prop · GO0355 · 2001-01-01 00:00:00 — Konsekvenser för För svenskt vidkommande har avtalet endast mindre praktisk betydelse. De regler som gäller för luftfarten inom Europeiska gemenskapen blir i princip tillämpliga även på , dvs. att schweiziska lufttrafikföretag genom avtalet stegvis får tillgång till den avreglerade lufttrafikmarknaden inom Europeiska gemenskapen. Bestämmelserna i det bilaterala luftfartsavtalet mellan och sätts ur spel och ersätts av det nu aktuella avtalet. I praktiken innebär avtalet utökade möjligheter för svenska flygbolag att flyga till och från . Detta får nu ske, antingen direkt eller via valfri punkt inom gemenskapen. Fri prissättning kommer i princip att gälla för trafiken mellan och . 11.3 Avtalet om gods- och persontransporter på väg och järnväg Innehåll Avtalet syftar främst till liberalisera parternas tillträde till marknaderna för gods- och persontransporter på väg och järnväg för att därigenom säkerställa ett effektivare trafikflöde för alla de transportsätt som omfattas av avtalet på den färdväg som tekniskt, geografiskt och ekonomiskt är bäst lämpad. Avtalet syftar också till att fastställa villkoren för en samordnad transportpolitik. Avtalets bestämmelser och tillämpning av dessa grundas på principerna om ömsesidighet, rättigheten att fritt välja transportsätt samt icke-diskriminering. Gemenskapens regelverk kommer att från avtalets ikraftträdande tillämpa gemenskapens regler på väg- och järnvägsområdet med två undantag. Undantagen gäller dels gemenskapens regler för fordonskontroll, för vilka har beviljats en övergångsperiod , dels reglerna för högsta tillåtna fordonsvikt. Inom unionen har fordon upp till tillträde till mark- naden. I är motsvarande viktgräns . fram kommer att gradvis öka den högsta tillåtna fordonsvikten för att ha anpassat sin lagstiftning till gällande gemenskapslagstiftning. Från kommer fordon med en totalvikt upp till vara tillåten. För att tillmötesgå gemenskapens ursprungliga krav på direkt tillträde vid avtalets ikraftträdande för fordon på skall årliga kvoter tilldelas parterna. Kvoterna skall enligt avtalet höjas från 250 000 tillstånd till 300 000 tillstånd och 2002. 400 000 tillstånd skall tilldelas parterna för . Genom dessa kvoter får således gemenskapens fordon upp till tillstånd att bedriva bilateral trafik och transittrafik genom mot erläggande av en avgift för utnyttjandet av vägnätet. I sammanhanget kan nämnas att kommissionen har lagt fram ett förslag hur dessa kvoter skall fördelas mellan medlemsstaterna. Vägavgifter Parallellt med ökningen av den högsta tillåtna fordonvikten kommer att gradvis införa ett nytt vägavgiftssystem för utnyttjandet av vägnätet. I avtalet fastställs ett antal principer för det nya systemet, såsom ickediskriminering, proportionalitet och överblickbarhet, samt de maximala avgiftsbeloppen för fordon på som avverkar en sträcka i trafik över . Avgifterna för längre eller kortare sträckor och för andra fordonskategorier varierar i proportion till detta. Avgifterna differentieras utifrån tre miljöklasser avseende utsläpp, varvid avgiften för den minst förorenade klassen är lägst. Av de totala maximala avgiftsbeloppen får avsätta högst till särskilda avgifter för användningen av alpina genomfartsleder. En justering av de överenskomna beloppen kan göras för att beakta inflationstakten i . Järnvägstransporter och kombinerade transporter Av avtalet framgår det att de avtalsslutande parterna är eniga om målet att upprätta ett järnvägsutbud och ett utbud av kombinerade transporter i den alpina regionen som i termer av kapacitet och konkurrenskraft skall vara tillräcklig och säkerställa marknadskrafternas fria spel liksom avseende järnvägsföretagens självständighet. Parterna åtar sig vidare att genomföra de bestämmelser som krävs för att parallellt med det stegvisa upprättandet av vägavgiftssystemet se till att användarna tillhandahålls ett utbud av järnvägs- och kombinerade transporter som med avseende på kapacitet, pris och kvalitet skall