prop · GO031D3 · 2001-01-01 00:00:00 — Resultaten visar att satsningen på vuxenutbildningen har ett tydligt samband med möjligheterna för en person att komma in på eller tillbaka till arbetsmarknaden och därmed ökar arbetsutbudet i ekonomin . Utvärderingarna avrapporteras löpande 2002. överlämnade sitt slutbetänkande om en reformerad vuxenutbildning . Regeringen avser att återkomma till med en proposition om vuxnas lärande . Kvalificerad yrkesutbildning pågår en försöksverksamhet med kvalificerad yrkesutbildning (KY) på eftergymnasial nivå. En tredjedel av utbildningstiden genomförs i form av lärande i arbete på en arbetsplats. Arbetslivet deltar aktivt i utformning och genomförande av utbildning. Intresset från såväl arbetslivet som de sökande är mycket stort. Försöksverksamheten omfattar 12 000 årsstudieplatser och antalet utbildningar uppgår till 263. Av de 1 500 personer som avslutade sin utbildning januari har fått arbete och har startat eget företag. Andelen som tagit examen uppgår till och säger sig vara nöjda med utbildningen. 2003 har medel avsatts för motsvarande 12 000 platser i den kvalificerade yrkes- utbildningen. För att möta den ökade efterfrågan på eftergymnasiala yrkesutbildningar behövs ett system som tillgodoser arbetsmarknadens behov. En projektgrupp inom presen- terade ett förslag till den eftergym- nasiala yrkesutbildningens dimensionering och organisation. Syftet är att skapa en bättre anpassning mellan behovet av kompetens och utbildningsutbudet av eftergymnasiala yrkes- utbildningar. Regeringen avser att återkomma i frågan till med ett förslag till hur ett system för eftergymnasiala yrkesutbildningar kan utformas. registrerade studenter vid landets universitet och högskolor uppgick till 310 000 personer /99. I takt med att den svenska högskolan byggts ut över hela landet har 68 000 nya platser tillkommit 2000. har vidare fattat beslut om ytterligare 10 000 platser för vart och ett av . Utbyggnaden har sin tyngdpunkt mot naturvetenskap och teknik men sker en breddning till andra områden. har avsatts för en fortsatt utbyggnad av grundutbildningen vid universitet och högskolor (inklusive studiestöd). Under utgiftsområde 16 i budgetpropositionen redovisar regeringen examinationsmål för vissa program i högskolans grundutbildning samt för forskarutbildningen för perioden 2004. Utöver den statligt finansierade utbildningen förekommer även uppdragsutbildning på landets universitet och högskolor. Under beräknas mer än 5 000 helårsstudenter ha studerat på uppdragsutbildning. har tidigare beslutat om en förstärkning av anslagen för grundforskning och forskarutbildning med 2001 och ytterligare 2002. En fortsatt förstärkning av anslagen för forskning med har beslutats. 2.5.2 Arbetsmarknadspolitik Arbetsmarknadspolitikens främsta uppgift är att genom ett effektivt platsförmedlingsarbete, kompetenshöjande insatser och andra åtgärder uppnå en högre rörlighet på arbetsmarknaden samt förhindra långa perioder utan reguljärt arbete. Politiken skall bidra till ökad sysselsättning och minskad arbetslöshet utan att inflationsdrivande flaskhalsar och arbetskraftsbrist uppstår. Det är viktigt att arbetsmarknadspolitiken har denna inriktning i synnerhet under en stark konjunktur. Hög prioritet ges därför till kompetenshöjande insatser hos arbetskraften och till att öka möjligheterna för individer med en svag ställning på arbetsmarknaden att etablera sig. inriktas de arbetsmarknads- politiska åtgärderna på åtgärder som ökar för- utsättningarna för långtidsarbetslösa och långtidsinskrivna att komma tillbaka i reguljär sysselsättning. Det s.k. förstärkta anställningsstödet har byggts ut och ett särskilt anställningsstöd för personer har införts. Aktivitetsgarantin gäller fr.o.m i hela riket för personer som varit arbetslösa . I propositionen Förnyad arbetsmarknadspolitik för delaktighet och tillväxt (proposition 1999/2000:98) tydliggjordes aktivitetskravet i arbetslöshetsförsäkringen. Höjda kompetenskrav på