prop · GO031D23 · 2001-01-01 00:00:00 — presenterades slutrapporten, vari bl.a. kon- stateras att av unga anser att det är viktigt att unga människor deltar i och på- verkar debatten om och planeringen av samhäl- let. anser två av tre att de har små möj- ligheter att göra det. För att föryngra politiken föreslår kommissionen bl.a. sänkt rösträttsålder och att skolan på ett bättre sätt tränar unga människor i demokrati. Man vill också förbättra ungas inflytande i internationella sammanhang samt uppmuntra ung medieproduktion. Slutrap- porten remissbehandlas . För att belysa ungdomars kunskaper och attityder i demokratifrågor genomförs projektet i demokratin, som leds av med stöd av Statskontoret. Syftet är även att belysa skolans roll i att fostra barn och ungdomar i demokratisk anda. Projektet ingår i en omfat- tande internationell utvärdering av ungdomars demokratiska kompetens (IEA Civic Education Study). Den svenska delen av projektet kom- pletteras med en särskild studie av ungdomar som befinner sig utanför skolan, vilken genom- förs av . Denna studie skall redovisas . Ungdomars möjligheter till utbildning, arbete och bostäder är centrala områden för att för- verkliga målen för den nationella ungdomspoliti- ken. Inom utbildningspolitiken prioriteras frågor om skolans kvalitet och ungas inflytande. Rege- ringen verkar för att öka ungas möjlighet att på- verka i skolan. Erfarenheter från den pågående försöksverksamheten med lokala styrelser med elevmajoritet inom gymnasieskolan sprids och skolval och elevrådsarbete uppmuntras i skolorna. Ett kontinuerligt arbete pågår för att förbättra skolans kvalitet samt minska antalet avhopp från gymnasieskolan. Antalet antag- ningsplatser i högskolan har byggts ut i syfte att fler unga skall beredas plats inom högskolan. Arbetsmarknadssituationen för ungdomar har förbättrats . Alltför många unga har dock fortfarande svårt att få arbete. Den kommunala utvecklingsgarantin är en insats gentemot arbetslösa ungdomar som syftar till att kommunerna skall erbjuda långtidsarbetslösa ungdomar i åldern 20 en aktiverande och kompetensutvecklande verksamhet. För att för- bättra ungdomars möjligheter på arbetsmarkna- den har på regeringens upp- drag bistått kommunerna i arbetet med att utveckla former och innehåll i den kommunala utvecklingsgarantin och liknande åtgärder. För att förbättra ungdomars möjligheter att flytta hemifrån har regeringen tagit beslut om ett särskilt investeringsbidrag för studentlägenheter, men fortfarande kvarstår stora problem för ungdomar som inte studerar. Huvudansvaret för bostadsförsörjningen ligger på de enskilda kommunerna. På uppdrag från regeringen tog fram rapporten sökes (dnr In98/1116/IFU) i vilken presenteras en mängd olika idéer om bostäder för unga som finns ute i kommunerna. Även i fortsättningen bör ett aktivt arbete be- drivas för att sprida de goda exempel som finns på området. Inom ramen för samarbete på ungdomsområdet genomfördes 1999 en internationell utvärdering av svensk ung- domspolitik. På regeringens uppdrag utarbetade en nationell rapport som un- derlag för denna bedömning. Ett länderförhör genomfördes i , vid vilket den svenska delegationen fick möjlig- het att besvara frågor och informera om den framtida svenska ungdomspolitiken. Regeringen har haft en aktiv roll i ungdoms- frågornas beredning inom EU. Aktiviteten inom ungdomsområdet har ökat markant . Regeringens insatser har bl.a. koncentrerats till framtagandet av det nya EU-programmet som antogs samt deltagandet i förberedelsearbetet inför den pla- nerade vitboken om ungdomspolitik. Det nya EU-programmet innebär att av EU-medel kommer att fördelas till olika ungdomsverksamheter i för europeiska samverkansprojekt av olika slag. är utsett till nationellt kontor för programmet och kommer därmed att svara för fördelning av medlen samt kontakter och koordinering med övriga länder. Regeringen ger också för Ungdomsorganisationer (LSU) stöd för nationell och internationell ungdomsverksamhet. Därutöver har särskilda medel avsatts till LSU för att öka ungdomars delaktighet i europeiskt samarbete. presenterade utvärderingsrapporten till svensk ung- domsforskning (dnr Ku2000/1201/IFU) av vilken framgår att ungdomsforskningen haft en positiv utveckling . 