prop · GP031d17 · 2001-09-20 00:00:00 — Av en rapport från till regeringen framgår dock att utvecklingen går mot att sexåringarna får mer av skolans kultur än vad tanken var med reformen, vars anda handlade om mer skapande, lek och utforskande. Inom verksamheten saknas kunskap om reformens intentioner och om den reviderade läroplanens innehåll och Informations- och implementeringsbehoven är enligt fortfarande stora. Regeringen kommer att noga följa utvecklingen av integrationen och anser att det är av stor vikt att frågan om implementeringen av den reviderade läroplanen för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet (Lpo 94) och läroplanen för förskolan (Lpfö 98) aktualiseras inom ramen för de förbättringsstödjande åtgärder som nu riktar till kommunerna. redan pågående arbete kommer att intensifieras genom fortsatt utvecklingsarbete med fokus på pedagogisk och innehållsmässig integrering. Bedömning och betygssättning i gymnasieskolan gäller ett nytt mål- och kunskapsrelaterat betygssystem i gymnasieskolan. Betyg sätts efter varje avslutad kurs efter en fyrgradig skala. Det är avgörande för betygens trovärdighet och systemets legitimitet att betygssystemet grundar sig på likvärdig bedömning. har i olika sammanhang pekat på att bedömningen av elevernas kunskaper tycks variera. Även den nationella kvalitetsgranskningen 2000 om betyg och bedömning redovisar förekomsten av betydande brister i skolornas arbete vad gäller en rättvis och likvärdig bedömning. Granskningen visar att det har saknats reella förutsättningar för lärarna att sätta sig in och förstå systemet från grunden. har i direktiven att pröva om ämnesbetyg skall återinföras. Förslag skall lämnas . Regeringen bedömer dock att det redan nu behövs kompetensutveckling om kunskapsbedömning och betygssättning. Regeringen avser därför att ge i uppdrag att genomföra en sådan kompetensutveckling av lärare i gymnasieskolan. har antalet fristående skolor ökat kraftigt såväl på grundskolenivå som på gymnasial nivå. De erfarenheter som föreligger av tillämpningen av de nuvarande villkoren och av utvecklingen inom området har aktualiserat en översyn av det regelverk som ligger till grund för verksamheten. Utvecklingen aktualiserar flera frågor kring konsekvenserna för elever, 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 föräldrar, skolor och kommuner. Därför måste det finnas en sådan relation mellan offentliga och fristående skolor i en kommun att denna ges faktiska möjligheter att ta sitt övergripande ansvar för utbildningen av barn och ungdomar i kommunen. Barns och ungdomars rätt till en bra utbildning i offentlig regi måste säkerställas. Regeringen avser att i en kommande proposition om fristående skolor lämna förslag om prövning av ansökningar, bidragsvillkor, uppföljning, utvärdering och tillsyn. Svensk undervisning i utlandet Svenska staten stödjer utbildning av utlandssvenska barn och ungdomar främst för att kunna rekrytera svenskar med barn i skolåldern för tidsbegränsade arbetsuppgifter i andra länder. För att de skall kunna ha kontakt med och möjlighet att återvända till efter tjänstgöringen är det viktigt att det i dessa länder finns tillgång till en undervisning som motsvarar den svenska skolans. Det ansträngda ekonomiska läget under den senare delen av fick konsekvenser för den svenska utlandsundervisningen. Enligt preliminära uppgifter från är det nu framför allt den kompletterande svenska undervisningen som är i behov av resursförstärkningar. Regeringen anser att det är viktigt att kvaliteten i den svenska undervisningen i utlandet håller en fortsatt hög nivå och att de uppsatta kunskapsmålen för undervisningen möts. Regeringen föreslår därför en höjning av anslaget. De demokratiska värderingarna skall enligt de nationella styrdokumenten vara en tydlig del av skolans vardag och arbete. Arbetet med att motverka och förebygga diskriminering, rasism, främlingsfientlighet och våld måste ske genom kraftfulla insatser på alla nivåer inom olika delar av samhället, däribland skolan, gärna i samarbete med bl.a. organisationer, partier och föreningar. För att stärka kommunernas och skolornas arbete med demokrati- och värdegrundsfrågor har avsatts fr.o.m. . i samverkan med samt får projektmedel för detta ändamål. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Regeringen har tidigare, bl.a. i regeringens skrivelser 1996/97:112 och 1998/99:121, markerat värdegrundsfrågornas betydelse och vidtagit särskilda åtgärder för att stödja och stimulera arbetet i förskolan, skolan och vuxenutbildningen. Regeringen följer upp och utvärderar effekterna av insatserna . Resultatet av utvärderingen skall ligga till grund för fortsatta insatser att stärka arbetet med de grundläggande demokratiska värderingarna. Särskilda satsningar på jämställdhet En demokratisk syn på flickors och pojkars lika värde skall genomsyra hela skolans verksamhet för att motverka könsojämlikhet och segregering och främja jämställdhet mellan könen. Regeringen avser att ge i uppdrag att ta fram lärande exempel på hur skolor och kommuner, i samverkan med olika organisationer och myndigheter, arbetar med jämställdhet och social och etnisk mångfald. Syftet är att främja och intensifiera skolornas och kommunernas jämställdhetsarbete. För att stärka och stödja skolornas kunskap och kompetens avser regeringen att avsätta medel för att utbilda pedagogiskt kvalificerade resurspersoner i jämställdhet och genuskunskap. Målet är att det skall finnas minst en utbildad lärare/pedagog i varje kommun. Dessa resurspersoner skall arbeta med jämställdhetsfrågor i den pedagogiska praktiken för att höja kvaliteten och öka måluppfyllelsen inom detta kunskapsområde. De båda nationella värdegrundscentrumen vid och /(VGC) kommer att anlitas för detta ändamål. Sex- och samlevnadsundervisningen får inte tillräckligt utrymme i skolans verksamhet. kvalitetsgranskning 2000 visade att brist på samordning och ledning av kunskapsområdet innebär att barn och unga inte får en likvärdig utbildning inom detta område. Regeringen vill betona att undervisning i sex och samlevnad är lika viktig för båda könen och för alla elever. avsatte regeringen medel för kompetensutveckling av rektorer och skolledare i bl.a. värdegrund. genomför nu i samverkan med rektorsutbildningen en ny kompetensutveckling. Den vänder sig även till förtroendevalda och förvaltningschefer. Kompetensutvecklingen avser läroplanernas värdegrundsuppdrag och övergripande mål samt de områden, enligt regeringens uppdrag, som bl.a. avser etniskt och sexuellt relaterad mobbning samt homofobi. Re- geringen anser att insatserna för kompetensutveckling inom detta område bör fortsätta. Det är viktigt att dessa frågor sätter diskussioner om identitet, relationer och maktfrågor snarare än biologi i centrum och utgår från elevernas egna frågor och erfarenheter. Elevvård och skolhälsovård har kommit alltmer i skymundan i diskussionen om skolans måluppfyllelse. För att kartlägga och föreslå förbättringar inom dessa områden tillsattes som lämnade sitt betänkande Från dubbla spår till Elevhälsa (SOU 2000:19). Regeringen avser att i en proposition redovisa sin syn på elevvårdens, skolhälsovårdens och specialpedagogikens inriktning och utveckling. Information utgör en viktig förutsättning för att elever, föräldrar och vuxenstuderande skall kunna utnyttja möjligheterna till inflytande i skolan. Regeringen har därför uppdragit åt att genomföra en nationell kvalitetsgranskning avseende Information till barn, elever och föräldrar samt vuxenstuderande. pågår en försöksverksamhet med lokala styrelser med föräldramajoritet inom grund- och särskolan. pågår även en försöksverksamhet med lokala styrelser med elevmajoritet inom gymnasieskolan och vuxenutbildning. Försöksverksamheterna har förlängts till och med . Cirka 250 grundskolor och ca 40 gymnasieskolor deltar i försöksverksamheterna. har låtit följa upp erfarenheterna av försöksverksamheten som generellt är positiva. Statskontoret har fått i uppdrag att kartlägga och analysera varför så få skolor