prop · GO031D22 · 2001-01-01 00:00:00 — 4.4.3 Ett reformerat studiestöd En bredare rekrytering till högre utbildning och vuxenutbildning förutsätter ett bra studiestöd. införs ett reformerat och sammanhållet studiestöd som ersätter dagens studiemedel, svux (särskilt vuxenstudiestöd) och svuxa (särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa). Det reformerade studiestödet innebär bl.a. att bidragsdelen och fribeloppet i studiemedlen höjs, att återbetalningen reformeras och att studiebidraget blir pensionsgrundande. Studie- bidraget vid heltidsstudier är och kommer att höjas med till , en höjning . Fribeloppet ökar från till (prisnivå). 4.4.4 Vissa gemensamma områden Främja intresset för naturvetenskap, teknik och matematik Regeringen har understrukit betydelsen av naturvetenskap och teknik för samhället och har också gjort stora satsningar för att stimulera intresset för studier i dessa ämnen i både ungdomsskolan och högskolan. Regeringen har inrättat nationella resurscentrum i kemi, fysik, teknik och matematik, med ett nationellt ansvar att bl.a. arbeta med utvecklingen av undervisningen i dessa ämnen och ge stöd till lärare och elever. Vidare får ett flertal teknik- och naturvetenskapscentra finansiellt stöd. På regeringens uppdrag bedriver och det s.k. som bl.a. har i uppdrag att påverka elevers attityd och intresse för naturvetenskap, teknik och miljö. Dessutom har regeringen satsat på tekniskt-naturvetenskapligt basår för att ytterligare underlätta rekryteringen till högskolan inom dessa områden. Utvecklingen inom det naturvetenskapliga forskningsfältet går mycket fort och nya kunskaper och nytt tänkande måste tas tillvara i undervisningen för att fånga upp barns och ungas intresse. Det gäller inte minst biotekniken med alla dess tillämpningar. Arbetet med att stödja undervisningen i naturvetenskap, teknik och matematik är långsiktigt och behöver öka. Bl.a. kan särskilda insatser genomföras inom ramen för de nationella resurscentra som finns i kemi, fysik, teknik och matematik. Regeringen avser att ta initiativ till lämpliga åtgärder för att främja intresset för naturvetenskap, teknik och matematik, t.ex. genom nya samarbetsprojekt eller stimulansåtgärder. Utbildning för hållbar samhällsutveckling Regeringen har slagit fast att skall vara en ledande nation när det gäller utvecklingen för ett hållbart samhälle. Utbildning och kunskapsutveckling är en grundläggande faktor i strävan för en hållbar samhällsutveckling. Utbildningsministrarna i Baltic 21-regionen har beslutat att inrätta ett sektorsnätverk för att utveckla en för utbildning i . har här en utmärkt möjlighet att påverka utvecklingen av utbildningen för ett hållbart samhälle i regionen. En hållbar samhällsutveckling omfattar ekologiska, sociala och ekonomiska aspekter. Dessa tre aspekter är ömsesidigt beroende av varandra och för att uppnå hållbar utveckling krävs att de integreras. Utmaningen för en framgångsrik utveckling av det hållbara samhället är att naturvetenskap/teknik, humaniora och samhällsvetenskap samverkar på ett integrerat sätt. Det innebär en stor omställning för lärarnas sätt att arbeta, på alla nivåer i utbildningssystemet, och får alltså inverkan på såväl lärarutbildning som kompetensutveckling av redan aktiva lärare. Ordförandeskapet i Europeiska unionen Under det svenska ordförandeskapet i EU kommer utbildnings- och forskningsfrågorna att spela en viktig roll. Vid Europeiska rådets extra möte i om sysselsättningen formulerades det strategiska målet för Europeiska unionens arbete att bli världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska, kunskapsbaserade ekonomi med möjlighet till hållbar ekonomisk tillväxt, med fler och bättre arbetstillfällen och en högre grad av social sammanhållning . Utbildning är ett centralt område för insatser som syftar till att uppfylla detta mål. Uppföljningen av slutsatserna från , och förberedelserna inför toppmötet om sysselsättningen i , blir därför en mycket viktig uppgift inom