prop · GP0330 · 2001-10-16 00:00:00 — Nytt är också att även tjänster kan miljömärkas och att miljömärkningen skall vända sig till både enskilda konsumenter och till professionella uppköpare. 17.6 Tjänster i allmänhetens intresse publicerade kommissionen ett meddelande om tjänster i allmänhetens intresse som bl.a. utpekar telekommunikationer, post, transporter och elektricitet som sådana tjänster. kom ett nytt meddelande från kommissionen om tjänster i allmänhetens intresse. Kommissionen menar bl.a. att nationella myndigheter under särskilda omständigheter kan ge särskilda operatörer exklusiva rättigheter. En allmän debatt hölls om frågan på inre marknads-, konsument- och turismrådet . På rådsmötet antogs ett uttalande om tjänster i allmänhetens intresse. hade samråd skett med . Uttalandet handlar om förhållandet mellan fördragets bestämmelse om tjänster i allmänhetens intresse (artikel 16) och de regler som behandlar konkurrens-, statsstöds- och inremarknadsfrågor. i antog slutsatser som noterar kommissionens meddelande och godkänner rådets uttalande och som i övrigt innebär att rådet och kommissionen uppmanas att fortsätta sitt arbete i enlighet med dessa riktlinjer och bestämmelserna i artikel 16 i fördraget. Kommissionens avsikt att i nära samarbete med medlemsstaterna överväga metoder som säkerställer större förutsägbarhet och ökad rättssäkerhet vid tillämpningen av konkurrensrätten i samband med tjänster i allmänhetens intresse noteras. Rådet och kommissionen skall avlägga rapport vid . Svensk övergripande ståndpunkt i dessa sammanhang har varit att den Skr. 2001/02:30 pågående liberaliseringen av dessa tjänster bör fortsätta eftersom den leder till lägre priser och större valfrihet, men att det då är viktigt att konsumentpolitiken utvecklas i samma takt och att tillgång för alla säkras. 17.7 Tvistlösning utanför domstol Rådet antog en rådsresolution (2000/C155/01) om att inrätta ett nätverk bestående av nationella instanser som skall hjälpa konsumenter med tvistlösning över gränserna utanför domstol (, EEJ-net). Samråd hade skett med . I nätverket skall ingå dels nationella kontaktpunkter, dels de olika tvistlösningsorganen i medlemsstaterna. Konsumenterna skall genom att vända sig till den nationella kontaktpunkten i sitt hemland kunna få hjälp med att kontakta ett tvistlösningsorgan i en annan medlemsstat. Rådets resolution välkomnar även de tankar som förs fram i kommissionens rekommendation (98/257/EG) om vilka principer som skall gälla för instanser ansvariga för tvistlösning utanför domstol. Ett annat tvistlösningsnätverk som varit under uppbyggnad är nätverket för tvistlösning utanför domstol vid gränsöverskridande reklamationer om finansiella tjänster, FIN-net. En annan konsumentpolitisk fråga som behandlats är konsumenters överskuldsättning. Under det portugisiska ordförande- skapet hölls på rådsmötet en offentlig debatt om denna fråga. De flesta medlemsstater menade att frågan även fortsättningsvis skall behandlas på nationell nivå. Medlemsstaterna enades dock om att en mer nyanserad bild av situationen bör sökas på EU-nivå och att det vore nyttigt med ett utbyte av information och erfarenheter. En gemenskapsstrategi för att stärka konsumenternas förtroende för den elektroniska handeln presenterades av kommissionen under vårens rådsmöte. Kommissionen framhöll i detta sammanhang att uppförandekoder bör uppmuntras. En annan fråga som behandlats är vilka praktiska förberedelser som vidtas för att förbereda konsumenterna på att sedlar och mynt i euro införs i de flesta medlemsstater . Det franska ordförandeskapet tog initiativ till en diskussion på höstens rådsmöte, som bland annat handlade om vad medlemsstaterna gjort för att förbereda konsumentgrupper med särskilda behov. Information och samråd hade skett med . Ett arbete har pågått med att genomföra direktivet om förbudsföreläggande för att skydda konsumenternas intressen (98/27/EG). Syftet med direktivet är att stärka konsumentskyddet inom EU vid gränsöverskridande