6.5.2 Övriga insatser Av stor betydelse för politikområdet är även de insatser som görs av kommuner och landsting. Detta gäller inte minst ungdomars möjligheter till eget boende samt till meningsfulla fritidsakti- viteter och träffpunkter. Regeringen har avsatt särskilda medel ur All- männa arvsfonden till för stöd till en rad olika utvecklingsprojekt. Bland dessa kan särskilt nämnas stöd till projekt som stimulerar förnyelse av mötesplatser, träff- punkter och annan fritidsverksamhet för ung- domar, stöd till projekt som syftar till att ut- veckla ungdomars egen organisering samt stöd till projekt för att stimulera utvecklingen av ung- domars egna kulturverksamheter. Därutöver har bl.a. gett stöd till projekt, som syftar till att öka samordningen av insatser för utsatta ungdomar i ett antal små och medel- stora kommuner eller kommundelar, att stärka flickors fritidsverksamhet och att synliggöra ungas visioner inför 2000-talet. Regeringen har vidare avsatt särskilda medel ur Allmänna arvsfonden för utveckling av ung- domsföreningars lokala insatser mot rasism, främlingsfientlighet och diskriminering. En viktig förstärkning av det statliga bidraget till ungdomsorganisationerna utgörs av medel från AB Svenska Spels värdeautomatspel. Svenska Spels överskott från värdeautomatspel har fått att fördela till barn- och ung- domsorganisationernas lokala verksamheter. har i en särskild skrivelse (dnr Ku 2000/977/IFU) föreslagit att av medlen skall fördelas till den lokala verksam- heten i de statsbidragsrättigade ungdomsorgani- sationerna och att dessa medel skall fördelas i samband med fördelningen av grundbidrag för . Resterande föreslås avsättas till nya ungdomsföreningar och verksamhetsformer och fördelas löpande . Regeringen delar bedöm- ning, att medlen bör fördelas , och anser att förslag även i övrigt innebär en lämplig avvägning. Eftersom dessa resurser till lokal barn- och ungdomsverk- samhet också kommer att öka avser regeringen att noggrant följa frågan. 6.6 Resultatbedömning 6.6.1 Resultat De övergripande målen för ungdomspolitiken har varit att främja goda uppväxtvillkor för unga samt att verka för att unga människor görs delaktiga i samhällsutveck- lingen. De tre nya målen för den nationella ung- domspolitiken gäller och är följande 1. Ungdomar skall ha goda förutsättningar att leva ett självständigt liv. Ungdomar skall ha verklig möjlighet till in- flytande och delaktighet. Ungdomars engagemang, skapande för- måga och kritiska tänkande skall tas till vara som en resurs. Inom ramen för ett nytt initiativ med ung- domspolitiska länderförhör har låtit en internationell expertgrupp utvärdera svensk ungdomspolitik. Expertgruppen har presenterat sin bedömning i rapporten litik En internationell bedömning gjord av (dnr Ku1999/3255/IFU). Expert- gruppen anser att kritiska frågor i den svenska ungdomspolitiken bl.a. är länens svaga ställning, den kluvna roll som LSU har samt den gällande ordningen som innebär att statsbidragen priori- terar organiserade ungdomar. I rapporten pekas också på att ungdomars inflytande i skolan är begränsat samt att det saknas möjligheter för ungdomar att bo för sig själva. I rapporten rekommenderas att utvärdera sina ung- domspolitiska åtgärder inte endast nationellt utan också i ett europeiskt perspektiv. Arbetslösheten har minskat bland ungdomar framför allt beroende på en allmänt minskad arbetslöshet. Särskilt har antalet långtidsarbetslösa ungdomar minskat. var totalt 25 595 ungdomar i åldern 18 arbetslösa jämfört med 32 226 arbetslösa ungdomar . Ungdomar har svårigheter att finna en egen bostad. Särskilt i storstäderna flyttar ungdomar sent från föräldrahemmet. Åtgärder har vidtagits för att stimulera tillgången på studentbostäder, bl.a. mot bakgrund av att avsaknad av