vara av den art att en jämlik fördelning av trafiken säkerställs för alla transalpina genomfartsleder. Skyddsåtgärder Om det, trots konkurrenskraftiga järnvägspriser och uppfyllda kvalitetskrav, uppstår problem inom den schweiziska vägtrafiken och om den genomsnittliga utnyttjandegraden av utbudet av järnvägstjänster på schweiziskt territorium understiger får vidta skyddsåtgärder. Enligt avtalet får höja avgifterna med maximalt för en period med möjlighet till förlängning med ytterligare . Om liknande problem uppträder på dess territorium kan gemenskapen på liknande villkor vidta likvärdiga villkor för att avhjälpa situationen. Möjligheten att åberopa denna unilaterala skyddsåtgärd är begränsad och under inga omständigheter får sådana skydds- bestämmelser vidtas mer än två gånger . Den gemensamma kommittén "mellan gemenskapen och " skall bestå av företrädare för de avtalsslutande parterna och ansvara för avtalets administration och korrekta tillämpning. Kommittén skall fatta enhälliga beslut. Den gemensamma kommittén skall bl.a. säkerställa uppföljningen och tillämpningen av artiklarna som rör kvalitetsparametrar för järnväg- och kombitransporter, de schweiziska vägavgifterna samt fastställa lämpliga skyddsåtgärder för att avhjälpa situationen i händelse av att allvarliga störningar uppstår i trafikflödena genom alpkedjan. Tvister om tolkning och tillämpning av avtalet får hänskjutas till kommittén av någon av de avtalsslutande parterna. Övrigt Enligt avtalet skall få tillträde till s.k. fjärrcabotage, dvs. trafik mellan unionens medlemsstater. Detta tillträde är dock inledningsvis begränsat till transporter på återvägen efter en godstransporter mellan och en medlemsstat. kommer dessa transporter för ske helt fritt. Medlemskretsen hade från början målsättningen att förbudet mot nattrafik som rådet i skulle förkortas. Det var dock inte möjligt att nå en överenskommelse i denna del. För att minska förbudets verkningar på trafikflödena föreskrivs ett enhetligt system för utfärdandet av undantag. Dessutom kommer man med stöd av gällande avtal med inleda arbete med att allmänt förbättra procedurerna vid gränsövergångarna och förlänga öppettiderna så att fordon kan slutföra klareringen innan nattförbudet upphör. Konsekvenser för De viktbegränsningar som har gällt i medför att trafik har lagts om till alpina vägar inom gemenskapen, inte minst genom . Genom avtalet med möjliggörs användandet av fordon om upp till . Detta får effektivare transporter till marknader söder om som följd, vilket är särskilt önskvärt mot bakgrund av den begränsning i trafiken som det s.k. ekopunktssystemet i innebär. 11.4 Avtalet om handel med jordbruksprodukter I frihandelsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och (1972) är jordbruksprodukterna till stor del undantagna. I artikel 15 i detta avtal fastslog parterna att de var beredda att främja handeln med jordbruksprodukter så långt detta var möjligt med hänsyn till jordbrukspolitiken. Det avtal som har slutits mellan Europeiska gemenskapen och är ett tillägg till avtal och syftar till att förbättra marknadstillträdet för jordbruksprodukter dels genom tullkoncessioner för vissa produkter och dels genom regler för olika typer av tekniska handelshinder för jordbruksprodukter. Avtalets innehåll Avtalet omfattar jordbruksprodukter i kapitel 1-24 med undantag för fisk och fiskprodukter. Avtalet ska inte gälla för protokoll 2 i frihandelsavtalet som gäller för beredda jordbruksprodukter, med undantag för de medgivanden som beviljas i bilagorna 1 och 2. Tullkoncessionerna i avtalet återfinns i bilaga 1 och 2 till avtalet. ger Europeiska gemenskapen tullfritt marknadstillträde utan kvantitativa begränsningar för vissa levande växter, en del färska grönsaker och frukter samt för vissa beredda eller konserverade grönsaker och frukter. För bl.a. några typer av skinka samt och retsina ska tillämpa tullfria kvoter, och för olivolja, viss bearbetad frukt samt vissa söta viner ska reducerade tullar utan kvantitativa