prop · GO03140 · 2001-01-01 00:00:00 — Metoden är densamma som föreslås gälla för det nya bostadstillägget och har den fördelen att pensionären automatiskt känner till vilken uppgift som används vid samordningen. Detta alternativ innebär dock ett omfattande administrativt arbete, mycket beroende på att det kommer att vara svårt att få in uppgifter från alla eftersom det till skillnad från BTP inte krävs någon ansökan för beräkningen av garantipension. Skall en uppgift hämtas in bör det rimligen finnas en sanktionsmöjlighet för dem som inte lämnar uppgiften. En sanktion innebärande att innehålla garantipensionen torde dock vara direkt oskälig eftersom sanktionen i många fall knappast står i rimlig proportion till uppgiftens värde. Utbetalarna lämnar uppgift . Metoden innebär att utbetalarna i slutet av åläggs att lämna uppgift om förväntat årsbelopp som skall betalas ut under det närmast kommande året. Metoden ansluter till det förslag som lämnades i den tidigare promemorian Särskild uppgiftsskyldighet angående tjänstepension. Metoden har kritiserats kraftigt av försäkringsbranschen, som framhåller att det fordras omfattande systemlösningar för att klara detta. Vissa utbetalare är dessutom små pensionsstiftelser med enstaka pensionärer för vilka kravet på uppgiftslämnande skulle leda till besvärande merarbete. Att istället undanta små utbetalare från uppgiftsskyldigheten skulle strida mot kravet på likabehandling. I praktiken kan det också vara svårt eller omöjligt att förutsäga årsbeloppet. Detta gäller dels fondförsäkringar som varierar i värde, dels när det förekommer återbäring . Skyldighet kan bara åläggas svenska utbetalare medan det för utländska utbetalare blir fråga om ett frivilligt uppgiftslämnande. Det blir därmed inte fråga om likabehandling för dem med svensk resp. utländsk pension. Uppgift hämtas från taxerade uppgifter. Utgångspunkten är här att senast lämnade kontrolluppgift används. Eftersom kontrolluppgift lämnas så måste utbetalningen av garantipension grundas på kontrolluppgift avseende 2001. Tidigast skulle beloppet kunna användas, men eftersom ett byte av tjänstepensionsunderlag under löpande kalenderår knappast är rimligt, skulle utbetalning av garantipension i praktiken komma att styras av tjänstepensionen . För att uppgiften skall hålla så god kvalitet som möjligt bör emellertid belopp från den fastställda taxeringen användas istället för belopp enligt kontrolluppgift. Metoden är enkel så tillvida att en redan färdig och etablerad uppgift används, vilket generellt leder till en smidig administration. Tjänstepension som framgår av taxeringen som grund för beräkning av garantipension Att avskaffa samordningen som RFV föreslår är i flera avseenden en attraktiv lösning. Praktiska och ekonomiska skäl talar dock mot ett sådant alternativ. Förslaget förutsätter dessutom ett omfattande utrednings- och analysarbete. Enligt regeringens uppfattning är RFV:s förslag därför inte möjligt att genomföra utan att tidsplanen för genomförandet äventyras. Därtill leder förslaget initialt till merkostnader. Sammantaget anser regeringen att de administrativa fördelarna med RFV:s förslag är tilltalande men inte tillräckliga med tanke på de risker och kostnader det medför. Gällande regler innebär att det är beloppet för december månad året innan som skall ligga till grund för beräkningen av garantipensionen. Detta förutsätter att uppgiften hämtas från pensionstagaren eller från pensionsutbetalaren. Vad gäller förslagen om att hämta in uppgifterna på något av dessa sätt har det i bl.a. RFV:s rapport framkommit att metoderna har avgörande praktiska och kvalitativa nackdelar. Visserligen blir uppgiften aktuellare än med uppgift från taxeringen, men det kommer istället att vara svårt att få in alla uppgifter och för de uppgifter som lämnas kommer kvaliteten i en hel del fall att kunna ifrågasättas. Mot bakgrund av att dessa alternativ också torde vara administrativt dyrast, gör regeringen den bedömningen att uppgifternas