bostad innebär ett hinder för många att sätta i gång med högskolestudier. Även ungdomar som inte stu- derar har problem att finna en egen bostad åt- minstone i mer tätbebyggda områden. Inom högskolan har antalet antagningsplatser byggts ut för att ytterligare utöka antalet hög- skolestuderande. Antalet yngre studerande har dock inte ökat . För närva- rande är av befolkningen i åldern 21 högskolestuderande. Utbyggnaden av hög- skolan bidrar till att rekrytera nya grupper. Det är dock vanligast att ungdomar vars föräldrar själva bedrivit eftergymnasiala studier fortsätter till högskolan vilket medför att den sociala sned- rekryteringen till högskolan kvarstår. Elevinflytandet i skolan varierar. Den kunskap som finns gäller främst det formaliserade inflytandet. Enligt Statens skolverks attityd- undersökning beträffande och gymnasieskolan ser sig eleverna ha störst in- flytande över vilka arbetssätt de använder, medan möjligheterna att påverka sin situation i skolan och att planera undervisningens innehåll upplevs som mindre. Ungdomars engagemang, skapande förmåga och kritiska tänkande tas i alltför liten grad till vara som en resurs inom olika samhällsområden. Kartläggningar av antalet ungdomar som har kommunala förtroendeuppdrag och uppdrag i statliga myndighetsstyrelser och kommittéer visar att representationen av unga i åldern är mycket låg i förhållande till de ungas an- del av befolkningen. Regeringen följer utveck- lingen av ålderssammansättningen i statliga stra- tegiska organ genom att göra en kartläggning av ålderssammansättningen liksom könssammansättningen i centrala myndigheters styrelser och i det statliga kommittéväsendet. Ungas engagemang tas inte heller till vara i kommunpolitiken. Unga har av de kommunala förtroendeupp- dragen 1998. Gruppens andel av den valbara befolkningen utgör dock . Fyrtiotalisterna dominerar inom kommunal- politiken; av uppdragen innehas av personer . värderingsstudie visar att av unga människor mellan kan tänka sig att gå med i ett politiskt parti. har andelen ungdomar mellan som är medlemmar i något politiskt parti sjunkit från till i slutet av 90- talet. Många ungdomar är medlemmar i olika före- ningar. uppgav av ung- domar i åldern 13 att de var medlemmar i någon förening eller organisation. Organiserade ungdomar har större möjligheter till delaktighet än icke organiserade ungdomar. Målen för statsbidraget till ungdomsorganisa- tionerna är att främja barns och ungdomars demokratiska fostran, att främja jämställdhet och jämlikhet, att ge barn och ungdomar en meningsfull fritid samt att engagera fler ungdo- mar i föreningslivet. fördelade Ung- domsstyrelsen grundbidrag till 63 ungdoms- organisationer samt särskilt bidrag till 34 ung- domsorganisationer. De ungdomsorganisationer som fick grundbidrag omfattade totalt 594 112 medlemmar. Motsvarande antal var 597 562 medlemmar och 597 025 medlemmar . Antalet forum för ungdomsinflytande i landets kommuner har ökat mycket stadigt. fanns 84 lokala eller regionala inflytande- forum jämfört med 1998 och 1999. Ett inflytandeforum för ungdomar skall syfta till att ett ungdomsperspektiv anläggs på lokala samhällsfrågor och innebära att en kontinuerlig dialog förs mellan ungdomar och kommunpoli- tiker och kommunala beslutsfattare. Utöver de 117 kommuner som har inrättat inflytandeforum för ungdomar arbetar 26 kommuner aktivt med inflytande för ungdomar på andra sätt. 6.6.2 Analys och slutsatser Genom den målstyrningsmodell som antagits efter regeringens ungdomspolitiska proposition ökar möjligheterna att få ett starkare och mer systematiskt genomslag för ungdomsperspekti- vet inom en rad olika områden. Ungdoms- politiken är per definition sektorsövergripande. Nästan alla politikområden påverkar unga män- niskor och deras möjligheter. Genom att kon- kretisera de tre övergripande målen för den nationella ungdomspolitiken i 41 delmål blir det möjligt att samlat utvärdera ungdomspolitiken. Den nya målstyrnings- modellen tydliggör och förstärker Ungdomssty- relsens