prop · GP0353 · 2001-11-07 00:00:00 — Det antal mandatbidrag som ett parti skall få bestäms med hänsyn till resultatet i de två närmast föregående valen. Fördelningen görs på följande sätt. Första året som följer på ett riksdagsval får varje parti så många mandat- bidrag som motsvarar en sjättedel gånger antalet vunna mandat i det se- naste valet och fem sjättedelar gånger antalet vunna mandat i närmast Prop. 2001/02:53 föregående val. Andra året får varje parti så många mandatbidrag som svarar mot halva antalet vunna mandat i både det senaste och det föregå- ende valet. Tredje och fjärde året utgår partistödet med så många mandatbidrag som svarar mot fem sjättedelar av antalet vunna mandat i det senaste valet och en sjättedel i det närmast föregående. Om ett parti inte har blivit representerat i något av valen tillämpas en regel om av- trappat partistöd som innebär att i stället för antalet vunna mandat be- stäms antalet mandatbidrag med utgångspunkt från antalet hela tiondels procentenheter röster i hela landet som partiet har fått. Kanslistödet utgår som grundstöd och tilläggsstöd. Ett parti som fått av rösterna i hela landet får grundstöd och tilläggs- stöd. Grundstödet uppgår till . Tilläggsstöd utgår med per vunnet mandat om partiet är före- trätt i regeringen och annars med per mandat. Om ett parti vid val till har fått av rösterna och partiet får av rösterna vid nästföljande val utgår avtrappat grundstöd enligt följande. Första året av ett helt grundstöd, andra året av ett helt grundstöd samt tredje och fjärde året av ett helt grundstöd. För såväl partistöd som kanslistöd gäller särskilda regler i de fall ett parti tagit mandat i genom att ha fått av rösterna i en valkrets. Även för det fall extra val till har hållits gäller en särreglering. Ansökan om partistöd skall göras hos . Ansökan skall vara skriftlig och bör göras före utgången av oktober. Nämnden har fastställt ett formulär för ansökan. Utbetalning av det stat- liga partistödet sker till respektive partis riksorganisation. Kanslistödet kan på begäran av partiet betalas till riksdagsgruppens kansli. Någon of- fentlig kontroll av hur partistödet används förekommer inte. utses av riksdagsstyrelsen och består av ordför- ande och två andra ledamöter. Ledamöterna skall ha eller ha haft ordina- rie tjänst som domare. Nämndens beslut får inte överklagas. Regeringens förslag: Ett parti som har varit representerat i på grund av att det har fått av rösterna i ett val skall få sitt partistöd halverat om partiet i det följande valet får av rösterna. Som ett villkor för rätt till partistöd skall ett parti ha en auktoriserad eller godkänd revisor. Partiet skall vidare lämna in sin årsredovisning till . Rådets förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: anser att det i lagen behövs en komplettering som anger vilka allmänna krav som ställs på revisorer- nas granskning. Skälen för regeringens förslag Det har hänt att partier har förlorat sin representation i . Dåvarande kds förlorade det mandat som er- hållits genom valsamverkan med val, då partiet fick av rösterna. förlorade sin representation i val, då partiet fick av rösterna. Båda par- tierna har som bekant åter tagit plats i . Även om partierna i de angivna fallen inte lyckats nå fyraprocentsspärren, har de klarat parti- stödslagens krav på för avtrappat stöd. Som framgått av redogörel- sen för lagens tillkomst gjordes av lagstiftaren den bedömningen att bi- drag endast borde utgå till partier som har ett inte obetydligt stöd i väl- jarkåren och att ett röstetal på fick anses vara tillräckligt för att berättiga till stöd. Enligt regeringens mening finns det inte några vägande skäl för en annan syn i den frågan. Däremot kan det ifrågasättas om det inte finns skäl att begränsa det ekonomiska stöd som betalas ut för ett parti som förlorat sin riksdagsre- presentation och som fått ett mycket lägre röstetal än vid det föregående valet. Utbetalningen av stöd till ny demokrati måste enligt regeringens mening