prop · GP032 · 2001-09-17 00:00:00 — Den ökande globaliseringen har intensifierat konkurrensen på de flesta marknader, men även skapat nya samarbets- mönster. Det blir allt viktigare för en regions eller ett lands konkurrens- kraft att snabbt kunna utveckla, ta till sig och sprida ny kunskap. Företagen har blivit mindre beroende av nationsgränser och deras in- vesteringsbeslut bestäms av lokala faktorer som tillgång till kompetent personal, FoU-infrastruktur, underleverantörer och kvalificerade kunder. Globaliseringen har därmed inneburit att inte bara företagen, utan också den nationella och regionala politiken, i ökad utsträckning blivit kon- kurrensutsatt. För att attrahera och behålla kunniga människor samt fysiskt och finansiellt kapital behöver därför attraktiva kunskapsmiljöer skapas och förstärkas. De länder som skapat ett gott innovationsklimat lyckas ofta väl i att locka till sig utländska företagsetableringar. Särskilt utmärkande är detta i kluster med globalt spetskunnande. När inhemska och utländska företag investerar på basis av attraktiva kunskaps- och innovationsmiljöer blir lokaliseringarna ofta mer långsiktiga, som de bidrar till att stärka innovationssystemet. 4.1.2En kunskapsbaserad ekonomi utvecklas har i flera studier visat på den ökade betydelsen av innovationer och pekat på ett antal empiriskt grundade samband mellan innovation och ekonomisk tillväxt. Ekonomier med hög inkomstnivå och hög pro- duktivitet tenderar att vara aktiva användare av teknik och kunskap. Dessa länder karaktäriseras ofta av en hög innovationsförmåga och en hög produktion av högteknologiska produkter och tjänster. Flera faktorer visar att ekonomier blir allt mer Prop. 2001/02:2 kunskapsbaserade. intensiva tjänsteföretag utgör en ökande del av näringslivet i dessa länder. Andelen anställda i kunskapsbaserade företag och dessa företags andel av BNP har ökat under det senaste årtiondet. ökar in- vesteringarna i materiella och immateriella tillgångar. Investeringar i materiella tillgångar är kopplade till teknisk förändring genom att ny ut- rustning generellt sett innehåller ny teknik. Studier på företagsnivå och innovationsenkäter visar att företag som investerar i innovation och teknik uppvisar ett bättre ekonomiskt resultat. Stora investeringar sker också i immateriella tillgångar som utbildning, FoU och mjukvara. Utvecklingen inom informationsteknik och användningen av Internet spelar en central roll i förändringen mot det kunskapsbaserade och glo- baliserade samhället. Detta avspeglas bl.a. i de stigande IT-investering- arna och i att IT-användningen ökar både i näringslivet och hos befolk- ningen. Som ett resultat av förändringarna i omvärlden har även företagens inno- vationsprocesser förändrats. Eftersom kunskap och teknik sprids snab- bare än tidigare och konkurrensen har hårdnat, behöver företagen behärska fler teknikområden och öka sin innovationstakt. Deras innova- tionsverksamhet är mer marknadsdriven och den genomsnittliga tiden för FoU-projekt har kortats. Innovationsprocesserna har dessutom globalise- rats och företagen hämtar kunskap ur fler källor . Nätverk och samarbeten är av avgörande betydelse. Forskningen har allt större bety- delse för företagens innovationsprocesser och forskningen är i sin tur mer påverkad av företagens problem. Internationaliseringen och det ökade FoU-samarbetet mellan näringsliv och universitet och högskolor avspeglar sig bl.a. i patentering och i pub- licering av vetenskapliga artiklar. För del märks detta bl.a. i att andelen vetenskapliga artiklar som svenska forskare publicerar tillsam- mans med utländska forskare har ökat från 1996. Informationsteknik spelar stor roll för att möjliggöra innovationer och samarbeten. Exempel på detta är att IT kan användas för att simulera experiment, underlätta samarbetet i nätverk och geografiskt sprida olika moment i affärs- och innovationsprocessen. IT gör också att kunskap snabbt kan kodifieras och spridas över företags- och landsgränser. Finansieringen