utbildningsområdet under ordförandeskapet. Andra viktiga delområden i uppföljningen av Lissabonslutsatserna är utveckling av användningen av informationsteknik i all utbildning samt främjande av livslångt lärande och rörlighet och utbyten över gränserna. Arbetsprogrammet kommer även att omfatta frågor som rör utbildningens kvalitet, utveckling av samarbetet med kandidatländerna och språkinlärning. svarar för ett tiotal tjänstemannamöten och expertkonferenser som förläggs till olika orter i och med teman som anknyter till arbetsprogrammet. Satsningar på både utbildning och forskning är väsentliga för utvecklingen av ett kunskapens . Därför kommer utbildnings- och forskningsministrarna att ha ett gemensamt informellt möte vilket äger rum i . genomför det svenska ordförandeskapet i samarbete med och en konferens i för utbildningsministrarna från EU och kandidatländerna. Konferensen kommer bl.a. att ha den särskilda handlingsplanen för användning av informationsteknik inom utbildningsområdet, eLearning, som tema. 4.5 Insatser 4.5.1 Statliga insatser inom politikområdet Såväl huvudmannaskap, finansieringsformer som statliga insatser varierar inom politikområdet. Insatserna består av: Finansiering och anslag. Totalt uppgår den direkta statliga finansieringen inom politikområdet till av driftkostnaderna vilket medför att detta inte är den dominerande styrformen. Anslagen utgår till studiestöd, statlig verksamhet samt som bidrag till och enskild verksamhet. Anslagen till högskolans grundutbildning är delvis prestationsrelaterade. Anslag utgår inte bara till löpande verksamhet utan används också som kompletterande finansiering för att förändra, utveckla, förnya och komplettera den befintliga verksamheten. Viktiga exempel på detta är inom vuxenutbildningen, försöksverksamheten med kvalificerad yrkesutbildning (KY), IT i skolan (ITiS), kompetensutveckling för lärare och den framlagda propositionen om maxtaxa och allmän förskola m.m. (prop. 1999/2000:129). Reglering och uppställande av mål. För hela politikområdet utom för folkbildningen fastställs mål och vissa regler i lag och andra författningar. För folkbildningen fastställer staten endast syften medan mål och regler fastställs av folkbildningen själv genom . För förskoleverksamhet, skola och vuxenutbildning gäller skollagen (1985:1100) och läroplaner. och högskolor gäller högskollagen (1992:1434) och för studiestödsområdet studiestödslagen (1973:349 och 1999:1395). Dessa lagar och i förekommande fall läroplaner är också giltiga för den enskilda verksamheten på respektive område. På högskoleområdet gäller dock en särskild lag för enskilda utbildningsanordnare (1993:792). De centrala myndigheterna , och har uppföljnings- och statistikansvar på sina respektive områden. svarar för gemensam utbildningsstatistik. Utvärdering, kvalitetssäkring och granskning. De ovannämnda centrala myndigheterna har samtliga ett utvärderingsansvar på sina områden och har omfattande utvärderingsprogram. svarar för kontinuerlig utvärdering av folkbildningen och staten tar initiativ till en statlig utvärdering. Arbete med kvalitetssäkring, kvalitetsredovisning och kvalitetsutveckling pågår inom kommuner, skolor och högskolor. Skolor och kommuner skall upprätta kvalitetsredovisningar. Vid finns en kvalitetsgranskningsnämnd och genomför sedan 1998 årliga kvalitetsgranskningar på områden som fastställs av regeringen. Universitet och högskolor arbetar med kvalitetsutveckling vilket är ett åläggande enligt högskolelagen. Arbetet följs upp av . granskar löpande examensrätter vid alla universitet och högskolor och kan dra in dem eller göra påpekanden. genomför nationella utvärderingar som kan vara inriktade på ett ämne, ett program eller särskilda aspekter. Tillsynen inom politikområdet utövas av de centrala myndigheterna. Kommunerna utövar tillsyn över enskild förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg inom kommunen. utövar tillsyn över folkbildningen. Det internationella samarbetet på det utbildningspolitiska