prop · GO03112 · 2001-03-27 00:00:00 — En viktig omständighet vid reformering av tingsrätternas verksamhets- områden är att kunna bibehålla och förbättra kvaliteten i den dömande verksamheten. I den nuvarande organisationen finns det många tingsrätter där det inte är möjligt att specialisera sig. det på att det inte finns ett tillräckligt målunderlag för specialisering Skr. 2000/01:112 (specialisering). En betydelsefull fråga som behöver beaktas är att även morgondagens tingsrätter skall ha möjlighet att rekrytera kvalificerade domare och andra medarbetare i hela landet. har såväl rekrytering till ordinarie domaranställningar som rekryteringen till domarbanan inte lockat lika många jurister som . Detta gäller särskilt domstolar utanför storstadsområdena. Det finns naturligtvis flera olika förklaringar till detta. En betydelsefull faktor för att säkerställa ett brett rekryteringsunderlag är att se till att domstolarna är attraktiva arbetsplatser, med god arbetsmiljö och som ger bra möjligheter till personlig utveckling för de anställda ( rekryteringen). Dagens arbetstagare kan inte enbart klara sig med de kunskaper som de förde med sig när de anställdes på en arbetsplats. Detsamma gäller naturligtvis även i domstolarna. Det är också så att de anställda ställer höga och berättigade krav på kontinuerlig fortbildning och vidareutbildning. Tingsrätterna bör därför vara så organiserade att arbetsgivarens och arbetstagarnas behov av utbildning kan tillgodoses (kompetensutveckling). Dagens tingsrättsorganisation har en i de flesta fall godtagbar handläggningstid av mål och ärenden. Detta hindrar inte att snabbheten och effektiviteten i förfarandet kan förbättras ytterligare. En fråga som är särskilt viktig när det gäller hanteringen av brottmål är den geografiska samordningen med rättsväsendets övriga myndigheter. Det är inte ovanligt att häktade personer får transporteras långa sträckor för att inställa sig till en förhandling med höga kostnader för kriminalvården som följd och med sämre möjligheter för domstolen och åklagaren att få till stånd ett effektivt utnyttjande av resurserna. Starka praktiska skäl talar därför för en bättre geografisk samordning, framför allt med åklagarnas organisation (geografisk samordning med rättsväsendets övriga myndigheter). Uppföljning av handlingsplanen: har ställt sig bakom principerna för reformeringen av tingsrätternas domkretsar (bet. 1999/2000:JuU22, rskr. 1999/2000:255). Regeringens bedömning: Den organisatoriska lösningen bör vara att tillskapa större domkretsar. Det kan ske genom att lägga samman tingsrätter, att verksamheten bedrivs i en domkrets (en myndighet) med perma- nent verksamhet på flera orter, att i de fall arbetsunderlaget inte bär permanent verksamhet på mer än en ort, tillgängligheten och den lokala förankringen tillgodoses genom att domstolen har tingsställe vid en eller flera orter. Uppföljning av handlingsplanen: (avsnitt 11.1.1) har ställt sig bakom regeringens slutsatser i fråga om de organisatoriska lösningarna (bet. 1999/2000:JuU22, rskr. 1999/2000:255). avsnitten redogörs för projekt i vilka regeringen avser att gå vidare med Skr. 2000/01:112 organisatoriska förändringar i enlighet med principerna i 9.2Genomförda förändringar av tingsrättsorganisationen Regeringens bedömning: Arbetet med att lägga samman och tingsrätter har genomförts och ger värdefulla erfarenheter i det fortsatta förändringsarbetet. har i en slutrapport till regeringen redovisat arbetet med att sammanlägga och tingsrätter (dnr Ju2000/5579). Av rapporten framgår att arbetsläget har varit ansträngt eftersom saknat flera ordinarie domare. Personalresurser har också avdelats för att förbereda sammanläggningen. Nämnda svårigheter har inneburit en ökning av målbalansen i tingsrätterna. Av rapporten framgår vidare att när det gäller personalfrågor har sammanläggningen inte inneburit att någon personal behövt sägas upp till följd av sammanläggningen eftersom någon övertalighet inte uppstått. Ett särskilt projekt för utveckling av verksamheten har bedrivits i en arbetsgrupp bestående av domstolssekreterare, notarier och domare från de båda domstolarna samt två projektledare från . Ett särskilt syfte med projektet har varit att skapa samhörighet mellan medarbetarna i de båda domstolarna. Lokalerna för den nya domstolen har enligt kunnat lösas på ett bra sätt. Säkerhetskraven i samband med