av innovationer har också förändrats avsevärt under det senaste årtiondet. lägger ner allt mer resurser på att skapa och sprida kunskap. Inom har satsningarna på FoU ökat under den senare delen av . har fördelningen mellan olika finansiärer ändrats, genom att andelen företagsfinansierad FoU har ökat. Finansmarknaderna har ökat i betydelse och riskkapital har till- kommit som en finansieringskälla för teknikbaserade företag. Detta har t.ex. bidragit till utvecklingen inom bioteknik och IT. Föregående avsnitt har beskrivit förändringar i företagens omgivning. Sammantaget har dessa förändringar ökat trycket på teknisk och annan specialisering hos företagen. Denna utveckling har lett till att nya modeller för att organisera näringsverksamhet har växt fram. Det finns en allmän trend dels mot mindre och mer specialiserade och flexibla enheter för produktion av olika komponenter och tjänster, dels mot större och mer komplexa produktionssystem med bas i olika produkt- och tjänste- koncept. Stora företag organiserar produktionen i mindre enheter för att öka flexibiliteten. Företag samordnar inköp, produktion, distribution m.m. för att uppnå skalfördelar. Därigenom ökar olika verksamheters beroende av varandra. I följande avsnitt ställs företagens kunskapsbehov och kunskapsutbyte i fokus. Ett företag har inte möjlighet att upprätthålla eget kunnande inom alla teknikområden som det utnyttjar i sin innovationsverksamhet. Ett grund- läggande skäl för företag att ingå i nätverk är behovet av att hantera en allt mer komplex omvärld med högre osäkerhet. De nätverk som ett företag ingår i har stor betydelse för företagets motivation och förmåga att ta till sig ny teknik och att skapa innovationer. Deltagarna i ett nätverk utbyter komplementära kunskaper och kompetens, och utvecklar också sitt lärande genom interaktion i nätverket. stod främst formell utbildning och kunskap som FoU-verksamhet ger i centrum för synen på kunskap. Men även den s.k. tysta kunskap som aktörerna tillägnar sig i den dagliga verksamheten är av betydelse. Kunskap från andra företag kan t.ex. hämtas genom allianser, förvärv, fusioner och samarbetsavtal eller informella kontakter. Samarbete med universitet, högskolor och industriforskningsinstitut samt personal- rörlighet är andra källor till kunskapsspridning och innovationer. Dåvarande och har och början av 2000 i en enkätundersökning om innovationsverksamhet i företag i mätt svenska företags samarbeten. Studien visar att av de inno- vativa företagen1 hade samarbetat med någon annan part i sin innovationsverksamhet. Kunderna spelar härvid en central roll. Omkring hälften av de innovativa företagen anger att kunderna är mycket viktiga samarbetspartner, följt av andra företag inom koncernen och leveran- törer. De större företagen samarbetar i större utsträckning än de mindre. De institutionella förhållandena, som attityder samt lagar och andra regler, spelar också in som drivkrafter eller hinder för innovation. Studier har visat att företagens samarbetsmönster ser olika ut i olika länder, beroende på olikheter i institutionella förhållanden och den politik som förs. 1 definieras i undersökningen som företag som varit inblandade i till nya eller väsentligt förbättrade varor/tjänster samt nya eller väsentligt förbättrade processer för att producera/tillhandahålla dessa. nya varorna/tjänsterna ha introducerats på marknaden. och samhället i övrigt tjänar på nätverkssamarbete. 