prop · GP0368 · 2001-12-13 00:00:00 — På uppdrag av Miljövårdsberedningen (Jo 1968:A) har utvecklat möjligheten att utifrån försäljning av miljömärkta produkter fastställa ett s.k. grönt nyckeltal, vilket är avsett att ge ett mått på hur omställningen till ett hållbart samhälle fortskrider och skall spegla konsumentens produktval. Nyckeltalet anger det ekonomiska värdet av miljömärkta varor som säljs i konsumentledet. Förslaget går ut på att utnyttja det absoluta värdet på försäljning av miljömärkta konsument- produkter. Dessa skall omfatta produktgrupper med märkning från SIS miljömärkning (Svanen och EU-blomman), (Bra miljöval) samt för ekologisk odling (ekologiskt producerade livsmedel). Talen har rapporterats , men arbete pågår för att få fram siffrorna på ett enklare sätt och med ökad precision. 5Mer kunskap om konsumentrelaterade miljöfrågor Sammanfattning: Kunskapsuppbyggnad är central i arbetet med att nå miljömålet i konsumentpolitiken och måste ske kontinuerligt. Kunskapsuppbyggnaden inom området konsumtion och miljö sker t.ex. genom olika typer av undersökningar om konsumenternas beteenden, metodutveckling inom varuprovningsverksamheten och genom forskning. skrivelse Konsumenterna och miljön konstaterar regeringen att det behövs bättre underlag inför beslut om åtgärder och uppföljning när det gäller konsumenter och miljön. Konsumtion och produktion i industrialiserade länder är den enskilt största orsaken till fortsatt negativ påverkan på den globala miljön. Behovet av kunskap om vad som motiverar människor att agera på ett miljömässigt mer fördelaktigt sätt är alltjämt stort. Det är inget som kan fastställas en gång för alla utan behöver fortlöpande undersökas. Det är därför nödvändigt att även fortsättningsvis få fram mer kunskap om sambandet mellan hushållens agerande och inverkan på miljön. Både beteendemönster och produktgrupper som orsakar de största miljö- problemen måste identifieras. Nedan redovisas en del av de åtgärder som vidtagits för att få djupare kunskaper om konsumenternas inställning till miljön och deras vilja till förändringar för ett mer miljömässigt beteende. Konsumenters möjligheter att tillgodogöra sig produktrelaterad miljöinformation Regeringen gav 1998 i uppdrag att genomföra en kvalitativ studie av konsumenters möjligheter att tillgodogöra sig kvantitativ miljöinformation om produkter, så kallade miljövaru- deklarationer eller Typ III-information (Rapport 1998:26, Att förstå och tolka miljödeklarationer 64 konsumenter om miljöinformationens relevans och begriplighet). Analysen bygger på djupintervjuer med 64 personer om hur de tolkar produktrelaterad miljöinformation. drar i rapporten slutsatsen att de allra flesta konsumenter efterfrågar miljöinformation men inte i första hand för varor där miljöinformation skulle vara särskilt relevant, utan för sådana produkter där de är vana att finna miljöinformation, t.ex. hushållspapper Detta förhållande tyder på att sökandet efter miljö- information ökar i takt med att utbudet på miljöinformation ökar. Huvudtesen är att ju dyrare och ju mer komplicerad en produkt är, desto större acceptans har konsumenterna för komplicerad miljöinformation. Män efterfrågar i högre grad än kvinnor detaljerad och komplicerad Studien visar att konsumenternas förmåga och motivation att tillgodogöra sig information i form av grafiska eller kvantitativa miljödeklarationer är mycket begränsad. När konsumenter får s.k. flerdimensionell miljöinformation (omfattande information), uppfattas det som seriöst och informationen övertolkas. miljödeklarationen ger en positiv signal och en miljöimage åt Speciellt de manliga konsumenterna blev imponerade av producentens miljö information. Studien visar också att beträffande dagligvaror, t.ex. hushållspapper, är få konsumenter motiverade att lägga tid och mental energi på att ta till sig omfattande miljöinformation om , trots att sådana varor kan vara minst lika farliga ur miljösynpunkt som varor som köps sällan, t.ex. Skr. 2001/02:68 