prop · GP0330 · 2001-10-16 00:00:00 — Vid mötet tillsattes en tillfällig grupp som inledde ett omfattande arbete om utvärderingen av genomförandet av konventionen, en politisk deklaration om åtaganden antogs, reformering av den tekniska och vetenskapliga kommittén initierades och behovet av ytterligare strukturer inom konventionen diskuterades. invaldes i konventionens byrå som företrädare för . Vidare antogs en ny bilaga för Öst- och vilket innebär att förutom de sydeuropeiska EU-länderna även vissa kandidatländer omfattas av konventionen. Förhandlingarna om en legalt bindande global konvention om långlivade organiska föroreningar, s.k. POP:s (Persistent Organic Pollutants) avslutades i . pågick ett intensivt förberedande arbete i EU-gruppen för att utarbeta gemensamma ståndpunkter, som fastställdes i rådsslutsatser. EU:s ståndpunkter accepterades efter hårt förhandlingsarbete i slutförhandlingarna. deltog aktivt i det inre förhandlingsarbetet. Arbetet inom EU att ratificera Rotterdamkonventionen om PIC- proceduren (Prior Informed Consent) för vissa farliga kemikalier och pesticider i internationell handel har kraftigt försenats. Kommissionens avsikt att lämna ett förslag till revidering av rådets förordning 2455/99 om export och import av farliga kemikalier uppfylldes inte trots kraftiga påtryckningar från många medlemstater. Det tredje mötet med on Chemicals Safety (IFCS) ägde rum i , , . IFCS utgör en övergripande mekanism för samarbete mellan regeringar, internationella organisationer och icke regeringsanknutna organisationer (industri och miljörörelser). Vid mötet antogs ett gemensamt förslag från och om att en global arbetsgrupp till nästa möte skall utreda möjligheten att snabbt få fram kunskap om farliga egenskaper för alla kemikalier på marknaden. EU-länderna stödde ett tillägg för att gruppen även skulle överväga påtryckningsmekanismer för att nå detta mål. Den internationella organisationen (IMO) har drivit förhandlingar för ett förbud mot användning av båtbottenfärger som innehåller tennorganiska föreningar i sin kommitté för marint miljöskydd (MEPC). bristfällig, men förbättrades efter svenska påtryckningar. I samband med EU-inträdet fick behålla de nationella strängare reglerna för vissa ämnesgrupper . En av dessa ämnesgrupper var organiska tennföreningar. Vid förhandlingarna om hur de svenska undantagen skulle anpassas till EG-lagstiftningen beslutades att gemenskapen skulle anpassa sin reglering till i samband med att den färdigförhandlas . Intill dess kan tillämpa sina tidigare regler som är mer långtgående än gemenskapsbestämmelserna. 26.3.3 Kärnsäkerhet och strålskydd Det viktigaste arbetet var utvidgningsförhandlingarna. Inga nya förslag till direktiv behandlades i rådet. Kärnsäkerhet är ingen EG-rättslig fråga, men medlemsstaterna har valt att inkludera den i utvidgningsförhandlingarna. Den rådsarbetsgrupp som behandlar frågor kring kärnsäkerhet och kärnteknik arbetade fram ett förslag om en process för utvärdering av kärnsäkerheten i kandidatländerna (11163/00). Direktiv som införlivades i svensk lagstiftning införlivades två direktiv i svensk lagstiftning, bl. a. genom ändring i strålskyddslagen och utgivandet av nya strålskyddsföreskrifter. Det första direktivet, (97/43/Euratom) om skydd för personers hälsa mot faror vid joniserande strålning i samband med medicinsk bestrålning och om upphävandet av direktiv /466/Euratom, avser medicinsk användning av joniserande strålning, dvs. röntgendiagnostik, nukleärmedicin och strålbehandling. Det andra direktivet, (96/29/Euratom) om fastställandet av grundläggande säkerhetsnormer för skydd av arbetstagarnas och allmänhetens hälsa mot de faror som uppstår till följd av joniserande strålning, behandlar grundläggande strålskydd i samband med yrkesverksamhet och skydd av allmänheten. förhandlades en ny gemensam resolution om förstärkning av Europeiska unionens förmåga på räddningstjänstens område. Resolutionen kan ses som en sammanfattning av tidigare överenskommelser