större aktualitet inte uppväger nackdelarna. Regeringen föreslår därför att den tjänstepension som skall ligga till grund för beräkningen av garantipension skall hämtas från taxeringen året före det år för vilken garantipension betalas ut. Beräkning av garantipension för sker . Den senaste taxeringsuppgiften avser då taxeringen , dvs. Regeringen anser det vara rimligt att denna uppgift ligger till grund för beräkning av garantipensionen för hela 2003. Således skall ingen ytterligare beräkning göras när taxeringen är fastställd. Eftersom kontrolluppgiften visar pensionen med en viss eftersläpning så motsvarar beloppen i taxeringen inte exakt vad som faktiskt betalas ut när garantipensionen skall beräknas. Avvikelsen är oftast en indexuppräkning och därför av mindre betydelse. Den taxerade uppgiften är därför i de allra flesta fall i stort sett likvärdig med det aktuella beloppet. Det finns dock situationer då avvikelsen kan vara betydande och det finns därför skäl att i vissa fall avvika från den taxerade uppgiften. I de fall tjänstepensionen beviljats under det år taxeringen avser eller därefter så ingår tjänstepensionen endast till en viss del eller inte alls i den taxerade uppgiften. Den taxerade uppgiften blir då direkt missvisande. De här föreslagna reglerna gäller dock endast för personer födda eller tidigare och majoriteten av dessa har 2003 haft pension så länge att tjänstepensionen till fullo ingår i senaste taxeringsuppgift. I praktiken är en missvisande uppgift till följd av en nybeviljad pension i stort sett endast ett problem för dem som beviljats pension , dvs. huvudsakligen för personer födda och 1937. Personer födda fyller , vilket innebär att 2002 är under vilket kontrolluppgifterna annat än i enstaka fall är ofullständiga. För dem som är födda eller 1937 skall därför istället för den taxerade uppgiften en aktuellare uppgift användas för beräkning av garantipensionen 2003. Att använda beloppet för är av administrativa skäl mindre lämpligt. Regeringen föreslår istället att tjänstepensionen för , uppräknad till ett årsbelopp, skall användas. I de fall tjänstepensionen beviljas efter oktober skall beloppet för tjänstepension betalas ut istället användas. För dem som är födda skall samma belopp även användas för beräkning av garantipensionen . Det ankommer i nämnda fall på att hämta in uppgiften. Av detta skäl finns en skyldighet för pensionstagaren att på begäran lämna uppgift om den aktuella tjänstepensionen. En tjänstepension kan tillkomma än . Exempel på detta kan vara vid ett senare uttag av ålderspension eller vid makes dödsfall. Det är även i dessa fall rimligt att detta får genomslag och att därför använda en aktuell uppgift om tjänstepension istället för den taxerade uppgiften. För att undvika retroaktiva beräkningar skall justering av garantipensionen till följd av en tillkommande tjänstepension göras från och med månaden efter den månad då fick kännedom om denna pension. Någon anmälningsskyldighet för pensionären eller pensionsutbetalaren föreslås inte utan det bör istället vara uppgift att i dessa fall hämta in aktuella uppgift. Det administrativa merarbetet för detta torde dock vara begränsat eftersom känner till när en pension beviljas och aviseras vid ändrat civilstånd. I ett antal fall kommer tjänstepensionen att ha minskat eller upphört sedan taxeringen. Som regel är det då fråga om att tjänstepensionen till följd av avtal minskar vid t.ex. . I de fall en påtaglig minskning av tjänstepensionen sker, kommer garantipensionen att beräknas till ett för lågt belopp. Detta kan inte anses acceptabelt då det är fråga om ett grundskydd. Det bör därför finnas en möjlighet att göra avsteg från att använda den taxerade uppgiften även i dessa fall. Regeringen föreslår därför att den tjänstepension som faktiskt betalas ut skall användas som underlag vid beräkningen av garantipension i de fall den aktuella tjänstepensionen är lägre än den i kontrolluppgiften. Detta förutsätter att pensionstagaren