prop · GO03100 · 2001-01-01 00:00:00 — Undersökningen tyder på att det är framförallt de yngre som är mest benägna att testa gränserna för vad som går att hänföra till begreppet "övriga kostnader". Det är därför av stor vikt att kontrollnivån inte fortsätter sjunka och att den preventiva effekten upprätthålls. Kapitalskatteområdet är ett annat område där satsningar behöver göras bland annat med inriktning på internationella transaktioner. Kontrollen av kapitalvinster vid avyttring av fastigheter samt av delägarrätter och fordringsrätter behöver också intensifieras. Även på mervärdesskatteområdet är ökningen av internationella transaktioner märkbar och där behövs ytterligare kontrollinsatser. Inom EU-arbetet ges uttryck för en allmän oro hos medlemsstaterna över de angrepp som systemen för indirekta skatter är utsatta för. Den så kallade karusellhandeln inom EU är ett exempel på detta. Regeringen har tidigare konstaterat att det krävs resurstillskott till skatteförvaltningen för att upprätthålla kontrollintensiteten på önskvärd nivå och för att skapa ett visst utrymme för särskilda satsningar när läget så kräver. De resurser som har tillförts skatteförvaltningen har bidragit till att förbättra situationen. Utöver allmänna resurstillskott har RSV erhållit inom ramen för regeringens särskilda kontrollsatsning (). tillförs nu ytterligare resurser i syfte att återställa skattekontrollen till nivå. 7.3 Skatteåtgärder för sjöfarten överlämnade en arbetsgrupp i en rapport om den svenska sjöfartspolitiken till regeringen. Rapporten har remissbehandlats och en hearing om förslagen har anordnats. I rapporten föreslås att stödet till den svenska internationella sjöfarten utformas på ett annat sätt . För det första att stödet skall höjas så att det svarar mot skatteavdrag och arbetsgivaravgifter på sjömännens löner. För det andra att stödet utvidgas till svensk internationell färjetrafik. Slutligen föreslås att stödet krediteras arbetsgivarens skattekonto så att likviditeten i företaget blir mindre belastad och att stödet blir effektivare och lättare att administrera. Förslagen bereds inom . Regeringen avser att lämna ett förslag till nytt sjöfartsstöd som har sin utgångspunkt i rapportens förslag. Stödet bör införas , dock . 7.4 Yrkesfiskaravdrag I budgetpropositionen (prop. 2000/01:1 s.236) redovisade regeringen sin avsikt att införa ett särskilt s.k. yrkesfiskaravdrag för att förbättra yrkesfiskets konkurrenssituation. En offentligfinansiell ram om avsattes för ändamålet. Vidare angavs att ett yrkesfiskaravdrag utöver lagrådsgranskning kräver godkännande av enligt statsstödsreglerna. har tagits fram ett förslag till s.k. yrkesfiskaravdrag som regeringen avser att lägga fram under förutsättning att godkänner förslaget. 8.1 Förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten Enligt 9 kap. 5 § regeringsformen kan för löpande budgetår på tilläggsbudget göra en ny beräkning av statsinkomster samt ändra och anvisa nya anslag. De förändringar av gällande statsbudget som kan överblickas och andra frågor som regeringen anser bör tas upp, redovi-sas i det följande. Anslagsförändringarna i detta förslag till tilläggsbudget innebär att anvisade medel ökar med netto. De föreslagna ökningarna av anslagen uppgår till och de föreslagna minskningarna uppgår till . Efter de föreslagna åtgärderna uppgår budgeteringsmarginalen till för . Finansiering av investeringar och rörelsekapital Regeringens förslag: Regeringen får för besluta om krediter för myndigheters räntekonton i intill ett belopp av 16 . Regeringen får vidare för be-sluta om lån i för investering-ar i anläggningstillgångar som används i statens verksamhet intill ett belopp av 20 . Bakgrund: Enligt lagen (1996:1059) om statsbudgeten fastställer en kreditram inom vilken regeringen får besluta att rörelsekapital i statens verksamhet skall finansieras med krediter i (21 §). Vidare fastställer en total låneram i för investeringar som