be-gränsningar tillämpas. Europeiska gemenskapens koncessioner till omfattar ett obegränsat tullfritt marknadstillträde för bl.a. vissa levande växter, svampar, frukter och fruktsaft i form av flingor eller pulver. Tullfria kvoter ska tillämpas för vissa färska grönsaker och frukter samt torkat nötkött, grädde och osötad yoghurt. Enligt bilaga 3 ska båda parter avskaffa tullar och exportbidrag för ost . Det sjätte året ska handeln med ost vara helt liberaliserad. En gemensam jordbrukskommitté ska inrättas med företrädare för Europeiska gemenskapen och . Kommittén ska ansvara för att för-valta avtalet och bilagorna samt för att tillämpningen av avtalet blir korrekt. Dessutom ska kommittén hantera tvister mellan parterna när det gäller tolkningen och tillämpningen av avtalet. Kommittén får även med enhällighet fatta beslut om ändringar av de bilagor som innehåller tullkoncessioner. Avtalet medger skyddsåtgärder om importen av de jordbruksprodukter som omfattas av bilaga 1-3 allvarligt stör marknaden. Samråd ska ske mellan parterna men i avvaktan på en lösning får den drabbade parten införa åtgärder för att begränsa importen. Den part som avser införa skyddsåtgärder ska underrätta den andra parten om detta i förväg och förklara varför åtgärderna införs. Utvecklingsklausul Avtalet omfattar även en utvecklingsklausul som syftar till att ytterligare liberalisera handeln med jordbruksvaror när parterna bedömer att detta är möjligt. Huvuddelen av avtalstexten utgörs av de bilagor (4-11) som syftar till att minska de tekniska handelshindren för jordbruksprodukter. På följande områden har regler för tekniska handelshinder fastställts: växtskydd foder utsäde handel med vin och vinprodukter ömsesidigt erkännande och skydd av beteckningar för spritdrycker och vissa vinbaserade drycker ekologiska produkter erkännande av kontroller av överensstämmelsen med handelsnormerna för färsk frukt och färska grönsaker sanitära och zootekniska åtgärder i handeln med levande djur och animalieprodukter Avtalet är giltigt från det träder i kraft och förlängs före utgången av om inte parterna invänder mot detta genom en anmälan. Konsekvenser för Omfattningen av tullkoncessionerna i avtalet är begränsade till främst levande växter, färska eller beredda frukter och grönsaker samt vissa ostar. För svensk del kommer avtalets handelseffekter sannolikt att bli begränsade. För svenska exportörer är de produkter som omfattas av koncessioner till Europeiska gemenskapen av mindre intresse. De svenska intressena gäller i högre grad förädlade produkter än jordbruksprodukter och därför skulle det för svensk del vara av intresse att protokoll 2 i frihandelsavtalet revideras eftersom detta kan innebära möjligheter att utvidga protokoll 2 till att omfatta fler bearbetade produkter i frihandelsavtalet. För importörer kan avtalet vara av visst intresse, bl.a. då det ger tullfrihet för importen av vissa ostar. Det kan noteras att parterna avtalat om att avskaffa exportbidrag för ost i samband med tullförmåner. En liknande överenskommelse ingicks mellan och Europeiska gemenskapen för ost och nötkött som omfattades av tullförmåner enligt det bilaterala jordbruksavtalet inom ramen för 1993. Denna lösning mellan Europeiska gemenskapen och är likaledes en parallell till de tullkoncessioner på ömsesidig basis (s.k. 0/0-lösningar) som införts i samband med handelsförmåner för vissa produkter i Europaavtalen. 