anmäler det lägre beloppet till . Av administrativa skäl skall retroaktiv omräkning av garantipensionen begränsas. Det är dock rimligt att en pensionär får anmäla ett lägre belopp samma månad som tjänstepensionen betalas ut. Det innebär att garantipensionen för en viss månad skall beräknas för samma månads tjänstepension förutsatt att tjänstepensionen är lägre och att den anmälts senast under samma månad. Det innebär också att garantipensionen av nämnda skäl kan räknas om när som helst . När en lägre pension på detta sätt anmäls skall det nya beloppet avse all tjänstepension, dvs. om tjänstepension från flera utbetalare finns skall det aktuella beloppet från alla utbetalare jämföras med beloppet i kontrolluppgiften. Det är då pensionstagarens ansvar att uppge och vid behov visa vilka belopp han eller hon uppbär. 15 Författningskommentar 15.1 Förslaget till lag om bostadstillägg till pensionärer m.fl. Denna lag innehåller bestämmelser om bostadstillägg till pensionärer m.fl. Lagen ersätter lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer () (i kommentaren benämnd den gamla lagen). Den nya lagen är föranledd av att det nya ålderspensionssystemet träder i kraft fullt ut , då grundskyddsförmånerna folkpension, pensionstillskott och det särskilda grundavdraget för pensionärer () ersätts av garantipension. Bostadstillägg skall även i fortsättningen utges till olika pensionsförmåner. Även personer som uppbär förtidspension eller sjukbidrag enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL) skall kunna få bostadstillägg enligt den nya lagen. Eftersom sjukersättning och aktivitetsersättning som ersätter dessa förmåner inte kommer att vara pensionsförmåner utan i stället kommer att utgöra en del av sjukförsäkringssystemet i AFL benämns den nya lagen Bostadstillägg till pensionärer m.fl. Rätten till bostadstillägg m.m. 1 § I socialförsäkringslagen (1999:799) finns bestämmelser om vem som omfattas av denna lag. Socialförsäkringslagen innehåller också bestämmelser om förmåner vid utlandsvistelse och om handläggning av ärenden, m.m. Paragrafen motsvarar 1 a § i den gamla lagen och anger att det i socialförsäkringslagen (SofL) finns bestämmelser om vem som omfattas av lagen. I SofL anges de grundläggande villkoren för att en person skall vara försäkrad för förmåner enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring eller omfattas av särskilda förmånslagar, bl.a. lagen om bostadstillägg till pensionärer m.fl., som hänförs till socialförsäkringarna. Bedömningen av om en person uppfyller grundvillkoren för att ingå i den skyddade personkretsen skall således göras med tillämpning av bestämmelserna i . Enligt 3 kap. 2 § 9 SofL tillhör bostadstillägget den bosättningsbaserade grenen av socialförsäkringarna. I SofL regleras också i vilka situationer en person skall anses vara bosatt i och således ingå i den personkrets som kan vara berättigad till bostadstillägg. För att bostadstillägg skall kunna utges krävs dessutom att de materiella villkoren i denna lag är uppfyllda. Bestämmelser om vilken försäkringskassa som är behörig att fatta beslut finns i 5 kap. SofL. Vidare finns det i SofL bestämmelser om förmåner vid utlandsvistelse och handläggning av ärenden, m.m. Beträffande det närmare innehållet i SofL hänvisas till propositionen Socialförsäkringens personkrets (prop. 1998/99:119). 2 § Bostadstillägg enligt denna lag kan utges till den som uppbär 1. hel ålderspension enligt lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension eller garantipension enligt lagen (1998:702) om garantipension, 2. sjukersättning eller aktivitetsersättning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, 3. änkepension enligt lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn, 4. änkepension enligt lagen (2000:462) om införande av lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn, 5. särskild efterlevandepension enligt lagen om införande av lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn, 6. hustrutillägg