prop · GO031D31 · 2001-01-01 00:00:00 — Det generella statsbidraget bör 2003, i enlighet med den nationella handlingsplanen för vården, höjas med . Beloppet bör fördelas till kommunerna och till landstingen. I propositionen Vissa kommunalekonomiska frågor (prop. 1999/2000:115) föreslår regeringen att ett statsbidrag införs 2001 och 2002 för att kompensera kommuner som har höga kostnader för verksamhet enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). Statsbidraget beräknas uppgå till . Regeringen föreslår med anledning av detta att 2001 förs från anslaget 91:1 Generellt statsbidrag till kommuner och landsting till anslaget 91:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting. En lika stor överföring bör göras 2002. Minskningen av det generella statsbidraget berör i detta fall endast kommunerna. Regeringen föreslår att den beräknade ökningen om av kommunernas och landstingens skatteinkomster som följer av de föreslagna begränsningen av avdragsrätten för den allmänna pensionsavgiften, regleras genom en lika stor minskning av det generella statsbidraget till kommuner och landsting. För kommunerna reduceras bidraget med och för landstingen med . Regeringen föreslår vidare att den beräknade minskningen om av kommunernas och landstingens skatteinkomster som följer av den föreslagna höjningen av grundavdraget och det särskilda grundavdraget regleras genom en lika stor ökning av det generella statsbidraget till kommuner och landsting. För kommunerna höjs bidraget med och för landstingen med . Med anledning av beslutade förändringar i det allmänna pensionssystemet görs en beräkningsteknisk justering av bidragsramen . Justeringen innebär att det generella statsbidraget till kommuner och landsting reduceras med , vilket motsvaras av en lika stor beräknad ökning av skatteinkomster till kommuner och landsting. För kommunerna reduceras bidraget med och för landstingen med . Regleringar enligt finansieringsprincipen Regeringen föreslår under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning att en utökning av den garanterade undervisningstiden i gymnasieskolan. För att kompensera kommunerna för kostnaderna härför föreslår regeringen att det generella statsbidraget till kommuner höjs med 2001. Vidare redovisas inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning (anslaget 25:7 och resurscenter) att hemkommunens ersättning till staten för den som är elev i specialskolan skall höjas . Regeringen föreslår att medel motsvarande den ökade avgiften från hemkommunerna tillförs det generella statsbidraget till kommuner med 2001 och med ytterligare 2002. Föreslagna regeländringar i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade och lagen (1993:389) om assistansersättning (prop. 2000/2001:5), avseende personlig assistans innebär att staten till en del övertar kostnadsansvaret för stödet till funktionshindrade som är . Därmed minskar kommunernas kostnader. Till följd av detta bör det generella statsbidraget till kommuner minskas med 2001. Tabell 2.5 Anslagsnivå för generellt statsbidrag till kommuner och landsting Miljoner kronor 2001 2002 2003 Anslagsnivå 2000 59 140 59 140 59 140 18 864 18 864 18 864 Överföring från 91:2 20 20 20 120 120 Lärarpensioner 180 390 600 Överföring till 91:2 (prop 1999/2000:115) -350 -350 Vårdartjänster 25 25 25 Höjning av avgiften för elever i specialskolor 22 43 43 Ökad undervisningstid i gymnasieskolan 110 110 110 Assistansersättning -189 -189 -189 Minskning på grund av effekter av reformeringen av det allmänna pensionssystemet -3 087 Ökning pga förändringar i inkomstbeskattningen 1 373 1 373 1 373 661 661 661 Minskning på grund av effekter av skatteförslag i denna proposition -1 625 Tillskott 2001 Vård och omsorg1 285 283 883 665 660 2 060 Tillskott 20012 1 610 1 897 1 995 690 813 855 Summa 58 851 59 647 54 492 19 255 19 493 17 848 1Fördelas till kommunerna och till landstingen. 2Fördelas till kommunerna och till landstingen. Regeringens överväganden Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att det anvisas 78 under anslaget 91:1 Generellt statsbidrag till kommuner och landsting. beräknas anslaget till 79 och till 72 . 2.8.2 91:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting Tabell 2.6 Anslagsutvecklingen 91:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting Tusental kronor 1 218 000 2001 Förslag 2 066 200 2002 Beräknat 1 007 000 2003 Beräknat 665 000 Syftet med anslaget för Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting är att skapa möjligheter att i rekonstruktivt syfte tillfälligt bistå kommuner och landsting som på grund av speciella omständigheter kan hamna i en särskilt svår ekonomisk situation. På statsbudgeten anvisades 1 på anslaget. Regeringen bedömer att bidraget bör höjas engångsvis med . Regeringen bedömer Bostadsdelegationens medelsbehov för de ärenden som återstår, till . Medlen ska främst användas till avlösen av borgensåtaganden för lån till bostadsrättsföreningar. Ett omställningsbidrag till landsting med befolkningsminskning avses utgå och 2002, och finansieras med medel från anslaget Särskilda insatser i vissa kommuner och landsting (prop. 1999/2000:115). Omställningsbidraget beräknas uppgå till och utgår med per invånare i för varje procentenhet med vilken minskningen av befolkningen överstiger . Ett statsbidrag avses införas och 2002 som en övergångslösning, i avvaktan på en långsiktigt hållbar lösning, för att kompensera kommuner som har höga kostnader för verksamhet enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, LSS (prop. 1999/2000:115). Statsbidraget beräknas uppgå till och finansieras med medel från anslaget 91:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting. bör 