koordinerande roll inom ungdoms- politiken. Av befolkning är knappt en tredjedel under . Drygt 1 miljon är ungdomar mellan 15 . Dessa ungdomar är en socialt, etniskt och kulturellt heterogen grupp, med olika förut- sättningar och villkor. De allra flesta har en posi- tiv tro . Det finns dock en mindre grupp ungdomar som ser pessimistiskt på fram- tiden. Det är i sig allvarligt. De flesta ungdomar vill dock vara med och påverka, bestämma och ta ansvar för sina liv och sin framtid. Problemet är fortfarande att många ungdomar upplever att de inte släpps in där makten finns. Det är dock positivt att det tas en mängd egna initiativ bland unga som skapar nya och mer direkta metoder för inflytande. Den starka tillväxten i har förbättrat situationen även för ungdomarna. Särskilt syns det på arbetslöshetssiffrorna som är på väg neråt. Statistiken visar också att antalet långtidsarbetslösa ungdomar minskat. När det gäller ungdomars bostadssitution är dessvärre läget oförändrat. rapporte- rar framförallt kommunerna i tillväxtregionerna om en skriande brist på lägenheter, vilket i hög utsträckning drabbar ungdomar. Början av decenniet kommer att präglas av en kraftig ök- ning av antalet tonåringar. Detta kommer att ställa en mängd krav framför allt på kommu- nerna vad gäller t.ex. resurser för fritid och kul- tur. som antalet tonåringar ökar kom- mer antalet ungdomar i åldern 20 att minska kraftigt. 6.7 Revisionens iakttagelser () har uttalat att årsre- dovisningen avseende Ungdomssty- relsen har upprättats i enlighet med förordningen om myndigheters årsredovisning m.m., regle- ringsbrev och övriga beslut för myndigheten. RRV bedömer att årsredovisningen i allt väsent- ligt är rättvisande. 6.7.1 29:1 Tabell 29.2 Anslagsutveckling Tusental kronor 15 514 2001 Förslag 16 829 2002 Beräknat 18 192 1 2003 Beräknat 18 584 2 1Motsvarar 17 829 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 17 829 tkr prisnivå. är en central myndighet inom ungdomsområdet med uppgift att verka för att målen för den nationella ungdomspolitiken uppfylls, vilket fastslogs genom beslut om den nya nationella ungdomspolitiken (prop. 1998/99:115, bet. 1999/2000 KrU4, rskr. 1999/2000:53). Regeringens överväganden Regeringen bedömer att har god förmåga att genomföra de uppdrag som myndigheten får av regeringen. Ungdomssty- relsens underlag har i allmänhet en god kvalitet och utgör ett bra stöd för beslut på såväl statlig som nivå. har också varit framgångsrik i sin uppgift att stimu- lera utvecklingen av den kommunala ung- domspolitiken. Regeringen noterar att allt fler centrala myndigheter och organisationer kon- sulterar i olika sammanhang. arbete med internationella samt EU-relaterade frågor har fungerat bra. Regeringen anser att på ett aktivt sätt förberett genomförandet av den nationella ungdomspolitiken. Det är dock ange- läget att myndighetens insatser utvecklas när det gäller att identifiera, presentera och sprida goda exempel. Genom beslut om propositionen På ungdomars villkor (prop. 1998/1999:115, bet. 1999/2000:KrU4, rskr. 1999/2000:53) har Ung- domsstyrelsen fått en viktig roll för uppföljning och analys av ungdomspolitiken. Denna ambi- tionshöjning av myndighetens verksamhet ledde till vissa resursförstärkningar i anslaget för Ung- domsstyrelsen redan i föregående budgetpropo- sition. Anslaget föreslås öka med 2001. Regeringen föreslår att anslaget för anvisas . Tabell 29.3 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 2000 15 599 Pris- och löneomräkning + 230 Ökade verksamhetsmedel + 1 000 Förslag 2001 16 829 6.7.2 29:2 Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet m.m. Tabell 29.4 Anslagsutveckling Tusental kronor 95 982 2001 Förslag 89 889 2002 Beräknat 88 889 2003 Beräknat 88 889 Anslaget disponeras för statsbidrag till ung- domsorganisationer enligt förordningen (1994:641) om statsbidrag till ungdomsorganisa- tioner samt för stöd till nationell och internatio- nell ungdomsverksamhet. Regeringens överväganden Det statliga stödet till ungdomsorganisationerna