prop · GP0362 · 2001-11-28 00:00:00 — Enligt regeringens bedöm- ning är det mest ändamålsenligt att i denna del ansluta till vad som gäller för vanlig hyra. I fråga om hyra gäller särskilda regler om störningar i boendet (se 25 § första och andra stycket hyreslagen). Reglerna tar sikte på sådana störningar som kan vara skadliga för de boendes hälsa eller försämra deras bostadsmiljö. Om störningar uppkommer, skall hyresvärden ge hyresgästen tillsägelse att se till att störningarna upphör samt underrätta socialnämnden. Om störningarna inte upphör, kan hyresrätten förverkas (se 42 § första stycket 6 hyreslagen). Vid särskilt allvarliga störningar kan hyresvärden säga upp hyresavtalet direkt (se 25 § tredje stycket hyreslagen). I bostadsrättslagen finns inte några motsvarande regler. har dock lämnat förslag om sådana regler (se SOU 2000:2 s. 184 f.). Enligt regeringens uppfattning är det naturligt att de hyresrättsliga regler om störningar i boende som gäller tillämpas också när det är fråga om kooperativ hyresrätt. En remissinstans har ifrågasatt om det bör vara möjligt att vid särskilt allvarliga störningar säga upp den störande hyresgästen utan föregående tillsägelse. En bestämmelse av detta slag finns dock redan i hyreslagen och regeringen har inte funnit anledning att ompröva frågan i detta sammanhang. Regeringens förslag: Hyreslagens regler om inrymmande av utom- stående personer i lägenheten och om andrahandsupplåtelse skall gälla även i fråga om kooperativ hyresrätt. Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag (se betänkandet s. 197199). Remissinstanserna: Remissinstanserna har tillstyrkt eller inte haft något att invända mot förslaget. Skälen för regeringens förslag Utomstående personer i lägenheten En hyresgästs respektive en bostadsrättshavares rätt att inrymma utom- stående personer i lägenheten s.k. partiell sublokation är närmast Lägenhetsinnehavaren får inrymma utomstående personer i lägenheten så länge det inte medför men för hyresvärden respektive föreningen eller andra medlemmar (se 41 § hyreslagen och 7 kap. 8 § Regeringen ser inte skäl att göra några avvikelser från hyreslagen i Reglerna för andrahandsupplåtelse s.k. total sublokation är snävare än reglerna om partiell sublokation. regler skiljer sig också något åt. Utgångspunkten i hyreslagen är att hyresgästen behöver hyresvärdens samtycke (se 39 § hyreslagen). Om hyresvärden inte samtycker, kan hyresgästen ansöka om tillstånd hos hyresnämnden. lämnas om hyresgästen på grund av ålder, sjukdom, tillfälligt arbete på annan ort, särskilda familjeförhållanden eller därmed jämförbara för- hållanden har beaktansvärda skäl för upplåtelsen samt hyresvärden inte har befogad anledning att vägra samtycke. Tillståndet skall begränsas till och kan förenas med villkor (se 40 § hyreslagen). Även för bostadsrätter är huvudregeln att en andrahandsupplåtelse Om samtycke inte ges, kan bostadsrättshavaren ansöka om tillstånd hos hyresnämnden. Tillstånd skall lämnas om bostadsrätts- havaren inte har tillfälle att använda lägenheten, bostads- rättshavaren har beaktansvärda skäl för upplåtelsen och föreningen inte har någon befogad anledning att vägra samtycke (se 7 kap. 10 § I denna fråga står skilda intressen mot varandra. Den enskilde har ofta ett intresse av att reglerna om andrahandupplåtelse är liberala. rativa hyresrättsföreningar torde däremot, liksom bostadsrättsföreningar vanligen gör, komma att uppfatta en omfattande andrahandsuthyrning som negativ, eftersom det medför att många av föreningens lägenheter bebos av andra än föreningens medlemmar. ning finns det dock inte något påtagligt skäl för att avvika från hyres- Vad som sägs i hyreslagen om andrahands- Prop. 2001/02:62 uthyrning bör alltså gälla även när en lägenhet är upplåten med Regeringens förslag: Företrädare för den kooperativa hyresrättsföre- ningen skall ha rätt att komma in i lägenheten när det behövs för tillsyn eller för att utföra arbete som föreningen svarar för. När hyresrätten har sagts upp, skall den kooperativa hyresgästen vara skyldig att låta visa lägenheten . Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag (se betänkandet s. 202). Remissinstanserna: Remissinstanserna har tillstyrkt eller inte haft något att invända mot förslagen. Skälen för regeringens förslag: En hyresvärd har enligt hyreslagen rätt till tillträde för att utföra nödvändig tillsyn eller för att utföra förbättringsarbeten (se 26 § hyreslagen). För förbättringsarbeten gäller skilda regler beroende på om det rör sig om brådskande arbeten eller inte. För förbättringsarbeten som inte är brådskande gäller dessutom olika regler beroende på om arbetet vållar väsentligt hinder eller men i nytt- janderätten eller ej. När lägenheten är ledig för uthyrning, är hyresgästen skyldig att låta den visas . Bostadsrättslagens bestämmelser om tillträde är mindre utförliga än hyreslagens. En bostadsrättsförening har rätt till tillträde när det behövs för tillsyn eller för att utföra arbete som föreningen svarar för (se 7 kap. 13 § bostadsrättslagen). Vidare är bostadsrättshavaren skyldig att låta lägenheten visas , när den skall tvångsförsäljas. De mer omfattande reglerna om tillträde i hyreslagen skall ses mot bakgrund av att hyresvärden har ett större ansvar för lägenheten än en bostadsrättsförening har. Den kooperativa hyresrättsföreningen kommer enligt regeringens förslag som huvudregel att ha underhållsansvaret för lägenheterna (se avsnitt 6.3.2). Det kan synas tala för att hyreslagens regler om tillträde bör gälla även när det är fråga om kooperativ hyresrätt. I motsatt riktning talar dock konstruktionen med en förening där styrelseledamöterna ofta bor i huset. Denna ordning bör underlätta kommunikation och samarbete samt göra att motsatsförhållandet mellan hyresvärd och hyresgäst blir mindre tydligt än vid traditionell hyresrätt. Det ligger mot den bakgrunden närmast till hands att ansluta till bestämmelserna för bostadsrätt. Regeringen föreslår därför att företrädare för den kooperativa hyresrättsföreningen skall ha rätt att komma in i lägenheten när det behövs för tillsyn eller för att utföra arbete som föreningen svarar för. Den kooperativa hyresgästen bör dessutom vara skyldig att låta visa lägenheten när hyresrätten är uppsagd. 6.7Förverkande, besittningsskydd och hyresvillkor Regeringens förslag: Hyreslagens bestämmelser om förverkande av hyresrätten skall tillämpas också i fråga om kooperativ hyresrätt. Dess- utom skall en kooperativ hyresrätt kunna förverkas när den som har förvärvat en hyresrätt inte ansöker om medlemskap (jfr ovan avsnitt 5.2.8), eller när den kooperativa hyresgästen har åsidosatt en skyldighet som följer av föreningens stadgar. Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag (se betänkandet s. 205207). Remissinstanserna: Remissinstanserna har tillstyrkt eller inte haft något att invända mot förslagen. Bakgrund: En hyresgäst kan förlora sin hyresrätt genom att denna för- verkas. Förverkandet innebär att hyresvärden kan säga upp hyresavtalet eller vägra förlängning av avtalet. Bestämmelser om förverkande finns i 4244 §§ hyreslagen. I 42 § hyreslagen finns de s.k. förverkande- grunderna. Exempel på förverkandegrunder är att hyresgästen inte betalar hyran eller att han eller hon hyr ut lägenheten i andra hand utan tillåtelse. I 43 § hyreslagen anges vad som gäller om hyresgästen vidtar rättelse. I flera fall får hyresgästen inte skiljas från lägenheten, om han eller hon vidtar rättelse innan hyresvärden har sagt upp hyresgästen. 