överträdelser av bestämmelserna i vissa konsumentskyddsdirektiv. Det föreslås i huvudsak ske genom att så kallade godkända organ (konsumentorganisationer och offentliga organ) Skr. 2001/02:30 får väcka talan i det land där en ifrågasatt överträdelse har sitt ursprung. Direktivet genomfördes i svensk rätt genom en lag som säkerställer att utländska organ i en EES-stat ges behörighet att företräda sitt lands konsumentintressen i svensk domstol, i första hand (Lag (2000:1175) om talerätt för vissa utländska konsumentmyndigheter och konsumentorganisationer, prop. 2000/2001:34). Se även 8.2 Konsumenterna och den inre marknaden. 18 Ungdomsfrågor och idrott Samarbete med ungdomsområdet regleras i artikel 149 i fördraget. Det ger möjlighet till stimulansåtgärder för att främja utvecklingen av ungdoms- och ungdomsledarutbyte. Huvuddelen av aktiviteterna sker inom programmet Ungdom, ett program som huvudsakligen ger stöd åt ungdomsutbyte och volontärtjänst för ungdomar. Programmet löper , och har en sammanlagd budget på . Förutom stöd till utbyte och volontärarbete erbjuder programmet stöd till nyskapande verksamhet och entreprenörskap, projektsamarbete med utbildningsprogrammen och samt möjlighet att arbeta med ungdomsinformation och studier kring unga. Programmet ersätter de tidigare programmen Ungdom för och Europeisk volontärtjänst. deltog totalt ca 100 000 ungdomar och ungdomsledare i programmet, varav ca 2000 från . bekostar regeringen en nationell expert på ungdomsfrågor vid kommissionen. 18.2EU:s första vitbok om ungdomspolitik tog kommissionen initiativ till EU:s första vitbok om ungdomspolitik. I och med detta inledde kommissionen ett omfattande samråd med nyckelpersoner inom det ungdomspolitiska området i syfte att ta fram underlag. Teman som har behandlats under samråden med ungdomar, forskare, frivilligorganisationer, tjänstemän och politiker är ungdomars delaktighet, sysselsättning, hälsa, utbildning och europeiska värderingar. Kommissionen avser att lägga fram vitboken om det framtida samarbetet inom EU på det ungdomspolitiska området . har aktivt deltagit i kommissionens förberedelsearbete inför vitboken, med tonvikt på den forskningskonferens som hölls i under det portugisiska ordförandeskapet samt den ungdomskonferens som ägde rum i . lade under sitt ordförandeskap särskild vikt vid Skr. 2001/02:30 icke-formell utbildning inom det ungdomspolitiska området. resulterade i en enkätundersökning. 18.3Resolution om social integration av ungdomar Som ett led i fokus på EU:s sociala dimension under sitt ordförandeskap lade landet fram en resolution om den sociala integrationen av ungdomar. På ungdomsrådet fattade medlemsstaterna beslut om att anta resolutionen. Den slår fast vikten av ungdomars engagemang i skapandet av , av att ungdomar knyts närmare till den politik som berör dem samt att ett informationsutbyte sker inom området för social utslagning av ungdomar. 18.4Idrott gemensamt arbete mot dopning Idrott omfattas inte specifikt av fördraget och härigenom har inte heller någon gemenskapspolitik förutsatts. har dock genom domar fastställt principen att idrotten bör underkastas gemenskapsrätten i de fall den utgör en ekonomisk aktivitet inom ramen för den inre marknaden. Den senaste domen av stor betydelse på idrottsområdet meddelades i det s.k. Bosman-fallet (mål C-415/93). Domen har för idrotten i medfört att olika specialidrottsförbund genomfört vissa förändringar i sina tävlingsbestämmelser. Under ordförandeskap genomfördes ett informellt idrotts- ministermöte i då man diskuterade främst frågan om kampen mot dopningen inom idrotten och behovet av åtgärder för att stärka den startade Världsantidopningsbyrån (the , ). Det franska ordförandeskapet inleddes med ett informellt s.k. trojka- idrottsministermöte i där , och samt ansvarig kommissionär deltog. Vid det informella idrottsministermötet i var arbetet mot dopning inom idrotten en huvudfråga. Dessutom diskuterades behovet av ett särskilt uttalande om idrotten och