deltagit. Särskilda insatser för elever med funktionshinder pågår ett intensivt arbete med att genomföra förändringar med anledning av reger- ingens proposition Elever med funktionshinder ansvar för utbildning och stöd (prop. 1998/99:105). inrättades () som svarar för samordningen av de sex specialskolorna för döva och hörselskadade elever. Skolorna var tidigare egna myndigheter. Syftet med samordningen i en myndighet är bl.a. att stärka kvalitetsutvecklingen av verksamheten, t.ex. genom kompetensutveckling och annan utvecklingsverksamhet. inrättades som ersätter bl.a. de tidigare myndigheterna i skolan, resurscenter, resurscenter, Tomtebodaskolans resurscenter och Åsbackaskolans resurscenter. Syftet med omställningen är att skapa en förbättrad samordning av statens stöd till huvudmännen för förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg och skola. Förändringen innebär också en breddning av myndighetens uppdrag såväl mot förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen som i förhållande till målgrupper. Fr.o.m. vidgas institutets ansvar för stöd i specialpedagogiska frågor till att även gälla vuxna med funktionshinder i den kommunala vuxenutbildningen. Särskilt stöd till kompetensutveckling kommer att finnas specialskola dels för elever med synskada och ytterligare funktionshinder, dels för elever med grav språkstörning. Intagningen till specialskolan för elever med synskada och ytterligare funktionshinder upphörde dock . För elever med grav språkstörning kommer intagningen att upphöra . Syftet är att ställa om verksamheten mot att i högre grad genom resurscentrens verksamhet stödja elevernas hemkommuner att erbjuda utbildning av god kvalitet anpassad efter elevernas behov. Regeringen anser att det finns ett fortsatt behov av att stödja denna omställning. För målgruppen elever med grav språkstörning har redan avsatts särskilda medel dels för att möjliggöra uppbyggnaden av regionala undervisningsgrupper för dessa elever, dels för en riktad satsning på kompetensutveckling för personal. med början 2000 disponerar resurscenter, , medel för att i samarbete med 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 några specialpedagogiska institutioner genomföra en sådan satsning på kompetensutveckling. Regeringen avser att förstärka denna satsning samt avsätta medel även för riktad kompetensutveckling av personal som arbetar med elever med synskada och ytterligare funktionshinder. Fr.o.m. /02 gäller reglerna för behörighet att söka till nationellt eller specialutformat program i gymnasieskolan också vid Rh- anpassad utbildning. Eftersom vissa elever med svåra rörelsehinder på grund av ytterligare funktionshinder kan ha problem att klara de förkunskapskrav som gäller för de nationella respektive specialutformade programmen har regeringen gett intagningsnämnden möjlighet att ge dispens för sökande som saknar betyg i de behörighetsgivande ämnena om eleven bedöms i huvudsak kunna tillgodogöra sig utbildningen. Trots dispensmöjligheten har en högre andel än tidigare ej tagits in till /02. Regeringen följer noga vilka utbildningsvägar dessa elever erbjudits i stället. Regeringen avser att ändra bestämmelserna om behörighet till den Rh-anpassade gymnasieutbildningen i syfte att ytterligare underlätta möjligheterna att bevilja dispens. har det skett en markant ökning av andelen elever i den obligatoriska särskolan. Mot bakgrund av de slutsatser som på uppdrag av regeringen redovisat i rapporten särskild får man vara? 2000:2037) gav regeringen i uppdrag att utarbeta allmänna råd eller informationsmaterial om rutinerna för utredning och beslut om mottagande i den obligatoriska särskolan. beslutade om allmänna råd. Regeringen har vidare gett i uppdrag att utreda hur skolformen svarar mot elevernas behov och förutsättningar. Uppdraget skall rapporteras . Verket skall också redovisa en uppföljning och utvärdering av försöksverksamheten med ökat föräldrainflytande över val av skolform för utvecklingsstörda barn. Regeringen anser att det är viktigt att