och resolutioner inom räddningstjänstområdet. Beslut väntas fattas av ministerrådet . Vid toppmötet i da Feira fastställdes räddningstjänst som Skr. 2001/02:30 ett av fyra prioriterade områden inom ramen för EU:s civila krishantering i den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. lade kommissionen ett förslag till rådsbeslut om att inrätta ett system för förbättrad samordning mellan medlemsstaternas insatser vid allvarliga olyckor, både inom och utanför unionens gränser (KOM (2000) 593 slutlig). Förslaget skall ses som en komplettering till befintliga åtgärdsprogram inom EU för perioden 2004. Meningen med förslaget är att underlätta samordnade biståndsinsatser genom en förstärkt organisation för räddningstjänst inom gemenskapen. började rådsarbetsgruppen för räddningstjänst att granska förslaget. 26.3.5Marint miljösamarbete när det gäller bekämpning av utsläpp Inom EU bedrivs ett väl etablerat samarbete för bekämpning av utsläpp till sjöss. Arbetet har bedrivits i en rådgivande kommitté för utsläpp till sjöss (ACPH). Kommitténs syfte är att förbättra medlemsstaternas förmåga att bekämpa utsläpp av olja eller kemikalier till sjöss samt att skapa förutsättningar för ett förbättrat samarbete länderna emellan. Detta omfattar bl.a. specialinriktade utbildnings- insatser, projekt m.m. Dessa hel- eller delfinansieras från EU:s budget. Det finns en dygnet runt bemannad kontaktpunkt i som, om en större olycka skulle inträffa, skall sprida information till övriga medlemsländer. Dessutom samordnas här expertteam med rådgivare som det olycksdrabbade landet kan begära assistans av. beslutades om en sjuårig gemenskapsram för samarbete om oavsiktliga och avsiktliga föroreningar av havet. Syftet var att i en rättsakt integrera de informationssystem och åtgärdsprogram som redan var i drift. Ramen medför även att ansvarsområdet breddas till att täcka in även avsiktliga utsläpp till havs och utsläpp från offshore- anläggningar. Det nya ramverket trädde i kraft . Den rådgivande kommittén ombildades då också till förvaltningskommittén för föroreningar av havet (MCMP). 26.3.6 Förebyggande åtgärder mot allvarliga kemikalieolyckor För att uppnå målet med rådets direktiv /82/EG av 1996 om åtgärder för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga olyckshändelser där farliga ämnen ingår (det så kallade Seveso II- direktivet) har kommissionen bedömt att direktivets räckvidd kommer att Anledningen härtill är inträffade industriolyckor på senare tid samt studier som kommissionen på begäran av rådet utfört om cancerframkallande och miljöfarliga ämnen. Mot bakgrund av cyanidutsläppet i floden till följd av att en gruvavfallsdamm brast i Baia i samt en liknande olycka i Aznacóllar i har kommissionen låtit utreda händelserna och därefter i ett meddelande (KOM (2000) 664 slutlig) beskrivit sådana åtgärder som kommissionen har för Skr. 2001/02:30 avsikt att vidta. Bland annat ser man att det finns behov av att ändra Seveso II-direktivet, så att det klart och tydligt även omfattar utvinning av mineraler från malm, och i synnerhet avfallsdammar eller andra dammar som används i sådan gruvdrift. Vidare har olyckan i en fyrverkerifabrik i i visat på de allvarliga risker som är förknippade med lagring och tillverkning av pyrotekniska ämnen. Därför övervägs en sänkning av tröskelvärdena för sådana ämnen i Seveso II-direktivet samt att definitionen av ämnena förtydligas och förenklas i direktivet. Ett utkast till förslag om ändring av Seveso II-direktivet kommer att beredas i . 