prop · GP0350 · 2001-11-12 00:00:00 — Förutom att arbeta för förändring inom det statliga området, har regeringen en viktig roll i att stimulera aktörer även inom andra samhällssektorer. Ett led i detta arbete utgörs av det stöd som ges till projektverksamhet och insatser för att främja utvecklingen mot jämställdhet på sä rskilt angelägna områden. Den privata sektorns medverkan i jämställ dhetsarbetet är av stor betydelse. Regeringen fortsätter dialogen med näringslivet om jämställ dhetsfrågor. I Europeiska unionen har jämställdhet mellan kvinnor och män blivit ett fördragsfäst mål genom Amsterdamfördraget. Under det nu avsl utade svenska ordförandeskapet har jämställ dhetspolitiken varit ett prioriterat område. Utbildningens roll i strävan för att uppnå ett hållbart samhälle är att utrusta människor med kunskaper och insikter för att som medborgare kunna göra ansvarsfulla val, så att den egna generationens liv skvalitet och livskvaliteten för kommande generationer kan bibehållas och ökas. Utbildningen skall vidare ge förståelse för sambanden mellan ekologiska, sociala, ekonomiska och kulturella aspekter. Det offentliga skolväsendet och den högre utbildningen vilar på demokratins grund. Förskolans, fritids hemmets, skolans och vuxenutbildningens uppgift att förmedla och förankra grundläggande demokratiska värderingar och att främja lärande går hand i hand och kan inte särskiljas. Utbildning inom ramen för ett livslångt lärande, byggd på grund- läggande demokratiska värderingar, som utvecklar människans kunskaper i meningen fakta, färdighet, förståelse och förtrogenhet utgör här avgörande förutsättningar för en hållbar utveckling. Ökad medvetenhet och kunskap gör det möjligt för människor att ta ansvar för sina egna val som kritiska och medvetna kunder, anställda, elever, föräldrar och väljare etc., och att behålla och öka sin egen livskvalitet likväl som framtida generationers. Globaliseringen som medför ökad rörlighet för människor, varor och tjänster och en allt snabbare teknikutveckling ställer stora krav på kommunikation och information. Utbildning för hållbar utveckling Skr. 2001/02:50 kräver, precis som inom andra ämnesövergripande kunskapsområden, även ett helhetstänkande och förutsätter utveckling av arbetsmetoderna i undervisningen med bl.a. starka inslag av demokrati i praktisk tillämpning. Utbildningsvetenskaplig forskning är därför viktig för utvecklingen av arbetsmetoder i undervisningen och utbildningen måste ha en nära koppling till aktuella forskningsresultat. Modern forskning visar att den livsstil som grundläggs i tidig ålder oftast behålls genom hela livet. Ett lärande för hållbar utveckling bör därför starta redan i förskolan och därefter byggas på genom hela utbildningssystemet. Genom utbildning främjas utvecklingen av ett samhälle där alla medborgare känner de laktighet och har förmåga att ta ansvar för sitt beteende och förhållningssätt. Alla måste ges kunskaper om hållbar utveckling i ett brett perspektiv och med etiska, filosofiska, kulturella och naturvetenskapliga inslag, om konsumtions- och produktionsmönster dvs. om konsumentansvar och om olika produkters miljöbelastning från utvinning av råvaran till dess produkten slutligt omhändertas efter användning. Den skall också ge handlingsberedskap för en hållbar utveckling, t.ex. incitament för förändrat konsumtionsbeteende, och ge hjälp att dra slutsatser för skyddet av naturresurser med hänsyn tagen till såväl en samverkande global ekonomi som till önskan att bevara regionala kulturella arv. Utbildningssystemets uppdrag bestäms på nationell nivå i olika styrdokument. Genomförandet är anförtrott enskilda utbildnings- institutioner och främst lärarna. Skollag, läroplaner, programmål och kursplaner liksom internationella policydokument ställer tydliga krav på och erbjuder stöd för undervisning för hållbar utveckling och för arbete med denna ambition i skolan. I kursplanerna för såväl som gymnasieskolan och därmed också i vuxenutbildning står