43 § inne- håller också bestämmelser om att hyresvärden måste göra uppsägningen från det att han fick kännedom om det förhållande som utgör grund för förverkande. I 44 § hyreslagen finns bestämmelser om att hyresgästen i vissa fall inte får skiljas från lägenheten trots att hyresrätten är förverkad. Hyresgästen kan sålunda återvinna hyresrätten, om hyran betalas . Hyresgästen kan inte heller skiljas från lägenheten, om socialnämnden åtar sig betalningsansvaret för hyran eller om betalningsdröjsmålet beror på sjukdom eller annan oförutsedd händelse och hyresgästen betalar hyran så snart det är möjligt. De regler som gäller för förverkande av bostadsrätt (se 1825 §§ bostadsrättslagen) är mycket lika dem som gäller på hyresrättens område. De skillnader som finns förklaras delvis av att reglerna om lägenhets- innehavarens rättigheter och skyldigheter skiljer sig åt mellan de båda upplåtelseformerna. Skälen för regeringens förslag: De stora likheterna mellan kooperativ hyresrätt och vanlig hyra gör att det är naturligt att tillämpa bestäm- melserna om förverkande i 4244 §§ hyreslagen också i fråga om koope- rativ hyresrätt. Enligt regeringens uppfattning bör en kooperativ hyresrätt kunna för- verkas i ytterligare två situationer. N I det föregående har föreslagits att den som förvärvar en kooperativ hyresrätt skall vara skyldig att ansöka om medlemskap i den kooperativa hyresrättsföreningen (se ovan avsnitt 5.2.8). Om hyresgästen inte ansöker om medlemskap efter tillsägelse från den kooperativa hyresrättsföre- ningen, bör hyresrätten vara förverkad och föreningen ha rätt att säga upp hyresavtalet. N Enligt 42 § första stycket 8 hyreslagen är hyresrätten förverkad om Prop. 2001/02:62 hyresgästen åsidosätter en avtalsenlig skyldighet som går utöver hans skyldighet enligt hyreslagen och det måste anses vara av synnerlig vikt för hyresvärden att skyldigheten fullgörs. I 7 kap. 18 § 7 bostadsrätts- lagen finns en liknande bestämmelse. Den senare bestämmelsen är tillämplig när en bostadsrättshavare inte fullgör en skyldighet. Det behöver alltså inte vara en skyldighet som följer av avtal utan förverkande kan också ske när bostadsrättshavaren har åsidosatt en förpliktelse enligt stadgarna. Förpliktelsen kan innebära exempelvis att medlemmen skall tillhöra en viss sammanslutning (se t.ex. , m.fl., Bostadsrättslagen, 2 uppl., 1998 s. 212). Också kooperativa hyresrättsföreningar kan ha legitima skäl att i stadgarna ta in föreskrifter om olika slag av skyldigheter för kooperativa hyresgäster. Det kan vara föreskrifter om att hyresgästerna måste tillhöra någon viss sammanslutning eller ta viss del i skötseln av huset. Underlåtenhet att iaktta sådana stadgeföreskrifter bör då kunna föranleda förverkande. Regeringen föreslår därför att det i den nya lagen tas in en särskild bestämmelse om förverkande när en hyresgäst har åsidosatt en skyldighet som framgår av stadgarna. Bestämmelsen bör liksom hyreslagens motsvarande förverkandebestämmelse kunna åberopas av föreningen endast när det är av synnerlig vikt för föreningen att skyldig- heten fullgörs och föreningen säger upp hyresgästen efter försummelsen. Regeringens förslag: Hyreslagens bestämmelser om besittningsskydd för bostadshyresgäster skall gälla också när en lägenhet har upplåtits med kooperativ hyresrätt. Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag (se betänkandet s. 207). Remissinstanserna: vid har ifrågasatt förslaget. Övriga remissinstanserna har tillstyrkt det eller inte haft några invändningar. Bakgrund: Reglerna om bostadshyresgästens besittningsskydd finns i 4547 och 4952 §§ hyreslagen. Den centrala paragrafen är 46 §. Där finns huvudregeln om att en hyresgäst vid hyrestidens slut har rätt till förlängning av avtalet, s.k. direkt besittningsskydd. Huvudregeln har tio undantag. Ett fall när någon rätt till förlängning inte föreligger är att hyresrätten är förverkad. Ett annat fall när besittningsskydd inte föreligger är när hyresgästen har åsidosatt sina förpliktelser i så hög grad att avtalet skäligen inte bör förlängas. Ett exempel på ett sådant åsidosättande är när hyresgästen upprepade gånger har betalat hyran alltför sent fastän alltid inom återvinningsfristen. I 45 § undantas vissa slag av upplåtelser från vad som annars gäller om besittningsskydd. Undantagna är bl.a. andrahandsupplåtelser som har varat än i följd. 