enligt lagen (1998:708) om upphävande av lagen (1994:309) om hustrutillägg i vissa fall då make uppbär folkpension, eller 7. pension eller invaliditetsförmån enligt lagstiftningen i en stat som ingår i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, under förutsättning att förmånen motsvarar svensk pension eller ersättning enligt 1-6. Bostadstillägg kan också utges till en änka som enbart på grund av bestämmelserna i 1 kap. 6 § tredje stycket lagen om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn inte uppbär änkepension. Bostadstillägg kan också utges till den vars sjukersättning eller aktivitetsersättning har vilandeförklarats enligt 16 kap. 16 § lagen om allmän försäkring. I denna paragraf anges vilka kategorier som kan få bostadstillägg. I avsnitt 6 behandlas närmare målgrupperna för det nya bostadstillägget. Enligt första stycket 1 utges bostadstillägg till den som har hel ålderspension från det allmänna ålderspensionssystemet. Till skillnad från nuvarande bostadstilläggssystem där rätt till bostadstillägg föreligger även vid uttag av partiell ålderspension krävs enligt de nya reglerna att den försäkrade tar ut hel ålderspension. Enligt punkten 2 skall förmånerna sjukersättning och aktivitetsersättning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL), vilka förmåner ersätter nuvarande förtidspension/sjukbidrag i AFL, berättiga till bostadstillägg. Punkterna 3 och 4 motsvarar i princip 1 § första stycket 3 i den gamla lagen med det undantaget att en kvinna som är född eller senare och som blir änka inte är berättigad till bostadstillägg enligt de nya reglerna. Detta anges i 3 § 2. Enligt punkten 5 skall bostadstillägg, liksom , utges till efterlevande som uppbär pensionsförmånen särskild efterlevandepension enligt 8 § lagen (2000:462) om införande av lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn. Punkten 6 motsvarar i princip 1 § första stycket 2 i den gamla lagen om bostadstillägg. Detta innebär att de kvinnor som har rätt till hustrutillägg enligt övergångsbestämmelser till lagen (1998:708) om upphävande av lagen (1994:309) om hustrutillägg i vissa fall då make uppbär folkpension också har rätt till bostadstillägg enligt de nya bestämmelserna. Punkten 7 motsvarar i stort 1 § första stycket 4 i den gamla lagen. Bestämmelsen innebär att även en i bosatt person som saknar rätt till någon av de förmåner som anges i de övriga punkterna får rätt till bostadstillägg om han eller hon uppbär pension eller invaliditetsförmån enligt lagstiftningen i en stat som ingår i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. En pensionär med utländsk pension som omfattas av förordning (EEG) nr 1408/71 om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen har rätt till bostadstillägg även utan bestämmelsen i denna punkt. Denna punkt har därför endast betydelse för sådana personer som inte omfattas av förordningen men som har pension från ett EU- eller EES-land. (Se vidare prop. 1995/96:69, avsnitt 5.2.1). För rätt till bostadstillägg krävs emellertid - i motsats till vad som gäller - att den utländska förmånen skall motsvara sådan svensk pension eller ersättning som berättigar till bostadstillägg. Det antal personer som berörs av denna punkt torde vara få. Bestämmelsen i andra stycket innebär att bostadstillägg kan beviljas en änka som inte uppbär änkepension på grund av samordningsreglerna i 1 kap. 6 § tredje stycket lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn. Denna bestämmelse avser änkor som är födda eller senare och som är berättigade till såväl omställningspension som änkepension, men där änkepension bara betalas ut om och till den del den överstiger omställningspensionen. I tredje stycket anges att bostadstillägg också skall utges till den vars sjukersättning eller aktivitetsersättning har vilandeförklarats enligt 16 kap. 16 § AFL. Denna bestämmelse motsvarar i princip 1 § andra stycket i den gamla lagen. Såvitt gäller sjukersättning har den försäkrade endast rätt till bostadstillägg med vilandeförklarad sjukersättning, dvs. när sjukersättningen vilandeförklarats enligt 16 kap. 16 § första stycket AFL (prop.2000/01:96 Sjukersättning och aktivitetsersättning i stället för förtidspension). För den som har vilandeförklarad aktivitetsersättning (enligt 16 kap. 16 § andra stycket) kan bostadstillägg utges . 