aspekten hållbar utveckling i fokus. Lärares kompetens är en nyckelfaktor för att påverka och stimulera elevernas och studenternas intresse. Lärarna måste genom lärarutbild- ningen, och för högskolans del, forskarutbildningen, tillägna sig de grundläggande kunskaperna och de måste fortlöpande hålla sina kunskaper aktuella. Den nya lärarutbildningen betonar hållbar utveckling, vilket ger goda förutsättningar för en bredare kunskap inom detta område hos framtidens lärare. Kompetensutveckling av verksamma lärare är nödvändig för en god undervisning inom området på kort och medellång sikt. Högre utbildning och forskning har på olika sätt stor betydelse för utvecklingen av kunskap om hållbar utveckling. Morgondagens beslutsfattare, forskare, experter och lärare måste genom alla högskolans utbildningar ges förutsättningar att axla ansvaret för en utveckling som leder till god livskvalitet både för den egna och för kommande generationer. Högskoleutbildningens forskningsanknytning måste kontinuerligt förnyas och förbättras, eftersom forskningen genererar nya kunskaper vilka kan få effekter på samhällets utveckling på såväl kort som lång sikt. Det finns även behov av ett långsiktigt folkbildningsarbete i klassisk Skr. 2001/02:50 mening, där ökade kunskaper leder till engagemang och förändring både av människors beteende och samhälleliga beslut. Folkbildnings- organisationer, vilka genom sin verksamhet även kan nå ut till personer som inte söker sig till formella utbildningsvägar, har därför också en stor betydelse. Genom sådana studier kan den enskilde utveckla både formella meriter och ett socialt och miljömässigt engagemang. I propositionen Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130) har regeringen föreslagit att ett antal strategier skall vara vägledande i arbetet med att nå miljökvalitetsmålen. En av dessa strategier är strategin för hushållning med mark, vatten och bebyggd miljö. Den bygger på tre olika beståndsdelar: Ett varsamt brukande av mark- och vattenområden för att vä rna natur- och kulturvärden i miljön och goda produktions- förhållanden. Skydd av särskilt värdefulla miljöer och resurser samt skapande en rik kultur- och naturmiljö där representativa delar av vårt kulturarv är bevarade liksom den biologiska mångfalden. Miljöanpassad fysisk planering och byggande för att skapa en hållbar bebyggelsestruktur och nya anläggningar av hög kvalitet, för ett balanserat uttag av naturresurser och för en god hushållning med mark, vatten och bebyggd miljö. Strategin bidrar främst till att uppnå de mark- och vattenanknutna målen och återfinns i sina grunddrag på flera olika håll i lagstiftningen. Både i och i planlagstiftningen finns således hänsynskrav. skall tillämpas så att mark, vatten och fysisk miljö i övrigt används så att en från ekologisk, social, kulturell och samhällsekonomisk synpunkt långsiktigt god hushållning tryggas. Kopplingen mellan markanvändnings- och miljöfrågor har stärkts sedan tillkomst. Den fysiska planeringen enligt (1987:10), PBL, har stor betydelse för möjligheterna att nå miljökvalitetsmålen. Regeringen avser därför att genomföra en översyn av i syfte att ge den en utformning som bättre främjar en långsiktigt hållbar utveckling. 3.5.2Areella näringar och odlingslandskapet Arbetet med bevarande av odlingslandskapet och dess natur- och kulturmiljövärden bedrivs främst inom ramen för det nya miljö- och landsbygdsprogrammet. Åtgärder för att bevara natur- och kulturmiljön har en stor betydelse i programmet. Det kan gälla bevarande av betesmarker och slåtterängar och värdefulla natur- och kulturmiljöer i Skr. 2001/02:50 övrigt samt utrotningshotade husdjursraser. För att öka kunskapen om betesmarker och slåtterängar, som är värdefulla från natur- och kulturmiljösynpunkt, pågår en rikstäckande inventering av sådana marker. ansvarar för projektet som genomförs i samarbete med bl.a. länsstyrelserna. Inom ramen för de lokala investerings programmen för ekologisk hållbarhet pågår projekt för