arbetsmarknaden Samhällets strukturomvandling medför att arbetet organiseras på annat sätt och att yrken ändrar innehåll. För många yrken krävs hög- skoleutbildning, men det finns också många yrkesgrupper där en kortare utbildning kan vara tillräcklig. Det blir allt viktigare att kunna visa upp examensbevis, yrkesbevis eller någon annan form av utbildningsbevis. Enligt en undersökning som Arbetsförmedlingen gjort bland 10 000 arbetsgivare, har de senaste årens sysselsättningsökning ett klart samband med tillgången på yrkeskompetent arbetskraft. Hälften av de arbetsgivare som upplever arbetskraftsbrist, anser att rekryterings- svårigheterna bottnar i att de sökande saknar tillräcklig yrkeserfarenhet och/eller yrkesutbildning. Av de tillfrågade arbetsgivarna hävdar att rekryteringsproblemen utgör ett hinder för tillväxt. Enligt bedöm- ningar finns det en tendens till ökad brist på arbetskraft inom flera yrken, varav bristen i vissa industriyrken och byggnadsyrken ökar mest. Bristen på personal inom data- och teknikyrken samt inom vården och skolan består. När det gäller behovet av personal inom byggsektorn är de regionala skillnaderna mycket stora. Bristerna på personal uppstår främst i tillväxtregioner såsom universitets- och högskoleorter och i storstadsregionerna, där behoven i är allra störst. De stora regionala skillnaderna visar på behovet av ökad regional rörlighet på arbetsmarknaden. I syfte att minska risken för flaskhalsar och brister inom vissa yrkesgrupper ges i uppdrag att analysera hur högskolornas utbildningsutbud i ökad utsträckning skall kunna svara mot arbetsmarknadens behov. Tillfälliga anställningar Antalet tillfälliga anställningar har ökat . Andelen tillfälliga anställningar i relation till det totala antalet anställningar har ökat från 1999. minskade antalet tillfälliga anställningar för kvinnor jämfört med . För män har antalet tillfälliga anställningar varit oförändrat . En orsak till ökningen av tillfälliga anställ- ningar är den snabba strukturella omvandlingen av ekonomin. Merparten av visstidsanställ- ningarna har dock med tiden övergått i tills- vidareanställningar när konjunkturen förbättrats. Även om tillfälliga anställningar blivit allt van- ligare, har större delen av de senaste årens sysselsättningsökning utgjorts av tillsvidareanställningar. Undersökningar visar att de flesta som har en tillfällig anställning vill ha en tillsvidare- anställning. Tillfälliga anställningar kan för arbetslösa dock vara ett viktigt led i processen att varaktigt etablera sig på arbetsmarknaden. Anställningsformen överenskommen visstids- anställning är ett exempel på en åtgärd med syftet att bl.a. underlätta anställningar hos små och medelstora företag. verksamhetsmål I regleringsbrevet för för upprättades nya verksamhetsmål. Av tabell 2.2 framgår att antalet långtids-inskrivna och antalet arbetslösa har minskat mellan det första och . Andelen långtidsarbetslösa med jobbsökarplan samt andelen som erbjudits ungdomsgaranti har ökat under årets första halvår. Anvisningen av arbetssökande till arbetsgivare samt andel i arbete efter yrkesinriktad utbildning ligger emellertid fortfarande på en lägre nivå än de mål som satts upp. Tabell 2.2 mål- och resultat- uppfyllelse 1:a och 2:a kvartalet 2000 Mål för Resultat 2000:1 Resultat 2000:2 Andel arbetsgivare som fått tillräckligt med sökande i tid Andel i arbete efter yrkesinriktad utbildning Antal långtidsinskrivna (högst)1 62 000 65 287 61 015 Antal långtidsarbetslösa (högst)1 48 000 66 702 56 213 Andel långtidsarbetslösa med jobbsökarplan2 Ungdomsgarantierbjudande 1 Mål som skall uppnås vid slutet av 2000. 