3 § Bostadstillägg utges trots bestämmelserna i 2 § inte till 1. en pensionär som enbart uppbär ålderspension för tid före den månad då han eller hon fyller , 2. en kvinna som beviljats änkepension på grund av dödsfall efter utgången av och som är född eller senare, eller 3. en kvinna som enbart uppbär änkepension för tid från och med den månad då hon fyller . Av punkten 1 framgår att en pensionär som uppbär endast ålderspension för tid före den månad då han eller hon fyller inte kan få bostadstillägg. Pensionär som har någon annan av de förmåner som nämns i 2 § är således berättigad till bostadstillägg även om han eller hon inte har fyllt . Denna punkt motsvarar 1 § tredje stycket i den gamla lagen. Punkten 2 i paragrafen innebär att bostadstillägg inte utges till en kvinna som är född eller senare och som blivit berättigad till änkepension på grund av dödsfall som inträffat efter utgången av . (Se 2 § 3 och 4). Punkten har i förtydligande syfte ändrats efter Lagrådets granskning. En kvinna som väljer att inte ta ut sin ålderspension vid och därför enbart uppbär änkepension har inte heller rätt till bostadstillägg. Detta framgår av punkten 3. 4 § Särskilt bostadstillägg kan utges enligt 20 och 21 §§ till den som uppbär bostadstillägg enligt denna lag. Särskilt bostadstillägg kan utges till den som uppbär bostadstillägg enligt lagen. Särskilt bostadstillägg är en utfyllnad till bostadstillägget och storleken av detta tillägg skall prövas av utan att särskild ansökan behöver inges till kassan. Bestämmelserna om hur sådant tillägg beräknas finns i 20 och 21 §§. 5 § En bidragsberättigad som är gift men stadigvarande lever åtskild från sin make skall likställas med ogift person, om inte särskilda skäl talar mot detta. En bidragsberättigad som stadigvarande sammanbor med någon med vilken han eller hon har varit gift eller har eller har haft barn skall likställas med gift person. Om inte skäl visas för annat skall detsamma gälla i fråga om en vuxen person som lever tillsammans med en annan vuxen person, utan att de är gifta med varandra, om de är folkbokförda på samma adress. Paragrafen har sin motsvarighet 3 § i den gamla lagen. Av paragrafen framgår bl.a. att en vuxen person som lever tillsammans med en annan vuxen person och som inte är gifta med varandra men lever tillsammans och är folkbokförda på samma adress skall betraktas som makar i bostadstilläggssammanhang, om inte skäl visas för annat. I förhållande till 3 § andra stycket andra meningen i den gamla lagen görs nu bestämmelsen könsneutral. Det finns emellertid situationer då två vuxna personer sammanbor då det inte är motiverat att betrakta dem som makar. Exempel på detta är mor och son, syskon eller andra som är nära släkt. I dessa fall kan personerna aldrig vara gifta varför de inte heller bör betraktas som gifta i BTP-sammanhang. Ett annat exempel kan vara när två vuxna visserligen bor tillsammans med där det av omständigheterna visas att den ena personen även kan ses om inneboende. Det får då ankomma på den bidragsberättigade att visa att det är fråga om ett sådant förhållande. För att undvika att tillämpningen upplevs som stötande bör det inte ställas alltför stora krav på den bidragsberättigade för att visa detta. Paragrafen har formulerats i enlighet med Lagrådets förslag. Till följd härav kan den i lagrådsremissen föreslagna ändringen i lagen (1987:813) om homosexuella sambor utgå. Av lagen (1994:1117) om registrerat partnerskap följer att vad som sägs om makar skall tillämpas på motsvarande sätt för två personer av samma kön som registrerat sitt partnerskap. 