dess betydelse inom EU. Bakgrund var bl.a. kommissionens rapport till Europeiska rådets möte i med inriktning på att bevara nuvarande idrottsstrukturer och att upprätthålla idrottens sociala funktion inom ramen för gemenskapen. Arbetet resulterade i ett särskilt beslut i rådet om en idrotts- deklaration. Denna Idrottsdeklaration noterades även i ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i . I ett annat möte enades rådet i samförstånd med kommissionen om slutsatser i en gemensam syn i frågan om och medverkan i dess styrelse. Regeringen beslutade att utse en särskild arbetsgrupp med uppgift att bistå i frågor som kan bidra till att stärka idrottens sociala, kulturella och demokratiutvecklande betydelse inom EU- Arbetsgruppen med flera ledamöter från svensk idrottsrörelse Skr. 2001/02:30 påbörjade sitt arbete och har aktivt bidragit till att biträda i förberedelserna inför det svenska ordförandeskapet i EU. 19.1Frågor som rör samtliga transporter 19.1.1Galileo deltagande i en ny generation satellitnavigeringstjänster EU:s transportministrar enades om hur arbetet med ett framtida europeiskt satellitnavigeringssystem skall läggas upp. Projektet har fått namnet och innefattar ett globalt system av ca 30 satelliter. Syftet är att skapa ett europeiskt oberoende navigeringssystem och industriella möjligheter samt att tillgodose användarnas behov. lade kommissionen fram ett meddelande (KOM (2000) 750 slutlig) med resultatet från definitionsfasen som syftade till att kartlägga de tekniska, ekonomiska och organisatoriska förutsättningarna för . En viktig förutsättning för framtida beslut var att säkerställa en betydande privat medfinansiering. Osäkerheten kring projektets finansiering, i synnerhet från den privata sektorn, ledde fram till att transportministerrådet inte som planerat lyckades enas om hur fortsättningen skulle läggas upp. ståndpunkt är att är en viktig europeisk satsning inom ett strategiskt infrastrukturellt framtidsområde. För att projektet skall lyckas krävs dock att vissa villkor är uppfyllda innan ett beslut kan tas om att genomföra hela projektet. Viktigast är kravet på en robust och detaljerad finansieringsplan för hela projektet. Ett annat krav som har hävdat är att systemet skall ha en utformning som ger en likvärdig service i hela . Detta krav har fått gehör, då nu föreslås byggas enbart med satelliter i varierande banor. Satelliter över ekvatorn, som har varit aktuella, ger sämre mottagning på nordliga breddgrader. Ärendet har redovisats för . 19.1.2 Integration av miljö och hållbar utveckling Vid Europeiska rådets möte i beslöts att de olika ministerråden skulle upprätta strategier för att integrera miljöhänsyn och hållbar utveckling. var ett av de råd som skulle inleda arbetet (se även 26.1.1). antog transportrådet en strategi för miljö och hållbar utveckling som är giltig . Strategin skall följas upp och ses över med jämna mellanrum. Den första uppföljningen sker under det Skr. 2001/02:30 svenska ordförandeskapet. Ett viktigt forum för arbetet med strategin är kommissionens gemensamma expertgrupp för trafik- och miljöfrågor med experter från medlemsstaternas trafik- och miljöministerier. Expertgruppen har utarbetat underlagsrapporter både . Svenska experter är aktiva deltagare i expertgruppens arbete. De svenska insatserna var särskilt intensiva som ett led i förberedelserna för det svenska ordförandeskapet. 19.1.3 Transport av farligt gods Arbetet i kommittén för anpassning till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen av lagstiftningen om transport av farligt gods har inriktats på att utarbeta förslag till ändring av rådets direktiv /50 av om enhetliga förfaranden för kontroller av vägtransporter av farligt gods, dels för att genomföra en anpassning till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen, dels för att införa ett kommittéförfarande för framtida ändringar av bilagorna till nämnda direktiv. lade kommissionen ett förslag till nytt direktiv om bestämmelser beträffande , (KOM (2000) 302 slutlig). Enligt förslaget skulle reglerna om gälla för en obegränsad tid framöver. direktiv om har alltid gällt för ett visst antal år, vanligen tre till åt gången. Senast vid utgången av skall kommissionen utarbeta en rapport om hur bestämmelserna påverkar de sektorer som berörs av reglerna, och vid behov lägga fram lämpliga förslag till nya regler. Förslaget antogs slutligen med smärre ändringar . och rådets direktiv /84/EG om bestämmelser beträffande har genomförts i svensk lagstiftning genom förordningen (2001:127) om . börjar månad och upphör månad . 