prop · GO031D30 · 2001-01-01 00:00:00 — () är central förvaltningsmyndighet för ärenden om patent, varumärken, mönster, efternamn och förnamn samt för registerärenden angående aktiebolag, filialer och europeiska ekonomiska intressegrupperingar. Verket är också central förvaltningsmyndighet för handels- och före- ningsregisterärenden. PRV för även register över fysiska personers och dödsbons konkurser samt näringsförbud. Verket registrerar vidare kommunala vapen, meddelar utgivningsbevis för utgivare av periodisk skrift och är tillståndsmyndighet för användning av vissa officiella beteckningar m.m. PRV är internationell myndighet enligt den internationella konventionen om patentsamarbete. PRV är också behörig svensk myndighet för äkthetskontroll av beslut enligt artikel 81.6 i rådets förordning om gemen- skapsvarumärken. Förutom dessa uppgifter utför PRV uppdragstjänster inom sitt verksamhetsområde. PRV arbetar också fortsatt med att införa miljöledningssystem för att integrera miljöhänsyn i sin verksamhet. Samarbetet mellan de tre PCT- myndigheterna, det europeiska patentverket (EPO), det spanska patentverket (OEPM) och PRV fortsätter att utvecklas på grund av det sto- ra intresset för internationella patentansökning- ar. Regeringens överväganden Verksamhetsmålen för PRV avseende området patent ett första tekniskt föreläggande i nationella patentansökningar samt beslut i nationella patentärenden inom har inte fullt ut kunnat hållas på grund av den stora personalomsättningen bland verkets patentingenjörer. Läget har dock förbättrats jämfört . Tiden för ett första tekniskt föreläggande har i princip kunnat hållas inom alla områden utom det elektrotekniska. På samma sätt förhåller det sig när det gäller målet till patent. Medelbehandlingstiden för blev . Verksamhetsmålet är att beslut i nationella varumärkesansökningar skall meddelas inom . Det är dock fortfarande stora balanser inom verksamheten vilket gör att den genomsnittliga handläggningstiden för nationella varumärkesansökningar var 25 månader och för internationella varumärkesansökningar 18 månader . Balanssituationen har sin grund bl.a. i utflyttningen av Varumärkesavdelningen till då ingen av de dåvarande handläggarna flyttade med. har en produktionskapacitet som motsvarar läget före flytten byggts upp och målet är att ansökningar som lämnas in 2000 skall kunna handläggas inom den tid som anges i verksamhetsmålet. Varumärkesskydd är av växande in-tresse för både varu- och tjänsteproducerande företag och organisationer. Genom öppnandet av EU:s varumärkesmyndighet i samt ikraftträdandet av det s.k. Madridprotokollet finns det numera tre möjligheter att få ett varumärkesskydd i . Intresset för EG- varumärket samt varumärkesregistrering enligt Madridprotokollet är betydligt större än förväntat. har totala antalet varumärkesansökningar ökat med . Dessa förhållanden är i sig positiva men utgör också de en grund till den svåra balanssituationen i . Verksamhetsmålet är att beslut i mönsterärenden skall fattas inom . Den genomsnittliga handläggningstiden för mönsterärenden var 16 månader och når således ej upp till målet. En stark internationell utveckling kännetecknar området . Senast skall EG-direktivet 98/71/98 vara genomfört i svensk lag. Inom verksamhetsgrenen bolag är målet att beslut i ärenden angående nybildning av aktiebolag, handelsbolag och föreningar skall ske inom högst och att beslut i ärenden angående registerändringar för aktiebolag, handelsbolag och föreningar skall ske . Den höga efterfrågan gällande registreringsärenden samt stora kvarvarande ärendemängder från kapitalökningsreformen har lett till stora balanser och därmed för kunderna oacceptabla väntetider . Verksamheten är också ansträngd genom förseningar av projekt . Den negativa trenden vände och var balanserna relativt korta när det gäller nybildning och ändringar av aktiebolag, handelsbolag och enskilda firmor. PRV:s internbudget för visar ett underskott på ca . Underskottet hänför sig till ökade kostnader i projekt samt avarbetning av balanser inom varumärkesavdelningen. PRV har på grund av detta fått en kreditram för på . Den ekonomiska prognosen visar dock ett ekonomiskt överskott för och de därpå följande åren. Detta innebär att behovet av rän-tekontokredit kommer att minska successivt framgent och beräknas vid slutet av vara . Projekt har som uppgift att förnya IT- stödet inom bolagsavdelningen hos PRV. Utgångspunkten har varit att driftsstart skulle ske . kunde dock konstateras att utvecklingsarbetet inte nått så långt som avsett, varför den planerade driftsstartpunkten senarelagts till . För att säkra projektets kostnad trots den förlängda projekttiden, slöt PRV ett avtal med huvudleverantören om att genomföra BOLIT:s slutfas till ett fast pris. Genom detta har PRV fått möjlighet att på ett bättre sätt än tidigare bedöma projektets totala kostnad, som beräknas till . Regeringen bedömer att de största problemen i PRV:s verksamhet är de alltför långa handlägg- ningstiderna och en ekonomi i obalans. Närings- departementet anlitade en konsult för en total översyn av PRV:s verksamhet. Uppdraget gällde att närmare kartlägga och analysera de förhållanden i PRV:s verksamhet som har betydelse för att uppnå ekonomisk balans och rimliga handläggningstider ur ett kundperspektiv. Med utgångspunkt från analysen har förslag lämnats som skall leda till att de olika verksamheterna vid PRV kan bedrivas på ett effektivt sätt. Uppdraget har främst gällt verksamheterna vid bolags- och varumärkesavdelningarna. I uppdraget har även ingått att se över myndighetens övergripande styrning, ledning och ekonomi samt uppföljningen av de olika verksamheterna. En förstudie redovisades till Näringsdeparte-mentet . Uppdraget med analys samt konkreta förslag till åtgärder har redovisats i sin helhet . Förslagen bereds i . Regeringen kommer även under nästa budgetår att med korta intervall kräva särskilda redovisningar avseende utvecklingen av handläggnings-tiderna liksom täta avrapporteringar av utvecklingen i och implementeringen av BOLIT. Regeringen kommer också att ställa tydliga krav på att PRV förbättrar det ekonomiska resultatet för att uppnå resultatmässig balans. 4.10.2 har till uppgift att handlägga frågor om godkännande och auktorisation av revisorer, samt registrering av revisionsbolag och att utöva tillsyn över revisorers och revisionsbolags verksamhet. Nämnden skall också följa den internationella utvecklingen inom revisionsområdet. verksamhet skall bidra till att olika aktörer och intressenter skall ha tillgång till trovärdig ekonomisk information avseende företagens redovisning och förvaltning, att samhällets behov av kvalificerade och oberoende externa revisorer och revisionsbolag tillgodoses samt att den revisionsverksamhet som dessa bedriver är av hög kvalité och uppfyller höga etiska krav. Genom sin verksamhet skall också upprätthålla förtroendet för revisorers verksamhet och auktorisationssystemet. Det är viktigt att nämnden uppmärksammar och utesluter de revisorer som systematiskt arbetar grovt felaktigt eller av andra skäl är direkt olämpliga att utöva yrket. Vid utövandet av tillsyn över revisorer och revisionsbolag skall lägga stor vikt vid egna initiativ. Särskild uppmärksamhet skall ägnas åt den systematiska uppsökande tillsynen. revisorer har granskat Revisorsnämnnden och i rapporten (1999/2000:4) en tillsynsmyndighet redovisat resultatet av granskningen. Rapporten har remitterats. Remissutfallet har samanställts i ett förslag till (Förslag 1999/2000:11). I förslaget föreslås sammanfattningsvis att regeringen utvecklar sin redovisning och analys till av uppnådda resultat, att regeringen överväger sammansättningen av med avseende på ledamöternas kompetens samt att regeringen ser över formuleringen av verksamhetsmålen för revisorsnämndens hand-läggningstider. Förslaget bereds i lagutskottet. Budget för avgiftsbelagd verksamhet verksamhet är helt