utveckla och stärka principen om en skola för alla för 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 barn och ungdomar med utvecklingsstörning. Regeringen avser därför att tillsätta en parlamentarisk kommitté som får i uppdrag att genomföra en översyn av särskolan, dvs. den obligatoriska särskolan och gymnasiesärskolan, samt särvux. Resultatredovisning finns även i regeringens skrivelse Utvecklingen inom den kommunala sektorn (skr. 2000/01:102). Resultatredovisningen för skolan baseras på underlag från som har bedrivit ett omfattande arbete med att öka tillgängligheten till verkets information i uppföljningssystemet. Detta kommer under innevarande år att resultera i ett system för resultatredovisning via Internet. /01 gick drygt 107 500 barn i förskoleklass. Andelen av årskullen sexåringar som var inskriven i förskoleklass var, , oförändrad jämfört med föregående år. Av de sexåringar som inte återfanns i förskoleklassen gick majoriteten i årskurs 1. av alla elever i förskoleklass gick i förskoleklass på en fristående skola. Den totala kostnaden för förskoleklass med huvudman beräknas enligt preliminära bedömning till . Kostnaden per elev beräknas till . Jämfört med föregående år har kostnaden per elev ökat . Förklaringen till detta är huvudsakligen att antalet inskrivna barn har sjunkit utan motsvarande minskning av resurserna. /01 gick det drygt 1 051 900 elever i , vilket innebär en ökning med jämfört med föregående läsår. de grundskolor har antalet elever ökat med jämfört med föregående läsår. Andelen grundskoleelever som gick i fristående skolor var . Den totala kostnaden för den kommunala uppgick enligt preliminära bedömning till ca . Kostnaden per elev beräknas uppgå till ca , vilket är en ökning med jämfört med . statistik visar att kostnaderna för undervisning ökar relativt sett mest. av de elever som gick ut årskurs 9 i var behöriga att tas in på ett nationellt program i gymnasieskolan, dvs. de hade minst uppnått betyget Godkänd i svenska alternativt svenska som andra språk, matematik och engelska. Detta innebar en minskning med ca en procentenhet jämfört med föregående år. Enligt återfanns av de elever som inte var behöriga vid vårterminens slut på ett nationellt program vid höstterminens start. Förklaringen är att dessa elever efter undervisning har godkänts genom prövning. Enligt preliminära uppgifter från var andelen elever 9 som saknar behörighet till ett nationellt eller specialutformat program i gymnasieskolan i stort sett oförändrad jämfört med föregående år. Av det totala antalet saknade behörighet. Föregående år var motsvarande uppgift . /01 gick det knappt 13 500 elever i den obligatoriska särskolan. Av dessa återfanns knappt 9 400 i grundsärskolan och knappt 4 100 i träningsskolan. Antalet elever i den obligatoriska särskolan har ökat sedan föregående läsår, vilket är en avsevärt större ökning än i . beräknas, enligt preliminära bedömning, kommunernas kostnader för den obligatoriska särskolan uppgå till . Kostnaden per elev uppskattas till , vilket är en liten minskning jämfört med . /01 gick det drygt 650 elever i den statliga specialskolan för döva och hörselskadade, en i stort sett oförändrad nivå sedan föregående år. Dessutom fick drygt 150 elever enligt övergångsbestämmelser utbildning i specialskola vid Enligt årsredovisning var de totala kostnaderna för specialskolan för döva och hörselskadade . Många elever i specialskolan har svårigheter att nå målen för utbildningen. /01 gick det 186 elever i sameskolan. Dessutom deltog 168 elever, samma antal som föregående år, i den integrerade samiska undervisningen som bedrivs i regi. Sameskolan uppvisar god måluppfyllelse. Enligt Sa- meskolstyrelsens årsredovisning var de totala kostnaderna för sameskolan och den integrerade undervisningen . finns det 17 nationella program, en rad specialutformade program och det individuella programmet. gick 305 301 elever i gymnasieskolan (inkl. kompletterande utbildning med statsbidrag). I de kommunala skolorna återfanns av eleverna, eller 