27 EG:s regional- och strukturpolitik Inom unionen råder stora skillnader i ekonomisk utvecklingsnivå mellan olika regioner. EG-fördraget undertecknades 1957 är en utjämning av dessa skillnader ett viktigt mål för EG:s verksamhet. Den gemensamma regional- och strukturpolitiken är det viktigaste instrumentet för att minska obalanserna och skillnaderna i ekonomisk utveckling mellan regionerna och på så sätt skapa en högre grad av social och ekonomisk sammanhållning inom unionen. Dessutom är minskade regionala skillnader en nödvändighet för att alla regioner till fullo skall kunna dra nytta av den inre marknaden och andra tillväxtinriktade åtgärder. EG:s regional- och strukturpolitik kanaliseras via fyra strukturfonder som är anslagsposter på den gemensamma budgeten: regionalfonden, socialfonden, jordbruksfonden och fonden för fiskets utveckling. Därutöver finns också sammanhållningsfonden som enbart riktar sig till de mest behövande medlemsstaterna. Innevarande programperiod startade och pågår . kommer att tilldelas totalt ca (priser) från strukturfonderna, vilket motsvarar ca . inleddes arbetet med att avsluta programperioden 1995- 1999. De sista utbetalningarna till beräknas ske 2003. 27.1.1 De beslutande instanserna Länsstyrelserna i och är förvaltningsmyndigheter för mål 1-programmen. regeringen utsett länsstyrelserna i (mål 2 Norra), (mål 2 Västra) och (mål 2 Södra) län att vara förvaltnings- Skr. 2001/02:30 myndigheter för respektive mål 2-område. är dessutom förvaltningsmyndighet för mål 2-programmet Öarna. De berörda länsstyrelserna skall även svara för utbetalningar inom programmen. är dock utbetalande myndighet för fiske- fonden och är utbetalande myndighet för vissa delar av jordbruksfonden. inrättades Rådet för europeiska socialfonden i (Svenska ) som en myndighet inom () med uppgift att vara förvaltningsmyndighet för mål 3 och gemenskapsinitiativet Equal. Regeringen beslutade att myndigheten inte längre skall ingå i AMV. () skall fortsatt vara utbetalande myndighet för de berörda programmen. För gemenskapsinitiativen Interreg III A KvarkenMittskandia och SverigeNorge har i respektive i utsetts till förvaltningsmyndigheter och utbetalande myndigheter. är förvaltningsmyndighet för gemenskapsinitiativet Leader+. är utbetalande myndighet för detta program. För varje program skall finnas en s.k. övervakningskommitté. Kommittéernas uppgift är att följa programmens genomförande och godkänna arbetets inriktning. Mål 1 skall främja utvecklingen och strukturanpassningen i de regioner som har låg BNP per invånare eller är glesbefolkade. De svenska mål 1- programmen omfattar det tidigare mål 6-området, samt kustområdena i , och . För program- perioden 20002006 har mål 1-området tilldelats , varav för kustområdet. Området är indelat i två programområden, som omfattar och , samt Södra skoglänsregionen som omfattar och med angränsande områden i andra län. De förslag till utvecklingsplaner som överlämnades till kommissionen förhandlades och kompletterades och godkändes av kommissionen . Programmen omfattar insatser för att utveckla infrastrukturen, näringslivsutveckling, kompetensutveckling, utveckling av livsmiljön, landsbygdsutveckling samt ett samiskt program. I programmen ingår mål 3-åtgärder och strukturåtgärder inom fisket. Regeringen inrättade en övervakningskommitté till respektive program. I övervakningskommittéerna ingår representanter från centrala, regionala och lokala myndigheter, arbetsmarknadens parter samt vissa andra organisationer. Kommittéerna inledde sitt arbete . Mål 2 syftar till att stimulera näringslivsutvecklingen i utsatta industri- områden som skall ingå i de svenska mål 2-programmen för perioden. Totalt för hela programperioden har tilldelats de svenska mål 2-programmen. Förslag till utvecklingsplaner för de fyra mål 2-områdena lämnades in De förhandlades och godkändes av Mål 2 Norra omfattar delar av , Mål 2 Västra omfattar delar av Västra , och län. Mål 2 Södra omfattar delar av , , , och . av Mål 2 Västra och Södra får stöd . Öarna omfattar samt bebodda öar utan fast landförbindelse längs kusten utanför mål 1 och i de fyra största insjöarna. Programmen omfattar insatser för att utveckla infrastrukturen, närings- livsutveckling samt utveckling av livsmiljön. Regeringen inrättade en övervakningskommitté för Kommittéerna påbörjade sitt arbete . Det svenska programförslaget för mål 3, som inlämnades 1999, förhandlades och godkändes av kommissionen i har för mål 