anses stå i strid med grundtanken att det allmänna skall bidra ekonomiskt endast till partier med ett inte obetydligt stöd i väljarkåren manifesterat i allmänna val. Ny demokrati hade ett rös- tetal på drygt 68 000 röster val. val fick partiet 8 297 röster. Det finns dessutom anledning att anta att offentligt stöd till partier med så låga röstetal allmänt uppfattas som mindre berättigat. Det är dock viktigt att understryka att det alltjämt bör vara endast valresulta- tet som avgör om och i så fall hur mycket stöd som ett parti skall kunna komma i åtnjutande av. Någon skönsmässig bedömning får inte före- komma. Det finns mot bakgrund av det anförda enligt regeringens mening an- ledning att komplettera partistödslagen med en regel av den innebörden att ett parti som på grund av sitt resultat i val blivit berättigat till partistöd på grund av att det uppnått av rösterna och som vid det därpå följande valet får ett lägre röstetal, som understiger en viss gräns, skall erhålla ett lägre stöd än det som utgår enligt gällande regler. Det bör inte komma i fråga att helt strypa stödet eftersom det i sådant fall finns risk för ekonomiska tröskeleffekter som kan gå ut över personer eller företag mot vilka partiet har ekonomiska åtaganden, t.ex. anställda eller leveran- törer. Partiet bör alltså ha en möjlighet att under ekonomiskt ordnade former anpassa sig till en situation med minskade resurser. När det gäller den nivå på röstetalet där stödet bör reduceras har rådet kommit fram till att en lämplig avvägning kan vara . Ett parti som tidigare haft ett så stort väljarstöd att det varit representerat i enligt fyraprocentsregeln och vid det följande valet fått ett så lågt röstetal att det motsvarar av rösterna får enligt rådet nämligen anses böra förbereda sig på en avveckling av ekonomiska åtaganden. Risken fram- står nämligen då som stor att partiet kan komma att även i fortsättningen få mycket låga röstetal. Regeringen delar denna uppfattning. När gäller storleken på det reducerade stödet anser rådet att det bör be- Prop. 2001/02:53 stämmas till en nivå som motsvarar hälften av det stöd som utgår . Regeringen ansluter sig även till denna åsikt. Krav på revisorer och årsredovisning Statens bidrag enligt partistödslagen uppgår till betydande belopp. utbetalades till de bidragsberättigade partier- na. Det finns ingen offentlig kontroll över hur medlen används och parti- erna detaljredovisar inte heller användningen av partistödsmedel i sina årsredovisningshandlingar. Med hänsyn främst till att bidragen uppgår till så stora belopp vore det i och för sig inte orimligt att formellt kräva att partierna använde partistödet för ändamålet att fortlöpande bedriva opinionsbildande verksamhet och att det fanns någon form av offentlig kontroll över hur medlen användes. Mot en sådan ordning talar dock fle- ra skäl. Rent principiellt inger det betänkligheter att införa en reglering som skulle kunna leda till att statsmakterna kom att ställa övergripande krav på de politiska partiernas agerande som ett villkor för ekonomiskt bistånd. Dessutom skulle svåra tillämpningsproblem kunna uppstå, t.ex. då det gäller att avgöra om ett parti har bedrivit en sådan verksamhet som skall medföra att partiet uppfyller villkoren för bidrag. Övervägande skäl talar enligt regeringens mening därför för att den nuvarande ordningen bör bestå och att det alltså inte införs någon offentlig kontroll av parti- stödet. Däremot anser regeringen att det är rimligt att kräva att partier som tar emot statsbidrag av den omfattning som det gäller har sådana administra- tiva rutiner som normalt gäller i större organisationer och att detta upp- ställs också som ett formellt krav för att partistöd skall utbetala kunna erhållas. Ett villkor för partistöd bör därför vara att partiet har utsett en auktoriserad eller godkänd revisor med uppgift att granska partiets räken- skaper. I enlighet med vad föreslagit bör det av lagen uttryckligen framgå att revisorns granskning skall vara så