14 251 gick på fristående gymnasieskolor. Gymnasieskolan finns bl.a. även inom landstingen och som internationella skolor. Den totala kostnaden för gymnasieskolan var ca 1999. I den kommunala gymnasieskolan var kostnaden . Kostnaden per elev var i genomsnitt ca i den kommunala gymnasieskolan och i de fristående gymnasieskolorna. Enligt preliminära uppgifter var de totala kostnaderna för gymnasieskolan med huvudman , en ökning med drygt en procent jämfört med föregående år. Kostnaden per elev ökade likaså med en procent till . Kostnaden mellan programmen varierar kraftigt, liksom kostnaden för samma program i olika kommuner. Enligt uppgifter från har sökandeintresset för byggprogrammet ökat. har antalet förstahandssökande ökat jämfört med och antalet sökande har nästan tredubblats . Även intresset för industriprogrammet har ökat kraftigt (). Därmed har den nedåtgående trenden brutits. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 vetenskapsprogrammet har minskat . Denna minskning uppvägs dock till stor del av det ökade intresset för teknikprogrammet. Fördelningen mellan könen när det gäller förstahandssökande till olika program överensstämmer . Nästan enbart pojkar söker till bygg-, el-, energi-, fordons-, och industriprogrammen. Flickorna söker framför allt till hantverks-, omvårdnads-, samt barn- och fritidsprogrammen. Enligt en prognos presenterad av kan bristen på behöriga ämneslärare i gymnasieskolan och komvux komma att fördubblas fram , om examinationen av lärare fortsätter i nuvarande omfattning. Orsakerna är framför allt ökat elevantal och många äldre lärare som kommer att lämna skolan med pension. Andelen elever i gymnasieskolan som fått slutbetyg har enligt uppgifter från minskat. Av dem som började gymnasieskolan var det av eleverna som fick slutbetyg . Motsvarande andel var 1998. Av eleverna som fick slutbetyg hade grundläggande behörighet till universitet och högskola, dvs. de hade betyget Godkänd på kurser som omfattar av de gymnasiepoäng som krävs för fullständigt program. Andelen elever som gått över till högskolan direkt efter gymnasieskolan har ökat från (avslutad gymnasieutbildning /98) till (avslutad gymnasieutbildning /99). Särskilt kan uppmärksammas att elever med utländsk bakgrund gick över i högre grad än genomsnittet (20,). /01 gick det drygt 5 100 elever i gymnasiesärskolan. Av dessa återfanns nästan 2 000 på nationella program, knappt 1 000 på specialutformade program och drygt 2 100 på individuella program. Antalet elever i gymnasiesärskolan har ökat med sedan föregående läsår. Preliminära uppgifter från visar att kostnaderna för den kommunala gymnasiesärskolan har ökat med i fasta priser enligt KPI till ca . Kostnaden per elev, exkl. skolskjutsar och lokaler, var ca , en minskning med . 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Orsaker bakom att elever slutar skolan utan fullständiga betyg Enligt en rapport från om orsakerna bakom att många elever slutar skolan utan fullständiga betyg framkommer det att bilden är mycket komplex. För del framgår att skolans förhållningssätt och attityder till elever och föräldrar har stor betydelse. De personliga relationerna mellan eleven och vissa lärare har genomgående varit dåliga i gruppen elever utan fullständiga betyg. Skolan har i många fall väntat för länge innan stödåtgärder satts in för dessa barn. Vidare framgår att även om lyckas ge goda baskunskaper så tycks upprätthållandet av elevers studiemotivation vara något som gymnasieskolan inte alltid lever upp till. Många elever som går ut från gymnasieskolan med ofullständiga betyg har redan tidigare problem, med studieavbrott eller studier på individuellt program som följd. Antalet elever på ett individuellt program har ökat från 15 000 elever 1995 till drygt 17 000 elever 1999. Det är framför allt elever som inte kommit in på ett nationellt eller specialutformat program som återfinns på ett individuellt program. Av landets drygt 600 gymnasieskolor finns det individuella programmet på ca 390 gymnasieskolor. /01 