förhandlingar i mål med krav på särskilda säkerhetsåtgärder kan tillgodoses bättre och till lägre kostnad i den nya tingsrätten än vad som var möjligt att uppnå i den del av verksamheten som bedrevs i . Detta gäller bl.a. bevakningen i huvudförhandlingar med häktade personer och vid häktningsförhandlingar. Den nya tingsrätten kommer enligt att minska kostnaderna för lokalerna, administration och ledningsfunktioner. Efter det att den nuvarande dubbla hyreskostnaden upphör om kommer den årliga kostnadsminskningen att bli ca . Regeringen bedömer mot bakgrund av den redovisning som gjort att arbetet med att lägga samman domstolarna har fungerat väl. De erfarenheter som vunnits kommer att vara värdefulla i det fortsatta förändringsarbetet. Regeringens bedömning: Sammanläggningen av och tingsrätter skapar förutsättningar för en bättre organisation i regionen. Uppföljning av handlingsplanen: Regeringen gav i uppdrag att lägga samman och tingsrätter med kansliort i . var organisationsförändringen genomförd. har i en slutrapport (dnr Ju2001/839) redovisat verkets uppfattning om hur sammanläggningen genomförts. I rapporten uppger att arbetet med sammanläggningen av och har fungerat väl. Genom att målen och ärendena från nu handläggs vid en något större tingsrätt har det skapats förutsättningar för en mindre sårbar verksamhet. Sammanläggningen medför också ett bättre tillvaratagande av domstolsväsendets resurser. Regeringen konstaterar att arbetet med att lägga samman tingsrätterna fungerat väl och att den nya tingsrätten nu har bättre förutsättningar att möta kraven på en modern domstol. 9.3Beslutade förändringar av tingsrättsorganisationen Regeringens bedömning: Sammanläggningen av tingsrätterna i , och till den nya skapar förutsättningar för en bättre tingsrättsorganisation i regionen. Sammanfattning av handlingsplanen: (avsnitt 11.4.2) har i skrivelsen Förslag till ny tingsrättsorganisation i till regeringen föreslagit att det bildas en tingsrätt i med permanent domstolsverksamhet vid länets nuvarande tre domstolsorter, , och (dnr Ju2000/1591). har som skäl för sitt försla g anfört bl.a. följande. Om , och tingsrätter tillsammans bildar en tingsrätt med verksamheten kvar på dessa orter skapas enligt mening en tingsrättsorganisation som har judiciell och administrativ bärkraft. har remitterat en promemoria med motsvarande förslag. Flertalet remissinstanser ställer sig bakom eller motsätter sig inte promemorians förslag. , och tingsrätter samt de lokala arbetstagarorganisationerna vid dessa domstolar tillhör de remiss- instanser som ställer sig bakom promemorians förslag. Regeringen gör i likhet med berörda domstolar den bedömningen att förslag bör genomföras. Regeringen avser därför att ge i uppdrag att lägga samman Skr. 2000/01:112 verksamheten vid de tre tingsrätterna i länet till en domstol med permanent verksamhet i , och . Uppföljning av handlingsplanen: Regeringen har givit i uppdrag att lägga samman tingsrätterna i till en tingsrätt med kansliorter i , och . Arbetet med organisationsförändringen har därefter bedrivits och sammanläggningen avses att vara klar . I förberedelsearbetet inför sammanläggningen har domstolarna bestämt att vissa mål- och ärendetyper skall handläggas enbart vid en av de tre kansliorterna. I första hand är det kansliorterna i respektive Sala som på detta sätt tillförs större arbetsvolymer. I övrigt går arbetet med att sammanlägga de tre tingsrätterna till en tingsrätt, , helt enligt planerna. Regeringen konstaterar att den nya organisationen skapar förutsättningar för en bättre tingsrättsorganisation i regionen. Regeringens bedömning: Sammanläggningen av och kommer att skapa förutsättningar för en bättre tingsrättsorganisation i regionen. Sammanfattning av handlingsplanen: (avsnitt 11.4.3) föreslog i en skrivelse till regeringen att tingsrätterna i och läggs samman (dnr Ju2000/1346). Vid tingsrätterna pågick en försöksverksamhet med gemensam för de bägge tingsrätterna. har i promemorian dragit slutsatsen att den dömande verksamheten främjas bäst om den bedrivs vid en tingsrätt med som kansliort. remitterade en promemoria med detta förslag. Regeringen delade och flertalet remissinstansers bedömning att det från verksamhetssynpunkt är bäst att bedriva all verksamhet i en domkrets. bör därför läggas samman med tingsrätten i för att ge utrymme för bl.a. en effektiv beredningsorganisation, en