området är en viktig del av de statliga insatserna. Förskola och skola Insatser inom kompetensutvecklingsområdet Under har regeringen avsatt särskilda medel för skolutveckling, framför allt kompetensutveckling av lärare. Avsikten från regeringens sida har varit att underlätta för kommunerna att ta sitt ansvar för personalens kompetensutveckling och skolans utveckling. Insatserna har av regeringen bedömts nödvändiga för att påskynda skolutvecklingen och skolans arbete för att nå de nationella målen. Därutöver har ekonomiska vårproposition (prop. 1999/2000:100) avsatts under vardera för insatser i syfte att förbättra måluppfyllelsen i . har i uppdrag att följa upp och redovisa projektens genomförande. Med hänsyn till den omfattande ekonomiska satsning som dessa särskilda insatser innebär samt det omfattande utvecklingsarbete som härigenom initieras och stimuleras, bör få i uppdrag att göra en mer samlad redovisning av projektens genomförande och redovisa de effekter av de statliga insatserna som kan påvisas. Regeringen har också satsat på skolutveckling genom projektet - IT i Skolan. Projektet innebär omfattande insatser för kompetensutveckling av lärare i arbetslag. I projektet ingår även att förbättra skolors tillgänglighet till Internet, e- postadress till alla lärare och elever samt andra instanser. har regeringen avsatt för att stödja skolutveckling och lärarnas kompetensutveckling. Insatser för elever i behov av särskilt stöd ekonomiska vårproposition (prop. 1998/99:100) aviserade regeringen avsikten att även i fortsättningen prioritera arbete med kvalitet och likvärdighet i skolan. Elever i behov av särskilt stöd, såväl i grund- som i gymnasieskolan måste ges förutsättningar att nå målen. Som redovisas under avsnittet ovan har medel fördelats för att förstärka stödet till kompetensutveckling för undervisning av elever i behov av särskilt stöd samt för att stödja och stimulera arbetet med språkutveckling, med inriktning på att förbättra läs- och skrivmiljöerna. Regeringen har tillsatt en expertgrupp som har i uppdrag att analysera behovet av insatser för att stärka måluppfyllelsen och den individuella planeringen i . Expertgruppen skall bl.a. studera hur insatser i skolan för elever i behov av särskilt stöd ingår i planeringen, uppföljningen, utvärderingen och resursfördelningen. Mot bakgrund av det stora behovet av forskning och utveckling disponerar sammanlagt för att stimulera och stödja pedagogisk forskning inom området specialskolor och resurscenter. Därtill har regeringen, som redovisas nedan, tillsatt en organisationskommitté för att se över statens stöd i specialpedagogiska frågor till kommunerna (Dir 2000:9). har i uppdrag att analysera orsakerna till att elever lämnar och gymnasieskolan utan fullständiga betyg och orsakerna till att elever vid det individuella programmet inte går vidare till studier på nationellt eller specialutformat program. skall därvid särskilt uppmärksamma elever med utländsk bakgrund och elever med funktionshinder. Uppdraget skall redovisas . En delredovisning av uppdraget skall lämnas . inrättades en särskild myndighet, , som skall samordna resurser, utvecklingsarbete m.m. i syfte att stärka utvecklingen av skolornas inre arbete för att bidra till en ökad måluppfyllelse. Dagens regionala specialskolor samt Åsbackaskolans skoldel är inordnade i den nya myndigheten. Därmed har dessa skolor upphört att vara egna myndigheter. I kommittédirektiven för Statens stöd i specialpedagogiska frågor (Dir. 2000:9) ges en särskild utredare i uppdrag att förbereda ombildandet av i skolan () till en ny myndighet för statens stöd i specialpedagogiska frågor. Åsbackaskolans, , och Tomtebodaskolans resurscenter skall inordnas i den nya myndigheten. Därmed upphör dessa resurscenter att vara egna myndigheter. Till myndigheten skall också föras de statliga bidragen för landstingens hörselvårdskonsulenter, vissa kunskapscenter och datapedagogerna vid de regionala dataresurs- centren, de