prop · GP0311 · 2001-09-27 00:00:00 — med verksamheten, utges ersättning ersättning endast till den som full- till den som fullgör grundutbildning gör längre grundutbildning än 60 eller repetitionsutbildning enligt la- dagar enligt lagen (1994:1809) om gen (1994:1809) om totalför svars- totalförsvarsplikt och som har ska- plikt och som har skadats under dats under tjänstgöringen. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 1994:2074. 3 Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade om kommittédirektiv för en översyn av totalförsvarspliktens tillämpning och andra pliktfrågor m.m. (dir.1997:106). Utredningen som antog namnet pliktutredning fick i uppdrag enligt direktivet och senare utfärdade tilläggsdirektiv (dir.1998:49 och dir.1999:85) att göra en översyn av tillämpningen av systemet med tota l- försvarsplikt. Utredningen lämnade sitt betänkande Totalförsvarsplikten (SOU 2000:21). En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 1. De lagförslag som läggs fram i betänkandet finns i bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinsta n- serna finns i bilaga 3. Remissyttrandena och en sammanställning av des- sa finns tillgängliga i Försvarsdepartementet (dnr Fö2000/775/MIL). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Vissa lagförslag har härefter justerats i huvudsak i enlighet med La g- rådets förslag. Vi återkommer i författningskommentaren till de sy n- punkter Lagrådet framfört och som inte enbart är av språklig karaktär. Dessutom har vissa redaktionella ändringar gjorts i lagtexten med anled- ning av vad som förekommit vid lagrådsföredra gningen. totalförsvar skall präglas av hög teknisk nivå, kompetensu t- veckling och modernt ledarskap. kommer det svenska försvaret att utvecklas från ett invasionsförsvar till ett flex i- belt allsidigt användbart insatsförsvar. kommer att ha ett totalfö r- svar med en försvarsmakt i klass med bästa. Ett försvar där det är lika självklart att förbereda förband för att möta väpnade angrepp mot vårt land som att bidra till fred och stabilitet i i n- ternationella fredsfrämjande operationer. Totalförsvarets resurser skall dessutom kunna användas för att bistå övriga samhället med de unika resurser som vi gemensamt utvecklat. För att detta försvar skall kunna nå dessa högt ställda mål krävs det att de människor som verkar inom totalförsvaret har en hög kompetens och känner arbetsglädje och engagemang. Det handlar om allt från officerare till civila planerare, från produktutvecklare inom industrin till serviceme- kaniker inom myndigheterna men framför allt handlar det om de unga människor som genomför grundutbildning för att därefter bemanna h u- vuddelen av totalförsvarets olika befattningar. Genom denna proposition kommer de totalförsvarspliktigas situation att förändras. Alla vet att de totalförsvarspliktigas situation successivt har förändrats utan att bestämmelser och ersättningssystem följt denna utveckling. I och med dagens proposition kommer detta fö r- hållande att förändras. Den moderna plikten bygger till skillnad från invasionsförsvarets ti ll- lämpning på en högre grad av frivillighet. Totalförsvarsplikten utgör grunden för bemanningen i totalförsvaret. Genom plikten garanteras t o- talförsvaret den bästa bemanningen. Den som är bäst lämpad för en b e- fattning skall tas ut för uppgiften. En person är sällan bäst lämpad om han eller hon inte finner att den utbildning personen skall avsätta en del av sitt liv till kan uppfattas som relevant för försvaret eller för individen själv. Det är mot denna bakgrund som regeringen avvisar ett pliktsystem som kallar in unga människor till tjänstgöring utan att det finns ett behov. Det är också med detta motiv som den enskildes motivation skall få ett större genomslag vid mönstringen. För att denna syn på systemet skall fungera krävs det ett antal förbät t- ringar som rör den totalförsvarspliktiges situation före, under och efter grundutbildningen. Detta för att de som lägger