19.1.5 Rättvis och effektiv prissättning Kommissionen har redovisat sin syn på hur prissättning av användning av transportinfrastruktur bör utformas (KOM (1998) 466). Den ligger väl i linje med den svenska transportpolitiken. Strävan bör sålunda vara att avgifterna motsvarar den samhällsekonomiska marginalkostnad som användning ger upphov till. har diskussionerna framförallt rört järnvägen, där man arbetat med ett direktiv om bl.a. avgifter för nyttjande av järnvägsinfrastruktur. har vidare deltagit i det mer långsiktiga utvecklingsarbete som drivs inom ramen för kommissionens kommitté av statliga experter på infrastruktur- Arbetet har bl.a. omfattat en gemensam Skr. lade kommissionen fram ett meddelande (KOM (2000) 125 slutlig) om prioriteringar för en ökad trafiksäkerhet inom EU. Meddelandet är en uppföljning till EU:s trafiksäkerhetsprogram (KOM (97) 131). I meddelandet konstaterar kommissionen att mycket kvarstår att göra för att öka trafiksäkerheten i . Bland annat hänvisas till att det dör 42 000 människor i trafiken i EU och att nära 2 miljoner Detta förorsakar samhället enorma kostnader och ett stort mänskligt lidande. I kommissionens meddelande presenteras ett antal exempel på åtgärder som kan minska olyckornas antal och/eller konsekvenserna av dem. Förslagen åtföljs av en uppskattning av antalet sparade liv och samhällsekonomiska vinster om förslagen genomförs. EU:s transportministrar följde upp meddelandet genom att enas om en resolution 9832/00 om ökad trafiksäkerhet . framhåller rådet att framsteg är angelägna för lagstiftningsåtgärder, utredningsåtgärder och informationsåtgärder. Lagstiftningsförslagen som transportministrarna uppmanade kommis- sionen att lägga fram omfattar såväl fordonstekniska krav som regler för Rådsresolutionen anger också behovet av att fortsätta arbetet med EU- gemensam fordonstestning (EuroNCAP), utveckling och utnyttjande av ny teknik för ökad trafiksäkerhet och en rad EU-gemensamma utredningar om bl.a. orsakssamband vid olyckor. också på vikten av att nå ut och sprida resultaten från forskning och utveckling på området, bl.a. genom upplysningskampanjer och informationsutbyte mellan medlemsstaterna. är positivt till de föreslagna trafiksäkerhetsåtgärderna som ligger väl i linje med strävan mot ett trafiksäkert samhälle. Under förberedelserna för ordförandeskap diskuterades vilka av resolutionens direktivförslag som kunde bli aktuella att hantera för för att som ordförandeland kunna bidra till en säkrare trafik i 19.2.2 Förbättrade villkor för yrkesförare Kommissionen antog meddelandet I riktning mot säkrare och mer konkurrenskraftiga vägtransporter av hög kvalitet i gemenskapen (KOM (2000) 364), där en rad åtgärder aviserades för att förbättra de sociala villkoren för yrkesförare, främja trafiksäkerheten och som transportföretagen tillhandahåller, samt skapa rättvisare konkurrensförhållanden på vägtransportmarknaden. 2001/02:30 Bland de initiativ som aviserades fanns, förutom en hänvisning till ett förslag om viss reglering av arbetstiden för yrkesförare, förslag om regler om vissa anställningsvillkor för förare, kontrollen av regelefterlevnaden inom vägtransportsektorn, samt utbildning för yrkesförare. Vissa av de aviserade förslagen behandlades i rådet . 