bl.a. våtmarksanläggning och restaurering av natur- och kulturvärden i betesmarker. Som en del i överenskommelsen inom EU om en reformerad jordbrukspolitik, Agenda 2000, antogs en ny förordning om stöd till en hållbar utveckling av landsbygden. Åtgärder för landsbygdsutveckling skall komplettera andra delar av den gemensamma jordbrukspolitiken. I enlighet med den nya landsbygdsförordningen har ett svenskt miljö och landsbygdsprogram för perioden 20002006 beslutats och genomförandet påbörjats. antog och parlamentet en strategi för biologisk mångfald. Ett svar på strategin var en åtgärdsplan för biologisk mångfald i jordbruket som behandlades under det svenska ordförande- skapet. presenterade sin aktionsplan om biologisk mångfald i jordbruket. I de slutsatser som antogs av jordbruksrådet framhålls behovet av att förbättra och förstärka integreringen av biologisk mångfald i genomförandet och den framtida utvecklingen av den gemensamma jordbrukspolitiken. Andra delar är att effekterna för den biologiska mångfalden skall inkluderas i de rapporteringar som skall göras enligt slutsatserna rörande miljöhänsyn och hållbar utveckling av den gemensamma jordbrukspolitiken. I slutsatserna understryks även vikten av att medlemsstaterna identifierar hinder som finns för att förstärka den biologiska mångfalden. Från svenskt perspektiv anses det betydelsefullt att jordbruksrådet genom behandlingen av åtgärdsplanen uppmärk- sammades på frågan och därmed tar ett större ansvar för politikens inverkan på den biologiska mångfalden. beslutade regeringen att tillkalla en särskild utredare med uppgift att inventera all skogsmark som ägs direkt av staten eller via helägda statliga aktiebolag och lägga fram förslag till en mer effektiv förvaltning av ägandet (dir. 2000:60). Det övergripande målet skall vara att statens skogar skall förvaltas på ett föredömligt sätt både ur produktions- och miljösynpunkt för att trygga en långsiktigt ekologiskt och produktionsmässigt hållbar utveckling. De affärsmässiga ambitioner som ligger bakom statens skogsinnehav skall kunna fullföljas effektivt. Det skogsbruk som bedrivs i statens skogar skall bli ledande för utvecklingen mot ett långsiktigt, ekologiskt, ekonomiskt och produktionsmässigt hållbart skogsbruk. Inriktningen för uppdraget skall vara att pröva om ansvaret för förvaltningen av statens skogar kan inordnas i en ny myndighet med en samlad helhetssyn på styrning, policy och ambitionsnivåer, så att staten på allra bästa sätt kan sköta sina skogar ur både miljö- och produktionssynpunkt. Det är viktigt att dessa frågor får en allsidig belysning. Utredaren skall därför redovisa flera alternativ Skr. 2001/02:50 för den statliga skogsförvaltningen och analysera dessa. bl.a. redovisa för- och nackdelar för effektivitet och måluppfyllelse med de olika alternativen. Ett hållbart fiske skall vara resursbevarande, långsiktigt och ekonomiskt bärkraftigt. I tidigare års skrivelse om ekologisk hållbarhet har regeringen framhållit att försiktighetsprincipen skall tillämpas i arbetet med en förändring av den gemensamma fiskepolitiken. Genom att verka för ett hållbart fiske skapas förutsättningar för att framtida generationer kan skapa arbetstillfällen i bl.a. glesbygd samt att konkurrenskraftiga företag inom fiskerinäringen kan utvecklas. har Europeiska unionen lagt fram en grönbok om behovet av en reform av den gemensamma fiskeripolitiken. Syftet är att väcka en debatt om utformningen av den nya fiskeripolitiken, som skall träda i kraft . Kommissionen pekar på behovet av en genomgripande förändring eftersom flertalet fiskbestånd är överexploaterade som havens ekosystem påverkas av miljöförändringar, i många fall i den utsträckning att de inte fungerar. Kommissionen lyfter även fram problem som en alltför stor fartygsflotta samt sysselsättningen inom sektorn. I grönboken pekas på behovet av nya långsiktiga mål samt ges förslag på nya prioriteringar för den framtida fiskeripolitiken, rörande förvaltningspolitik, ekonomiska