var det 34 kommuner som hade en gymnasieskola med enbart det individuella programmet av de elever som började på ett individuellt program 1996 och 1997 gick över till ett nationellt program. har specialstuderat ungefär en tredjedel av eleverna. Ge- nerellt för den studerade gruppen är att individuella program fungerar dåligt som inkörsport till de nationella programmen. För elever med invandrarbakgrund är resultaten dock mer positiva. Elever med utländsk bakgrund Var femte elev med utländsk bakgrund som lämnar saknar, enligt resultatet från en studie som bygger på ett tjugotal kommuner, grundläggande behörighet till studier på ett nationellt program, vilket skall jämföras med att var tionde elev gör det totalt. Åtta av tio elever lämnar gymnasieskolan med slutbetyg medan endast sju av tio elever som har utländsk bakgrund gör det. Som motsats till detta konstateras att det finns ett antal elever med utländsk bak- grund, vilka främst är flickor, som har mycket goda betyg. Eleverna i de studerade kommunerna deltar i relativt stor utsträckning i modersmålsundervisning. I vissa fall har dock undervisningstimmarna minskat och gruppstorlekarna ökat och blivit mer heterogena. Undervisningen ges både för elever inom och för gymnasieskolan utanför timplanebunden tid, ofta efter skoldagens slut. Enligt undersökningen deltar enbart av eleverna i gymnasieskolan, att jämföra inom . Studiehandledning på modersmålet förekommer mycket sparsamt på och bara i enstaka fall i gymnasieskolan. Behoven är mycket större än omfattningen visar. En viktig förklaring till att elever med utländsk bakgrund lämnar och gymnasieskolan utan fullständiga betyg anges vara bl.a. brist på ekonomiska resurser i kommunen och i vissa fall lärarkompetens. För att öka fullföljandet av studierna i gymnasieskolan har vissa kommuner satsat på en samordnad introduktionsverksamhet liksom programinriktade introduktionskurser inom det individuella programmet för nyanlända elever med utländsk bakgrund. I genomsnitt sökte av eleverna som studerade på ett individuellt program och av dem som studerade på PRIV (programinriktat individuellt program) vidare till ett nationellt program. Elever med funktionshinder i grund- och gymnasieskolan Situationen för elever med funktionshinder uppmärksammas i olika rapporter. Skolor kräver ofta diagnos för att eleverna skall erhålla stödinsatser, trots att rätten till stöd inte är avhängig diagnos. Föräldrar menar att den vanligaste bidragande orsaken till att elever inte uppnått målen är bristande kompetens hos personalen och/eller förståelse för eleverna. Det finns även brister i arbetet med de åtgärdsprogram som en elev i behov av särskilt stöd har rätt att få. framhåller vikten av att förtroendefulla relationer skapas mellan skolans personal, elever och föräldrar samt betonar betydelsen av tidig upptäckt, tidiga stödåtgärder samt upprättande av åtgärdsprogram. I rapporten till skolan 2000 (197) redovisar sin tredje undersökning av elevers, föräldrars, lärares och allmänhetens attityder till grund- och gymnasieskolan. Bilden är inte entydig av hur skolan fungerar ur ett demokratiskt perspektiv. Ungefär hälften av lärarna tycker att skolan lyckas bra med att förmedla grundläggande värden och traditioner. Skolan lyckas också enligt lärare, elever och föräldrar i stor utsträckning att utveckla elevernas samarbetsförmåga. En stor andel av eleverna tycker att lärare behandlar flickor och pojkar lika. Jämfört med tidigare tycker många lärare och elever dessutom att skolans lyckats bra med att utveckla elevernas förmåga att ta ställning i etiska och moraliska frågor. Enligt allmänheten, föräldrar och lärare lyckas skolan i stor utsträckning verka för jämställdhet. Andelen föräldrar som är nöjda med hur skolan informerar har ökat. Majoriteten av föräldrarna är positivt inställda till barnens lärare, undervisningens innehåll och arbetssättet i skolan. Samtalsklimatet mellan föräldrar och skola är bra. Fler föräldrar tycker att de får bra information om det egna barnet.