2001/02:2 arbeten kring FoU är samhällsnyttiga genom att investeringarna blir större än vad de skulle varit om företagen investerade var för sig. Resul- taten sprids också bättre och eventuellt dubbelarbete kan minskas. Internationella nätverk är allt vanligare Företagens samarbeten är inte begränsade till det egna landet. Globalise- ringen har inneburit att de stora företagen har blivit allt mindre beroende av nationella marknader och alltmer väljer att lokalisera olika delar av sin verksamhet till de platser i världen som erbjuder de bästa förutsättning- arna. De kunskapsintensiva delarna av deras verksamhet tenderar att lokaliseras till de kunskapsmässigt bästa miljöerna sett ur de enskilda företagens perspektiv. Internationaliseringen framkom tydligt i och studie av innovationsverksamhet i svenska företag. Knappt hälften av de innovativa företagen angav att de samarbetade med aktörer i och en lika stor andel samarbetade med aktörer i EU utom . Vart fjärde företag hade samarbeten i . Även graden av internationalisering varierar med storleken på företaget där stora företag oftare har samarbeten utanför . Nätverk är särskilt betydelsefulla för små företag Den snabba teknikutvecklingen skapar speciella problem för många mindre företag. De har begränsad kapacitet att följa och ta ställning till utvecklingen, både vad gäller tillgången till tid och personal med högre utbildning. Ofta måste företagaren själv ta ett huvudansvar för både den dagliga verksamheten och den långsiktiga utvecklingen. Företag kan ha svårt att ta till sig ny teknologi eller att efterfråga nödvändig teknologi, vilket innebär en betydande konkurrensnackdel. Därför finns det behov av att både stärka företagens egna tekniska och kunskapsmässiga bestäl- larkapacitet och av att bygga nätverk som gör de existerande FoU- resurserna mer tillgängliga. Stora företag som gör betydande egna FoU-satsningar spelar en central roll i de flesta innovationssystem. De ligger i den teknologiska front- linjen, ställer stora krav på sina leverantörer och svarar för en interna- tionellt bred marknadskontakt. Många mindre företag är därför beroende av storföretagen i sin innovationsverksamhet. Även om resultaten från och studie visar att små företag i mindre utsträckning samarbetar med andra i sin innovationsverksamhet, har flera studier särskilt pekat på den betydelse samarbeten har för de små och medelstora företag som ingår i ett nätverk. Samarbeten ger dessa företag möjlighet att kombinera det lilla företagets flexibilitet med de skalfördelar ett nät- verk erbjuder. Vad gäller små kunskapsintensiva företag är de ofta pådrivande i ut- vecklingen av ny teknologi. De är inte bundna till existerande tekno- logiska spår, utan kan hitta nya möjligheter. De kan också specialisera sig mer och vara mer internt och externt flexibla i relation till föränd- ringar i teknologi och efterfrågan än vad som ofta är möjligt i större Därför är kunskapsintensiva småföretag betydelsefulla för Prop. 2001/02:2 utvecklingskraften i det ekonomiska systemet. Små företag har i liten utsträckning kontakt med industriforsknings- institut även om undantag finns. Kontakterna har dock ökat avsevärt till följd av statliga satsningar där industriforsknings- instituten har givits resurser för uppsökande verksamhet. Denna försöks- verksamhet har utvärderats och fortsatta insatser kommer att utformas av . En av de viktigaste processerna för att tekniska framsteg skall få genom- slag är spridningen av teknisk kunskap. Denna spridning kan både ske genom formella processer, som patentering och licensiering, och genom informella processer, som kunskapsutbyte i nätverk. Även om kunskap i högre utsträckning än tidigare kan överföras mellan organisationer, mycket tack vara utvecklingen inom IT, är fortfarande mycket kunskap s.k. tyst kunskap. Tyst kunskap är integrerad i människors kompetens, erfarenheter och utbildning. Arbetskraftens rörlighet mellan olika organi- sationer såsom universitet, högskolor och institut och företag är en av de viktigaste mekanismerna för att överföra kunskap mellan dem. Rörlighet kan emellertid i vissa fall även ha negativa effekter. Exempel på detta är om avknoppningar medför att hela företag dräneras på personal, om nyckelpersoner försvinner, eller om rörligheten skulle vara enkelriktad ut ur ett land. I en internationell jämförelse är rörligheten mellan olika sfärer i det svenska samhället låg. Det innebär att utbytet mellan näringsliv och forskningsinstitutioner är lågt, även om det har ökat genom bl.a. uppbyggnaden av . Utbytet mellan myndigheter och de övriga aktörerna, forskare och näringsliv, är också alltför litet. En strategisk fråga i sammanhanget är också utbytet med internationella kunskapsmiljöer genom internationell rekrytering. 