3 tilldelats för Den övergripande strategin för mål 3 i är att stärka individens ställning på arbetsmarknaden genom kompetensutveckling av såväl arbetslösa som sysselsatta. Programmet är indelat i fyra insatsområden som är kopplade till den sysselsatta syftar till att genom kompetensutveckling få till stånd processer som bidrar till förnyelse och flexibilitet på arbetsmarknaden. I ett första steg görs en kompetens- och organisationsanalys. I ett andra steg genomförs kompetensutvecklingen. Insatsområdet Ökad anställbarhet och företagaranda avser aktiva åtgärder med syfte att stärka de grupper som står utanför arbets- marknaden genom hjälp till egen försörjning, utbildning, jobbrotation eller till att starta eget företag. Insatsområdet Integration och mångfald syftar bl.a. till att integrera personer med utländsk bakgrund och göra funktionshindrade personer delaktiga i arbetslivet. Insatsområdet Lokal utveckling är riktat till regionala och lokala aktörer och har som syfte att utnyttja möjligheterna till att sysselsättning skapas på lokal nivå, bl.a. i den sociala ekonomin. Regeringen inrättade en övervakningskommitté där arbetsmarknadens organisationer, ideella och andra berörda organisa- tioner samt myndigheter är representerade. Kommittén startade sitt arbete . Gemenskapsinitiativen initieras av kommissionen och är inriktade på sakområden som är gemensamma för unionen som helhet. Totalt av strukturfondsmedlen har avsatts för gemenskapsinitiativen . Gemenskapsinitiativen utgörs av Interreg III, Equal, Leader+ och . Interreg III gränsöverskridande samarbete Interreg III är det finansiellt största gemenskapsinitiativet och syftar till att stärka samarbetet över nationsgränserna. Interreg III har likt föregående Interreg II tre olika inriktningar. Interreg IIIA som syftar till att stärka det gränsregionala samarbetet omfattas i stort av samma gränsområden som under tidigare Interreg IIA. Antalet program är emellertid färre eftersom de tre programområdena Ett gränslöst samarbete, Inre Skandinavia och gröna bälte samordnats till ett program för . De tidigare programmen för och Barents har slagits ihop till ett samlat program benämnt Nord. De andra programmen inom ramen för Interreg IIIA är , Skärgården och Kvarken-MittSkandia. Interreg IIIB avser samarbete inom större transnationella områden och är en vidareutveckling av Interreg IIC som syftar till samarbete inom regional utvecklingsplanering. deltar i tre Interreg IIIB-program. Programmet för norra periferin är nytt som Interreg-program och omfattar samarbete mellan norra , , , , och . och kommer att kunna medverka på projektnivå. De två andra Interreg IIIB-programmen är och . Interreg IIIC avser samarbete mellan regioner som inte gränsar till varandra. Kommissionen hade ännu inte godkänt några riktlinjer för Interreg IIIC. har för Interreg III tilldelats totalt från regionalfonden, eller ca , med följande fördelning mellan programmen: EU-medel fördelade av , miljoner euro Till dessa medel tillkommer lika mycket i svensk medfinansiering samt finansiering från övriga deltagande länder. Program har utarbetats för alla Interreg IIIA- och IIIB-områden, totalt åtta stycken, och dessa har överlämnats till kommissionen . Inget program har godkänts men Kvarken-MittSkandia och Skärgården förhandlades med kommissionen. Equal transnationellt samarbete mot diskriminering Equal syftar till att genom transnationellt samarbete främja nya metoder Skr. 2001/02:30 för att motverka all slags diskriminering och ojämlikhet med anknytning Hänsyn skall i programmet även tas till de asyl- sökandes integration i samhället och yrkeslivet. Equal är en del av den europeiska sysselsättningsstrategin och skall även svara för arbets- marknadsdelen av den övergripande europeiska strategin för att bekämpa diskriminering och utslagning. har för gemenskapsinitiativet tilldelats totalt från socialfonden. Regeringen lämnade ett programförslag för Equal till kommissionen, vilket därefter förhandlades. Leader+ som