6 § I denna lag avses med prisbasbelopp det enligt 1 kap. 6 § lagen (1962:381) om allmän försäkring fastställda prisbasbeloppet. Paragrafen anger att med prisbasbelopp enligt denna lag skall avses det prisbasbelopp som beräknas och fastställs enligt 1 kap. 6 § lagen (1962:381) om allmän försäkring. Paragrafen klarlägger endast vilket prisbasbelopp som används vid beräkningarna i lagen och den innebär ingen ändring i materiellt hänseende i förhållande till bestämmelserna i den gamla lagen. 7 § Bostadstillägg utges endast för den bostad där den bidragsberättigade har sitt huvudsakliga boende (permanentbostaden). För bostad i särskild boendeform lämnas bostadstillägg endast för boende i lägenhet eller för boende i en- och tvåbäddsrum. En bidragsberättigad som vistas eller bor i en särskild boendeform eller i ett liknande boende är berättigad till bostadstillägg för sin ursprungliga permanentbostad från det att har bedömt vistelsen eller boendet i den särskilda boendeformen som stadigvarande. Paragrafen motsvarar i princip 2 § första och andra styckena i den gamla lagen. I första stycket har den del av första meningen som anger att bostadstillägg skall svara för del av pensionärens bostadskostnad tagits bort. Detta får anses framgå av bestämmelserna i 9 § som anger hur stor del av bostadskostnaden som kan ersättas med bostadstillägg. I andra stycket har uttrycket "en liknande inrättning" bytts ut mot "ett liknande boende". Någon ändring i sak avses inte därmed. 8 § Bostadstillägg utges inte för sådan bostadskostnad som fastställs med beaktande av den bidragsberättigades inkomst. Paragrafen motsvarar 2 § tredje stycket i den gamla lagen. Bostadstilläggets storlek 9 § Bostadstillägg utges för av bostadskostnaden av den del som inte överstiger för den som är ogift och för den som är gift. För var och en av makarna skall bostadskostnaden beräknas till hälften av deras sammanlagda bostadskostnad. Bostadstillägg utges inte för bostadskostnad till den del den överstiger för var och en av de boende vid boende i tvåbäddsrum i särskild boendeform. I denna paragraf finns bestämmelser om bostadstilläggets storlek. Den motsvarar 4 § i den gamla lagen, dock med vissa ändringar. I paragrafens första stycke anges att bostadstillägg utges av bostadskostnaden av den del som inte överstiger för den som är ogift och med för den som är gift. Vidare anges i stycket att bostadskostnaden för var och en av makar skall beräknas till hälften av deras sammanlagda bostadskostnad. Detta innebär en ändring i förhållande till nuvarande regler på så sätt att den som är gift inte kan få högre bostadstillägg än av och aldrig av halva verkliga bostadskostnaden. Ersättningsnivån har efter Lagrådets granskning höjts till med anledning av den aviserade höjningen till denna nivå ekonomiska vårproposition (prop. 2000/01:100). I andra stycket har den övre bostadskostnadsgränsen för boende i tvåbäddsrum i särskild boendeform höjts från till . Denna gräns gäller per person och därmed behövs inte längre någon särregel för makar. 10 § Storleken på det bostadstillägg som skall utges är beroende av den sökandes, och om sökanden är gift även makens, bidragsgrundande inkomst och reduceringsinkomst. Med bidragsgrundande inkomst avses i denna lag den inkomst, för år räknat, som någon kan antas komma att få . Med reduceringsinkomst avses den inkomst som återstår efter det att beräkning gjorts enligt 18 och 19 §§. I paragrafen anges att bostadstillägget är beroende av den sökandes bidragsgrundande inkomst och reduceringsinkomst. Om den sökande är gift skall även hans eller hennes makes inkomster påverka storleken av bostadstillägget. Den bidragsgrundande inkomsten är den inkomst som någon kan antas komma att få , uppräknat till ett årsbelopp, och skall beräknas på sätt som närmare anges i 12-17 §§. Den bidragsgrundande inkomsten skall räknas om till en reduceringsinkomst, vilket sker genom att vissa inkomster inte tas upp till sitt fulla belopp (viktning av inkomsterna, 18 §) och att ett s.k. fribelopp (19 §) skall dras ifrån.