avgiftsfinansierad. översteg kostnaderna intäkterna med . Även för beräknas kostnaderna överstiga intäkterna med ca . Tabell 4.43 Uppdragsverksamhet Tusental kronor Uppdragsverksamhet Intäkter Kostnader Resultat (Intäkt - kostnad) Utfall 1999 10 720 12 641 -1 921 Prognos 2000 12 940 14 795 -1 855 Budget 2001 15 920 16 060 -140 Revisionens iakttagelser har lämnat en revisionsberättelse utan invändning och bedömer att årsredovisningen i allt väsentligt är rättvisande. Regeringens överväganden Resultatbedömning Revisorsnämndens systematiska och uppsökande tillsyn (SUT) är det viktigaste instrumentet för att planmässigt finna och utesluta revisorer som arbetar felaktigt. Inom ramen för den uppsökande tillsynsverksamheten har fyra olika projekt drivits . Det ena är en granskning av revisorer baserade på stickprov, det andra en granskning av revisorer med osedvanligt många revisionsuppdrag, det tredje en granskning av revisorer som blivit godkända då kraven på teoretisk utbildning höjdes och det fjärde projektet avser revisorer som inte är medlemmar i någon av revisorsorganisationerna FAR eller SRS. Vanligt förekommande brister är otillräckliga revisionsinsatser och dålig dokumentation. Projekten har resulterat i upphävanden, varningar och erinringar. Resultaten av bl.a. dessa projekt leder till bedömningen att bidragit till att nå effektmålen. verksamhet är indelad i fyra verksamhetsområden: Examination, Godkännande/auktorisation/registrering, Tillsyn och Internationella kontakter. anordnade prov för såväl revisorsexamen som högre revisorsexamen både . Examinationsverksamheten går med förlust. Kostnaderna för att anordna proven är höga medan intäkterna är låga. Detta beror på att det enligt övergångsbestämmelser går att söka godkännande och auktorisation utan att avlägga prov. beräknas intäkterna för verksamheten att öka då det blir obligatoriskt att genomgå proven. medverkar i kvalitetssäkring och genomförande av prov för revisorer inom (). RRV ersätter i samband med proven. Antalet inkomna och avgjorda ansökningar om auktorisation, godkännande och registrering ökade men ligger alltjämt, som en följd av låg rekrytering till branschen första del, på en relativt låg nivå. Verksamhetsmålet uppfylldes genom att alla förstagångsansökningar avgjordes . Beslut i ärenden om fortsatt godkännande/auktorisation och registrering fattades i av fallen drygt en månad innan pågående period löpt ut. När beslut meddelats senare än en månad har detta berott på för sent inkomna ansökningar eller att kompletteringar erfordrats. Tillsynsverksamheten innefattar systematisk och uppsökande tillsyn (SUT) samt disciplinverksamhet. I förhållande till ökade antalet öppnade disciplinärenden från 148 till 162. Närmare en tredjedel av det totala antalet disciplinärenden som öppnades var av initierade ärenden. Detta är också en ökning jämfört med då andelen öppnade disciplinärenden som var egeninitierade uppgick till en femtedel. Nämnden beslutade om disciplinära åtgärder i av avgjorda disciplinärenden. Den mest frekventa åtgärden var varning som utdelades i hälften av fallen. För disciplinverksamheten har målen varit att alla ärenden som väcktes under /96 skulle vara avklarade samt att av de ärenden som öppnades skulle vara avklarade . Målet avseende ärenden som öppnades uppnåddes medan målet avseende ärenden som öppnades /96 inte uppnåddes. Alla ärenden (212 stycken) förutom sex stycken var dock avgjorda. Tre av de icke avgjorda ärendena berodde på byte av handläggare och de tre övriga fallen berodde på samordning av utredningar och inväntande av kompletterande uppgifter/beslut från åklagarmyndighet och domstol. har ytterligare en medarbetare med kvalificerad revisorskompetens rekryterats för den systematiska och uppsökande tillsynsverksamheten och bedömningen görs att denna nu kan bedrivas i tillräcklig omfattning. I de internationella kontakterna har nämnden deltagit i tre möten med , haft informationsutbyte med de