4.3Aktörer i det svenska innovationssystemet I detta avsnitt beskrivs översiktligt ett antal betydelsefulla aktörer i det svenska innovationssystemet. 4.3.1Aktörer som utför forskning Det svenska FoU-systemet har i ett internationellt perspektiv en markerat tvåbent karaktär. Den största delen av FoU-arbetet sker i näringslivet med ett tiotal företag i spetsen. Den offentligt finansierade forskningen sker huvudsakligen vid universitet och högskolor. Staten och näringslivet samverkar inom industriforskningsinstitut, och en mångfald av FoU-program. Omkring tre fjärdedelar av den totala FoU-verksamheten i utförs Huvuddelen av FoU-verksamheten utförs inom de Merparten av de små och medelstora företagen har ingen Det finns dock forskningsintensiva högteknolo- giska småföretag som leder utvecklingen av ny teknologi. företags FoU-insatser är av både grundläggande och tillämpad karaktär, men består huvudsakligen av utvecklingsarbete. marknaden och avkastningskraven innebär en annan verksamhetskultur och ställer delvis andra krav på företagens FoU-verksamhet än vad som är fallet för forskning vid universitet och högskolor. FoU-verksamhet i företag innebär speciella förutsättningar för att in- tegrera lång- och kortsiktiga FoU-insatser med produkt- och tjänste- utveckling och marknadsföring. Företagens insatser utsätts för en indirekt prövning när det gäller såväl relevans som kvalitet i den öppna konkur- rensen mellan företagen. Det finns en stark medvetenhet i det svenska näringslivet om att kraftfulla och högkvalitativa FoU-insatser är av- görande för den långsiktiga internationell konkurrenskraften. Universitet och högskolor spelar en central roll inom svensk forskning. De utför merparten av den offentligt finansierade forskningen i och har därmed ett huvudansvar för denna. Detta är en medveten strategi som bottnar i viljan att garantera forskningens frihet, att inte splittra och tunna ut de tillgängliga statliga resurserna och att garantera forsknings- anknytningen i den högre utbildningen. Detta har lett till att har en stark och internationellt sett konkurrenskraftig forskning vid univer- sitet och högskolor. Införandet av ett tillägg i högskolelagen efter förslag i propositionen Forskning och Samhälle (prop. 1996/97:5, bet. 1996/97UbU3, rskr. 1996/97:99) gav universitet och högskolor 1998 i uppgift att samverka med det omgivande samhället och att föra ut den kunskap som skapas. Denna uppgift skall naturligt ansluta till högskolans övriga uppgifter att bedriva utbildning och forskning. Tillägget har bidragit till att hög- skolans samverkan med det omgivande samhället har fått ökad betydelse Industriforskningsinstituten har växt fram som ett komplement till uni- versitet och högskolor för att stödja näringslivets kunskapsutveckling. finns ett trettiotal industriforskningsinstitut i med olika organisations- och ägarformer. institut () är helstatligt. De flesta av de övriga instituten har någon form av statlig delfinansiering och statligt ägande. Staten är delägare i runt hälften av dem via det statliga holdingbolaget . Den svenska institutssektorn för FoU är totalt sett liten jämfört med motsvarande sektor i andra . Trots det spelar den en viktig roll för utvecklingen inom olika industriella sektorer. forskningsinstitut med betydande FoU-verksamhet som skiljer sig från Prop. 2001/02:2 industriforskningsinstituten genom att de är organiserade som myndig- Även om dessa utgör en mindre del av det svenska FoU-systemet som helhet spelar de en central roll inom sina områden. Exempel på sådana institut är (), () och (). 