av sitt liv som tota l- försvarspliktiga skall uppleva att de bär med sig en tillgång i livet efter genomförd utbildning. Före utbildningen handlar det om att man får rätt information om vad utbildningarna inom totalförsvaret innebär så att man kan bilda sig en uppfattning om i vilken utsträckning man är motiverad att genomgå en utbildning inom totalförsvaret. Detta omfattar både unga män och kvi n- nor och det är regeringens uttalade vilja att antalet kvinnor som väljer att genomföra utbildningar inom totalförsvaret ökar. Eftersom det inte är aktuellt att utöka skyldigheten att fullgöra värnplikt till att även gälla kvinnor spelar informationsarbetet före mönstringen en avg ö - rande roll, om ambitionen att öka andelen kvinnor som genomgår grun d- utbildning inom totalförsvaret också skall bli verklighet. Under utbildningen handlar det givetvis i första hand om att de utbil d- ningar som genomförs bedrivs med ett modernt ledarskap, att utbil d- ningsförutsättningarna är bra, att utbildningstidens längd inte är längre än vad som krävs för att nå utbildningsmålen och att de är kopplade till krigsuppgiften. Utifrån denna grund måste den enskilde uppfatta sig som rättvist b e- handlad i jämförelse med jämnåriga kamrater som inte genomför utbil d- ning inom totalförsvaret. En viktig del i detta är att den totalförsvarspliktige får skälig ekon o- misk kompensation. Med regeringens förslag förändras ersättningarna avsevärt inte bara under utbildningen utan även den efter utbildningen genom ett nytt system med en utryckningspremie. Förslagen innebär också att försä kringsskyddet förbättras. Regeringen moderniserar även disciplinsystemet. En anpassning mot hur samhället i övrigt hanterar dessa frågor skall ske. Det nuvarande rättssystemet lever kvar från med en helt annan syn på den disc i- plinansvarige som individ. En annan viktig fråga som regeringen avser att återkomma till är hur den enskildes rättssäkerhet skall säkerställas Prop. 2001/02:11 utöver vad som föreslås i denna proposition. senaste tidens signaler inom detta område måste tas på största allvar. Det är aldrig acceptabelt att en enskild individ uppfattar att hans eller hennes person är hotad. Genom förändringarna som föreslås i denna proposition tas avgörande steg för att införa en modern tillämpning av totalförsvarsplikten. Men några saker återstår. Detta innefattar bl.a. arbetet med att utveckla det civila meritvärde som den som genomfört utbildningar inom totalförsv a- ret tar med sig in i arbetslivet. Det kan handla om certifieringar, intyg eller andra bevis som den enskilde kan ha användning av. Ett omfattande arbete har startat både inom Försvarsmakten, e- redskap och i för att utveckla denna viktiga del i att höja värdet av totalförsvarets utbildningar. Resultatet av detta arbete kommer att verkställas successivt med början . Genom den nya synen på totalförsvarsplikten får vårt land ett totalfö r- svar som bemannas med duktiga, kreativa och positiva personer som, efter egen förmåga, bidrar till att stärka vårt lands värnkraft. Detta samt i- digt som de utgör grunden i vårt arbete med att delta i internationella fredsfrämjande operationer. Utan väl utbildade, engagerade och frivilliga unga människor kommer våra möjligheter att bidra till ökad säkerhet att begränsas. Det är regeringens uppfattning att denna proposition skapar de bästa förutsättningarna för totalförsvaret . En skyldighet att tjänstgöra för att försvara landet har funnits länge i Sv e- rige. trädde lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt i kraft (prop. 1994/95:6 och 87, bet. 1994/95: FöU1, rskr. 1994/95:78). Den ersatte ett flertal lagar som innehöll pliktbestämmelser däribland värnpliktslagen (1941:967) och civilförsvarslagen (1960:74). trädde även lagen (1994:1810) om möjlighet för kvinnor att fullgöra värnplikt eller civilplikt med längre grundutbildning och lagen (1994:1811) om disciplinansvar inom totalförsvaret, m.m. i kraft. I sa m- manhanget kan