är en fortsättning på Leader II syftar till landsbygds- utveckling. har för Leader+ tilldelats för från jordbruksfonden. Regeringen lämnade ett förslag till program för Leader+ till kommissionen. Förhand- lingar mellan och kommissionen inleddes . avser stadsutveckling med insatser som syftar till ekonomisk och social förnyelse i städer. I är det endast delar av som deltar i . har för tilldelats totalt från regionalfonden. Regeringen lämnade ett programförslag för till kommissionen. Vid ett informellt ministermöte med ansvariga ministrar för fysisk och regional planering i fick en expertgrupp i uppdrag att öka kunskapen och förståelsen för frågor. En rapport med förslag till prioriteringar presenterades , vilken senare godkändes på det informella ministermötet i . Beslutet i innebar att dessa prioriteringar kommer att ligga till grund för ett flerårigt arbetsprogram. Regeringen har lämnat ett uppdrag till Närings- och teknik- utvecklingsverket och att upprätta ett gemensamt sekretariat för medverkan i EU:s samarbete om regional utvecklingsplanering. deltog i de kommissionskommittéer som arbetar med frågor om genomförandet av strukturfondsprogrammen. Arbetet i dessa kommittéer var omfattande till följd av att riktlinjer m.m. för den nya programperioden togs fram . startade den andra etappen av Sokratesprogrammet, som syftar till att främja kvalitet och en europeisk dimension i utbildningssystemen. Kommissionen har genomfört en omfattande utvärdering av programmets första etapp, som genomfördes . Av denna har framgått att har varit framgångsrikt eftersom programmet påtagligt har bidragit till att stärka den europeiska dimensionen inom utbildningen. Utvärderingen har emellertid också visat på brister i genomförandet. Bland annat behöver de administrativa och ekonomiska rutinerna förbättras och förenklas, och resultaten av olika åtgärder inom pro- grammet behöver tillvaratas bättre. Programmet bör också bättre kunna främja kvaliteten i de nationella utbildningssystemen. Den andra etappen av pågår och överensstämmer i stort med den första etappen. I det nya programmet läggs dock ökad vikt vid principen om det livslånga lärandet. Programmet omfattar mot denna bakgrund åtgärder inom alla utbildningsformer från förskolan till högre utbildning och vuxenutbildning. Programmet har en total budget om för de sju åren. Av budgeten används drygt hälften för åtgärder inom delprogrammet , som avser högre utbildning, och en dryg fjärdedel går till delprogrammet för skolan, Comenius. deltar ungefär 150 svenska skolor och 9 000 elever i europeiskt samarbete inom ramen för Comenius. Antalet ansökningar inom Comenius har minskat något jämfört med . Bland annat har antalet ansökningar om fortbildningsstipendier för lärare minskat kraftigt. Det är troligt att minskningen har samband med den naturliga osäkerhet som finns vid övergång till ett nytt program men utvecklingen bör ändå följas noggrant. Inom är det ungefär 3 000 svenska studenter som bedriver studier utomlands. Antalet utländska studenter som bedriver studier i inom ramen för programmet är 4 000. och högskolor tar följaktligen emot fler studenter än de skickar iväg. Det visar att är attraktivt som studieland och att de svenska lärosätena förmår hävda sig väl i konkurrensen. har en viss avmattning skett när det gäller intresset hos de svenska studenterna att delta i utbyte inom ramen för programmet. Detta är en utveckling som bör studeras noggrant. Leonardoprogrammet gäller liksom . Programmet skall genom transnationellt samarbete utveckla kvalitet, innovation och den europeiska dimensionen i yrkesutbildningen. 