utgör en viktig del av ungdomspolitiken då det är ett konkret sätt att stödja ungdomars eget engagemang och möjligheter till inflytande. Statsbidraget består av ett grundbidrag och ett särskilt bidrag. Grundbidrag fördelas efter an- sökan till rikstäckande ungdomsorganisationer för reguljär verksamhet. De organisationer som får bidrag måste dels uppfylla vissa formella krav, dels bedriva en verksamhet i enlighet med vissa övergripande mål såsom att främja barns och ungdomars demokratiska fostran. Det särskilda bidraget, som minskades , har främst fördelats som reguljärt verk- samhetsbidrag till ungdomsorganisationer som inte uppfyller de formella kraven för grundbi- drag. Detta har inneburit att det inte kunnat fördelas några medel inom ramen för sär- skilt bidrag för förnyelse och utveckling inom föreningslivet. Organisationerna har istället kun- nat söka stöd ur Allmänna arvsfonden för detta ändamål. De nya formerna för ungdomsorganisationer- nas bidragsprövning som infördes har fungerat bra och inneburit att Ungdomssty- relsen fått ökad kunskap om ungdomsorganisa- tionernas verksamhet. Regeringen gör bedöm- ningen att bidragsgivningen till ungdoms- organisationerna har skett i enlighet med fastställd inriktning och att bidragen inneburit en positiv utveckling av ungdomsverksamheterna. Den utvärdering av det målrelaterade bidrags- systemet som gjordes visar emellertid att vissa regler i bidragssystemet i viss mån hämmar föreningslivets utveckling. Nya organisationer har t.ex. svårt att nå de medlemsantal och den utbredning som krävs för att uppfylla de ställda kraven för grundbidrag. fick därför i regleringsbrevet för i uppdrag att göra en översyn av regelsystemet och att särskilt beakta konflikten mellan mål och regler. Över- synen redovisades till regeringen . I rapporten till förändrade bidrags- regler (dnr Ku1999/1239/IFU) föreslås att grundbidraget ersätts av ett nytt sammanhållet bidragssystem i tre nivåer, med syftet att göra det lättare för nya ungdomsorganisationer att kom- ma i fråga för bidrag. Dessutom föreslås att ett nytt bidrag införs för generationsövergripande verksamheter. förslag till förändrade bidragsregler har remissbehandlats och inom har en remissam- manställning tagits fram. Remissutfallet har varit blandat. Av de in- komna yttrandena har fler varit positiva än nega- tiva. Flera remissinstanser har varit kritiska mot delar av förslaget. Regeringens bedömning är att Ungdomssty- relsens förslag till regelförändringar i bidrags- systemet i huvudsak är relevanta. Bidragsgiv- ningen skall bygga på de mål som beslutade . En justering av regelverket bör dock göras med inriktningen att nya regler skall kunna börja tillämpas . Frå- gan bereds nu vidare i . tillställs härutöver 4 mil- joner kronor under anslaget 30:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler för fördelning av bi- drag till samlingslokalorganisationerna för utred- ningsarbete och informationsinsatser som avser ungdomars nyttjande av samlingslokaler för olika verksamheter. Regeringen föreslår att anslaget för anvisas . Tabell 29.5 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 2000 94 889 Överförs till anslaget 29:1 - 1 000 Överförs till anslaget 30:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler - 4 000 Förslag 2001 89 889 7 Politikområde 30 Folkrörelsepolitik 7.1 Omfattning Folkrörelsepolitiken omfattar generella frågor kring bidragsgivning till organisationer, villkor för föreningar och folkrörelser vad gäller lag- stiftning och finansiering, regeringens och stats- förvaltningens dialog och samverkan med före- ningar och folkrörelseorganisationer samt statistik, forskning och övrig kunskapsbildning om folkrörelser och föreningar. Idrottspolitik ingår som ett verksamhetsom- råde i folkrörelsepolitiken. Idrottspolitiken in- rymmer verksamhet som främjar idrott och motion och som dessutom bidrar till en förbättrad folkhälsa. således även andra politikområden som exempelvis folkhälsopolitiken. Staten anger de mål och syften som staten har med sin bidragsgivning över anslaget 30:1 Stöd till idrotten. prövar frågor om fördelning av statsbidrag till idrotts- verksamhet i enlighet med vad regeringen be- stämmer. Folkrörelsepolitiken omfattar vidare anslagen för stöd till allmänna samlingslokaler, kvinno- organisationer samt friluftsorganisationer. Där- utöver berörs anslag inom ett antal andra poli- tikområden. Tabell 7.