19.2.3 Reglering av arbetstiden för yrkesförare Kommissionen överlämnade ett förslag till direktiv (KOM (98) 662 slutlig) som innebär viss reglering av arbetstiden för yrkesförare. Arbetstidsreglerna i förslaget skall komplettera körtids- bestämmelserna i rådets förordning (EEG) nr 3820/85 om harmonisering av viss social lagstiftning om vägtransporter. Syftet är att stärka skyddet för de mobila arbetstagarna, förbättra trafiksäkerheten och skapa jämnare konkurrensvillkor för åkerierna på den gemensamma transport- marknaden. Vid mötet nådde rådet beslut med kvalificerad majoritet. Egenföretagare omfattas inte av den kommande arbetstidsregleringen. Emellertid ingår i regleringen en kompromiss som innebär att egenföretagare undantas från den föreslagna arbetstids- regleringen till dess att och rådet ånyo prövar frågan på basis av ett förslag från kommissionen och en konsekvensrapport som skall presenteras efter det datum då direktivet senast skall ha genomförts i medlemsstaterna. Syftet är att på ett tidigt stadium kunna upptäcka och på ett förhållandevis snabbt och smidigt sätt kunna vidta åtgärder mot eventuella negativa effekter på marknaden av att egenföretagarna inte omfattas av arbetstidsregleringen. Yrkesförarna har varit undantagna från . Endast s.k. fordons- nära arbete omfattas av de nya reglerna. Samråd har ägt rum med . 19.2.4Enhetliga regler (inkl. s.k. helgförbud) vid internationella godstransporter 1998 lade kommissionen fram ett förslag om en enhetlig reglering för trafikbegränsningar (inklusive s.k. helgförbud) för tunga lastfordon som utför internationella transporter. Syftet är att begränsa de negativa effekter som trafikrestriktionerna ger för de internationella varu- transporterna. finns ingen EG-lagstiftning om trafik- begränsningar för tunga lastfordon. Alla sådana bestämmelser utfärdas av medlemsstaterna själva och varierar därför avsevärt mellan länderna. En reglering på EU-nivå av medlemsstaternas möjligheter att införa trafikrestriktioner, som t.ex. helgförbudet, skulle därför göra det lättare för åkerierna att planera transporterna, så att varuflödet inte onödigtvis hindras. Givetvis skulle sådana gemensamma regler även underlätta förarnas arbetssituation. Flera medlemsstater har motsatt sig regleringen vilket resulterade i att kommissionen presenterade ett ändrat förslag (KOM (2000) 759 slutlig). Kommissionen lade fram ett förslag till förordning om ändring av rådets förordning (EEG) nr 881/92, som innebär att en yrkesförare som utför godstransporter inom EU skall kunna uppvisa ett intyg att han enligt reglerna i den medlemsstat där åkaren är etablerad är berättigad att där köra fordonet. Syftet är att lösa problemet med förare från tredjeland (dvs. från ett land utanför EU) som anlitas av åkerier i EU för att utföra transporter inom gemenskapen under sociala och andra villkor som skiljer sig från dem som gäller i den medlemsstat där åkaren är etablerad. Vid mötet antog rådet slutsatser om införande av ett enhetligt förartillstånd. hade samråd ägt rum med . Kommissionens 1998 framlagda förslag till ett nytt järnvägspaket lästes av . Ett stort antal ändringsförslag för de i paketet ingående tre direktiven lades fram. Den största sensationen med dessa ändringsförslag var att ville att järnvägsmarknaden skulle öppnas mer än vad som beslutats i rådets gemensamma ståndpunkt. Enligt denna skulle ett särskilt järnvägsnät öppnas för internationell godstrafik . Ärendet gick till förlikning under ordförandeskap . Resultatet av förlikningen blev att kommer hela järnvägsnätet, och inte bara den del som öppnas 2003, att vara öppet för internationell godstrafik. Det slutligt antagna paketet kommer förhoppningsvis att få ett positivt resultat som främjar järnvägstransporterna i . Den europeiska järnvägssektorn har lidit av vikande marknadsandelar. Denna trend behöver ändras för att motverka de trängsel- och miljöproblem som orsakas av den växande andelen vägtransporter. Kommissionen anser att den uppgörelse som nåtts behöver utökas för att åstadkomma ett riktigt tillfredsställande resultat. Man avser därför att lägga fram förslag om att öppna spåret även för andra former av