ingående och omfattande som god revisionssed kräver. Vidare bör som ett villkor, vilket motsvarar vad som gäller i , för utbetalning krävas att partiet ger in en årsredovisning eller motsvar- ande till nämnden. Det skall avslutningsvis betonas att vad som föreslagits inte på nå- got sätt syftar till att försöka kontrollera partiernas verksamhet. Avsikten är endast att få till stånd en regel som bidrar till att varje politiskt parti som tar emot statligt partistöd vinnlägger sig om att ha sådana rutiner som måste anses normala för större organisationer. Regeringens förslag: De lagändringar som behandlas i denna propo- sition skall träda i kraft . Några av ändringarna i val- lagen skall dock inte tillämpas förrän års allmänna val. Utredningens och rådets förslag: Såväl utredningens som rådets lag- förslag saknar föreslagna tidpunkter för ikraftträdande. Remissinstanserna: Några remissinstanser har framhållit att det med hänsyn till omfattningen av de föreslagna organisationsförändringarna på det valadministrativa området är angeläget att de aktuella lagändringarna kan träda i kraft . Skälen för regeringens förslag: De lagändringar som avser valsys- temet bör tillämpas redan vid allmänna val. Ändringarna bör därför träda i kraft . I avsnitt 7.1 har behandlats frågan om framställning av statistik för mandatberäkning. Eftersom ändringarna i vallagen föreslås träda i kraft , kommer statistikuttag att göras enligt nuvarande lydelse av 3 kap. 2, 6 och 8 §§. Kostnaderna för detta kan beräknas uppgå till . För att inte dessa kost- nader skall vara bortkastade, anser regeringen att den nya uttagstidpunkt- en det år då val hålls bör gälla först . En över- gångsbestämmelse av angiven innebörd bör tas in i lagen om ändring i vallagen. Regeringen gör den bedömningen att vad som sagts inte kommer att medföra några beaktansvärda nackdelar när det gäller fördel- ningen av mandat mellan olika valkretsar års allmänna val. Av samma skäl som sagts bör vidare den nya lydelsen av 6 kap. 11 § tillämpas första gången års val till . Regeringens bedömning: Förslagen till ändringar i vallagen innebär inga tillkommande kostnader för valförfarandet. slagen att vissa kostnader kommer att fördelas om. Övriga förslag medför inte några beaktansvärda kostnadsökningar. Utredningens och rådets bedömning: Överensstämmer med reger- Remissinstanserna: i anser att det kan vara svårt att få ersättning genom en omfördelning av valanslaget för länsstyrelsernas nya arbetsuppgifter. medel för att lösa dessa. Också länsstyrelserna i , , och anser att det föreligget ett behov av re- surstillskott för länsstyrelserna. , , , och kommuner förutsät- ter att kommunerna fullt ut kompenseras för sina merkostnader. ande synpunkt framförs av och Svenska Kom- Prop. 2001/02:53 munförbundet. Skälen för regeringens bedömning: Eftersom regeringen inte föreslår någon överföring av uppgifter till kommunerna uppkommer inga nya kostnader för dem. En ny ordning enligt vilken den centrala valmyndigheten skall ansvara för att väljarna har tillgång till namnvalsedlar vid val till Europaparla- mentet innebär en kostnadsökning i storleksordningen 0,51 miljon kro- nor. Å andra sidan befrias myndigheten från ansvaret att tillhandahålla partimarkerade valsedlar vid dessa val. Nettokostnadsökningen torde därmed bli försumbar. Vad som föreslagits om framställningen av röstlängder och röstkort medför ingen kostnadsökning. föreslås i den nya ordningen få i uppgift att föra ett register över indelning i valdistrikt med utgångs- punkt i fastighetsindelningen och fastighetsregister. Denna uppgift har ombesörjts av skattemyndigheterna med ordi- narie personal utan att valet har debiterats särskilt. I övrigt innebär för- slaget endast en omfördelning av kostnaderna. torde man kun- na räkna med att denna ordning kommer att kunna eliminera så gott som alla fel i röstlängden och därmed också i röstkorten. Häri ligger en be- sparing. En samordning av framställningen av röstlängdsstatistik innebär en be- sparing. Ett