11.5 Avtalet om ömsesidigt erkännande i samband med bedömning av överensstämmelse Avtalets innehåll MRA-avtalen (Mutual Recognition Agreements eller avtal om ömsesidigt erkännande) är till för att underlätta handeln och innebär att Euro-peiska unionens medlemsstater förbinder sig att erkänna produktgodkännanden för vissa varugrupper utförda av organ utanför Europeiska unionen i enlighet med Europeiska gemenskapens regelverk. För det tredje landet gäller detsamma. Särskilt utsedda organ i medlemsstaterna får utfärda produktgodkännanden för tredjelandsmarknaden i enlighet med gällande regler där. Syftet är att förenkla marknadstillträdet genom att eliminera kostnader och tid för dubbla provningar och certifieringar. Avtalet med är emellertid mer långtgående än de gängse MRA-avtalen utan att därför sträcka sig så långt som . Reglerna i inom områdena motorfordon, traktorer, maskiner, medicinteknisk utrustning, läkemedel, personlig skyddsutrustning, el- och elektromagnetiska krav, teleterminalutrustning och ATEX (utrustning och säkerhetssystem för användning i explosionsfarliga omgivningar) har bedömts som likvärdiga med EG-reglerna. Dokument (rapporter, intyg, tillstånd samt tillverkardeklarationer) genom vilka intygas att krav i Europeiska gemenskapens respektive lagstiftning uppfylls, skall ömsesidigt accepteras för marknadstillträde. För produktgrupperna leksaker, bygg- och anläggningsutrustning samt tryckkärl gäller däremot MRA, det vill säga provning och certifiering gentemot mottagande lands regler. En blandning av de båda modellerna används för vissa produktgrupper beroende på typ av produkt. Det rör anordningar för förbränning av gasformiga bränslen samt värmepannor, mätinstrument och färdigförpackningar samt sektorer för vilka god laboratoriesed tillämpas. Strävan efter ett långtgående avtal uttrycktes i förhandlingsriktlinjerna av som angav att produkttäckningen skulle vara så vid som möjligt. Avtalet är följaktligen också det av Europeiska gemenskapens som täcker flest produktområden. Det går inte så långt som , som medför gemensamma regler för vissa produktområden och ömsesidigt erkännande i inremarknadshänseende, det vill säga Cassis de Dijonprincipens tillämpning, för det icke harmoniserade området. Avtalets tekniska utformning är ett ramavtal med tillhörande sektors- bilagor samt en bilaga om principer för utseende av organ under avtalet. reglerar marknadstillträde, hur organen skall utses och kontrolleras, den gemensamma kommitténs uppgifter, sekretessregler, tvistlösning, informationsutbyte och ursprung. Regeln att produkterna skall ha sitt ursprung i respektive i unionen skall ses över efter en tids tillämpning. I ett särskilt beslut till avtalet regleras hur kommissionen skall representera medlemsstaterna i förvaltningen av avtalet. Det gäller bl.a. ändringar i sektorsbilagor till avtalet. I en bilaga finns en lista på de kommittéer inom olika sektorsområden som inbjuds delta i. Rörande många av de ingående produktområdena anges särskilda regler. Angående maskiner kan noteras att också begagnade maskiner täcks in. Motorfordonsbilagan innehåller bestämmelser om erkännande av typgodkännanden, säkerhetsklausuler och registrering av fordon. För teleterminaler listas ett direktiv som ersätts inom unionen . Denna bilaga måste ändras efter att avtalet trätt i kraft - ett förfarande som beskrivs i en deklaration till avtalet. En särskild ut- tolkningsnot av beskriver importörernas och de s.k. personerna med särskild kompetens roller inom läkemedelsområdet. Konsekvenser för har sedan EFTA-tiden en relativt omfattande handel med vilket gör att avtalet för svensk del välkomnas särskilt. bedömning av förslaget förmedlar sammantaget en mycket positiv syn. När det gäller effekter på handeln är det emellertid inte helt lätt att i detalj bedöma inverkan. Det går inte att från handelsstatistik utläsa vad som berörs av olika kontrollformer. Kommissionen bedömer avtalet som balanserat. För motorfordon har unionen ett överskott i handeln med , medan det är tvärtom när det gäller läkemedel. Kostnadsbesparingar för EU-exportörer beräknas till och för schweiziska exportörer till vilket väntas resultera i vinster för importörer och konsumenter. För svenska myndigheter innebär avtalet att de i normalfallet skall acceptera intyg m.m. om produktgodkännanden från . 