2 Innefattar även dem som riskerar långtidsarbetslöshet. Arbetsmarknadspolitiska program De arbetsmarknadspolitiska åtgärderna inriktas i än högre grad på åtgärder som ökar förutsättningarna för långtidsarbetslösa och långtidsinskrivna att komma tillbaka i reguljär sysselsättning. En viktig del i detta är införandet av aktivitetsgarantin . Inom ramen för aktivitetsgarantin skall de arbetslösa erbjudas en heltidsaktivitet till dess att de kan få ett arbete eller påbörjar en utbildning i det reguljära utbildningsväsendet. I genomsnitt var knappt 135 000 personer i arbetsmarknadspolitiska program , vilket kan jämföras med drygt 165 000 personer 1998. Detta motsvarar en nedgång från av arbetskraften. var i genomsnitt 102 000 personer sysselsatta i arbetsmarknadspolitiska program. Detta kan jämföras med närmare 160 000 per- soner 1999. Den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen prioriterades , bl.a. för att avhjälpa bristen på arbetskraft inom vissa yrkesområden. Årsgenomsnittet för arbetsmarknadsutbildning ökade från 42 000 till 45 000 personer . har dock antalet deltagare i arbetsmarknadsutbildning minskat. Andelen personer som fått arbete efter yrkesinriktad utbildning förbättrades successivt , från till under det fjärde kvar- talet. Den positiva utvecklingen fortsatte även . Andelen som fått arbete efter yrkesinriktad utbildning förbättrades från till . uppföljning av dem som avslutade sin yrkesinriktade arbetsmarknads- utbildning visar att hade arbete 6 månader efter avslutad utbildning. Det är den högsta andelen . Kvinnor som deltagit i yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning har haft lättare än män att finna arbete. Detta gäller generellt oavsett utbildningsinriktning, även för utbildningar dominerade av män. Den speciella IT-satsningen inom arbetsmarknadsutbildningen, det nationella pro- grammet för IT-utbildning (SwIT), avslutades . Totalt har 11 000 personer omfattats av denna satsning. Enligt en utvärdering av programmet som överlämnades till regeringen och som genomfördes av (), har av de personer som har genomgått en SwIT-utbildning erhållit arbete efter avslutad utbildning. Förstärkt anställningsstöd infördes fr.o.m. som komplement till det all- männa anställningsstödet. Anställningsstöden syftar till att stimulera anställning av långtids- arbetslösa personer som har svårigheter att få ett reguljärt arbete. Allmänt anställningsstöd kan lämnas för person som varit långtidsarbetslös och inskriven på arbetsförmedlingen . Stödet som ges till arbetsgivaren motsvarar av lönekostnaden (maxi- malt per dag) . Förstärkt anställningsstöd kan lämnas vid anställning av person som varit inskriven vid arbetsförmedlingen som arbetslös eller i arbetsmarknadspolitiska program . Ursprungligen var kravet 36 månaders arbets- löshet eller sysselsättning i program. motsvarar stödet av lönekostnaden (maximalt per dag) och av lönekostnaden (maximalt per dag). Då det förstärkta anställningsstödet visat sig vara verkningsfullt, föreslog regeringen i den ekonomiska vårpropositionen 2000 ett utökat förstärkt anställningsstöd för arbetsgivare som anställer en person som varit inskriven på arbetsförmedlingen som arbetslös eller i arbetsmarknadspolitiska program . Ett särskilt anställningsstöd för anställning av personer som är eller äldre och som varit inskrivna på arbetsförmedlingen och deltagit i aktivitetsgarantin föreslogs därefter i propositionen Förnyad arbetsmarknadspolitik för delaktighet och tillväxt (prop. 1999/2000:98). Detta stöd motsvarar av lönekostnaden (högst per dag) . har genomsnitts- talen varit 5 700 personer med allmänt anställningsstöd och 6 300 personer med förstärkt anställningsstöd. Antalet personer med förstärkt anställningsstöd har successivt ökat och omfattade knappt 9 400 personer. Månadsgenomsnitt av registrering av dem som lämnat perioder i allmänt anställningsstöd och förstärkt anställningsstöd, visar att fått anställning efter allmänt anställningsstöd och fått anställning efter förstärkt anställningsstöd. I genomsnitt har av dem som haft allmänt anställningsstöd fått ett reguljärt arbete efter stödperiodens slut. Av dem som haft anställning med förstärkt anställningsstöd har i genomsnitt fått reguljärt arbete. Noteras kan att de som haft förstärkt anställningsstöd och fått arbete, har fått anställning