s.k. REDAH-centren. Myndigheten skall svara för såväl stöd som utvecklingsverksamhet. Syftet med förändringen är bl.a. att bidra till ökad måluppfyllelse och flexibilitet i statens organisation för stöd i specialpedagogiska frågor samt förbättra samverkan mellan stat, kommun och landsting i frågor som rör barn och ungdom med funktionshinder. Särskolan Antalet elever i särskolan och då främst i grundsärskolan har fortsatt att öka . har i uppdrag att analysera orsakerna till ökningen. Uppdraget skall redovisas . Regeringen har även uppdragit åt att utöka sin tillsyn av särskolan samt att ytterligare analysera särskolans verksamhet för att öka kunskaperna om hur skolformen svarar mot elevernas behov och förutsättningar. Uppdraget skall redovisas . genomför också en revidering av särskolans kursplaner. har bifallit regeringens förslag om en förlängning av försöksverksamheten med ökat föräldrainflytande över utvecklingsstörda barns skolgång, som innebär att barn som bedöms inte kunna nå upp till kunskapsmål därför att de är utvecklingsstörda får tas emot i särskolan endast efter vårdnadshavarnas medgivande (prop. 1999/2000:68, bet. 1999/2000:UbU16, rskr. 1999/2000:229). Förlängningen gäller till utgången av . har i uppdrag att fortsatt utvärdera och fördjupat följa verksamheten och att utvärdera alternativet att vara inskriven i särskolan men integrerad i en klass i . Uppdraget skall redovisas . Värdegrundsfrågor Barns och ungas attityder och värderingar utvecklas tidigt och i hög grad genom samspelet med andra barn och unga. Det är därför viktigt att utveckla och stärka skolans och lärarnas, pedagogernas och skolpersonalens förmåga att förstå och värdera barns och ungas relationer samt vardagliga och mänskliga situationer i undervisningen. I detta arbete är skolledarnas ansvar och engagemang avgörande. Förskolan och skolan, som är samhällets största sociala mötesplatser, kan genom ett medvetet och aktivt arbete motverka negativa attityder och fördomar och bryta stereotypa könsrollsmönster. Regeringen kommer att satsa sammanlagt för att bredda och höja skolväsendets vetenskapliga kunskapsbas och kompetens samt göra forskningen tillgängligare inom värdegrundsområdet. och i samarbete med har fått projektmedel för detta ändamål. Allmän förskola En viktig insats för att utveckla det livslånga lärandet är den läroplan för förskolan som gäller . Genom läroplanen har förskolan förts in som det första steget i samhällets samlade utbildningssystem för barn, ungdomar och vuxna. Förskolans läroplan har samma syn på barns och ungdomars utveckling och lärande som övriga läroplaner. För fritidshemmen och familjedaghemmen finns det riktlinjer i form av allmänna råd som har en tydlig anknytning till läroplanerna. Reformarbetet innebär att det pedagogiska perspektivet blivit tydligare. Försöksverksamhet utan timplan i startar en femårig försöksverksamhet med utbildning utan timplan i . 79 kommuner kommer att delta i försöksverksamheten, som innebär att man kan arbeta utan den nationella timplanens uppdelning i per ämne eller ämnesgrupp. Kursplanerna för de olika ämnena skall dock följas. Den minsta garanterade undervisningstiden för gäller också. Syftet är att pröva om och hur en avskaffad timplan kan medföra en bättre måluppfyllelse för olika elevgrupper. Avgörande för om timplanens indelning kan tas bort kommer bl.a. att vara om kommunernas och skolornas uppföljning, utvärdering och egentillsyn är tillräcklig för att garantera kvalitet och likvärdighet i undervisningen. Gemensamt ansvar för skolutveckling Med den s.k. Avsiktsförklaringen påbörjades ett brett samarbete som syftar till att utveckla förskolan och skolan och göra dem till attraktiva arbetsplatser. Avsiktsförklaringen undertecknades av , , , och . Projektet en utvecklande organisation (Attraktiv skola) har inletts. Samtliga kommuner har inbjudits och ett trettiotal kommuner kommer att väljas ut att delta i projektet, som syftar till att finna nya utvecklings- och karriärmöjligheter för