11.6 Avtalet om vissa aspekter rörande offentlig upphandling Innehåll Parternas förpliktelser om offentlig upphandling utsträcker de åtaganden om upphandling som Europeiska unionen och gjort enligt GATT- och WTO-överenskommelsen om statlig upphandling inom ramen för (). Europeiska unionen åtar sig att ta bort restriktioner för schweiziska leverantörer att överklaga tilldelning av bygg- och anläggningskontrakt inom gemenskapen. , å sin sida, åtar sig att i förhållande till EU underkasta myndigheter och offentliga organ på distrikts- och kommunnivå reglerna i GPA. Täckningsgrad Avtalet mellan Europeiska gemenskapen och inbegriper alla upphandlande enheter som omfattas av Europeiska gemenskapens direktiv, inklusive offentliga och privata operatörer som tillhandahåller tjänster åt allmänheten inom sektorerna telekommunikation, järnvägs- transporter och energi (exklusive elektricitet). Upphandlingsförfaranden och överprövning De enheter som omfattas av avtalet skall tillämpa upphandlingsrutiner som baseras på principerna om öppenhet och rättvisa. Parterna är skyldiga att tillse att leverantörer kan överklaga upphandlingar som inte genomförts i enlighet med dessa principer. Icke-diskriminering De tröskelvärden över vilka nationell behandling (icke-diskriminering mellan inhemska och utländska producenter) skall garanteras är desamma som enligt EG-direktiven. För upphandlingar under tröskelvärdena gäller att likabehandling av den andra partens medborgare skall medges i så stor utsträckning som möjligt. Informationsutbyte, tillsyn och gemensam förvaltning Europeiska gemenskapen och är skyldiga att till varandra anmäla planerade ändringar i relevanta upphandlingsregler samt lämna information om allt som rör tolkning av det aktuella avtalet. Kommissionen kommer för Europeiska gemenskapens räkning att hantera tillsynen över avtalets genomförande samt behandla anmärkningar och klagomål på dess tillämpning. skall ge ansvar åt en fristående myndighet att ombesörja motsvarande uppgifter. En mellan Europeiska gemenskapen och gemensam kommitté för informationsutbyte och samråd skall ansvara för avtalets förvaltning. Skyddsåtgärder och tvistlösning En part får temporärt upphäva hela eller delar av avtalet om den andra parten inte fullgör sina avtalade skyldigheter och parterna inte kan komma överens om lämplig ersättning eller någon annan lösning. Den gemensamma kommittén skall pröva tvister rörande avtalets tolkning och tillämpning. Informationsöverföring Europeiska gemenskapen och skall samarbeta med sikte på att göra informationen om upphandlingar i deras databaser likvärdig när det gäller kvalitet och tillgänglighet. När detta mål har uppnåtts skall Europeiska gemenskapen och ge varandras leverantörer tillträde till sina elektroniska upphandlingssystem, särskilt vad gäller elektroniska anbudsinfordringar. Konsekvenser för om offentlig upphandling innebär ett ömsesidigt öppnande av respektive marknader för offentlig upphandling mellan Europeiska gemenskapen och . Ett allmänt resultat av avtalet är förbättrat marknadstillträde och mer effektiv upphandling inom de flesta sektorer. Schweiziska tjänsteleverantörer inom de s.k. försörjningssektorerna (vatten, energi [el, gas, olja, kol etc], transport [inklusive järnvägar] och telekommunikation) tillåts tävla om upphandlingskontrakt med företag hemmahörande inom Europeiska gemenskapen på lika villkor. öppnar upphandlingen också på lokal nivå. Likväl kommer privata företag med exklusiva rättigheter inom vatten-, energi- och transport-sektorerna att omfattas av . Detta medför att leverantörer inom unionen får tillträde till den schweiziska upp-handlingsmarknaden i paritet med vad som gäller inom gemenskapen. En konsekvens av viss betydelse är att upphandlingar inom telekommunikationssektorn öppnas för konkurrens. Detta kan förväntas leda till ökade affärsmöjligheter för bl.a. svenska leverantörer. 