4.3.2Organisationer för samverkan mellan högskola och näringsliv har universitetens och högskolornas samverkan med externa aktörer utvecklats och ökat i snabb takt. Politiken har i hög grad varit inriktad på att betona lärosätenas ansvar för samverkan med det omgivande samhället och att bygga upp stödstrukturer kring högskolan för samverkan, framför allt med näringslivet. Regeringens syfte med åt- gärder som att inrätta teknikbrostiftelser och ge vissa lärosäten möjlig- heten att bilda holdingbolag var att de skulle bidra till att den kunskap som finns inom universitet och högskolor i högre grad kan nyttiggöras i produkter, tjänster och processer för att utveckla och skapa nya företag. De sju teknikbrostiftelserna bildades genom förslag i proposition Forskning för kunskap framsteg (prop. 1992/93:170, bet. 1992/93:NU30, rskr. 1992/93:399). Bakgrunden var regeringens uppfattning att ett ökat kunskapsutbyte mellan universitet, högskolor och näringsliv har en av- görande betydelse för näringslivets förnyelseförmåga och tillväxt och att resultat av forskning i högre grad borde kunna kommersialiseras. Syftet med stiftelserna var att förstärka och utveckla den samverkansstruktur som vuxit fram i anslutning till universitet och högskolor. Stiftelserna tillfördes kapital i form av aktier, som innehades av , till ett värde motsvarande sammanlagt en miljard Stiftelserna gavs i uppgift att förvalta sin förmögenhet så att den bibehålls realt intakt över tiden . Då ska stiftelserna upp- höra och kapitalet återbetalas till staten. Till följd av börsutvecklingen hade dock stiftelsernas sammanlagda kapital nästan fördubblats vid års- skiftet 2000/2001. Stiftelserna leds av en styrelse bestående av fem ledamöter, vilka förordnas av regeringen. Det finns ingen enhetlig modell för hur stiftel- serna arbetar utan dessa har utvecklats olika, delvis beroende på förutsättningarna och behoven i den egna regionen. I propositionen Forskning för kunskap och framsteg (prop. 1992/93:170) lämnades flera förslag till åtgärder för att underlätta samverkan mellan universitet, högskolor och näringsliv. Bl.a. föreslog regeringen att uni- versitet och högskolor skulle ges möjlighet att inrätta bolag för forskningssamverkan med industrin. bildats vid olika universitet och högskolor. Regeringen har tillskjutit ett kapital om sammanlagt med en fördelning på respek- Prop. 2001/02:2 tive bolag på . I bolagsordningarna för de elva holdingbolagen stadgas att de skall äga, försälja och förvalta aktier och andelar i hel- eller delägda projekt- och tjänstebolag, vars syfte skall vara att bedriva forsknings- och utveck- lingsarbete syftande till kommersiell exploatering av projekt och kun- skaper framtagna eller uppkomna inom ramen för verksamheten vid det berörda lärosätet, samt att bedriva annan därmed förenlig verksamhet. Projekt och tjänstebolag får inte, vare sig direkt eller indirekt, bedriva sådan forskning, därmed sammanhängande undervisning eller i övrigt sådan verksamhet som utgör grundläggande verksamhet vid lärosätet. Enligt regeringsbeslut övergick förvaltningen av statens aktier i holdingbolagen från från Närings- departementet till det lärosäte till vilket respektive holdingbolag är knutet. Förvaltningsuppdraget innebär att respektive lärosäte skall full- göra statens ägarroll i bolaget. 4.3.3Aktörer som finansierar forskning En ny organisation för forskningsfinansiering inrättades efter förslag i propositionen Forskning för framtiden (prop. 1999/2000:81). Syftet med den nya organisationen är att ge möjlighet till kraftsamling på viktiga vetenskapliga områden, främja samarbete mellan forskningsområden och mellan forskning och utveckling samt fokusera på innovationssystemet och den behovsmotiverade forskningen. Dess- utom skall spridningen av information om forskning och dess resultat förbättras. Den nya myndighetsorganisationen för forskningsfinansiering innebär bl.a. att tre nya forskningsråd inrättades, där forskarna är i majoritet i En ledande roll i den nya organisationen spelar Vetenskaps- Rådet har till uppgift att stödja grundläggande, inomvetenskapligt motiverad forskning av högsta vetenskapliga kvalitet inom samtliga vetenskapsområden, och skall