dammsugare och kylskåp. Kunskap, attityd och handling En undersökning som genomförts i Nordiska ministerrådets regi (1999:592, Nordiska konsumenter om Svanen livsstil, kännedom, attityd och förtroende) ger en indikation om vad människor i allmänhet förknippar med miljöanpassad livsstil och vad som upplevs stå i vägen för miljöanpassade handlingar. ningsvis anges att god miljö ofta likställs med god hälsa, vilket också innebär att det som är miljöskadligt uppfattas som liktydigt med Det är i stor utsträckning den egna livsstilen som avgör vad som anses vara en miljöanpassad livsstil. En viss skillnad i uppfattning konstateras mellan låg- och högutbildade. Den förra gruppen menar att en miljöanpassad konsumtion är liktydigt med att man konsumerar så lite Högutbildade och välavlönade likställer miljöanpassad konsumtion med att välja så miljöanpassade alternativ som möjligt. I en rapport från (Rapport 5059, Från ord till handling) anges att svenskar i allmänhet har ett grundläggande miljö- intresse och är generellt positiva till miljöförbättrande åtgärder. även villiga att förändra sitt beteende marginellt, t.ex. genom avfalls- sortering, köp av miljömärkta varor och liknande mindre ingripande Det konstateras i rapporten att information är nödvändig men inte ett tillräckligt medel för att lösa miljöproblemen. måste genomföras och information måste kombineras med andra styrmedel och åtgärder för att ge resultat. Av en studie om konsumenters miljöbeteende, genomförd av en extern konsult på uppdrag av , framgår att det främst är pengar, tid och bekvämlighet som påverkar människors Det får inte kosta mer, det får inte ta och det får inte innebära alltför mycket besvär att leva miljöanpassat. faktorer uppfylls, är flertalet människor beredda att agera på ett miljömässigt bättre sätt. Aktiviteter som ger tydliga effekter av ett miljöanpassat agerande påverkar människor positivt, liksom ett visst mått av skrämselpropaganda väcker till eftertanke om den utformas på så sätt att den inte inger en känsla av hopplöshet. agerande förknippas enligt undersökningen framför allt med Undersökningen visar också att det fortfarande florerar en mängd myter som påverkar konsumenternas beteende negativt, såsom att sorterat avfall ändå till slut hamnar i samma hög på avfallsstationen, att avfallssortering lockar till sig råttor och att miljösymboler går att En gemensam nordisk studie av konsumenters bruk av livsmedels- märkning och varuinformation har genomförts inom ett tvärsektoriellt projekt kallat mellan de nordiska konsument-, livsmedels-, jord- och skogsbruks-, miljö och fiskerisektorerna ( 2001:501, Forbrugernes krav til fødevaremærking og vareinformation). Studien, som baseras på intervjusvar från 1 323 nordiska konsumenter, visar att flertalet konsumenter är tillfreds med den märkning av livsmedel Hälften av de tillfrågade konsumenterna efterlyste dock bättre upplysningar om etiska frågor, miljö eller om hur Skr. 2001/02:68 djuren behandlats före slakt. har inom sitt arbete med tester av olika produkter låtit utföra studier för att få fram metoder för att mäta miljöutsläppen på ett verklighetsanpassat sätt. Verket har även utfört metodutveckling för att förbättra och komplettera de standarder som ligger till grund för energideklaration av hushållsapparater. En kartläggning av ledningsvattnens hårdhetsgrad har vidare genom- förts. Hårdheten på vattnet har betydelse för hur stor mängd rengörings- kemikalier som behövs. Kunskaper om hur hushållsprodukter faktiskt används har inhämtats genom en enkätundersökning som gick ut till ca 1 000 hushåll över hela landet. Resultaten finns utlagda på webbplats. Frågor rörande miljöaspekter i varuprovningen berörs vidare i avsnitt 7.1. 