nämnas att den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (Europako n- ventionen) då hade inkorporerats med svensk rätt så att konventionen blev gällande som svensk lag här i landet. I lagstiftningsärendet om E u- ropakonventionen konstaterade rättighetsutredningen att svensk lagstiftning (däribland värnpliktslagen och civilförsvarslagen) stod i överensstämmelse med konventionen (SOU 1993:40 del B s. 34 och 35 samt 126). Saken berördes inte vidare i propositionen och utskottsbetä n- kandena (prop. 1993/94:117, bet. 1993/94:KU24, 1994/95:KU5). Totalförsvarsplikten skall trygga totalförsvarets personalförsörjning. Totalförsvarsplikten gäller för varje svensk medborgare samt för varje utländsk medborgare som är bosatt i från det år han eller hon fyller till och med det år han eller hon fyller . Enligt lagen skall tjänstgöringsskyldigheten fullgöras som värnplikt, civilplikt eller allmän tjänsteplikt. Värnplikten och civilplikten omfattar grundutbil d- ning, repetitionsutbildning, beredskapstjänstgöring och krigstjänstgöring. 2001/02:11 Den allmänna tjänsteplikten fullgörs endast under höjd beredskap. Endast män som är svenska medborgare är skyldiga att mönstra och fullgöra värnplikt eller civilplikt med grundutbildning som är längre än . Skyldighet att fullgöra värnplikt gäller från det år som den t o- talförsvarspliktige fyller till slutet av det år han fyller . Vid mönstringen skall den totalförsvarspliktige underrättas om beslut om i n- skrivning för värnplikt eller civilplikt eller i utbildningsreserv eller, om han saknar förutsättningar för att fullgöra värnplikt eller civilplikt, beslut att han inte är skyldig att fullgöra sådan tjänst. Den som har placerats i utbildningsreserven kan senare tas i anspråk, efter beslut av regeringen, när det behövs med hänsyn till försvarsberedskap för att grun d- utbildas med värn- eller civilplikt. Rätten att efter ansökan få vara vapenfri finns kvar. Den vapenfria tjänsten regleras dock inte längre som ett undantag från värnpliktstjäns t- göringen utan som ett av flera tjänstgöringsalternativ inom ramen för totalförsvarsplikten. Lagen om totalförsvarsplikt har medfört en flexiblare användning av totalförsvarets personalresurser. Hur många som skall skrivas in med stöd av totalförsvarsplikten styrs enligt lagen av behovet av totalfö r- svarspliktiga för att lösa det militära och civila försvarets uppgifter i krig och Försvarsmaktens fredstida beredskap. Lagen om totalförsvarsplikt innehåller också bland annat bestämmelser om inskrivning, utbildningstider, förmåner, uppskov och straff. Svenska kvinnor kan, utöver skyldigheten att genomgå grundutbildning för civi l- plikt i , frivilligt genomgå en antagningsprövning för i n- skrivning för värnplikt eller civilplikt med lång grundutbildning. En kvinna som skrivs in för värnplikt eller civilplikt med lång grundutbil d- ning blir skyldig att fullgöra utbildning enligt samma bestämmelser som gäller för männen. Detta innebär att kvinnan är skyldig att fullgöra rep e- titionsutbildning och att tjänstgöra under höjd beredskap. 5 Mönstring, inskrivning och krigsplacering Regeringens förslag: Den totalförsvarspliktige skall senast fyra m å- nader efter mönstringen underrättas om inskrivningsbeslutet eller b e- slut om att han inte är skyldig att fullgöra grundutbildning som är längre än 60 d agar. Inskrivning i utbildningsreserven skall upphöra räknat från utgången av det kalenderår när den totalförsvarspliktige skrevs in. Om det behövs med hänsyn till försvarsberedskap får rege- ringen besluta att inskrivningen inte skall upphöra. Inskrivningen i u t- bildningsreserven skall dock alltid upphöra vid utgången av det kale n- derår som den totalförsvarspliktige fyller . Utredningens förslag i denna del stämmer i huvudsak överens med Prop. 2001/02:11 regeringens. Utredningen har dock föreslagit att utbildningsreserven skall ersättas av ett beredskapsregister. Utredningen har inte föreslagit någon längsta tid för inskrivning