används i statens verksamhet (20 §). Skälen för regeringens förslag: För att tillgodose statliga myndigheters behov av rörelsekapital föreslås att den totala kreditramen höjs med 2 . Höjningen är bl.a. en följd av att () behov av rörelsekapital tidigare finansierats med lån avseende anläggningstillgångar. PPM skall bli helt avgiftsfinansierat. Under uppbyggnadsskedet finansieras dock myndigheten genom krediter och lån i . Den totala låneramen för investeringar i an-läggningstillgångar föreslås sänkas med 600 mil-joner kronor jämfört med den av fastställda låneramen. Förslaget om mins-kad låneram är föranledd av att PPM:s rörelseka-pital i stället skall tillgodoses från ramen för rän-tekontokrediter. Att den föreslagna minskningen av låneramen för investeringar inte blir större är en följd av att en renodling av vissa andra myndigheters krediter också bör genomföras i sammanhanget. 8.1.1 Utgiftsområde 1 27:2 Presstöd I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Reglerna för presstöd ändras så att stödbeloppen för driftsstödet höjs och örestalen för distributionsstödet fr.o.m. . Höjningarna motsvarar ca och finansieras inom ramen för anslaget 27:2 Presstöd. Skälen för regeringens förslag: Efter en översyn avseende dagspressens ekonomiska situation gör regeringen bedömningen att det behövs ökade statliga insatser för att bibehålla mångfalden på dagstidningsmarknaden. Utan ökat statligt stöd föreligger en risk för att många tidningar tvingas lägga ner eller minska utgivningen . Därför föreslås en generell höjning av driftsstödet fr.o.m. . Tillsammans med den höjning av driftsstödet som redan beslutat om (prop. 2000/01:1, bet. 2000/01:KU1, rskr. 2000/01:65) kan en ytterligare höjning bidra till att lösa många andratidningars akuta ekonomiska problem. En höjning av stödet bör dessutom kunna bidra till att skapa förutsättningar för en förbättrad ekonomisk situation för dessa tidningar även på . Höjningen sker genom att stödbeloppen höjs . Samdistributionen bidrar till en effektiv distribution och en bred spridning av dagstidningar. Nivån på distributionsstödet har trots ökade kostnader för distributionen varit oförändrad då örestalen för stödet skrevs upp . Distributionsstödets andel av de totala distributionskostnaderna har minskat under en följd av år. Om distributionsstödets andel av de totala distributionskostnaderna minskar ytterligare uppstår en risk för att stora tidningsföretag väljer att avstå från distributionsstödet. De kan då överge den s.k. likaprisprincipen och ta ut ett högre pris av de mindre tidningarna för distributionen. Mot denna bakgrund föreslås en höjning av distributionsstödet fr.o.m. den 1 janauri 2001. Höjningen sker genom att örestalen för stödet skrivs upp . Med utgångspunkt från ett oförändrat antal stödberättigade tidningar beräknas utgifterna för presstödet öka med ca , varav höjningen av driftsstödet motsvarar ca och höjningen av distributionsstödet motsvarar ca . De ökade utgifterna ryms inom det av anvisade anslaget. 45:1 I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 45:1 ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 44:4 Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. under utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar minskas. Skälen för regeringens förslag: har varit ansvarigt för genomförandet av de samiska utvecklingsprogrammen inom MÅL 6, Interreg och Gröna . Den nya har inletts och behovet av ytterligare anslagsmedel är större än tidigare då bl.a. andelen tekniskt stöd i vissa fall blir lägre och kostnaderna också blir högre på grund av start och organisering. För att programmen skall kunna genomföras bör anslaget 45:1 ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 44:4 Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. inom utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar minskas. 