också fungera som rådgivare till reger- ingen i forskningspolitiska frågor. Rådet har en budget på och är därmed den största offentliga forsk- för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) skall främja både grundläggande och behovsmotiverad forskning som gäller välfärd, folkhälsa, omsorg, arbetsmarknad, arbetsorganisation och arbetsmiljö. Budgeten uppgår till ca . för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (FORMAS) skall stödja grundläggande och behovsmotiverad forskning vid universitet, högskolor och berörda samhälls- Budgeten är ca . Verket för innovationssystem () inrättades också den uppgift är att initiera och finansiera be- hovsmotiverad FoU till stöd för innovationssystemet och en hållbar ut- veckling och tillväxt. Stöd ges till FoU inom bl.a. teknik, transporter, kommunikation, arbetsliv och arbetsmarknad. att ny kunskap tas till vara och omsätts i produkter, processer, tjänster, utvecklande av arbetsorganisation, arbetsmiljö och regelverk. heten skall svara mot näringslivets och delar av det övriga samhällets Prioriterade områden är bl.a. bioteknik, IT, materialteknik och forskning till stöd för en hållbar utveckling. Ett tiotal forskningsstiftelser inrättades med medel från de upplösta löntagarfonderna. Två av dessa driver industri- inriktade forskningsprogram i samarbete med , nämligen () och och Dessa har bl.a. till uppdrag är att skapa starka forskningsmiljöer av högsta internationella klass med betydelse för utvecklingen av konkurrenskraft. Genom sin inriktning på stora, koncentrerade och mångvetenskapliga insatser och behovsmotiverad forskning utgör de ett komplement till forskningsråden. De står för ett betydande bidrag till det svenska forskningssystemet. stiftelsernas totala finansiering av FoU i det svenska FoU-systemet beräknas uppgå till runt totalt . () planerar att avsätta huvuddelen av sina medel inom tre strategiska forskningsområden livs- vetenskaper, mikroelektronik och materialteknik samt produktions- och Dessa kommer vardera att ta i anspråk ungefär en fjärdedel av stiftelsens forskningsmedel. att användas för områdesövergripande satsningar, bl.a. särskilda insatser riktade mot yngre forskare som förväntas bli framtidens forskningsledare Stiftelsen har tillsammans med etablerat ett program för samverkan mellan forskare i universitet, högskolor och institut och Under (åren 20012004) kommer sammanlagt att ställas till förfogande för forskningsinsatser som genomförs i samverkan mellan företag som vill utveckla sin verksamhet inför nästa generations produkter och system och forskare vid högskolor och Kompetensutveckling () finansierar forskning inom ramen för stiftelsens uppdrag att dels främja kunskaps- och kompetensutbyte mellan näringslivet och forskningen vid universitet, högskolor och forskningsinstitut, dels finansiera profilerade forskningsmiljöer vid mindre och medelstora högskolor samt nya univer- Stiftelsen stödjer forskning vid högskolor och institut med närmare tillsammans med näringslivet, som tillskjuter ett lika stort belopp. ytterligare till forskning. kommer också att villkoras med motfinansiering från näringslivet. tensutveckling vid industriforskningsinstituten med totalt 450 miljoner Dessa medel kanaliserades via det av staten och gemensamt ägda bolaget . 2001/02:2 AB (). Stiftelsen har även finansierat omstrukturering och verksamhetsutveckling vid vissa institut med totalt . Svensk forskning har traditionellt sett haft omfattande internationella kontakter främst med . Dessa kontakter kompletteras nu med ökade kontakter och ökat samarbete med länder i samt med och nya växande ekonomier. utgjorde utländsk finansiering av FoU-utgifterna i . Omkring en fjärdedel av den utländska finansieringen utgjordes av forskningsmedel från EU. har deltagit som fullvärdig medlem i EU:s ram- program för forskning och utveckling. Det femte ramprogrammet löper . Budgeten för framförallt projektfinansiering uppgår till . finansierades svensk forskning med från EU:s ramprogram.