5.4Forskning om konsumentrelaterade miljöfrågor Regeringen har i propositionen Handlingsplan för konsumentpolitiken 20012005 uttalat att forskning med ett tydligt konsumentperspektiv är viktig för möjligheten att utveckla en aktiv konsumentpolitik och ett gott konsumentskydd. För att stödja konsumentforskningen i har regeringen beslutat att lämna ekonomiskt bidrag nyinrättade CFK) i med totalt under en treårig uppbyggnadsperiod. Miljöfrågor kommer att vara en central del i forskningen vid CFK, som bl.a. skall ha till uppgift att skapa möjligheter till forsknings samarbete, bidra till utveckling av kunskap och nya infallsvinklar samt att driva för interdisciplinär konsumentforskning, FIK. CFK kommer att invigas officiellt . etablerades 1997 i . Det har ca 90 medlemmar från olika ämnesdiscipliner med representanter från främst olika lärosäten i , men även från andra universitet och högskolor i . Syftet med nätverket är att bidra till att tvärvetenskaplig forskning genereras och att samarbete över ämnesgränserna blir möjligt. Verksamheten inom FIK har tidigare fått stöd av och dåvarande . Regeringen har vidare i propositionen Handlingsplan för konsument- politiken 20012005 föreslagit att ett vetenskapligt råd skall inrättas vid . Därigenom får verket möjlighet att ta del av forskningsresultat vid universitet och högskolor inom konsumentområdet på ett effektivt sätt. Rådet skall inriktas på att vara en mötesplats för forskare och praktiker. Utformningen av det vetenskapliga rådet övervägs inom . MAT 21 uthållig livsmedelsproduktion, är ett forskningsprogram som Skr. 2001/02:68 finansieras av MISTRA. MISTRA är en stiftelse som finansierar och organiserar forskning som syftar till att lösa strategiska miljöproblem. Arbetet i projektet är inriktat på att ta ett helhetsgrepp om hela livsmedelskedjan, från bonde till konsument. Både när det gäller kraven på miljöhänsyn och resurshushållning, djurhänsyn, produktkvalitet, etiskt godtagbara produktionsmetoder samt företagslönsamhet för den enskilde bonden. Forskningen skall bl.a. ge svar på frågor om hur det svenska jordbruket nu uppfyller kraven på långsiktig hållbarhet, vad som krävs för hög produktkvalitet också i hållbara system och vad som styr konsumenternas val av livsmedel. Man arbetar med attityd- och beteendestudier och kommer att studera konsumenternas faktiska beteende vid inköp, transport och beredning av maten. Projektet startade och är tänkt att pågå till 2004. Stöd till konsumentforskning med miljöinriktning har lämnats också . () fick 1997 i uppdrag att utarbeta ett samordnat program för att initiera och bygga upp långsiktig forskningskompetens inom konsumentforskningen. FRN fick 1998 direktiv att särskilt inrikta sig på att stärka konsumentforskningen inom tre områden, däribland området miljö och konsumtion. Med anledning av detta gavs bl.a. stöd till ett projekt som syftade till att utarbeta en kartläggning av kunskapsläget inom området. bildades en kommitté för konsument forskning som genomförde tre forskarkonferenser, varav en med temat miljö och konsumtion. Konferenserna har följts upp med medel för planerings- bidrag för att kunna utveckla ansökningar inom de prioriterade områdena. trädde en ny organisation för forsk- ningsfinansiering i kraft. , liksom de andra forskningsråden lades ned, och tre nya forskningsråd och en myndighet inrättades. De nya myndigheterna är som ansvarar för grundforskning, för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, för arbetsliv och socialvetenskap samt Verket för innovationssystem. Konsumentforskningen, liksom övrig forskning, söker nu medel från forskningsråd i konkurrens med andra forskningsprojekt. Fram hade också pengar att fördela som bidrag till konsumentrelaterad forskning. användes forskningsmedel bl.a. till att följa upp och komplettera tidigare initierade forskningsprojekt och miljöfrågor var ett av de områden man satsade på. Tillsammans med utformades också en strategi för hur forskningsmedel skulle kunna användas mest effektivt för att initiera och bygga upp en långsiktig forskningskompetens inom konsumentområdet. Kunskapssammanställningar och seminarier konstaterades vara det effektivaste sättet. och Sida genomförde också en gemensam forskningsstudie om etisk handel. Studien har resulterat i en bok, Etik och handel, en studie om Fair Trade, där ekonomiska, sociala Skr. 2001/02:68 och miljömässiga aspekter på handel med konsumtionsvaror redovisas. genomfördes en samnordisk konferens om konsumentforskning i i . Ett av de teman som behandlades på konferensen var konsumtion och miljö och en av konferensens slutsatser var att forskningen bör inriktas på att förstå och utveckla strategier för att undanröja hinder för miljöriktigt konsumentbeteende. Kunskapsbarriärer måste överbryggas och vardags- livsperspektivet bör prioriteras före miljöperspektivet. 