nordiska länderna och bidragit med insatser i det svensk - ryska samarbetsprojektet. Analys och slutsatser Regeringen kommer i det fortsatta arbetet att beakta de förslag som revisorer nu har lämnat till . Formuleringen av verksamhetsmålen för handläggningstider kommer att bli föremål för överväganden redan i det kommande arbetet med regleringsbrevet för . I all väsentlighet uppfyllde nämnden de verksamhetsmål som regeringen angett i regleringsbrevet för . I de fall målen inte uppnåtts har tillfredsställande förklaringar till detta angivits 4.10.3 Försäljning av till kommun beslutade (prop. 1987/88:25, bet. 1987/88:NU12, rskr. 1987/88:112) att godkänna överlåtelseavtal mellan och staten innebärande att samtliga aktier i per överläts till staten samt att staten övertog personalansvar i med anställningsskydd t.o.m. utgången av 1991. Gruvbolagets namn ändrades till (). etablerades dotterbolaget med uppgift att stimulera etablerandet av nya företag i . I enighet mellan ägare, bolag, kommun och de fackliga organisationerna beslutades att gruvdriften skulle upphöra /90 dvs. Sedan nedläggningen har GGAB:s verksamhet huvudsakligen bestått av personalavveckling, etablering av nya företag samt återställande av gruvområdet. Genom köpeavtal förvärvade kommun från GGAB samtliga aktier i . I Laven låg all mark och fastigheter tillhörande GGAB. Genom optionsavtal till detta köpeavtal mellan staten och kommun skall kommunen under förutsättning av godkännande äga rätt men inte skyldighet (option) att från svenska staten förvärva samtliga 1 000 aktier i mot erläggande av en krona. Köparen skall skriftligen hos svenska staten påkalla inlösen av aktierna. Tillgångar som förvärvas på grund av utnyttjande av optionen skall kommun ianspråkta för utveckling av näringslivet i kommunen, företrädesvis inom orten . kommun har i en skrivelse begärt enligt optionsavtalet att få förvärva samtliga 1 000 aktier i mot erläggande av en krona. Svenska staten och kommun har träffat ett aktieöverlåtelseavtal avseende samtliga aktier i och som förutsätter godkännande att få sälja dessa. Regeringens överväganden Enligt regeringens uppfattning är det riktigt att optionsavtalet mellan staten och kommun fullföljs. Med hänsyn till den strukturomvandling som genomgått i samband med avvecklingen av gruvdriften är det också riktigt att de medel som finns i GGAB ianspråktas för att ytterligare utveckla näringslivet på orten. kommun har den bästa kunskapen att möjliggöra detta. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att bemyndigar regeringen att enligt nämnda optionsavtal få sälja statens samtliga aktier i till kommun. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att sälja statens aktier i till kommun. 5 Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande Politikområdet Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande består av följande verksamheter: utrikeshandel och handelspolitik, exportfrämjande, investeringsfrämjande samt näringslivsutveckling i . Politikområdets verksamhet syftar till att åstadkomma öppna marknader och avveckla handelshinder samt att öka den fria rörligheten på den inre marknaden, att öka exporten främst från små och medelstora företag, att öka de utländska investeringarna i , att främja ekonomisk och miljömässigt hållbar utveckling i samt att stärka profileringen av i utlandet till stöd för svensk export och för att öka utländska investeringar i . Inom politikområdet finns följande myndigheter och andra statliga verksamheter: är central förvaltnings- myndighet för utrikeshandel och handelspolitik. Kollegiet skall bistå regeringen i dess arbete med att verka för en väl fungerande inre marknad och ett öppet och starkt multilateralt handelssystem och fortsatt liberalisering av handeln. exportråd () skall som centralt serviceorgan inom exportfrämjandet initiera, planera, samordna, marknadsföra och genomföra åtgärder för att främja svensk export. AB Svensk Exportkredits (SEK) verksamhet syftar främst till att tillhandahålla medellång och lång exportfinansiering till svenska företag. () skall tillhandahålla garantier till svenska företag för att medverka till ökad svensk export. Delegationen för utländska investeringar i (Invest in , ) är den centrala myndigheten för investeringsfrämjande åtgärder i . Anslaget Näringslivsutveckling i (Östersjömiljard II) syftar till att stimulera näringslivsutveckling i och handel med . Anslaget Avgifter till internationella handelsorganisationer disponeras för deltagande i vissa internationella handelspolitiska organisationer. Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (SWEDAC) är central förvaltnings- myndighet för teknisk kontroll och nationellt ackrediteringsorgan. är ansvarigt för politikområdet inom . Tabell 5.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande Miljoner kronor Utfall 1999 Anslag 2000 Utgifts- prognos 2000 Förslag anslag 2001 Beräknat anslag 2002 Beräknat anslag 2003 39:1 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll 15,8 17,2 17,4 18,2 18,6 19,0 39:2 51,0 56,8 59,6 57,6 58,8 60,1 39:3 Exportfrämjande verksamhet 152,4 178,7 185,4 173,7 135,7 135,7 39:4 Svensk Exportkredits statsstödda kreditgivning 5,9 1,2 2,8 0,1 0,1 0,1 39:5 Investeringsfrämjande 55,4 49,4 59,4 51,4 52,3 53,4 39:6 Näringslivsutveckling i 43,0 100,0 157,0 300,0 250,0 200,0 39:7 Avgifter till internationella handelsorganisationer 10,71 16,8 12,5 16,8 16,8 16,8 24E6 i (äldreanslag) 20,0 24E2 Exportfrämjande verksamhet (äldreanslag) 0,6 12A5 Investeringsfrämjande (äldreanslag) 0,5 Totalt för politikområde 39 Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande 355,3 420,1 494,1 617,8 532,4 485,2 1 Redovisat belopp avser utgifter under anslaget G4 Avgifter till vissa internationella organisationer. 5.3 Mål Målet är en effektiv inre marknad och en öppen handelspolitik i EU, ett förstärkt multilateralt handelssystem inom WTO, ökad svensk export och ökade utländska direktinvesteringar i . 5.4 Politikens inriktning är en del i den internationella ekonomin och vårt land är i hög grad beroende av utrikeshandel och ett väl fungerande regelverk för en fri världshandel. Inte minst viktigt för är att EU:s inre marknad fungerar väl, att vårt land är attraktivt för utländska investeringar och att den ekonomiska utvecklingen i vårt närområde är gynnsam. Under det svenska ordförandeskapet i ges särskilda möjligheter att tillsammans med andra länder påverka den europeiska och internationella utvecklingen i för vårt land viktiga avseenden. En väl fungerande inre marknad är av stor vikt. Det är viktigt att göra den inre marknaden ännu mer effektiv, särskilt vad gäller den fria rörligheten för varor och tjänster, och göra den tydlig för konsumenter och företag. De möjligheter som detta ger till ökad export och den prispress som uppstår på importsidan kan lämna ett viktigt bidrag till den samhällsekonomiska utvecklingen. Som enskild nation och som EU-medlem verkar för en fri världshandel med överenskomna spelregler, vilket utgör en förutsättning för att alla länder skall få samma rättigheter oberoende av ekonomisk och politisk styrka. () är av grundläggande betydelse i detta arbete. Det är också viktigt att WTO utvidgas till att omfatta fler länder, inte minst stora marknader för svensk export som . Vår strävan efter en fri världshandel förenas inom den samlade utrikespolitiken med ett förnyat utvecklingssamarbete och arbete för en ekologiskt och socialt hållbar global utveckling. Det är därför av särskild vikt att utvecklingsländerna integreras i världshandelssystemet och bistås i att utnyttja dess fördelar. I takt med att industrialiserade länders ekonomier ställs om i riktning mot IT och nya teknologier är det viktigt att världshandelssystemet anpassas för att underlätta denna omställning. Exporten står för av BNP och spelar en avgörande roll för tillväxten i den svenska ekonomin. Det är därför viktigt att exportfrämjande åtgärder