färre antal uttag av uppgifter ur folkbokföringsdatabasen och fastighetsregistret innebär en besparing på för varje val. Införande av GIS-teknik i valarbetet (jfr avsnitt 7.3) förväntas ge ökad rättssäkerhet, större flexibilitet och rationellare handläggningsprocesser. Även om utveckling, uppbyggnad och driftläggning av den tekniska lös- ningen initialt genererar merkostnader på i storleksordningen 1 à 2 mil- joner kronor, skall de totala långsiktigt löpande kostnaderna för valpro- cesserna inte överstiga dagens kostnadsnivåer. Berörda organisationer förväntas mer i detalj reglera hur processernas fortbestånd säkerställs såväl handläggnings- som kostnadsmässigt. Regeringen bedömer att de valtekniska förslagen i övrigt inte medför några kostnadsökningar alls eller i vart fall endast högst marginella såda- na. Några resurstillskott i förhållande till den hittillsvarande ordningen är därför inte påkallade. Vad beträffar övriga förslag bedömer regeringen att dessa inte medför några beaktansvärda kostnadsökningar. Förslaget avseende ändrade reg- ler för utseende av ersättare för kommunfullmäktige (se avsnitt 12.4) innebär att det kan komma att utses fler ersättare än . De ekono- miska konsekvenserna av detta är dock högst marginella. Förslaget att i vissa fall begränsa rätten till statligt partistöd (se avsnitt 13) innebär att kostnaderna för detta kan komma att minska. Sammantaget anser regeringen alltså att de förslag som läggs fram i denna proposition inte medför några kostnadsökningar för det allmänna. 16.1Förslaget till lag om ändring i lagen (1972:625) om statligt stöd till politiska partier Ändringarna har behandlats i avsnitt 13. Paragrafen är tillämplig endast på partier som varit berättigade till stöd därför att de varit representerade i på grund av att de fått av rösterna och som vid det följande valet fått ett lägre röstetal än av rösterna i hela landet. Anledningen till denna avgränsning är att partier som varit representerade i genom fyraprocentsregeln regelmässigt erhåller ett högre stöd än partier som är berättigade till bi- drag enligt 3 § tredje stycket samt att det inte ansetts befogat med det högre stödet vid ett så lågt röstetal som eller lägre. Bestämmelsen avses bli tillämplig under den mandatperiod som följer på det val då partiet fått ett lägre röstetal än . Ett parti som val fått och val fått av rösterna skall således för perioden 20022006 tilldelas endast hälften av det stöd som annars utgått vid en beräkning enligt 3 och 9 §§. Ändringen innebär att ett parti som ansöker om bidrag måste ge in sin senaste årsredovisning. Vidare skall partiets räkenskaper ha granskats av en auktoriserad eller godkänd revisor. Dennes granskning skall vara så ingående och omfattande som god revisionssed kräver. Eftersom en revi- sionsberättelse fogas som bilaga till en årsredovisning, innebär det först- nämnda kravet att får del också av revisorns yttrande. Partiet får inte beviljas stöd om ansökningen brister i de två nu nämnda avseendena. 16.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1987:813) om homosexuella sambor Som en följd av statkyrkareformen upphörde lagen (1972:704) om kyr- kofullmäktigeval att gälla (prop. 1997/98:116, bet. 1997/98:KU20, rskr. 1997/98:284, bet. 1998/99:KU5, rskr. 1998/99:3.). Punkt 13 i lagen om homosexuella sambor, som hänvisar till den lagen, upphävs därför. Förslaget till lag om ändring i vallagen (1997:157) Vissa regler om valbarhetskrav för kandidater till upphävs och görs i stället till jävsregler. De flyttas därför till 18 kap. 71 §. Skälen till ändringarna har behandlats i avsnitt 11.2. Förslaget föranleds av att det är nödvändigt med en samordning av uttag av uppgifter från folkbokföringsdatabasen enligt lagen (2001:182) om behandling av personuppgifter i skatteförvaltningens folkbokföringsverk- samhet för upprättande av en längd för bearbetning av statistikuppgifter. Detta skall ske året före valet samt valåret. Mot- svarande ändring görs i 3 kap. 2, 6 och 8 §§ samt 6 kap. 11 §. Ändringen har behandlats i avsnitt 7.1. Ändringen, som har behandlats i avsnitt 6.1, är en följd av att försam- lingen inte är den enhet som kommer att användas för indel- ning av valkretsar utan att denna i stället skall utgå från fastighetsindel- ningen. Den nuvarande föreskriften att en församling skall lämnas odelad eller i vart fall inte delas in i fler än två kretsar upphävs därför. I stället tas i 4 kap. 1 § in en bestämmelse om att för varje fastighet samtliga röstberättigade skall hänföras till samma valdistrikt. 