6 Kunskapsförmedling och information Sammanfattning: fick huvudansvaret för den kunskapsförmedling och de informationssatsningar som föreslogs skrivelse Konsumenterna och miljön. webbplats Köpguiden lanserades 2000 och innehåller hushållsrelaterad miljöinformation som omfattar 14 produktgrupper. I samarbete med bl.a. har genomfört flera projekt som syftat till att öka konsumenters medvetenhet om den belastning deras konsumtion innebär för miljön. I kursplanen för omfattar det nya ämnet hem- och konsumentkunskap numera även miljöperspektiv. 6.1Behovet av kunskapsförmedling och information Ett miljöanpassat beteende hos konsumenterna är beroende av att dessa har insikt om att det finns ett samband mellan det egna agerandet och inverkan på miljön. Förståelse för människans beroende av ekosystemet och behovet av kretsloppsanpassning och resurshushållning kan också vara avgörande för hushållens engagemang. Enligt studien sumenterna och miljön, som genomfört är informationsbrist en av de främsta förklaringarna till att hushållen inte i högre grad omprövar sitt handlande i riktning mot en långsiktigt hållbar konsumtion. Kunskap är ingen garanti för ett ändrat beteende, men däremot en förutsättning. Hur stort behov konsumenterna har av kunskap för att de skall ändra sitt beteende varierar från individ till individ. Av detta följer att kunskapsförmedling är av central betydelse för främjandet av en hållbar konsumtion. Kunskapsförmedling har också den fördelen, jämfört med andra medel för påverkan, att det är relativt lätt att anpassa informationen till nya omständigheter, t.ex. ny kunskap. Enstaka informationsinsatser, i form av exempelvis kampanjer, leder dock sällan till en varaktig beteendeförändring. För att uppnå detta krävs djupgående och kontinuerlig kunskapsförmedling. Den enskilde konsumenten kan ofta uppfatta sig som maktlös inför de globala miljöproblemen. Det är därför angeläget att inom ramen för en kunskapsförmedlande verksamhet understryka att konsumenterna till- sammans utgör en betydelsefull kraft när det gäller att motverka Skr. 2001/02:68 miljöproblem. Det finns många vanföreställningar när det gäller vad som kan betraktas som riktigt beteende ur miljösynpunkt. Sådana vanföre- ställningar kan motverka konsumenternas vilja att agera miljöanpassat. Konsumenternas beteende påverkas också negativt av att de sällan får någon information om resultatet av sitt agerande. En effektredovisning kan därför verka som ett viktigt incitament för ett mer miljöanpassat agerande. Tydlig och opartisk information, som förklarar helheten och sammanhangen, efterfrågas av många hushåll. Det är också viktigt att konsumenterna får information om bl.a. pris, kvalitet, säkerhet, energi och miljö på ett samlat sätt. fick som central konsumentmyndighet huvudansvaret för den kunskapsförmedling och de informationssatsningar som före slogs i skrivelsen Konsumenterna och miljön. Regeringen anförde i skrivelsen att borde satsa på en utökad IT-användning, trots att Internet 1998 inte var en etablerad informationskanal för myndigheternas information. konstaterade regeringen att Internet ger möjlig- heter att enklare och mer kostnadseffektivt förmedla information om hur produkter och aktiviteter påverkar miljön och resursanvändningen. Information via Internet har också fördelen att den kan användas av kommunala konsumentvägledare och andra personer som förmedlar information, som i sin tur