall snabbt tillsättas och inlåsnings- konkurrenssnedvridning och undanträngningeffekter i de arbetsmarknadspolitiska programmen motverkas. En viktig uppgift är också att skapa förutsättningar för en fortsatt konjunkturuppgång genom att öka arbetskraftsutbudet.