i utbildningsreserven. Remissinstanserna: har föreslagit att i n- skrivningsbeslutet skall fattas . Verket anser att det bör ha en skyldighet att meddela inskrivningsbeslutet senast efter mönstringen. När det är lämpligt skall verket meddela inskrivning s- beslutet tidigare. anser också att utbildningsr e- serven inte skall byta namn till beredskapsregister. Verket anser att sys- tematiken blir svår för den enskilde om alternativen blir inskrivning, r e- gistrering eller beslut om befrielse. tillstyrker utredningens förslag att e r- sätta utbildningsreserven med ett beredskapsregister. Överstyrelsen anser dock att själva uttrycket beredskapsregister är en för intetsägande b e- nämning på dem som skall utgöra en resurs som skall möjliggöra tillväxt under ett anpassningskede. har inte tillstyrkt förslaget att ersätta utbil d- ningsreserven med ett beredskapsregister. anser att arbetskraften, i vilken även de totalförsvarspliktiga ingår, i sig är en totalförsvarsresurs där också den totalförsvarspliktige individen i och med sin anställning är en tillgång för totalförsvaret. Att, i nuvarande s ä- kerhetspolitiska läge, upprätta ett register för totalförsvarspliktiga för lång grundutbildning och som då endast ska stå i detta register i reserv för att i ett anpassningsskede kunna tas i anspråk, torde inte vara behö v- ligt. En ökning av numerären pliktiga, lämpliga för lång grundutbildning, kan enligt styrelsens uppfattning mycket väl inrymmas i det årliga uttaget . Remissinstanserna har i övrigt ställt sig bakom utredningens förslag eller inte haft något att invända mot förslaget. Skälen för regeringens förslag Motivationens betydelse för tjänstgöringen följer av lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt att, om resultatet av mönstringen visar att den totalförsvarspliktige har förutsättningar att fullgöra värnplikt eller civilplikt, skall placera honom i en eller flera befattningsgrupper samt skriva in honom för vär n- plikt eller civilplikt eller i en utbildningsreserv. Ur varje befattnings- grupp skall de som är bäst lämpade skrivas in för tjänstgöring. Vid denna bedömning har den enskildes motivation till att fullgöra värnplikt eller civilplikt stor betydelse. I propositionen Totalförsvarsplikt (prop.1994/95:6 sid 128, bet. FöU1, rskr. 1994/95:78) uttalades att om en totalförsvarspliktig har särskilda skäl för att genomgå grundutbildningen, bör detta tillmätas betydelse vid bedömningen av lämpligheten. Sådana särskilda skäl angavs vara att den totalförsvarspliktige vill utbilda sig till yrkes- eller reservofficer. Som motiv för att införa en särskild bestämmelse om att hänsyn skall tas till den enskildes önskemål, angavs att det även i övrigt vid lämplighetsb e- dömningen skall tillmätas stor betydelse att den totalförsvarspliktige är särskilt motiverad att genomgå grundutbildning. Insikten om motivationens betydelse samt det förhållandet att behovet av antalet totalförsvarspliktiga har minskat har också medfört att Tota l- har ändrat sin praxis på så vis att verket vanligtvis inte på nytt kallar in den som dömts för brott mot totalförsvarsplikten. Regeringen anser att detta synsätt skall gälla även fortsättningsvis vid Vår bedömning är, i likhet med utredningens, också att än större hänsyn skall tas till den enskildes inställning till tjänstgöringen vid urvalet. I princip fungerar all verksamhet bäst med deltagare som har en positiv inställning till den verksamhet som de deltar Även om de totalförsvarspliktiga ytterst tjänstgör med plikt så är deras inställning av stor betydelse för verksamheten. Vid urvalet bör, enligt regeringens uppfattning, särskild hänsyn även tas till den enskildes vilja att pröva internationell tjänst. Den enskildes egna önskemål bör i möjligaste mån beaktas vid såväl avgörandet om han skall tas ut för grundutbildning som är längre än 60 dagar, som vid avgörandet om i vilken befattningsgrupp han skall plac e- Vid lämplighetsbedömningen bör därför motivationen