47 § innehåller bestämmelser om vad som gäller när flera har hyrt en lägenhet gemensamt och en av dem säger De resterande paragraferna, 4952 §§ hyreslagen, anger vad som gäller i samband med en tvist om förlängning av hyresavtalet. Skälen för regeringens förslag: Såsom har framhållits torde förhållandet mellan en kooperativ hyresrättsförening och de koope- rativa hyresgästerna inte komma att präglas av det motsatsförhållande som annars kan prägla en hyresvärdhyresgästrelation. Behovet av bestämmelser om besittningsskydd kan såsom Juridiska fakultets- nämnden vid har varit inne på mot den bak- grunden framstå som mindre påtagligt än när det är fråga om vanlig hyra. Enligt regeringens mening är emellertid hyreslagens bestämmelser om rätt till förlängning av hyresavtalet av så grundläggande betydelse för den enskilde hyresgästens trygghet att det inte bör komma i fråga att frångå dem. Att, såsom fakultetsnämnden har föreslagit, i stället införa särskilda regler om förlängning på föreningens villkor skulle komplicera regelverket med risk för osäkerhet hos hyresgästerna om vad som gäller. Hyreslagens bestämmelser om besittningsskydd är mycket utförliga och torde i några delar komma att sakna praktisk betydelse i kooperativa hyresrättsförhållanden. Av lagtekniska skäl bör dock den nya lagen om kooperativ hyresrätt innehålla en hänvisning till samtliga bestämmelser. 6.7.3Ändring av hyresvillkor m.m. Regeringens förslag: Bestämmelserna i 5355 c §§ hyreslagen om prövning av hyran och andra hyresvillkor för bostadslägenheter skall gälla för kooperativa hyresrätter endast i den utsträckning de avser andra hyresvillkor än hyran. Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag (se betänkandet s. 208). Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har inte haft något att invända mot förslaget. vid har ifrågasatt om inte också villkorsändringar utöver hyran kan regleras på samma sätt som i bostadsrättsföreningar, dvs. Bakgrund: Särskilda bestämmelser om prövning av hyran och andra hyresvillkor för bostadslägenheter finns i 5355 c §§ hyreslagen. 53 § anger vilka typer av hyresavtal som undantas från de följande reglerna om prövning av hyran. I 54 § hyreslagens anges hur den skall agera som önskar få till stånd en ändring av villkoren. Av bestämmelsen framgår att sådana frågor prövas av hyresnämden. Bestämmelser om tidpunkten för villkorsändringar finns i 55 c § hyreslagen. Dessa två paragrafer gäller alltså alla typer av villkorsändringar. De övriga, 54 a, 55 och 55 b §§ hyreslagen gäller ändring av hyran. Av särskild betydelse är 55 §. Där kommer bl.a. den s.k. bruksvärdesprincipen till uttryck. Den innebär, i korthet, att vid en tvist om hyran skall denna fastställas till ett belopp som är skäligt vid en jämförelse med hyran för lägenheter som med hänsyn till sitt bruksvärde är likvärdiga. Vid jämförelsen med andra lägenheters hyra skall i första hand allmännyttans lägenheter beaktas. I paragrafens femte stycke behandlas tvister om andra villkor än hyran. Där anges att villkoret skall gälla om det är skäligt med hänsyn till hyresavtalets innehåll, omständigheterna vid avtalets tillkomst, senare Prop. 2001/02:62 inträffade förhållanden och omständigheterna i övrigt. Skälen för regeringens förslag: Såsom kommer att beröras närmare i avsnitt 8.1 föreslår regeringen att den kooperativa hyresrättsföreningen själv skall bestämma hyran för lägenheter som har upplåtits med kooperativ hyresrätt och att föreningen därvid inte skall vara bunden av någon i lag angiven norm, t.ex. bruksvärdesprincipen. I ett sådant system där hyran alltså bestäms enligt föreningsrättsliga regler fyller bestämmelserna om villkorsprövning ingen funktion, såvitt gäller villkor om hyran. I förhållandet mellan en kooperativ hyresrättsförening och en kooperativ hyresgäst bör bestämmelserna i 5355 c §§ därför tillämpas endast ifråga om andra villkor än hyran. Även villkor som inte avser hyran kan ha kommit till på grund av stadgeföreskrifter eller inom föreningen fattade beslut. Det kan därför synas att inte heller sådana villkor borde kunna prövas enligt hyreslagens