genomförs för att underlätta särskilt små och medelstora företags exportansträngningar. Utländska direktinvesteringar ökar inflödet av kompetens, teknologi och kapital, vilket i sin tur bidrar till en uthållig ekonomisk tillväxt och fortsatt god utveckling på den svenska arbetsmarknaden. Mot denna bakgrund är det viktigt att den investeringsfrämjande verksamheten fungerar väl på nationell, regional och lokal nivå. Regeringen lägger stor vikt vid ett offensivt, slagkraftigt och integrerat Sverigefrämjande. Särskilda satsningar på IT, miljö och andra spjutspetsområden är viktiga för att främja särskilt små och medelstora företags export och för att attrahera utländska investeringar till liksom för att stärka bilden av som ledande nation inom dessa områden. Regeringen har såväl i regeringsdeklarationen som vårproposition framhållit stora tillväxtpotential och intresse av att främja en politisk, ekonomisk och social utveckling i regionen. Tillkomsten av förbindelsen över ger viktiga bidrag till den ekonomiska utvecklingen, inte bara i utan i hela . Det intensiva integrationssamarbetet med i har skapat stora tillväxtmöjligheter som är mätbara redan för . 5.5 Insatser 5.5.1 Statliga insatser inom politik- området deltar i ett antal internationella handels- och näringspolitiska organisationer för att påverka den internationella utvecklingen samt för informationsinhämtning på för viktiga områden. har ett starkt intresse av frihandel och rättvisa spelregler på det handelspolitiska området. Inom ramen för EU:s gemensamma handelspolitik har aktivt arbetat för att få till stånd en ny multilateral förhandlingsrunda inom WTO som just skulle syfta till fortsatta liberaliseringar och förstärkningar av det handelspolitiska regelverket. är också pådrivande när det gäller ökad öppenhet i EU:s handelspolitik gentemot andra länder. En väl fungerande inre marknad inom EU är av avgörande betydelse för ekonomiska utveckling. har en viktig funktion som bevakare av handelshinder, bl.a. i sin roll som samordningscentral och kontaktpunkt för företag och enskilda när det gäller handelshinder och andra problem på den inre marknaden. Den återrapportering som sker varje kvartal ger en tydlig indikation på de sektorer där problem kvarstår och därför i förlängningen bör vara föremål för politiska åtgärder. SWEDAC har intensifierat sina insatser inom EU:s utvidgningsarbete genom att aktivt engagera sig i s.k. twinningprojekt. Dessa är en del av insatserna för att hjälpa kandidatländerna att snabbt få till stånd den lagstiftning och infrastruktur avseende bl.a. ackrediterings- och standardiseringsprogram samt den marknadskontroll som kommer att krävas av dem innan de kan bli medlemmar i . Inom exportfrämjandet har aktivt genomfört åtgärder för att främja svensk export, bl.a. genom att förse svenskt näringsliv, särskilt små och medelstora företag, med information och råd om exportmöjligheter och handelsteknik. har särskilda exportsatsningar på IT- och miljöområdet genomförts. Programmet Marknadsplats med finansiering ur Östersjömiljard II har lanserats i syfte att öka handeln med länderna runt . Regeringen anser att det är viktigt att svenska företag har tillgång till statsstödda exportkrediter för att uppnå konkurrensneutralitet mellan svenska och utländska företag. Statens ägarandel i AB SEK har ökat till . har inträtt som ägare för resterande del av bolaget. spelar en central roll för att skapa förutsättningar för ökad export till olika marknader. EKN bistår regeringen i arbetet med miljöfrågor inom för att utveckla gemensamma riktlinjer för miljökrav vid exportfinansiering. EKN har från infört en särskild miljöpolicy för garantigivning. Detta innebär bland annat att EKN skall göra en miljö- granskning enligt vissa riktlinjer vid större exportprojekt med risk för påtaglig negativ miljöpåverkan. Vidare skall EKN verka för att exportföretagen uppmärksammar miljöfrågor och importlandets lagstiftning vid exportfinansiering.