lärare. Särskild lärarutbildning () som påbörjades enligt Avsiktsförklaringen innebär en snabbare väg in i läraryrket för människor med god kompetensmässig bakgrund och en möjlighet att förena lärararbetet och studier till lärare. Regeringen bedömer det som angeläget att denna utbildningsform utvidgas som ett led i arbetet att minska bristen på lärare. Samarbete skola arbetsliv Ett utvecklat samarbete med arbetslivet både på nationell och lokal nivå är en viktig och nödvändig förutsättning för att förbättra gymnasieskolans, främst yrkesutbildningarnas, kvalitet. har därför tillsatt en särskild arbetsgrupp med arbetsmarknadens parter. Arbetsgruppen har till uppdrag att redovisa förslag, som bl.a. syftar till att öka arbetslivets möjligheter att dels påverka yrkesutbildningarnas utformning, dels delta vid genomförandet av yrkesutbildning. Gymnasieskolans framtida utbud av studievägar utreds Regeringen har tillkallat en parlamentarisk kommitté med uppdrag att utreda och lämna förslag till en framtida utformning av gymnasieskolans utbud av studievägar (dir. 2000:35). Gymnasieskolan skall även i fortsättningen omfatta en sammanhållen utbildning under , men bör omfatta färre program med ett bredare innehåll än . Programutbudet bör analyseras med utgångspunkt i den framtida arbetsmarknadens behov, individens personliga bildningsbehov samt behovet av förberedelse för vidare studier. Gymnasieskolans nya struktur bör stödja en breddad rekrytering till högskolan och ett ökat antal studerande inom områdena naturvetenskap och teknik. Systemet med riksrekryterande utbildningar skall granskas. Kommittén skall redovisa uppdraget . Tilläggsdirektiv till av resursfördelning till fristående grundskolor Kommittén har fått i uppdrag att utreda de ekonomiska konsekvenserna för kommunerna och de fristående gymnasieskolorna av de nuvarande reglerna för bidragsgivning till de fristående gymnasieskolorna (dir. 1999:76). Kommittén har även fått i uppdrag att utreda eventuella följder av att privata vinstintressen styr etableringen av en del fristående skolor och om det finns problem med huvudmän som driver flera skolor. I uppdraget ingår även att lämna förslag till regler för bidragsgivning. Utredningens arbete skall redovisas . Utökad undervisningstid i gymnasieskolan Regeringens förslag: 5 kap. 4 d § skollagen (1985:1100) skall ändras så att den garanterade undervisningstiden för elever på det estetiska programmet, naturvetenskapsprogrammet och samhällsvetenskapsprogrammet ökas och för övriga nationella program . Skälen för regeringens förslag: Gymnasieskolan skall kvalificera eleverna för personlig utveckling, ett demokratiskt samhällsliv, ett utvecklande arbetsliv och ett livslångt lärande. En gymnasieutbildning utgör en nödvändig förutsättning för att kunna komma ut på en arbetsmarknad som i allt högre grad kräver kompetent och välutbildad personal. I propositionen Växa med kunskaper (prop. 1990/91:85) angavs motiven för att höja ambitionsnivån för den gymnasiala utbildningen, nämligen att höja den allmänna utbildningsnivån och förbereda alla för ett livslångt lärande, där återkommande utbildning blir allt vanligare och möjligheterna för alla att gå vidare till högre studier är reella. De grundläggande motiven till dagens gymnasieskola bör enligt regeringens uppfattning ligga kvar. Alla nationella och specialutformade program är treåriga och har en gemensam kärna av allmänna ämnen. Gymnasiereformen har inneburit en ambitionshöjning framför allt för yrkesutbildningen. Framför allt har dessa fått ett ökat innehåll vad gäller allmänna ämnen som svenska, engelska och matematik, till en omfattning som elever i gymnasieskolan för ett halvt decennium sedan läste i betydligt mindre omfattning. Regeringen prioriterar arbetet för att resultaten i gymnasieskolan ytterligare förbättras och att andelen elever med slutbetyg ökar. Fortsatta åtgärder för att stimulera kvaliteten och likvärdigheten i gymnasieskolan är nödvändiga för att skall kunna fortsätta att mäta