och sociala aspekter samt externa fiskerelationer. Den nya fiskeripolitiken kommer vara föremål för debatt under större delen av 2002. godkändes det svenska programmet för struktur- åtgärder inom fiskerinäringen utanför mål 1. Programmet avser perioden 20002006 och genomförandet påbörjades . Jämfört med föregående programperiod har en tydligare prioritering lagts på åtgärder som har en långsiktigt strategisk effekt och programmet har fem horisontella mål. Ett långsiktigt och effektivt resursutnyttjande samt en miljöanpassning för att minimera fiskerinäringens miljöbelastning är två av dessa mål. presenterade sin första rapport för det . Under det svenska ordförandeskapet antog fiskerådet långtgående slutsatser, som syftar till ett förvaltningssystem som grundas på ekosystemen samt ett förbättrat skydd för den biologiska mångfalden Under det svenska ordförandeskapet antogs även en aktionsplan med slutsatser för biologisk mångfald på fiskets om råde. Aktionsplanen innehåller flera avgörande konkreta åtgär der för att fisket skall bli mer miljövänligt och långsiktigt hållbart. Vidare antogs också slutsatser om tillämpningen av försiktighets principen och fleråriga förfaranden för fastställandet av fångstnivåer. (EU:s sektorsintegration behandlas även i avsnitt 3.11.4.) Den statliga naturvårdspolitiken består till stor del av att säkerställa ett långsiktigt skydd av värdefulla naturområden. miljömål delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130) föreslås ett delmål under miljökvalitetsmålet Levande skogar som innebär att ytterligare skogsmark skyddas genom ett statligt åtagande, som biotopskyddsområden och genom naturvårdsavtal, samt som naturreservat fram till Avsikten är också att möjligheten skall öka att i större utsträckning än tidigare bilda mindre reservat i storleksordningen 525 Skyddet skall öka för våtmarker, i värdefulla naturområden i fjällen och i odlingslandskapet samt vid kusterna och kring sjöar och Under flertalet miljökvalitetsmål föreslås delmål som tar sikte på att skydda inte bara naturen utan även kulturmiljön. förandet av ramdirektivet för vatten under de vattenanknutna målen kommer att vara ett verksamt medel för att uppnå erforderlig Ytterligare exempel på delmål som återfinns under flera miljökvalitetsmål utgörs av de åtgärdsprogram för hotade arter som skall tas fram av i samarbete med Artdatabanken. I den av antagna propositionen Sammanhållen rovdjurs- politik (prop. 2000/01:57) anges som övergripande mål bl.a. att svenska staten skall ta ansvar för att arterna björn, järv, lo, varg och kungsörn skall finnas i så stora antal att de långsiktigt finns kvar i den svenska faunan och även kan sprida sig till sina naturliga utbredningsområden. Detta mål skall nås inom en generation. Arbetet med att genomföra art- och habitatdirektivet fortsätter. Regeringen avser att anmäla ytterligare områden till det europeiska sammanhängande 2000. Den ökade ambitionsnivån för naturvården avspeglas också i väsentligt ökade resurser för naturvårdsarbetet. I årets budgetproposition (prop. 2001/02:1, utg.omr. 20) föreslås till åtgärder för biologisk mångfald, vilket innebär en ökning med 136 miljoner ytterligare förstärkningar med och 1,5 miljarder kronor för . Det större antalet skyddade områden och den större areal som kommer att omfattas av någon form av områdesskydd innebär ökade krav på förvaltningen. Regeringen kommer i en skrivelse till att presentera en samlad naturvårdspolitik. Skälen till detta är flera. med att uppnå flera av de fastlagda miljökvalitetsmålen berör Den ökade satsningen på statliga medel för naturvård medför ett behov av att använda tillgängliga medel på ett målstyrt och Utvecklingen och fördjupningen av sektors- ansvaret och sektorsintegreringen innebär att naturvården berör och går in i många olika politikområden. Naturvården har således breddats. Antalet aktörer har blivit fler, bl.a. som en konsekvens av sektors- Kommunerna blir viktigare aktörer i naturvårdspolitiken. Vidare