350 miljoner föras till detta anslag från anslaget 91:1 Generellt statsbidraget till kommuner och landsting (avsnitt 2.8.1). För särskilt kostnadskrävande insatser enligt LSS avses vidare ett särskilt statsbidrag införas och 2002, som kommuner kan ansöka om (prop. 1999/2000:115). Det särskilda bidraget beräknas uppgå till . Till följd av införandet av bidragen för insatser enligt LSS har regeringen givit respektive vissa utredningsuppdrag. Regeringen förslår att till utgiftsområde 24 Näringliv, anslaget 40:2 , från detta anslag förs tillfälligt 2001. bör föras till samma anslag. Medlen skall bl.a. användas till att stödja den kommunala konsumentvägledningen. Vidare föreslår regeringen att till utgiftsområde 24 Näringliv, anslaget 40:6 Konsumentbefrämjande åtgärder, från detta anslag förs tillfälligt 2001. Medlen skall användas dels till stöd till konsumentorganisationer, dels för projektstöd. I förslaget till tilläggsbudget föreslås vidare att av anslaget får användas för att bistå kommuner som drabbats av betydande kostnader till följd av översvämningarna . För att få ekonomisk bistånd skall berörda kommuner redovisa sina kostnader till regeringen , varefter en prövning görs. Till de medel som står till regeringens förfogande på anslaget Särskilda insatser i vissa kommuner och landsting kommer genom att staten, efter utnyttjande av sin köpoption, har sålt aktierna i till . En del av fastighetsbeståndet i det av holdingbolaget ägda bostadsföretaget kommer att säljas, varvid ytterligare medel kommer att kunna återvinnas. Regeringens överväganden Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att det anvisas 2 under anslaget 91:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting samt att anslaget får användas även för de ändamål som angetts i det föregående. beräknas anslaget till 1 respektive . 2.8.3 91:3 Statligt utjämningsbidrag till kommuner och landsting Tabell 2.7 Anslagsutvecklingen 91:3 Statligt utjämningsbidrag till kommuner och landsting Tusental kronor 19 190 233 2001 Förslag 19 190 233 2002 Beräknat 19 190 233 2003 Beräknat 19 190 233 Regeringen föreslår på tilläggsbudget att det statliga utjämningsbidraget till kommuner och landsting höjs med till 19 . Syftet med det statliga utjämningssystemet för kommuner och landsting är att åstadkomma likvärdiga ekonomiska förutsättningar för kommuner respektive landsting att bedriva sin verksamhet oavsett strukturella förhållanden. Utjämningssystemet består av inkomstutjämning och kostnadsutjämning. I inkomstutjämningen sker det en utjämning av skatteinkomster mellan kommuner respektive mellan landsting. De som har en skattekraft som är lägre än genomsnittet för riket får ett bidrag från staten, medan de som har en skattekraft som är högre än riksgenomsnittet får betala en avgift till staten. Den andra delen i utjämningssystemet, kostnadsutjämningen, utjämnar för strukturella kostnadsskillnader. Kommuner och landsting som har en ogynnsam kostnadsstruktur får ett bidrag. De som har en gynnsam struktur får betala en avgift. Anslaget för utjämningsbidrag motsvarar summan av samtliga bidrag som kommuner och landsting får i både inkomst- och kostnadsutjämningen. Avgiften tas upp på statsbudgetens inkomstsida. Inkomst- och kostnadsutjämningen är således statsfinansiellt neutral, eftersom summan av bidragen respektive avgifterna är lika stora. Utjämningssystemet medförde stora bidragsförändringar för många kommuner och landsting när det infördes . För att dämpa effekten av omläggningen finns särskilda införanderegler. Vissa förändringar i det kommunala utjämningssystemet trädde i kraft (prop. 1998/99:89, bet. 1998/99:FiU25, rskr. 1998/99:253). Förändringarna berör delar av kostnadsutjämningen samt införandereglerna. Regeringen har även föreslagit vissa förändringar i inkomstutjämningen som avses träda i kraft (prop. 1999/2000:115). Regeringen har tillsatt dels en delegation med uppgift att följa upp och utvärdera delar av utjämningssystemet (dir. 1999:57), dels en expertgrupp för att utreda möjligheterna att förenkla utjämningssystemet och att göra systemet mer stabilt (dir. 1999:58). Delegationen och expertgruppen skall redovisa sina uppdrag till regeringen . Regeringens överväganden Regeringen föreslår att det anvisas 19 190 233 000kronor under anslaget 91:3 Statligt utjämningsbidrag till kommuner och landsting. beräknas anslaget till 19 för vardera året. 2.8.4 91:4 Bidrag till Rådet för redovisning Tabell 2.8 Anslagsutvecklingen 91:4 Bidrag till Rådet för redovisning Tusental kronor 500 2001 Förslag 700 Syftet med bidraget är att vara ett ekonomiskt stöd till Rådet för redovisning, som är en ideell förening för normbildning i redovisningsfrågor för kommuner och landsting. Rådets uppgift är att främja och utveckla god redovisningssed i enlighet med lagen (1997:614) om redovisning. Medlemmar i rådet är staten, och . Regeringens överväganden Nivån på anslaget följer av regeringens avtal med och som redovisades ekonomiska vårproposition. Regeringen föreslår att det anvisas under anslaget 91:4 Bidrag till Rådet för redovisning. beräknas anslaget till . Av tabellen nedan framgår benämningen på anslagen . Syftet med tabellen är att underlätta övergången till de nya benämningar som följer av att politikerområden införs. Anslagsbenämningar 2000 och 2001 Benämning 2000 Benämning 2001 Anslagets namn A1 91:1 Generellt statsbidrag till kommuner och landsting A2 91:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting A3 91:3 Statligt utjämningsbidrag till kommuner och landsting A4 91:4 Bidrag till Rådet för redovisning 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 BILAGA 1 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 BILAGA 1