sig med de främsta kunskapsnationerna. Det nationella uppdraget för en kommun när det gäller gymnasieskolan handlar om elevens rätt till en likvärdig utbildning av hög kvalitet. I det decentraliserade och målstyrda skolsystemet skall den nationella skolpolitiken genomföras på lokal nivå. Skolhuvudmännen måste därför tillgodose elevernas behov och deras rätt enligt skollagen (1985:1100) att få en likvärdig utbildning. Kommunerna har således ett stort ansvar för gymnasieskolans måluppfyllelse. Gymnasieskolan är i realiteten en obligatorisk skola. Målen för gymnasieskolan har en hög ambition. Dessa formulerade regeringen senast i de nya programmål som gäller . Många elever har dock svårigheter att nå gymnasieskolans mål. Andelen 20-åringar som har en fullföljd gymnasieutbildning är lägre än . Detta är främst en effekt av denna högre ambition för gymnasieskolan. Regeringen har vidtagit flera åtgärder för att förbättra resultatet, t.ex. ökade möjligheter till stödundervisning och möjlighet till etappindelning av vissa kärnämnen. Regeringen bedömde senast i den ekonomiska vårpropositionen (prop. 1999/2000:100), att det finns starka skäl att ge gymnasieskolan bättre möjligheter att nå utbildningsmålen. En ökad total undervisningstid i gymnasieskolan ger bättre förutsättningar för eleverna att nå målen. Skälen för en utökning är att undersökningar från visar att det finns elever i gymnasieskolan som har svårt att nå målen. Detta gäller framför allt elever på program med yrkesämnen i kärnämnena svenska, matematik och engelska. En ökning av undervisningstiden skapar bättre förutsättningar för eleverna att nå målen, främst i kärnämnen där nuvarande resultat behöver förbättras. Om fler elever når målen minskar kostnaderna för senare åtgärder, t.ex. i form av gymnasial vuxenutbildning och arbetsmarknadsinsatser. I den kommunala budgeten minskar belastningen för socialbidrag m.m. Resurser som sätts in tidigt i utbildningssystemet har därtill en bättre effekt, vilket torde medföra en samhällsekonomisk nettovinst. Det finns därmed en dynamisk effekt i regeringens förslag. Enligt regeringens förslag skall antalet undervisningstimmar för program med yrkesämnen ökas med 30, dvs. Därutöver skall antalet undervisningstimmar ökas för samtliga nationella och specialutformade program med 30, dvs. en garanterad undervisningstid på 2 180 respektive . Denna utökning motiveras främst av att det krävs mer resurser för projektarbetet, som införs . Regeringens förslag innebär att 5 kap. 4 d § skollagen (1985:1100) måste ändras. För att kompensera kommunsektorn kommer utgiftsområde 25 att tillföras , som i beräkningarna ekonomiska vårproposition (prop. 1999/2000:100) avsattes för en utökad undervisningstid i gymnasieskolans samtliga program. Regeringens förslag: En ändring skall göras i 5 kap. 33 § skollagen (1985:1100) som innebär att av tidigare beslutade ändringar i bestämmelsen samordnas. Skälen för regeringens förslag: I prop. 1998/99:105 Elever med funktionshinder ansvar för utbildning och stöd som överlämnades till föreslog regeringen en ändring i 5 kap. 33 § skollagen. föreslog regeringen i prop. 1999/2000:10 Ett reformerat studiestödssystem en ändring i samma paragraf. Det senare ändringsförslaget föranleddes av förslaget om införande av en ny studiestödslag, vilket innebar att endast en följdändring behövde göras i 5 kap. 33 § skollagen. I studiestödspropositionen uppmärksammades inte det ändringsförslag som överlämnats till genom prop. 1998/99:105. beslutade i enlighet med regeringens förslag i prop. 1998/99:105 och en lag om ändring i skollagen utfärdades , 1999:886. Lagen trädde i kraft . beslutade om en lag om ändring i skollagen i enlighet med regeringens förslag i studiestödspropositionen. Lagen utfärdades , 1999:1402 och träder i kraft . Lagen (1999:1402) om ändring i skollagen medförde alltså att den ändring som beslutade genom lagen (1999:886) upphävs . Som redan nämnts var detta inte avsikten med förslaget i studiestödspropositionen.