46:1 Allmänna val I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 46:1 Allmänna val ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 3:2 Skattemyndigheterna under utgiftsområde 3 och uppbörd minskas. Skälen för regeringens förslag: överförs ansvaret för drift och förvaltning av det IT-stöd som avses användas vid valen från till den nyinrättade . Kostnaderna för driften och förvaltningen av detta IT-stöd har belastat anslaget 3:2 Skattemyndigheterna under utgiftsområde 3 och uppbörd. Den särskilde utredare som fått i uppdrag att förbereda och genomföra bildandet av den nya myndigheten (dir. 2001:4) har föreslagit att kostnaderna för driften och förvaltningen av IT-stödet som används vid valen i fortsättningen i stället skall belasta anslaget 46:1 Allmänna val. Regeringen föreslår att anslaget 46:1 Allmänna val ökas med . Finansieringen sker genom att anslaget 3:2 Skattemyndigheterna under utgiftsområde 3 och uppbörd minskas med motsvarande belopp. 46:5 anslag för detta ändamål finns inte uppfört i statsbudgeten . Regeringens förslag: Ett nytt ramanslag 46:5 anvisas med . Finansieringen sker genom att det under utgiftsområde 3 och uppbörd uppförda anslaget 3:1 minskas. Skälen för regeringens förslag: En särskild utredare har utrett frågan om att flytta funktionen som central valmyndighet från till en annan myndighet. Utredaren har i denna fråga föreslagit att en ny myndighet inrättas. Regeringen avser att inrätta en ny . skall ha formen av en nämndmyndighet och vara central valmyndighet enligt vallagen (1997:157). Regeringen har tillsatt en särskild utredare för att förbereda och genomföra bildandet av den nya myndigheten. För verksamhet bör ett nytt ramanslag 46:5 uppföras under utgiftsområde 1 . Medlen avser myndighetens förvaltningskostnader. Regeringen föreslår därför att ett nytt anslag uppförs på statsbudgeten för detta ändamål och att anvisas . Finansiering sker genom att det under utgiftsområde 3 och uppbörd uppförda anslaget 3:1 minskas med motsvarande belopp. 90:5 m.m. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 3 . Regeringens förslag: Anslaget 90:5 m.m. ökas med . Finansiering sker genom att anslag under utgiftsområde 5 och internationell samverkan och utgiftsområde 6 Totalförsvar minskas. Skälen för regeringens förslag: Utökade bemanningskrav för Försvarsdepartementet utomlands har lett till större utgifter än vad regeringen tidigare beräknat. Regeringen anser därför att behöver tillföras anslaget 90:5 m.m. Finansiering sker genom att anslag inom utgiftsområde 5 och internationell samverkan och utgiftsområde 6 Totalförsvar minskas med sammantaget motsvarande belopp. 8.1.2 Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning 1:6 I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:6 ökas med . Skälen för regeringens förslag: () ansvarar för äktenskapsregistret. Kostnaderna för verksamheten finansieras genom att de sökande betalar avgifter hos tingsrätterna som dessa redovisar mot en inkomsttitel. har därefter från inkomsttitel överfört medel till SCB motsvarande kostnaderna för verksamheten. har påpekat att detta förfarande kan sakna författningsstöd. Regeringen föreslår att SCB:s anslag istället tillförs medel motsvarande ett genomsnitt av de senaste årens kostnader för driften av äktenskapsregistret. Anslaget 1:6 bör av detta skäl ökas med . 2:2 I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 2:2 ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 2:4 : Förvaltningskostnader minskas med och genom att anslaget 2:7 Avgift för statshypotekskassans grundfond minskas med . Skälen för regeringens förslag: Commissions (IOSCO) arrangerar sitt årsmötet i . I IOSCO ingår ett stort antal tillsynsmyndigheter, flera börser och marknadsplatser som anslutna medlemmar. Värdepappersföretag och branschorganisationer ingår som observatörer. Årsmötet förväntas samla ca 800 deltagare från närmare 100 länder. skall stå som värd för årsmötet i samarbete med OM Stockholmsbörsen. kommer liksom tidigare att finansierats via