kan informera hushåll, företag och andra intressenter. Genom användande av informationsteknologi underlättas även samordning av myndigheters och andra lokala och centrala aktörers information. gav regeringen i uppdrag att inrätta en webbplats med hushållsrelaterad miljöinformation. En inledande del av webbplatsen, Köpguiden, lanserades och tillhandahåller marknadsöversikter för fjorton produktgrupper tillsammans med information om miljö, energi, användning m.m. för varje produkt- grupp. skall satsa på att utveckla webb- platsens befintliga information samt på att marknadsföra webbplatsen till allmänheten. Ett interaktivt spel kommer att tillföras produktgruppen tvättmaskiner /02. Sidorna om tvättmaskiner är några av webb- platsens mest besökta sidor och har som syfte att uppmärksamma konsumenterna på hur de på ett enkelt sätt kan minska sin miljö- belastning. Spelet är också ett led i marknadsföring av Köpguiden. Som en del av Köpguiden har vidare utvecklat en energikalkyl för småhus. Kalkylen syftar till att öka möjligheterna för enskilda konsumenter att beräkna kostnader för investeringar som Skr. 2001/02:68 minskar energibehoven i småhus. förändringen i miljöpåverkan med avseende på växthusgaser och försurande ämnen. En marknadsöversikt över vilka produkter elleverantörerna erbjuder konsumenterna har också utvecklats. Förutom att jämföra priser kan konsumenterna även se vilka leverantörer som erbjuder el från för- nyelsebara källor samt vilka alternativ som, enligt , är Bra miljöval. Det är också möjligt att göra en uppskattning av vad ett förändrat beteende betyder för minskningen av energibehovet och därmed för elkostnaderna. Köpguiden kommer utvecklas till att omfatta information inför köp av begagnade bilar. Informationen kombinerar miljö-, kostnads- och säkerhetsaspekter och produceras i samarbete med . Informationen baseras på boken sidor svaga punkter, som har getts ut ett flertal gånger . För att nå de konsumenter som inte har tillgång till Internet, finns Köpguidens information i broschyrform hos landets kommunala konsumentvägledare. Broschyrerna uppdateras lika ofta som webb- platsen. I samarbete med har producerat kokboken för miljö. Med hjälp av recept, blandat med fakta om hur livsmedelsproduktion påverkar miljön, syftar boken till att ge kunskap om och inspiration till att laga mer miljöanpassad mat. Boken säljs bl.a. via och har en upplaga om ca 6 500 ex. () har med stöd från och tagit fram utbildningsmaterialet Ät S.M.A.R.T. Materialet riktar sig till konsumentvägledare, studerande på grundskola, gymnasium, högskola och restaurangprogram, lärare på fortbildning, personal inom restaurang/storhushåll, butiker m.m. Syftet med materialet är att upplysa om hur konsumenter genom att förändra sina matvanor kan ta bättre hänsyn till miljön, som de får i sig viktiga näringsämnen och kan vara sparsamma med hushållsbudgeten. Faktahäftet och OH-bilderna i utbildningsserien finns att hämta på både , och webbplatser. har i samverkan med bl.a. , och påbörjat ett webbprojekt som syftar till att samla all information om avfallssortering som finns hos olika myndigheter till en gemensam webbplats. Genom att samla informationen görs information om avfallshantering mer lättlillgänglig för konsumenter, som Skr. 2001/02:68 myndigheternas informationsarbete effektiviseras. är en viktig informationskanal för konsumentfrågor. Ett av tidningens prioriterade ämnesområden är miljö. Miljöinriktningen uppmärksammas i tidningens artiklar, varutester och ledare. gav tidningen ut en särskild miljöbilaga, på miljön!, där fakta om svenska konsumenters miljöbeteende blandades med tips om hur man kan konsumera mer miljöanpassat. Råd & Röns webbplats, , har varit i drift och präglas tydligt av tidningens miljökaraktär. är ett internationellt handlingsprogram för hållbar utveckling som antogs vid om miljö- och utveckling (UNCED) i . Syftet med handlingsprogrammet är att alla världens länder skall samarbeta för att en hållbar utveckling skall nås. I