innan stödperiodens slut. Långtidsinskrivna Antalet långtidsinskrivna minskade och kom att omfatta 83 000 personer i års- genomsnitt, vilket kan jämföras med 100 000 1998. var det genomsnittliga antalet långtidsinskrivna 64 700 , vilket kan jämföras med 88 100 personer i månadsgenomsnitt . De långtidsinskrivna utgjorde en fjärdedel av det totala antalet arbetslösa , medan andelen långtidsinskrivna 1999 motsvarade en tredjedel av det totala antalet arbetslösa. Att en person är inskriven som arbetssökande innebär dock inte alltid att personen behöver vara arbetslös , exempelvis kvarstår vissa personer som inskrivna även om de får ett arbete , ett deltidsarbete eller deltar i program av kortvarig omfattning. Personer med utomnordisk bakgrund Invandrare från länder utanför har särskilt stora svårigheter på arbetsmarknaden. ökade arbetslösheten kraftigt både för utomnordiska invandrare utan svenskt medborgarskap och för utomnordiska invand- rare med svenskt medborgarskap. Sysselsättningen och arbetskraftsdeltagandet sjönk i dessa båda grupper. Utvecklingen tyder på att invand- rarnas situation har förbättrats något (se diagram 2.2). Arbetslöshetstalen för utomnordiska medborgare är dock fortfarande 4 gånger högre än talen för svenskfödda och för utomnordiska invandrare med svenskt medborgarskap är arbetslöshetstalen 3 gånger så stora. Det finns stora skillnader mellan olika grupper av invandrare. Sämst är situationen för utländska medborgare som kommer från länder utanför EU/EES-området. Den öppna arbetslösheten för denna grupp var 1999 medan motsvarande tal för svenska medborgare var , enligt arbetskraftsundersökning. Situationen är emellertid sämre än vad statistiken visar, då stor del av denna grupp invandrare är utanför arbetskraften och därför inte räknas som arbetslösa. Diagram 2.2 Relativa arbetslöshetstal för personer med utomnordiskt respektive svenskt medborgarskap 1990 1999 Procent Även de grupper som drabbats värst av arbetslöshet får nu del av den gynnsamma utvecklingen på arbetsmarknaden. I en ny rapport från påpekas dock att kompletterande utbildning behövs för många med utomnordisk bakgrund. av utlandsfödda eller utomnordiska medborgare saknar gym- nasiekompetens, i jämförelse för svenskfödda. För dessa personer kommer särskilda utbildningsinsatser att få stor betydelse för möjligheterna att stärka förankringen på arbetsmarknaden. Aktivitetsgarantin, som infördes , är ett viktigt led i att finna individanpassade lösningar. Bristande kunskaper i det svenska språket är en av orsakerna till svårigheterna att finna arbete. var det bara var femte person av de 35 000 som studerade svenska för invandrare som klarade godkänd nivå. Ett sätt att förbättra undervisningen i svenska är att kombinera svenskundervisning med arbetslivspraktik. Skillnaden i arbetslöshet och sysselsättning mellan utomnordiska och svenska medborgare är störst för dem med längre utbildning (treårigt gymnasium eller högskola). Många utom- nordiska medborgare arbetar dessutom med andra uppgifter än de är utbildade för. I den ekonomiska vårpropositionen 2000 föreslog regeringen en rad åtgärder för att skapa bättre möjligheter för invandrare att etablera sig på arbetsmarknaden. Bland förslagen finns kompletterande utbildning för invandrare med utländsk utbildning inom hälso- och sjukvårdsområdet, läraryrken samt teknik och naturvetenskap. Vidare föreslogs vårdutbildning för tvåspråkig personal inom primärvård och äldreomsorg. Därutöver skall insatser göras för att stimulera etnisk/kulturell mångfald inom offentlig förvaltning och privata företag, stimu- lera svenskundervisning och introduktion för nyanlända, förbättra validering av utländsk yrkeskompetens samt rådgivningsinsatser för invandrare som startar och driver småföretag. Den generellt sett svårare situationen för invandrare på arbetsmarknaden kan emellertid inte enbart förklaras med individrelaterade fak- torer. Politiken måste därför i högre grad nu också inriktas på att undanröja