fortsättning s- vis i fler fall än få avgörande betydelse för inskrivningsbeslutet. Naturligtvis infinner sig inte motivationen av sig själv utan av största vikt är att grundutbildningen som sådan kan framstå som bra för den enskilde. Ett stort ansvar vilar i denna del på de utbildningsansvariga myndighe- Vi lägger således stor vikt vid att de totalförsvarspliktiga som är bäst lämpade skall skrivas in för tjänstgöring. Vid bedömningen av vilka som är bäst lämpade skall den enskildes motivation till tjänstgöringen vara ett mycket tungt vägande skäl. Den totalförsvarspliktige som genomgår mönstring skall vid möns t- ringen underrättas om inskrivningsbeslutet eller ett beslut om att han inte är skyldig att fullgöra värnplikt eller civilplikt. Detta innebär i praktiken att mönstringen avslutas med att mönstringsförrättaren diskuterar lämplig placering med den totalförsvarspliktige. lämnar mönstringen så har han ett beslut med sig om, var och när han Dagens ordning innebär att vissa utbildningsplatser kan ta slut redan Det innebär att lämpliga personer som mönstrar i slutet av året inte kan placeras på den befattning som de är mest lämpade för och helst vill komma ifråga för. Genom att förlägga inskrivning till n å- gon eller några tidpunkter så får man en jämnare och mer rättvis fördelning av utbildningsplatserna. Nackdelen är att den som mönstrar som l ö - per innan inskrivningsbesluten fattas, kan få vänta relativt länge på sitt Risken är att många som i samband med mönstringen fått en positiv syn på grundutbildningen efter hand tappar intresset för Går det mellan mönstring och inskrivning finns även risk för att många söker till högskoleutbildningar samt inrättar sina liv i övrigt utan att ta hänsyn till den tjänstgöring som de eventuellt kan komma att tas ut till. En ordning med inskrivningar borde enligt r e- Prop. 2001/02:11 geringens mening leda till att relativt få personer får vänta som längst på ett beslut. De negativa konsekvenserna kan också öve r- bryggas genom att den mönstrande vid mönstringen får ett preliminärt besked om han kommer att skrivas in eller inte, vilken typ av befattning eller verksamhet som kan bli aktuell samt tiden för in- och utryckning. bör med relativt hög sannolikhet kunna lämna sådana besked på grundval av den erfarenhet som verket har. Det är dock mycket viktigt att man för den enskilde gör klart att det just är fråga om sannolikhetsbedömningar. Ett sådant preliminärt besked är inte bindande och kan således inte heller överklagas. Av stor betydelse är även att den totalförsvarspliktige får besked om när inskrivningsbeslutet kommer att fattas. Fördelningen på befattningar eller verksamheter av de tjänstgöring s- skyldiga som bedöms lämpliga för grundutbildning som är längre än skall ske vid några få tillfällen för hela landet. Vår uppfat t- ning är att beslut om inskrivning skall fattas vid minst tre tillfällen . Denna ordning innebär inte någon förändring av det förhållandet att den totalförsvarspliktige skall få sin inkallelse före inställelsen, om det inte finns särskilda skäl för något annat. Det måste finnas utrymme för eventuell fö rnyad prövning och överklagande. En inskrivning i utbildningsreserven upphör vid utgången av det kalenderår när den totalförsvarspliktige fyller . Regeringen delar ut- redningens bedömning att det normalt saknas behov av att låta inskri v- ningen kvarstå än från inskrivningstillfället. Först i ett osäkrare omvärldsläge finns skäl att låta inskrivningen i utbildningsr e- serven vara längre. Vi anser dock att det inte finns behov av att låta n å- gon stå kvar i utbildningsreserven än vad som är fallet enligt gällande bestämmelse. I övrigt anser regeringen inte att det finns skäl att ändra bestämmelserna rörande utbildningsreserven. Regeringens förslag: En krigsplacering skall upphöra efter det senaste tjänstgöringstillfället, om det inte finns särskilda skäl för att den skall kvarstå. En anmälan från bemanningsansvarig om behovet av