specialisering med hänsyn till målunderlaget och andra åtgärder i samma riktning för att få en långsiktigt hållbar judiciell och administrativ bärkraft till nytta för verksamheten vid domstolarna och regionen. Regeringen avser därför att ge i uppdrag att lägga samman tingsrätterna. Uppföljning av handlingsplanen: erhöll i uppdrag att lägga samman och tingsrätter med kansliort i . Arbetet med att lägga samman de två tingsrätterna pågår och de avses fr.o.m. bilda en ny tingsrätt. Verksamheterna vid de två tingsrätterna har föregåtts av en särskild försöksverksamhet med bl.a. gemensam och gemensam administration för de två domstolarna. Tingsrätterna har en gemensam samverkansgrupp bestående av alla personalkategorier från de bägge Skr. 2000/01:112 tingsrätterna. Samverkansgruppen träffas regelbundet och personalen vid tingsrätterna känner redan varandra väl inför sammanläggningen. Enligt samverkansgruppen har just den tidiga sammansmältningen av verksamheterna som försöksverksamheten bidragit till varit mycket gynnsam vid omorganisationen. Regeringen konstaterar att den nya domstolen skapar förutsättningar för en bättre tingsrättsorganisation i regionen. Regeringens bedömning: Sammanläggningen av tingsrätterna i kommer att skapa förutsättningar för en bättre tingsrättsorganisation i regionen. Sammanfattning av handlingsplanen: (avsnitt 11.4.4) föreslog i en skrivelse regeringen att , , och tingsrätter läggs samman till en tingsrätt med verksamhet i och och att detta sker . Som skäl för förslaget anförde bl.a. följande. Om de allmänna domstolarna i skall kunna möta utvecklingen med en fortsatt hög kvalitet i dömandet och med avgöranden inom rimlig tid på ett effektivt sätt är det nödvändigt att verksamheterna förs samman. enbart från verksamhets- och effektivitetssynpunkt bör det finnas endast en tingsrätt i länet, med hela sin verksamhet förlagd till en ort. Denna ort bör vara . För att få en lokal förankring utifrån de geografiska förhållandena inom länet bör dock den allmänna domstolsverksamheten bedrivas även i . I likhet med flertalet remissinstanser bedömde regeringen att det från verksamhetssynpunkt är bäst att bedriva all verksamhet i en domkrets i och att det bör finnas dömande verksamhet i och . Uppföljning av handlingsplanen: Regeringen har givit i uppdrag att lägga samman tingsrätterna i till en tingsrätt med kansliorter i och . Den nya tingsrätten kommer att börja sin verksamhet . Arbetet med att lägga samman de fyra tingsrätterna till den nya fortskrider enligt planerna. En viss fördelning av arbetsuppgifter mellan de bägge kansliorterna avser tingsrätten att genomföra, t.ex. planeras det för att hantera alla gemensamma ansökningar om äktenskapsskillnad, i vilka det enbart förekommer skriftlig handläggning, i . Regeringen gör bedömningen att genom den nya organisationen skapas förutsättningar för en bättre tingsrättsorganisation i regionen. Regeringens bedömning: Genom sammanläggningen av , och tingsrätter till en tingsrätt med kansliorter i och ges förutsättningar för en bra tingsrättsorganisation i regionen. Efter att ha remitterat en promemoria om den framtida tingsrättsorganisationen i föreslog i en skrivelse till regeringen att , och tingsrätter skulle bilda en tingsrätt med kansliort i . Regeringen gjorde i budgetpropositionen för bedömningen att , och tingsrätter bör bilda en tingsrätt med kansliorter i och . ställde sig bakom regeringens bedömning (bet. 2000/01:JuU1, rskr. 2000/01:78). gav regeringen i uppdrag att genomföra förändringen. Regeringen bedömer att genom den nya tingsrätten ges förutsättningar för en bra organisation i regionen. Regeringens bedömning: Genom att lägga samman tingsrätterna i till två nya tingsrätter i och skapas förutsättningar för en bra tingsrättsorganisation för framtiden. Efter att ha remitterat en promemoria om den framtida tingsrättsorganisationen i föreslog i en skrivelse till regeringen att tingsrättsverksamheten i bör bedrivas i två domkretsar, en för den norra delen med kansliort i och en för den med kansliort i . I budgetpropositionen för bedömde regeringen att organisationen i borde utformas i enlighet med förslag. ställde sig bakom regeringens bedömning (bet. 2000/01:JuU1, rskr. 2000/01:78). gav regeringen i uppdrag att genomföra förändringen. Regeringen bedömer att det med en domkrets i länets norra del, , och en domkrets i den , , skapas en bra tingsrättsorganisation för framtiden. Regeringens bedömning: Sammanläggningen av och tingsrätter kommer att skapa förutsättningar för en bättre tingsrättsorganisation i regionen. Efter att ha remitterat en promemoria om och tingsrätter föreslog i en skrivelse till regeringen att tingsrätterna i och läggs samman med kansliort i I budgetpropositionen för gjorde regeringen . 