strukturer som kan verka diskriminerande eller på annat sätt utestängande. Regeringen har initierat ett särskilt mångfaldsprojekt. Projektet skall presentera ett förslag till nationellt program för ökad och bättre tillvaratagen mångfald inom arbetsmarknad och näringsliv. Regeringen kommer därefter att återkomma till med förslag till hur mångfalden i arbetslivet kan utnyttjas bättre. Ungdomar Den starkare konjunkturen har även förbättrat situationen för ungdomar på arbetsmarknaden. Enligt var 48 000 ungdomar i åldrarna 20 antingen arbetslösa eller i arbetsmarknadspolitiska program . Jämfört med situationen är det en minskning med 19 000 personer. Enligt arbetskraftsundersökningar var antalet arbetslösa ungdomar i åldersgruppen 20 33 600 , vilket kan jämföras med 39 800 året innan. Detta motsvarar en minskning från till av arbetskraften i åldersgruppen. Arbetslösheten bland 20 24- åringar fortsätter att minska och var lägre i jämförelse med . Regionala skillnader Den gynnsammaste arbetsmarknadsutvecklingen återfinns i storstads- och universitetsregionerna och i delar av , medan arbetsmarknaden utvecklats sämre i skogslänen. När delas in i regioner blir det tydligt att arbetslösheten och sysselsättningen varierar mycket mellan landets olika delar (tabell 2.3). I var arbetslösheten avsevärt lägre och sysselsättningen betydligt högre jämfört med året innan, vilket är mycket positivt eftersom denna del av landet tidigare haft höga arbets- löshetstal och låg sysselsättningsgrad. Arbetslösheten har minskat i alla regioner utom Mellersta . Sysselsättningen har emellertid ökat i samtliga regioner. Tabell 2.3 Regional utveckling av arbetslöshet och sysselsättning, 2:a kvartalet 1999 och 2000 Arbetslöshet % av arbetskraften Sysselsättning % av befolkningen 1999:2 2000:2 1999:2 2000:2 Hela riket 5,4 4,7 76,8 78,0 4,0 3,3 81,2 82,8 5,9 4,8 75,4 76,7 och öarna1 5,0 3,8 80,1 81,2 6,2 5,9 73,9 74,7 4,9 4,4 76,9 77,8 7,1 6,1 74,8 75,5 Mellersta 6,0 6,6 74,3 75,3 7,8 5,7 71,8 75,0 Anm.: Arbetslösheten beräknas som andelen arbetslösa av samtliga personer i arbetskraften () i respektive region. Sysselsättningen beräknas som andelen sysselsatta av samtliga personer i befolkningen i åldrarna i respektive region. Sysselsättningen avser samtliga sysselsatta och är ej jäm- förbar med sysselsättningsgraden som avser andelen reguljärt sysselsatta. 1 Denna region innehåller län med mycket stora skillnader i arbetslöshet och sysselsättning. Källa: () Skillnaderna i arbetslöshetstal mellan landets olika delar har varit relativt stabila . Detta kan bero på att arbetskraftens rörlighet mellan olika regioner är låg eller att vissa regioner har ett överskott på arbetskraft med utbildning eller erfarenhet som inte efterfrågas och att anpassning via nyin- vesteringar i humankapital tar tid. En bidragande orsak till de varaktiga skillnaderna i arbetslöshetstal kan vara olikheter i befolknings- och industristruktur, avstånd, livsmiljö samt naturtillgångar. En parlamentarisk utredning har fått i uppdrag att analysera hur framtidens regionalpolitik bör utformas för att stimulera tillväxt och syssel- sättning i landets olika regioner. Utredningens slutbetänkande presenteras och därefter kan regeringen ta ställning till dess förslag. 2.5.3 Reformerad arbetslöshetsförsäkring En väl fungerande arbetsmarknad innebär att arbetskraften är rörlig, såväl yrkesmässigt som geografiskt, att arbetskraften har kompetens som motsvarar arbetsmarknadens efterfrågan samt att matchning och arbetsförmedling fungerar väl. Regeringen presenterade proposi- tionen En rättvisare och tydligare arbetslöshets- försäkring (prop. 1999/2000:139). Bakgrunden till förslaget är behovet av att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt så att arbetslösheten minskar och sysselsättningen ökar. Arbetslöshetsförsäkringens funktion som en omställningsförsäkring vid arbetslöshet stärks genom det nya förslaget, som också skall häva den rundgång mellan olika åtgärder och