bestämmelser. Det rör sig emellertid här om en mångfald skilda slag av villkor som sannolikt inte heller i alla delar går tillbaka på uttryckliga stadgevillkor eller stämmobeslut. Det är mot den bakgrunden rimligt att villkoren kan underställas hyresnämndens prövning. Det är dock naturligt att hyresnämnden vid sin prövning beaktar i vilken utsträckning villkoren går tillbaka på stadgeföreskrifter eller stämmobeslut; i sådana fall bör hyresnämnden normalt godta vad som har beslutats inom föreningen. Regeringens förslag: En kooperativ hyresgäst skall, till skillnad från vanliga hyresgäster, inte ha rätt att deponera hyran hos när det råder tvist om storleken av hyran. I övrigt skall en kooperativ hyresgäst ha samma rätt att deponera hyran hos som en Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag (se betänkandet s. 210 och 211). Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte haft något att invända HSB har tagit upp frågan om hyresgästen skall kunna deponera belopp som motsvarar en brist som hyresgästen själv har Bakgrund: I lagen (1927:56) om nedsättning av pengar hos myn- dighet finns generella regler om rätt för en gäldenär att i vissa fall full- göra betalning genom att deponera ett belopp hos . väsentligen sikte på situationer då en gäldenär anser sig skyldig att betala det aktuella beloppet och också är villig att göra det men har problem med att få tag på den som skall ha betalningen eller att bedöma vem som är rätt mottagare. En hyresgäst kan deponera betalning i ytterligare några situationer. Hyresgästen har sålunda, enligt 21 § första stycket hyreslagen, rätt att deponera hyran om han eller hon anser sig ha rätt till nedsättning av hyran enligt 1114, 1618 eller 28 § hyreslagen (det rör sig alltså bl.a. om nedsättning på grund av brister vid tillträdet eller senare tillkomna eller till ersättning för skada eller för avhjälpande av brist. Hyresgästen har också rätt att deponera hyran om han anser sig ha någon Prop. 2001/02:62 annan motfordran hos hyresvärden. Slutligen har hyresgästen rätt att deponera hyran om det råder tvist om hyrans storlek. Arrendatorer har en depositionsrätt som motsvarar den som hyresgäster har. Däremot har bostadsrättshavare inte någon rätt att deponera avgifter till föreningen. har dock lämnat förslag om att bostadsrättshavaren i vissa begränsade fall skall en motsvarande depositionsrätt (se SOU 2000:2 s. 171 f.). Skälen för regeringens förslag: Hyresgästens rätt att deponera hyran med hänvisning till att han eller hon har rätt till nedsättning av hyran, ersättning för skada eller ersättning för avhjälpande av brist hänger nära samman med det underhållsansvar som hyresvärden har för lägenheten. I det föregående har föreslagits att den kooperativa hyresrättsföreningen enligt huvudregeln skall ha underhållsansvaret för lägenheterna. Mot den bakgrunden är det naturligt att kooperativa hyresgäster i detta avseende har samma rätt att deponera hyran som vanliga hyresgäster har. En remissinstans har tagit upp frågan om hyresgästen bör kunna deponera hyran med hänvisning till brister i lägenheten när under- hållsansvaret åvilar honom eller henne. Enligt regeringens mening är det självklart att en hyresgäst som själv har underhållsansvaret inte skall kunna undandra sig skyldigheten att betala hyran med hänvisning till brister i lägenheten. Något behov av en särskild bestämmelse om detta torde emellertid inte finnas. Om hyresgästen företar en deposition trots vetskap om att föreningen inte kan hållas ansvarig för eventuella brister i lägenheten, utgör depositionen nämligen inte något hinder mot att hyresrätten förverkas; hyresgästen har ju i denna situation företagit depositionen mot bättre vetande (jfr RBD 8:84). Nästa fråga är om kooperativa hyresgäster bör ha samma rätt som vanliga hyresgäster att deponera hyran med hänvisning till att de har motfordringar eller därför att det råder tvist om hyrans storlek. När det gäller motfordringar saknas det enligt regeringens bedömning skäl att