bör former för lokal förankring utvecklas. verktygen, har blivit fler. innebär förstärkta möjligheter, men även ekonomiska styrmedel bidrar till att nå naturvårdsmålen. Allt detta har bidragit till att regeringen formulerar en samlad Bevarande och hållbart nyttjande av biologisk mångfald, som utgör tyngdpunkten i dagens naturvård, är en viktig del av Skr. 2001/02:50 en ekologiskt hållbar utveckling. Människan utsätts för hälsorisker i sin närmiljö. Bekämpning av miljörelaterade hälsorisker i syfte att förbättra förutsättningarna för ett gott hälsoläge är därför av stor vikt. Luftföroreningar inomhus och utomhus, föroreningar och smittämnen i vatten och föda, hög bullervolym samt höga halter av radon är exempel på faktorer i miljön som negativt påverkar människors fysiska och sociala välbefinnande i dagens . Här krävs insatser i avhjälpande och förebyggande syfte. Enligt () bedömning vid uppföljningen av (Rio+5) ökar miljö relaterade sjukdomar som cancer. Även förändringar i klimat riskerar enligt WHO att öka sjukdomar orsakade av parasiter som malaria. Att skydda människors hälsa är ett av de övergripande målen för miljöpolitiken och ingår även som en integrerad del i arbetet för en ekologiskt hållbar utveckling. Skyddet av miljön utgör ett av de tre delmålen för ekologiskt hållbar utveckling. I detta ligger att utsläppen av föroreningar inte skall skada människors hälsa eller överskrida naturens förmåga att ta emot eller bryta ned dem. Flera av de nu beslutade miljökvalitetsmålen, t.ex. luft, God bebyggd miljö, Giftfri miljö och Säker strålmiljö, syftar bl.a. till att förebygga ohälsa genom att minska exponeringen för olika hälsorisker. pågår ett arbete med att identifiera vilka faktorer som påverkar folkhälsan. Arbetet skall resultera i en proposition till /02 med förslag till samlade mål för folkhälsoarbetet. överlämnade Nationella folkhälso- kommittén (S 1995:14) sitt slutbetänkande. Kommittén gav förslag till arton nationella folkhälsomål i sitt slutbetänkande Hälsa på lika villkor nationella mål för folkhälsan (SOU 2000:91). Visionen som föreslås är en god hälsa på lika villkor. Kommittén har formulerat sex övergripande riktlinjer för samhällsutvecklingen som har betydelse för folkhälsan. Stärka det sociala kapitalet Förbättra villkoren i arbetslivet Skapa en god fysisk miljö Stimulera hälsofrämjande le vnadsvanor Utveckla en god infrastruktur för hälsofrågor Ett viktigt mål- och uppföljningsområde för den samlade folkhälso- politiken som har anknytning till en ekologiskt hållbar utveckling är bl.a. sunda inne- och utemiljöer, tillgängliga grönområden för rekreation, Skr. 2001/02:50 säkra miljöer och produkter. I den proposition som bereds i kommer hälsans betydelse även inom övriga dimensioner för ett hållbart samhälle att klargöras. Folkhälsofrågorna är viktiga också i Agenda 21- och Habitatarbetet. Utvecklingen på det jordbruks- och livsmedelspolitiska området har inneburit ett ökat fokus på hela livsmedelskedjan, miljön, landsbygdens utveckling och djurens välfärd. Behovet av att förändra den gemensamma jordbrukspolitiken har blivit uppenbar. Dioxin- skandalen, galna-kosjukan, mul- och klövsjukan och hanteringen av våra djur, t.ex. i samband med transporter, är exempel på detta. Problemen med den traditionella jordbrukspolitiken har blivit uppenbar. Genom höga prisstöd har intensiteten i jordbruksproduktionen drivits upp, vilket har skapat ett jordbruk där miljön och djuromsorgen riskerar att bli lidande. Ansträngningarna att skapa ett bättre regelverk på området, förbättra möjligheterna att få vetenskapliga underlag för olika beslut och att förbättra livsmedelskontrollen har intensifierats. Sedan Europeiska kommissionen presenterade sin vitbok för livsmedelssäkerhet har en rad förslag till ny lagstiftning presenterats. En viktig del av arbetet utgörs av förslaget om att inrätta en europeisk livsmedelsmyndighet och en allmän livsmedelslag. Under det svenska ordförandeskapet prioriterades detta förslag