2, 6 och 8 §§ Se vid 2 kap. 6 §. Av ikraftträdandebestämmelsen framgår att ändringarna inte skall till- lämpas förrän års allmänna val. Se vid 2 kap. 7 §. Utredningen har föreslagit att det i såväl 2 kap. 7 § som 4 kap. 1 § val- lagen skall anges att en fastighet skall lämnas odelad. Någon anledning att genomföra en sådan dubbelreglering föreligger enligt regeringens mening emellertid inte. Den nya bestämmelsen bör därför tas in endast i Eftersom valdistrikten är den geografiska valorganisationens byggstenar bör detta göras i 4 kap. 1 § vallagen, som handlar om just val- Prop. 2001/02:53 distrikten. Ändringen i första stycket har behandlats i avsnitt 6.1. Riktlinjerna i paragrafen för hur stora valdistrikten bör vara jämkas. Detta sker för att få till stånd lämplig storlek för sammanräkning det pre- liminära resultatet. Reglerna skall ses i samband med förändringarna i 9 kap. 4 §, där det införs en bestämmelse av innebörd att kommunen skall se till att det finns lämpliga lokaler som kan användas som valloka- ler och särskilda röstmottagningsställen och som i fråga om lokalisering och öppethållande ger väljarna goda möjligheter att rösta. För att det skall vara möjligt att överskrida riktlinjen för högsta antal röstberättigade införs ett krav på att det skall föreligga särskilda skäl. Vad som åsyftas med detta uttryck är första hand valadministrativa skäl som effektivare sammanräkningsrutiner eller kostnadsbesparingar för det fall endast ett val genomförs. Emellertid måste dessa skäl vägas mot välj- arnas möjligheter rösta på valdagen. Om detta är möjligt får besluta om valdistrikt som omfattar fler än 2 000 röstberättigade. Detta kan ske t.ex. genom sammanläggning av valdistrikt för val till samt till landstings- och kommunfullmäktige. Genom ändringen i andra stycket, som har behandlats i avsnitt 7.3, klargörs att skall föra ett register över indelningen i valdi- strikt. Bestämmelsen har fått en något annan utformning än vad utred- ningen föreslagit. Det är nämligen inte ett register över fastigheter som avses, utan över just valdistrikt. Ett register med fastigheter kopplade till dessa valdistrikt skapas av och levereras sedan till be- rörda valmyndigheter. Ändringen är en följd av ett förslag från i , som framhållit att eftersom fastighetsbildningsåtgärder sker fortlöp- ande borde vallagen kompletteras med en bestämmelse som ger länsstyr- elsen rätt att besluta om smärre ändringar i valdistriktsgränser även efter året före valåret. Detta är enligt något som i praktiken sker utan att det meddelas något formellt beslut om ändrad valkretsindelning (bl.a. när fastigheter nybildas, slås samman eller ändras genom fastighetsreglering). Bestämmelsen i 4 kap. 5 § vallagen ger enligt mening visserligen ett visst stöd för sådana be- slut, även om det är uppenbart att den närmast är avsedd att användas då en kommungräns ändras eller en kommun nybildas. Ett beslut om ändrad indelning i valdistrikt får fattas efter den 1 de- cember året före valåret endast om det behövs med hänsyn till en mindre ändring i fastighetsindelningen, som inte hänger samman med en ändring i kommunindelningen. Situationer av det sistnämnda slaget omfattas av vad som sägs i 5 §. Vad som avses med smärre ändringar får bedömas med hänsyn till omständigheterna i det enskilda fallet. En utgångspunkt bör dock vara att en ändring inte berör fler än av antalet röstberättigade i något av de Prop. 2001/02:53 aktuella valdistrikten. Ändringen, som