göra någon avvikelse från hyreslagen. Däremot bör, enligt regeringens mening, kooperativa hyresgäster inte ha någon rätt att deponera med hänvisning till att det råder tvist om storleken av hyra. I det föregående har föreslagits att föreningen skall bestämma hyrorna. Hyressättningen kommer alltså att vara en föreningsintern angelägenhet. Några tvister om vad som utgör skälig hyra kommer inte att kunna förekomma. När det gäller bestämmelserna om hur depositionen skall gå till är det naturligt att ansluta till de bestämmelser som gäller för vanliga hyres- gäster. Deposition bör alltså ske hos . Regeringens förslag: Hyresförhandlingslagen skall inte tillämpas på kooperativa hyresrätter. Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag (se betänkandet s. 162). Remissinstanserna: Remissinstanserna har tillstyrkt eller inte haft Prop. 2001/02:62 något att invända mot förslaget. Skälen för regeringens förslag: Såsom framgår av avsnitt 8.1 föreslår regeringen att hyran skall fastställas genom föreningsbeslut. Med en sådan ordning fyller förhandlingar om hyrorna enligt hyresförhand- lingslagen (1978:304) inte någon funktion. Enligt hyresförhandlingslagen kan förhandling påkallas även om andra villkor än hyran, t.ex. om lägenheternas och husets skick samt om gemensamma anordningar i huset. Förhandlingar om den typen av villkor förekommer dock endast sällan. I ett system med kooperativ hyresrätt är det också mest naturligt att detta slag av frågor handhas av föreningen själv, såsom föreningsinterna angelägenheter. Regeringen föreslår därför att hyresförhandlingslagen över huvud taget inte skall tillämpas i hyresförhållandet mellan en kooperativ hyresrätts- förening och de kooperativa hyresgästerna. Om en kooperativ hyresrättsförening även har vanliga hyresgäster, bör dock hyresförhandlingslagen givetvis gälla i det hyresförhållandet. 7Särskilda hyresrättsliga frågor när föreningen hyr lägenheterna Regeringens förslag: När en förening hyr lägenheter och upplåter dem med kooperativ hyresrätt, skall de kooperativa hyresgästerna vid tillämp- ningen av hyreslagen anses som förstahandshyresgäster. Bestämmelserna om blockuthyrning i 1 § sjätte stycket hyreslagen skall gälla också när hyresgästen är en kooperativ hyresrättsförening. Utredningens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Utredningen har dock föreslagit att sådana förbehåll som enligt 1 § sjätte stycket hyreslagen kan göras i samband med blockuthyrning inte skall kräva hyresnämndens godkännande (se betänkandet s. 133 137). Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har inte haft några in- vändningar mot utredningens förslag. vid har dock ifrågasatt om inte förbehåll som avses i 1 § sjätte stycket hyreslagen också i dessa fall bör förutsätta hyres- nämndens tillstånd. Skälen för regeringens förslag Upplåtelsen till den kooperative hyresgästen skall inte ses som en andrahandsupplåtelse När kooperativ hyresrätt upplåts enligt den s.k. hyresmodellen, kommer den kooperativa hyresrättsföreningen inte att äga fastigheten utan hyra den av någon annan. I princip kommer därför uthyrningen till den koope- rative hyresgästen att vara ett slags andrahandsuthyrning. regleras andrahandsuthyrning i flera avseenden på ett annat sätt än första- Att tillämpa hyreslagens bestämmelser om andrahands- uthyrning på förhållandet mellan en kooperativ hyresförening som verkar enligt hyresmodellen och dess kooperativa hyresgäster är emellertid inte Samma regler bör rimligen gälla mellan föreningen och de kooperativa hyresgästerna oavsett om föreningen verkar enligt ägarmodellen eller hyresmodellen. Regeringen föreslår därför att det i lagen uttryckligen anges att föreningens uthyrning inte skall anses som Förhållandet mellan husets ägare och den kooperativa hyresrättsföreningen Även om uthyrningen till den kooperative hyresgästen inte kommer att utgöra andrahandsuthyrning är det givet att hyresförhållandet mellan föreningen och fastighetsägaren kan påverka de kooperativa hyres-