högt. Det ses som en framgång att rådet kunde enas kring en politisk överenskommelse om gemensam inriktning under det svenska ordförandeskapet. tillfördes därför i förra årets budgetproposition (prop. 2000/2001:1) till studier om säkra ekologiska livsmedel och kost helt eller delvis baserad på ekologiska livsmedel. Regeringen överlämnade till propositionen Kemikaliepolitik för Giftfri miljö (prop. 2000/01:65). beslutade i enlighet med denna proposition (bet. 2000/01:MJU15, rskr. 2000/01:269). I propositionen behandlas miljökvalitetsmålet Giftfri miljö, förutom de delar som berör sanering av förorenade områden som ingår i miljömålspropositionen Svenska miljömål (prop. 2000/01:130). Den stora okunskapen om kemiska ämnens hälso- och miljöegenskaper samt om kemiska ämnens förekomst i varor utgör grundläggande problem i arbetet för en giftfri miljö. Detta problem måste lösas för att nå målet Giftfri miljö inom en generation. I propositionen etableras fem delmål som innebär att regeringen vidareutvecklar de nya riktlinjerna för kemikaliepolitiken. Särskilt farliga ämnen fasas ut enligt en föreslagen tidsplan och i enlighet med vissa Uppgifter om egenskaperna hos de kemikalier som används på Skr. 2001/02:50 marknaden skall finnas tillgängliga och varor skall vara försedda med hälso- och miljöinformation om de farliga ämnen som ingår. Hälso- och miljöriskerna med användningen av kemiska ämnen skall minska fortlöpande samt riktvärden utarbetas för minst 100 kemiska ämnen. I propositionen presenteras också strategier för hur delmålen skall nås. Regeringen konstaterar i propositionen att EU är en viktig arena för fortsatta åtgärder för att nå målet Giftfri miljö. kommer att verka för att den kemikaliestrategi som utarbetas inom EU blir ett effektivt verktyg för att komma till rätta med problemen på kemikalieområdet. 3.6.5Miljöorienterad produktpolitik (IPP) Några av de största utmaningarna när det gäller en hållbar utveckling och minskad klimatpåverkan rör tillverknings- och konsumtionsmönster och miljöpåverkan från de olika etapperna i produktens livscykel. Miljöpolitikens traditionella tillvägagångssätt räcker inte till för att klara dessa utmaningar eftersom produkterna blir alltmer komplicerade och tillhandahålls genom invecklade distributionskedjor som en följd av såväl globaliseringen, ökande handel och ekonomisk verksamhet som ökande konsumtion. Utvecklingen av en miljöorienterad produktpolitik på nationell nivå och inom gemenskapen ( Policy, IPP) har därför påbörjats som ett steg för att minska förekomsten av farliga kemikalier, effektivisera nyttjandet av naturresurser och för att komma till rätta med klimatförändringarna. En framåtsyftande produktpolitik möjliggör att olika åtgärder inom miljö- men även andra politikområden, står i överensstämmande med varandra och medger prioriteringar. En integrerad produktpolitik bidrar till att fylla luckorna i den befintliga strukturen genom att använda ett livscykeltänkande och leder till resultat genom att engagera alla berörda aktörer/parter och genom att komplettera och stödja andra strategier såsom kemikaliestrategin, sjätte miljöhand- lingsprogrammet, klimatstrategin, avfallsstrategin etc. Syftet med en produktpolitik är att främja en utveckling av produkter som är högeffektiva i fråga om material och energi och som varken innehåller eller kräver användning av ämnen som under produkternas livscykel kan leda till negativa effekter på människors hälsa och miljön. IPP utgör också ett väsentligt bidrag till för hållbar utveckling genom att bl.a. främja ett allmänt miljötänkande på marknaden, genom att använda enhetliga instrument, främja innovationer av produkter och tjänster och stimulera marknaden för miljödriven affärsutveckling. En sådan utveckling bidrar till en väl fungerande inre marknad och en förstärkning av den europeiska industrins internationella konkurrenskraft. Regeringen har i skrivelsen En miljöorienterad produktpolitik ( skr. 1999/2000:114, bet. 2000/01:MJU3, rskr.