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet Miljoner kronor Utfall 1999 Anslag 2000 Utgifts- prognos 2000 Förslag anslag 2001 Beräknat anslag 2002 Beräknat anslag 2003 30:1 Stöd till idrotten 469,6 462,2 460,3 457,2 457,2 457,2 30:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler 21,3 15,0 19,0 19,0 19,0 19,0 30:3 Bidrag till kvinnoorganisationernas centrala verksamhet 3,4 30:4 Stöd till friluftsorganisationer - 13,0 13,0 13,0 13,0 13,0 Äldre anslag: 1997:17N2 Stöd till demokratiutveckling Totalt för politikområde Folkrörelse 492,3 493,7 496,3 492,7 492,7 492,7 Regeringens förslag: Målet för folkrörelsepolitiken skall vara att människor skall ha bästa möjliga förutsättningar att bilda och delta i olika typer av folkrörelser och föreningar. Folkrörelsepolitiken skall vara ett eget politik- område. Regeringen föreslår att målet för folk- rörelsepolitiken skall vara att människor skall ha bästa möjliga förutsättningar att bilda och delta i olika typer av folkrörelser och föreningar. 7.4 Politikens inriktning Folkrörelsepolitiken inriktas på att stödja, upp- muntra och skapa förutsättningar för olika grup- per att bilda och delta i föreningar och liknande sammanslutningar för att tillgodose gemen- samma behov och intressen. Folkrörelsepolitiken är därigenom ett komplement till ett stort antal andra politikområden, exempelvis miljöpolitiken, folkhälsopolitiken och kulturpolitiken som stöd- jer organisationer i sådan verksamhet som främ- jar en hållbar utveckling, folkhälsan respektive de kulturpolitiska målen. Genom en aktiv folk- rörelsepolitik vill regeringen bidra till att stärka den sociala ekonomin i samhället och till att ut- veckla, fördjupa och bredda demokratin. Folkrörelsepolitiken inrättas som politikom- råde i syfte att skapa ett samlat synsätt och age- rande från statens sida vad gäller relationer till folkrörelser och föreningsliv av olika slag samt villkor och förutsättningar för deras verksamhet. En central roll för svenska folkrörelser är och har varit att ge röst åt olika gruppers behov, värderingar och intressen. uppmärksammas folkrörelsernas förmåga att organisera tjänster och service, som bland annat visar sig i att de själva i allt större utsträckning tillhanda- håller den service som medlemmarna efterfrågar. Detta pekar på förändrade roller och uppgifter för folkrörelser och föreningar. Studier visar att antalet arbetstillfällen och första halvan av i flera europeiska länder har ökat betydligt snabbare i föreningar och stiftelser än totalt på arbetsmarknaden. Annan forskning pekar på den stora indirekta effekt på före- tagande och sysselsättning som ideell och kooperativ verksamhet sannolikt har, genom att värden som skapas i verksamheterna kommer den allmänna ekonomiska utvecklingen till godo. Social ekonomi utvecklas i hög grad i glesbygden och på landsbygden med stor betydelse för byars och bygders överlevnad och utveckling. Ungefär hälften av vuxna befolkning arbetar ideellt för någon förening. Andelen har ökat . har lyft fram de lokala medborgarsammanslutningarnas betydelse för att förnya och vitalisera det politiska systemet. Från regeringens sida finns också en grundläg- gande önskan om dialog med det självständiga organisationslivet. Regeringen ser föreningar, folkrörelser och liknande sammanslutningar som viktiga företrädare för olika medborgargrupper och intressen i samhället. En bred dialog och samverkan med sådana sammanslutningar är därför central för demokratin. Viktigt i samman- hanget är att små, nya och okonventionella, ibland löst organiserade, sammanslutningar be- reds tillfälle att delta.