öppen arbetslöshet som har ägt rum. Förändringar föreslås även av de krav som ställs för att deltidsarbetslösa skall få ersättning. Arbetsgivare skall i ökad grad medverka till att deltidsarbetslösa erbjuds önskad arbetstid, enligt regeringen förslag. kommer att ta ställning till propositionen . Föreslagen förändring av arbetslöshetsförsäkringen De föreslagna förändringarna syftar till att skapa en mer strukturerad sökprocess så att den ekonomiska effektiviteten främjas som den arbetssökande uppfattar kraven som legitima och präglade av rättssäkerhet. För att vara berättigad till ersättning skall den arbetssökande medverka till att en individuell handlingsplan upprättas. får den arbetssökande begränsa sökandet efter arbete såväl yrkesmässigt som geografiskt, men därefter ställs högre krav på den arbetssökandes rörlighet. Ersättnings- perioden föreslås bli längst för alla åldrar, med viss möjlighet till förlängning med . Rundgången mellan perioder med arbets- löshetsersättning och perioder i arbetsmarknadspolitiska program kommer att upphöra genom att möjligheten att återkvalificera sig för ersättning genom deltagande i program skall tas bort, enligt förslaget. Sanktionsreglerna föreslås ändras så att den som har avvisat ett erbjudet lämpligt arbete utan godtagbara skäl eller som utan att uttryckligen ha avvisat ett sådant arbete ändå genom sitt upp- trädande uppenbarligen har vållat att anställning inte har kommit till stånd, får sin dagpenning delvis nedsatt under ett visst antal ersättnings- dagar. Regeringen avser, under förutsättning att det statsfinansiella läget tillåter, att höja de högsta och lägsta nivåerna på arbetslöshetsförsäkringen och aktivitetsstöden och . Höjningarna sker om förslagen i propositionen genomförs. Regeringen avser att följa upp och utvärdera förslagens effekter inför en eventuell förändring. Därvid skall även arbetsmarknadens funktionssätt vägas in. Det är viktigt att säkerställa arbetslöshetsförsäkringens karaktär av inkomstbortfallsförsäkring. 2.5.4 Minskade marginaleffekter Höga marginaleffekter utgör ett hinder när det gäller att öka arbetsutbudet, eftersom de för- svagar drivkraften att arbeta mer, att byta arbete eller yrke samt att flytta till orter där det finns arbetstillfällen. Regeringen bedriver därför ett långsiktigt arbete med att ta bort fattigdoms- fällor och reducera marginaleffekter. Minskade marginaleffekter ökar motivationen till ökad förvärvsfrekvens vilket underlättar, inte minst för kvinnor och ensamstående, att ta ett arbete eller att utöka sin arbetstid. Detta kommer i sin tur att öka arbetsutbudet och kan motverka flaskhalsar. Ökat arbetsutbud är en viktig förutsättning för en hög tillväxt i ekonomin. Se även bilaga 4 till budgetpropositionen . tillsatte regeringen en utredning om översyn av de ekonomiska familjestöden. Förutom att analysera de familjepolitiska stödsystemens träffsäkerhet och påverkan på arbetsutbudet, skall utredaren pröva möjligheter att förändra de familjepolitiska stöden så att barnfamiljernas samlade marginaleffekter minskar. De familjepolitiska stöd som skall analyseras i utredningen är de allmänna barnbidragen, bostadsbidragen till barnfamiljer och underhållsstöden. Som ett led i att förbättra småbarnsföräldrars möjligheter till förvärvsarbete och därmed öka sysselsättningen är förslaget om ett stegvist in- förande av allmän förskola och maxtaxa inom barnomsorgen. Maxtaxan innebär sänkta marginaleffekter för många barnfamiljer. En ur sysselsättningspunkt viktig del av förslaget är att erbjuda barn till arbetssökande föräldrar rätt till förskoleverksamhet redan från , vilket underlättar småbarnsföräldrarnas möjligheter att på ett effektivt sätt söka arbete och att acceptera ett erbjudande om arbete. införs en maxtaxa och en övre gräns för avgiften som andel av hushållens inkomster. Rätt till barnomsorg för barn till föräldrar som är föräldralediga med yngre syskon införs . En allmän förskola för 4- och 5-åringarna införs från .