11.7 Avtalet om vetenskapligt och tekniskt samarbete Avtalets innehåll Enligt avtalet om vetenskapligt och tekniskt samarbete deltar från dess ikraftträdande fullt ut i genomförandet av Europeiska gemenskapens femte ramprogram (1998 - 2002) för forskning, teknisk utveckling och demonstration (EG-delen) respektive forsknings- och utbildningsverksamhet (Euratom-delen). De regler som fastställts för med-verkan av företag, forskningscentra och universitet inom Europeiska gemenskapen för deltagande i ramprogrammen blir därmed tillämpliga också för schweiziska forskningsenheter, och avtalet har för dessa i realiteten samma konsekvenser som ett biträde av till skulle haft. åtar sig att lämna ett finansiellt bidrag till ramprogrammets budget enligt sedvanliga proportionalitetsregler, och schweiziska deltagares ansökningar om forskningsprojekt behandlas sedan på samma sätt som för deltagare inom Europeiska gemenskapen. Forskningsenheter som är etablerade i Europeiska gemenskapen får rätt att på vissa villkor delta i schweiziska forskningsprogram, på egen bekostnad. I avtalet regleras frågor om immateriella rättigheter och skyldigheter förknippade med detta på i huvudsak samma sätt som redan gäller för femte ramprogrammet; detta gäller dock inte resultat som kommer från projekt som startats innan avtalet träder i kraft. Bägge avtalsslutande parter åtar sig vidare att - i enlighet med gällande förordningar och avtal - garantera inresa och vistelse för forskare m.fl. i respektive Europeiska gemenskapen i fråga om den verksamhet som omfattas av avtalet. Avtalet gäller fram till dess femte ramprogrammet löper ut. Konsekvenser för Avtalet får inga direkta konsekvenser för del, utöver att det blir lättare för svenska forskningsenheter som så önskar att inkludera schweiziska forskare eller institutioner i gemensamma projekt. 12 Författningskommentar 12.1 Förslaget till lag om ändring i 8 kap. 2 § I första stycket första punkten anges att den sökande skall vara svensk medborgare eller medborgare i en annan stat inom Europeiska unionen eller Europeiska ekonomiska samarbetsområdet för att få antas till ledamot av . I andra punkten i samma stycke anges att den sökande skall ha hemvist i eller i en annan stat inom Europeiska unionen eller Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. I paragrafens tredje stycke anges att de i första stycket angivna kraven på avlagt kunskapsprov samt praktisk och teoretisk utbildning skall anses vara uppfyllda om den sökande har genomgått en för advokatyrket i en stat inom Europeiska unionen eller Europeiska ekonomiska samarbetsområdet erforderlig utbildning och därutöver genomgått ett prov i som visar att han har tillräckliga kunskaper om den svenska rätts-ordningen. Genom ändringen skall schweiziska medborgare jämställas med medborgare i stat inom Europeiska unionen eller Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. Likaså skall hemvist i jämställas med hemvist i stat inom Europeiska unionen eller Europeiska ekonomiska sam-arbetsområdet samt advokatutbildning i med motsvarande utbildning i stat inom Europeiska unionen eller Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. Ändringen behandlas i avsnitt 9.2.4. 9 § I första stycket anges att vad som förskrivs i eller i någon annan lag om advokater i tillämpliga delar även skall gälla den som är auktoriserad som advokat i någon annan stat inom Europeiska unionen eller Europeiska ekonomiska samarbetsområdet när denne är verksam i . Genom ändringen i första stycket jämställs den som är auktoriserad som advokat i med dem som är auktoriserade i Europeiska unionen eller Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. Ändringen behandlas i avsnitt 9.2.4. 10 § Enligt paragrafen skall den som utan att vara behörig utger sig att vara auktoriserad som advokat i eller i en annan stat inom Europeiska unionen eller Europeiska ekonomiska samarbetsområdet dömas till böter. Genom ändringen skall motsvarande även gälla den som utan att vara behörig utger sig att vara auktoriserad som advokat i . Ändringen behandlas i avsnitt 9.2.4 11 § Genom bestämmelsen bemyndigas regeringen att föreskiva att be- stämmelserna i detta kapitel om registrering av den som är auktoriserad som advokat i en stat inom Europeiska unionen också skall gälla den som är auktoriserad som advokat i en stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.