har behandlats i avsnitt 12.3, innebär ett förtydligande av gällande ordning genom att det uttryckligen anges att anmälan av kandidater skall göras hos den centrala valmyndigheten om inte annat föreskrivs. Av skäl som närmare utvecklats i avsnitt 12.3 innebär partiernas rätt att återta kandidatanmälningar att de listor över partier som anmält kandida- ter och som skall finnas i röstningslokaler kan bli missvisande. På grund härav och eftersom listorna inte torde fylla någon större praktisk funktion föreslås att bestämmelserna i 5 kap. 20 § andra stycket och 9 kap. 11 § upphävs. I 5 kap. 20 § införs ett nytt andra stycke av innebörd att listorna på begäran skall kunna tillhandahållas den som så önskar. I avsnitt 9.4 föreslås att skyldigheten för valmyndigheterna att distribuera partimarkerade valsedlar (partivalsedlar) begränsas till de fall där ett parti genom en behörig företrädare anmält att det önskar att så skall ske. Det föreslås vidare att den centrala valmyndigheten skall bestämma när ett parti senast skall anmäla att det önskar få partivalsedlar utlagda. Syftet med förslaget är att förhindra att valsedlar läggs ut för partier som inte ställer upp med några kandidater i ett val. Förslaget föranleder tillägg även i 15 § samt 9 kap. 12 §. Se vid 2 kap. 6 §. Se vid 7 §. Se vid 5 §. Ändringen hänger samman med förändringen av den framtida valadmi- Som ett förtydligande anges att det är den centrala valmyn- digheten som upprättar röstlängden. Så har varit fallet sedan vallagen trädde i kraft och ändringen avser endast att lagfästa detta. En unionsmedborgare som vill delta i valet till skall i framtiden anmäla detta till . Ändringen hänger samman med ändringen av valadministrationen på regional nivå, där skall ta över skattemyndighetens roll. Ändringen beror på den förändrade valadministrationen och innebär att tar över skattemyndighetens roll på regional nivå. Ändringen är föranledd av den förändrade valadministrationen. förtydligande anges att det är den centrala valmyndigheten som upprättar Så har varit fallet sedan vallagen trädde i kraft och ändringen avser endast att lagfästa detta. Förändringen har behandlats i avsnitt 7.5. Tiden för senaste dag för rättelse av röstlängden flyttas Eftersom val skall hållas (1 kap. 9 § vallag- en), är den nu nämnda dagen alltid . Båda dessa saker behöver dock inte anges i paragrafen. Skälen för ändringen har behandlats i av- Ändringen i andra stycket hänger samman med den förändrade valad- Detta innebär att tar över skattemyndighe- tens roll på regional nivå. Meddelanden från ett annat medlemsland som avses i paragrafen har all- tid lämnats till centrala valmyndigheten. Lagtexten ändras därför så att den stämmer med det förfarandet. Det är också naturligt att den centrala valmyndigheten gör de rättelser som meddelandet föranleder. De uppgifter som meddelandet kan omfatta är antingen att någon är upptagen i röstlängd för annat land eller att personen röstat i annat land. Till skillnad mot skall båda dessa grunder för rättelse framgå av Prop. 2001/02:53 lagen. Dessa regler har tagits med för att på ett effektivt sätt skall uppfylla valrättsaktens krav på att motverka att någon skall kunna rösta i olika länder i samma val till . Andra stycket är nytt. Ändringen har behandlats i avsnitt 8.3. Ändringen har behandlats i avsnitt 8.2 och 8.3. Ändringen har behandlats i avsnitt 8.5. Ändringen i första stycket innebär att kommunen måste överväga huru- vida antalet vallokaler och den tid dessa är öppna är till fyllest för att un- derlätta för väljarna att rösta inom olika valdistrikt i kommunen. Skälen för det nya andra stycket framgår av avsnitt 4.2.3. Ändringen är en följd av att det skall vara möjligt att skriva ut röstkort vid röstmottagningsstället. Ändringarna i denna paragraf har behandlats i avsnitt 9.4. Ändringarna innebär att partierna vid val till skall avgöra om de vill få partimarkerade valsedlar (partivalsedlar) eller namnvalsedlar utlagda vid röstningslokalerna.