2001/02:30 första etappen av programmet, som genomfördes , har trots att programmet i huvudsak har rönt framgång kritiserats för komplicerade administrativa rutiner och tungrodd byråkrati. Det framgår bl.a. av den slutrapport om programmets genomförande som kommissionen lämnade till rådet och . I det nya programmet har man försökt komma till rätta med dessa problem bl.a. genom en långtgående decentralisering av besluten till nationell nivå. Kommissionen avser också att på ett bättre sätt försöka involvera bl.a. arbetsmarknadens parter samt små och medelstora företag. Det är en ambition som stöder. Budgeten för det nya programmet uppgår till . Ungefär tre fjärdedelar av budgeten används för pilotprojekt och mobilitetsåtgärder. I har antalet ansökningar ökat markant bl.a. till följd av omfattande informationsinsatser av Internationella programkontoret inom utbildningsområdet. Eftersom de disponibla medlen inte har ökat i samma takt har ett större antal ansökningar än tidigare fått avslag. Det är ännu för tidigt att bedöma utvecklingen av det nya programmet. En första bedömning kan sannolikt göras först då medlemsstaterna skall lämna en första rapport om genomförandet. Verksamheten inom det europeiska skoldatanätet konsoliderades . Samverkan utökades både med kommissionen och med satsningar i de länder som ingår i skoldatanätets konsortium. Det livliga, Internetbaserade samarbetet mellan skolor kompletterades med nya nätverk för samarbete mellan lärare, skolor, ministerier och myndigheter. fortsatte expansionen framför allt genom att ytterligare EU-finansierade projekt kunde startas. Webbplatsen vidgades och blev till en mångfacetterad portal med stort innehållsdjup och breda kontaktytor till projekt och skolor över hela . Utbildning har varit ett huvudområde i EU:s arbete för tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning och är det också i de gemensamma riktlinjerna för sysselsättning. I slutsatserna från toppmötet i fastställdes ytterligare mål och uppgifter för utbildningsministrarna. tillgång för alla skolor till Internet och multimedia före utgången av 2001 och kunskap hos alla lärare om användningen av Internet före utgången av 2002, årlig ökning av investeringarna/capita i mänskliga resurser, halvering av antalet 18-24-åringar med endast grundskolekompetens och som inte befinner sig i utbildning före utgången av 2010, fastställande av medel för att främja rörligheten för studerande, lärare och forskare före utgången av 2000, avskaffande av alla hinder för lärarrörligheten och åtgärder för att Skr. rekrytera lärare av hög kvalitet före utgången av 2002. Bland uppgifterna, som syftar till att främja beredskap för informationssamhället och det livslånga lärandet, var utveckling av lokala centrum för lärande, en europeisk ram för grundläggande kompetens, ett europeiskt bevis för grundläggande IT-kunskap och en europeisk modell för meritförteckningar. även Europeiska rådets uppdrag att bidra till Luxemburg- och Cardiff- processerna genom att , dvs. till Stockholmstoppmötet, lämna en bred rapport om angelägna framtidsfrågor och gemensamma Utbildningsministrarna enades vid rådsmötet om riktlinjer för genomförandet av dessa uppgifter. De enades också om att aktivt bidra till det årliga arbetet med det s.k. sysselsättningspaketet. att utveckla en metod för detta underströks senare i slutsatserna från Främjande av rörlighet är enligt fördraget en av gemenskapens främsta uppgifter på utbildnings- och ungdomsområdet och olika slag av utbytesverksamhet är därmed en viktig del av och da presenterade kommissionen förslag till och rådets rekommendation om rörlighet inom gemenskapen för studerande, personer som genomgår yrkesinriktad utbildning, unga volontärer, lärare och utbildare; utgångspunkten är den debatt som fördes om kommissionens grönbok , hinder för rörlighet över gränserna. Beredningen inleddes i egentlig mening först men vid rådsmötet kunde en politisk överenskommelse uppnås om utformningen av rådets gemensamma ståndpunkt beträffande förslaget. Det franska ordförandeskapet gjorde främjande av rörlighet för studenter, lärare och forskare till sin huvudfråga och föreslog även en särskild handlingsplan, som delvis ansluter sig till rekommendationen. Syftet är att förbättra mottagande av studenter, lärare och forskare, erkännande av studier/praktik samt finansiering av rörlighet och utbyten.