trafik. Parallellt med de frågor som rör ökat tillträde till spåret behöver även tekniska frågor och säkerhetsfrågor lösas. kunde rådet och enas om ett direktiv om driftskompatibilitet för konventionella tåg. Enligt detta direktiv skall tekniska specifikationer för uppfyllande av väsentliga säkerhetskrav läggas fast. Dessa tekniska specifikationer skall garantera driftskompatibilitet mellan de olika nationella tekniska systemen. Säkerhetskraven skall harmoniseras genom ett nytt direktiv om säkerhetsfrågor som kommissionen kommer att lägga fram förslag till . antogs och rådets direktiv om tillnärmning av medlemsstaternas lagar om ansvarsförsäkring för motorfordon (det s.k. fjärde direktivet om motorfordonsförsäkring 2000/26 EG). Direktivet syftar till att göra det lättare för den som är på Skr. 2001/02:30 genomresa i ett land inom EU att begära ersättning för en trafikskada som inträffat i ett annat land än det där den skadelidande har sin stadigvarande bostad. Direktivet innehåller bl.a. en bestämmelse om att en skadelidande skall ha rätt att kunna vända sig till motpartens försäkringsgivare med sina anspråk (direktanspråk). Vidare skall alla trafikförsäkrings- givare vara skyldiga att ha en skaderegleringsrepresentant i varje medlemsstat. Varje medlemsstat åläggs att skapa ett informationsorgan, som skall bistå skadelidande med information om bl.a. vilka försäkringsbolag som meddelat trafikförsäkring för de fordon som varit inblandade i olyckan och om de representanter som ansvarar för skaderegleringen. Dessutom skall varje medlemsstat inrätta eller auktorisera ett skadeersättningsorgan som skall ansvara för reglering av skador i de fall det inte finns någon skaderegleringsrepresentant utsedd eller när försäkringsgivaren eller representanten inte reagerar på framställda krav. Direktivets bestämmelser skall tillämpas från , och arbete pågår med att genomföra direktivet i svensk lagstiftning. Inom kommissionen pågår arbete med att få fram ett förslag till ett femte motorfordonsförsäkringsdirektiv. De frågor som är aktuella i detta arbete är bl.a. en utvidgning av ersättningskretsen och en utvidgning av det system för direktkrav som infördes genom det fjärde motorfordons- försäkringsdirektivet. deltar här i expertmöten under kommissionens ledning. 19.2.8 Oljemarknadens inverkan på transportpolitiken steg världsmarknadspriserna på olja markant. Det följdes av demonstrationer mot höga drivmedelspriser på många håll i . Bland annat blockerades vägar i protest. Mot denna bakgrund kallade det franska ordförandeskapet till ett extra transportministermöte. Vid mötet, som hölls , diskuterades hur transportpolitiken kan bidra till att minska oljeberoendet. Ordförandeskapet tog också upp frågan om eventuell harmonisering av åtgärder för att stödja särskilt drabbade grupper. I ordförandeskapets slutsatser från mötet betonades betydelsen av att uppmärksamma denna fråga i den kommande vitboken om en gemensam europeisk transportpolitik, intensifiera satsningarna på järnväg och fortsätta arbetet för att undanröja kartellbildning inom bränsledistributionen. 19.2.9 Förslag till ny förordning om upphandling av kollektivtrafik Europeiska kommissionen presenterade ett förslag till en ny rättsakt som reglerar upphandling av kollektivtrafik (KOM (2000) 7 Förslaget till förordning utgår från att kollektivtrafiken bör vara Förslaget grundas på principen om kontrollerad konkurrens, dvs. att myndigheterna fortfarande skall ha kontrollen över kollektivtrafiken men att verksamheten utförs av en eller flera operatörer Skr. 2001/02:30 som vunnit kontrakten i en anbudsupphandling. Förslaget liknar till stora delar den svenska upphandlingsmodellen. är därför positivt till den grundläggande inriktningen i förslaget, även om det finns detaljer i förslaget som har invändningar mot. Förslaget presenterades av kommissionen under det franska ordförandeskapet. Ett par arbetsgruppsmöten, som hölls på ett principiellt plan, genomfördes i slutet av det franska ordförandeskapet.