totalförsvar s- pliktiga skall anses som en framställning om krigsplacering. Krigspla- cering skall då beslutas i enlighet med anmälan om inte den bema n- ningsansvarige anmäler annat. Ett beslut om krigsplacering får ändras av den som är bemanning s- ansvarig inom ramen för dennes krigsorganisation. Beslut om ändrad krigsplacering skall anmälas till . Totalfö r- svarets pliktverk fattar beslut om ändrad krigsplacering av den som är krigsplacerad i en för flera bemanningsansvariga gemensam verksa m- het. Beslutet fattas efter framställan från den bemanningsansvarige i samråd med den myndighet som regeringen bestämmer. Utredningens förslag i denna del stämmer i huvudsak överens med Remissinstanserna: har anfört att det i b e- slutet om krigsplacering är tillräckligt att ange i vilket slag av verksamhet den som har grundutbildats skall kunna tjänstgöra. En sådan ordning är möjlig enligt dagens bestämmelse i 3 kap. 12 § lagen om totalförsvar s- plikt. Av yttrandet från framgår att verket inte tillstyrker utredningens förslag att de totalförsvarspliktiga som fullgjort grundutbildning för civilplikt tills vidare skall kunna krigsplaceras som en kollektiv resurs för förstärkning i ett anpassningsskede (krigsplacering i en verksamhet). anser att en krigsplacering är väsentlig för kommunernas möjlighet att fullt ut kunna fullgöra sitt planerings- och bemanningsansvar under höjd beredskap. Remissinstan- serna har i övrigt ställt sig bakom utredningens förslag eller inte haft n å- got att invända mot det. Skälen för regeringens förslag är den organisation som Försvarsmakten skall kunna inta och civila beredskapsmyndigheter kunna övergå till under höjd b e- redskap. Kommuner och landsting skall övergå till krigsorganisation vid högsta beredskap. Vid beredskapslarm skall hela Försvarsmakten krig s- organiseras. skall utformas så att myndigheter och motsvarande organ kan lösa de uppgifter de svarar för i krig. En föru t- sättning för att verksamheten skall fungera är att den kan bemannas med för verksamheten utbildade personer. Genom krigsplacering skall tota l- försvarsverksamheten tillförsäkras den bemanning som behövs vid höjd beredskap. Beslut om krigsplacering av totalförsvarspliktiga som fullgjort grun d- utbildning fattas av . Ansvaret för att olika tota l- försvarsverksamheter bemannas ligger dock på det organ som svarar för verksamheten. kan därför bara fatta beslut om krigsplacering efter en framställan från det organ som är bemanningsa n- svarigt. skall se till att ingen krigsplaceras för mer än en uppgift. För att klara detta håller myndigheten ett register för krig s- placerad pliktpersonal och ett särskilt register för annan personal. Av det sistnämnda registret framgår om en viss person tillhör nyckelpersonalen hos en arbetsgivare och därför inte bör skrivas in med värnplikt eller c i- vilplikt för någon annan verksamhet. Beslut av om krigsplacering kan inte överklagas men kan däremot ändras. En totalförsvarspliktig som efter avslutad grundutbildning har förvä r- vat tillräckliga kunskaper och färdigheter för en krigsuppgift skall krig s- placeras i en befattning eller i en viss verksamhet som han eller hon är lämplig för. Den som har genomgått en längre grundutbildning än krigsplaceras som huvudregel i den befattning som han eller hon har grundutbildats för. Om det från totalförsvarets synpunkt är väsentligt bättre får han eller hon dock krigsplaceras i en annan befattning eller verksamhet. Den som har fullgjort en grundutbildning i Försvarsmakten kan alltså bli krigsplacerad i en personalreserv eller i en viss funktion i det civila försvaret. Den som efter grundutbildningen inte blir krigsplac e- rad i en befattning i krigsorganisationen blir i stället krigsplacerad i en Prop. 2001/02:11 verksamhet. Systemet för krigsplacering behöver bli betydligt mer flexibelt. För fö r- band som skall ha en hög beredskap bör bemanningen ske med krigspl a- cering i en befattning så som i stor utsträckning också görs .