deltagaravgifter, statsbidrag och några utvalda sponsorer. Konferensen i beräknas totalt kosta ca 15 - och genomförs och redovisas helt avskild från inspektionens övriga löpande verksamhet. har på regeringens uppdrag utrett förutsättningarna för att införa ett internt graderingssystem för stabiliteten i de finansiella instituten efter ett antal kriterier. Systemet syftar till att vidareutveckla det nuvarande systemet avseende tillsyn för de väsentliga instituten och resultera i en årlig samlad riskbedömning. Det interna graderingssystemet utgör också ett steg till att anpassa tillsynen till de ökade insatserna som de nya planerade reglerna för kapitaltäckning förutsätter. har i betänkande 2000/01:FiU2 Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning, också berört frågan om det interna graderingssystemet (rskr. 2000/01:123). Finansieringsåtgärderna har ingen inverkan på den verksamhet som bedrivs inom ramen för anslaget 2:4 : Förvaltningskostnader och anslaget 2:7 Avgift för statshypotekskassans grundfond. 2:9 Bidrag till kapitalet i I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 2:9 Bidrag till kapitalet i får även användas för årlig medlemsavgift till utvecklingsbank. Skälen för regeringens förslag: Uppgiften för att finansiera medlemsavgiften till utvecklingsbank har förts från det under utgiftsområde 5 och internationell samverkan uppförda anslaget 5:4 Bidrag till vissa internationella organisationer till utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning. Den årliga medlemsavgiften till utvecklingsbank på är för liten för att motivera ett eget anslag. Närmaste anslagsändamål är 2:9 Bidrag till kapitalet i , där ett ekonomiskt utrymme finns som medger betalning av denna medlemsavgift. Finansieringsåtgärden påverkar inte möjligheten att medverka till kapitalhöjningen i . Regeringens förslag: Regeringen övertar aktierna i genom utdelning eller annat förfarande. Bakgrund: godkände regeringens förslag (prop. 1996/97:4, bet. 1996/97:FöU1, rskr. 1996/97:109) att vissa organisationsenheter inom Försvarsmakten skulle läggas ner före och att alla avvecklingsåtgärder skall vara genomförda före . Enligt regeringens förslag skulle genomförandet av avvecklingen påbörjas direkt efter beslut och slutföras så snabbt som möjligt. Regeringen avsåg att lämna närmare anvisningar om genomförandet till Försvarsmakten. Ett antal organisationsenheter skulle läggas ner enligt riksdagsbeslutet. ekonomiska vårpropositionen (prop. 1996/97:150, bet. 1996/97:FiU20, rskr. 1996/97:284) redogjorde regeringen för att ett aktiebolag skulle bildas för att utveckla försvarsfastigheter som skulle avvecklas genom försvarsbeslut. För att utveckla och förädla före detta försvarsfastigheter för ny användning och för att slutligen sälja fastigheterna på kommersiella villkor bildades fastighetsbolaget . Det nybildade bolaget blev då ett dotterbolag till , tidigare . Från starten förvärvade ett antal fastigheter i olika kommuner från . För att säkerställa den finansiella uthålligheten i bolaget ansåg regeringen att det då var en fördel att inordna bolaget i en större fastighetskoncern som dessutom har kompetens och erfarenhet av liknande utvecklingsprojekt. Skälen för regeringen förslag: har efter det senaste försvarsbeslutet förvärvat ytterligare fastigheter från staten genom . Regeringen avser nu att skilja ut dotterbolaget ur Civitaskoncernen. Bolaget föreslås tills vidare ägas direkt av staten. Den finansiella säkerheten och kompetensen finns numera i . Ett direktägande av aktierna i innebär vidare att bolaget följs på nära håll och täta dialoger kan genomföras mellan ägare och bolag. Avskiljandet av skall också ses som ytterligare ett led i en renodling av Civitaskoncernens fastighetsbestånd. Mot denna bakgrund föreslås att regeringen, genom utdelning eller på annat sätt får överta aktierna i . Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att avveckla . Bakgrund: Genom köpte Staten ett vilande bolag, 19 AB från . Bolaget namnändrades till . Köpeskilling var och utgiften belastade anslaget B6 Värdering av aktier i (prop. 1996/97:150, bet. 1996/97:FiU20, rskr. 1996/97:284). Bolaget förvärvades i syfte att kunna utnyttjas vid vissa infrastruktuella åtgärder. Skälen för regeringens förslag: Det har visat sig att det fortfarande vilande bolaget inte behövs för några infrastruktuella åtgärder och att staten i övrigt inte heller har behov av att äga bolaget. Bolaget har heller inte efter förvärvet haft någon verksamhet eller några anställda. Regeringen föreslås därför bemyndigas att avveckla bolaget. Inkomster från avvecklingen skall redovisas mot inkomsttitel Övriga inkomster av försåld egendom. 8.1.3 Utgiftsområde 3 och uppbörd 3:1 I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 3:1 minskas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget 3:1 minskas med för att finansiera det under utgiftsområde 1 upptagna anslaget 46:5 . 3:2 Skattemyndigheterna I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 4 . Regeringens förslag: Anslaget 3:2 Skattemyndigheterna ökas med . Finansiering sker genom att det under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid uppförda anslaget 28:38 Stöd till trossamfund minskas. Vidare skall anslaget 3:2 Skattemyndigheterna minska för att finansiera ökningen av det under utgiftsområde 1 uppförda anslaget 46:1 Allmänna val. Skälen för regeringens förslag: Skattemyndigheterna skall kompenseras för administrationskostnaderna för uttag av avgifter till registrerade trossamfund (prop. 1998/99:124 avsnitten 4.5.1 och 7.1). Förberedelsekostnaderna har beräknats till per samfund. Kostnaderna i övrigt kan beräknas till per person. Regeringen har beslutat om uppbördshjälp för sju trossamfund. Enligt uppgift från kommer skattemyndigheterna att 2001 svara för uppbörden avseende 77 363 personer. Kostnaderna härför beräknas till . Regeringen föreslår därför att anslaget 3:2 Skattemyndigheterna ökas med . Finansiering sker genom att det under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid uppförda anslaget 28:38 Stöd till trossamfund minskas med motsvarande belopp. Vidare skall anslaget 3:2 Skattemyndigheterna minskas med för att finansiera ökningen av det under utgiftsområde 1 uppförda anslaget 46:1 Allmänna val. 8.1.4 Utgiftsområde 4 Rättsväsendet 4:1 I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 12 . Regeringens förslag: Anslaget 4:1 ökas med . Skälen för regeringens förslag: Polisens ekonomiska situation är fortsatt bekymmersam. Vid ingången av 2001 hade polisen utnyttjat en anslagskredit på . beräknas förbrukningen överstiga anslaget med . Det leder till ett underskott på . Polisen måste fortsätta att arbeta aktivt för att effektivisera resursanvändningen. För att inte äventyra verksamheten är dock ett resurstillskott nödvändigt. Regeringen föreslår därför att anslaget tillförs . 4:6 Kriminalvården I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 4 . Regeringens förslag: Anslaget 4:6 Kriminalvården ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 1:2 Statliga tjänstepensioner m.m. under utgiftsområde 14 Arbetsliv minskas. Skälen för regeringens förslag: Kostnader för författningsreglerade personskador inom kriminalvården har finansierats genom att det under utgiftsområde 14 Arbetsliv upptagna anslaget 1:2 Statliga tjänstepensioner m.m. belastats. tillämpas en premiebaserad försäkringsteknisk lösning i Kammarkollegiets regi. I och med detta föreslås att anslaget 1:2 Statliga tjänstepensioner m.m. minskas och anslaget 4:6 Kriminalvården ökas. Överföringsbeloppet motsvarar ett genomsnitt av kostnaderna för intagna m.fl. enligt lagen 1977:266 om statlig ersättning vid ideell skada m.m. . Anslaget 4:6 Kriminalvården bör av detta skäl ökas med . 