programmet ges lokala myndigheter en central roll, vilket i delvis har tagit formen av lokala Agenda 21-samordnare. Konsumtions- och livsstilsfrågor utgör en central del av det lokala Agenda 21-arbetet. På eftersträvas ett ökat samarbete mellan Agenda 21-samordnare och konsumentvägledare på lokal nivå. 6.3Aktiviteter riktade till barn och ungdomar Särskilda informationsinsatser har riktats till barn och unga. ändring i beteendet hos hushållen i riktning mot hållbar konsumtion skall kunna åstadkommas, är det viktigt att nå unga människor. har bl.a. gett stöd till författandet av en specialskriven pjäs med miljötema för barn . som heter Teater Sopan , uppfördes i Folkparkerna runt om i landet inför sammanlagt 7 000 åskådare . I sammanlagt har delat ut gratistidningen till alla sistaårselever i gymnasieskolan. lättillgänglig konsumentinformation, ofta med miljöprägel, och syftar till att ge unga människor konsumentkunskaper. I ett samarbete mellan , och planeras ett gemensamt projekt som syftar till att skapa engagemang för miljöfrågor och visa på den påverkan på miljön den vardagliga konsumtionen har. Projektet vänder sig till mellanstadie- elever och kommer att ta form av ett rollspel, där varje elev får en roll och ett uppdrag att genomföra. Rollspelet kommer att använda sig av de utställningar som pågår på , för att levandegöra rollspelets aktiviteter. finnas tillgängligt på museet. har beslutat att utveckla ett Internetbaserat läromedel Skr. 2001/02:68 för ungdomar i åldern . Syftet med Internettjänsten är att skapa miljömedvetenhet hos yngre målgrupper så att de nu och skall kunna bidra till en hållbar miljö. Läromedlet kommer att ha formen av en interaktiv s.k. dokusåpa och skall lanseras . 6.3.2Information om miljömärket Svanen Det nordiska miljömärket Svanen har på regeringens uppdrag varit föremål för flera informationssatsningar riktade mot barn och unga. Den främsta satsningen består av ett läromaterial som riktar sig till högstadieelever och omfattar bl.a. konsumentrelaterade miljöproblem. Materialet finns tillgängligt på Svanens hemsida, , och omfattar information, övningsuppgifter och stordia-material. lanserade Svanen en webbsatsning riktad mot mellanstadieelever. Satsningen kallas Framtiden skapas nu och syftar till att uppmärksamma barn på att de bl.a. genom sin konsumtion påverkar den framtida miljön. Framtiden skapas nu omfattar lärarhandledning och information till elever. Utbildningens roll i strävan att uppnå ett hållbart samhälle är att utrusta människor med kunskaper och insikter som behövs för att de skall kunna göra ansvarsfulla val, så att den egna generationens livskvalitet och livskvaliteten för kommande generationer kan bibehållas och ökas. bakgrund av detta fastslog regeringen skrivelse Konsu- menterna och miljön att frågor som rör konsumenterna och miljön bör uppmärksammas vid översynen av läroplaner och kursplaner för skolan. I kursplanen för har en ändring av namnet på skolämnet Det nya namnet är hem- och konsumentkunskap och ändringen beslutades i samband med att en ny kursplan för ämnet beslutades. Den nya kursplanen betonar behovet av konsumentkunskap och anger att skolan med sin undervisning i hem- och konsumentkunskap bl.a. skall sträva efter att eleven utvecklar förståelse och ett bestående intresse för hur handlingar i hushållet samspelar med hälsa, ekonomi och miljö såväl lokalt som globalt. och gymnasial vuxenutbildning finns inte konsumentkunskap som eget Däremot tar flera ämnen upp snarlika frågor och rent generellt betonas i programmålen och kursplanerna bl.a. förmågan att kritiskt granska och överväga olika alternativ innan slutligt val fattas. Miljöskola är en utnämning som skolor som uppfyller vissa miljökriterier kan erhålla. Kriterierna omfattar en bred aspekt och indelas i fyra områden: övergripande, verksamhet, arbetsmiljö- och hälsoarbete samt fysisk miljö. Som exempel kan nämnas att undervisningen skall bidra till att eleverna utvecklar en livsstil och ett konsumtionsmönster