4:10 I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 4:10 ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 4:11 Ersättning för skador på grund av brott minskas med . Skälen för regeringens förslag: I regeringens proposition Stöd till brottsoffer (prop. 2000/01:79) föreslås ett flertal åtgärder som syftar till att förbättra omhändertagandet av och stödet till brottsoffer. Förutom författningsändringar föreslås ett antal myndighetsgemensamma uppdrag. har en central roll i flera av dessa uppdrag, särskilt vad gäller uppdragen rörande utbildning om brottsofferfrågor och vittnesstödsverksamhet vid landets tingsrätter. Anslaget bör därför tillföras . Finansiering sker genom att anslaget 4:11 Ersättning för skador på grund av brott minskas med motsvarande belopp. 8.1.5 Utgiftsområde 5 och internationell samverkan 5.1 I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 1 . Regeringens förslag: Anslaget 5:1 ökas med . Finansieringen sker genom att avgifter tillförs inkomsttitel. Skälen för regeringens förslag: Den nya och processinriktade organisationen för hantering av utlänningsärenden, som infördes , innebär att en större del av tillstånds- och ärendehantering koncentrerats till svenska utlandsmyndigheter. Avsikten är att de skall arbeta direkt mot i . För detta ändamål har ett omfattande IT-stöd utvecklats. På grund av tekniska svårigheter under utvecklingsarbetet samt ökade tekniska krav när det gäller säkerhet och snabbhet i dataförbindelserna för att undvika långdragna tillståndsprocesser, har projektkostnaderna ökat för såväl utrikesförvaltningen som jämfört med vad som tidigare planerats. Regeringen anser därför att ytterligare behöver tillföras utrikesförvaltningen. Finansieringen av det ökade anslaget till utrikesförvaltningen sker genom att avgifter, som kommer att tas ut för ansökningar om uppehålls- och arbetstillstånd vid utlandsmyndigheterna, som beräknas uppgå till , tillförs en inkomsttitel. Anslaget ska minskas med till följd av ändrat kostnadsansvar för försvarsattachéers kanslilokaler. Ansökningsavgifter för uppehålls- och arbetstillstånd Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att meddela föreskrifter om avgifter för ansökan om uppehålls- och arbetstillstånd som görs av andra än personer som i söker uppehållstillstånd hos på grund av skyddsbehov eller anhöriga som söker uppehållstillstånd på grund av familjeanknytning till personer som fått uppehållstillstånd enligt 3 kap. utlänningslagen eller på grund av humanitära skäl. Undantag görs också för personer som omfattas av eller andra internationella överenskommelser samt för personer som tas ut på den s.k. flyktingkvoten för vidarebosättning i . Avgifterna skall redovisas mot inkomsttitel . Skälen för regeringens förslag: Enligt 1 kap. 4 § utlänningslagen (1989:529) skall en utlänning som vistas i mer än ha uppehållstillstånd, om inte utlänningen är medborgare i , , eller . En utlänning skall i princip också ha tillstånd för att arbeta i på grund av anställning här eller utomlands (1 kap. 5 § utlänningslagen). En utlänning som vill ha uppehålls- eller arbetstillstånd i skall normalt ha utverkat ett sådant tillstånd före inresan i landet (2 kap. 5 och 6§§ utlänningslagen). En rad undantag finns från denna huvudregel. Exempelvis gäller den inte för personer som beviljas tillstånd såsom skyddsbehövande. Inte heller gäller huvudregeln för personer som omfattas av . En ansökan om uppehållstillstånd skall enligt 3 kap. 7 § utlänningsförordningen (1989:547) ges in till en svensk beskickning eller ett svenskt konsulat i sökandens hemland. En ansökan av en utlänning som vistas i ges in till . Detsamma gäller en ansökan om arbetstillstånd, som dessutom kan ges in till länsarbetsnämnden i det län där utlänningen huvudsakligen vistas (4 kap. 10 § utlänningsförordningen). I 7 kap. utlänningsförordningen regleras i vilka fall avgifter tas ut i ärenden enligt den förordningen. Av 7 a § framgår att avgift tas ut för utfärdande av främlingspass, förlängning av giltighetstiden för främlingspass samt beviljande av nödfallsvisering och sjömansvisering.