2000/01:112 bedömningen att tingsrätterna i och borde bilda en tingsrätt med kansliort i . delade regeringens bedömning (bet. 2000/01:JuU1, rskr. 2000/01:78). gav regeringen i uppdrag att genomföra förändringen. Regeringen konstaterar att den nya domstolen skapar förutsättningar för en bättre organisation i regionen. 9.3.7Simrishamns och Ystads tingsrätter Regeringens bedömning: Genom att lägga samman och skapas förutsättningar för en bättre tingsrättsorganisation i regionen. Efter att ha remitterat en promemoria om och Ystads tingsrätter föreslog i en skrivelse till regeringen att tingsrätterna i och läggs samman med kansliort i . I budgetpropositionen för gjorde regeringen bedömningen att tingsrätterna i och borde bilda en tingsrätt med kansliort i . delade regeringens bedömning (bet. 2000/01:JuU1, rskr. 2000/01:78). gav regeringen i uppdrag att genomföra förändringen. Regeringen bedömer att den nya domstolen skapar förutsättningar för en bättre tingsrättsorganisation i regionen. 9.4Planerade förändringar av tingsrättsorganisationen 9.4.1Riksdagens och regeringens roller i förändringsarbetet Regeringen kommer som att före varje förändring av tingsrätternas domkretsar informera i enlighet med vad som sägs i handlingsplanen och vad ställde sig bakom. Sammanfattning av handlingsplanen: Enligt 11 kap. 4 § regeringsformen gäller bl.a. att föreskrifter om huvuddragen av domstolarnas organisation meddelas i lag. I 1 kap. 1 § stadgas inledningsvis att tingsrätt är allmän underrätt och, om ej annat är föreskrivet, första domstol. Av paragrafens andra stycke framgår att domsaga är tingsrättens domkrets och att regeringen förordnar om indelning i domsagor. Tingsrätternas domsagor bestäms genom förordningen (1982:996) om rikets indelning i domsagor. har i betänkandet (bet. 1999/2000:JuU1 s. 57) över budgetpropositionen för uttalat. Även om det är regeringen som bestämmer om indelningen av domsagor och därmed antalet tingsrätter får, med hänsyn till de ändringar i anslagsbehov och personaluppsättning som en domsagoreglering kan Skr. 2000/01:112 föranleda, ofta ett avgörande inflytande på frågan, se betänkandet Ny domkretsindelning för underrätterna (SOU 1967:4 s. 32). Ett exempel härpå utgör riksdags behandlingen av frågan om nedläggning av nuvarande , JuU 1973:44. Det bör också anmärkas att regeringen i budgetpropositionen för anmält planerade organisationsförändringar när dessa inneburit att någon tingsrätt skulle läggas ned. Som ovan nämnts hade utskottet vid /99 att ta ställning till motionsyrkanden om domstolsorganisationen, bl.a. i fråga om antalet tingsrätter. Utskottet uttalade då att regeringen borde som skett i ärendet anmäla organisationsförändringar som innebar att domstolar lades ned. I övrigt hade utskottet inga invändningar mot det nödvändiga utvecklingsarbetet som bedrevs. delade utskottets bedömning (rskr. 1999/2000:78). Uppföljning av handlingsplanen: ställde sig bakom regeringens syn på hur reformarbetet såvitt avser tingsrätternas domkretsar bör bedrivas och de principer som bör vara vägledande i arbetet (bet. 1999/2000:JuU22, rskr. 1999/2000:255). I budgetpropositionen aviserade regeringen att den i en särskild skrivelse avsåg att till anmäla ytterligare organisationsförändringar. I denna skrivelse anmäler regeringen för de förändringar som planeras. 9.4.2Härnösands, och tingsrätter Regeringens bedömning: , och tingsrätter bör bilda en domkrets (en myndighet) med kansliorter i och . Skälen för regeringens bedömning: har i en skrivelse till regeringen föreslagit att , och tingsrätter läggs samman med kansliorter i och (dnr Ju2000/5671). har i en promemoria som remissbehandlats redovisat olika alternativ för en förändrad organisation i de norra delarna av . har i promemorian gjort bedömningen att verksamheten främjas bäst om alla tre tingsrätterna läggs samman och lokaliseras till . Med hänsyn till de stora avstånden i regionen har föreslagit att även den dömande verksamheten i bibehålls. promemoria har remissbehandlats. Av 16 remissinstanser tillstyrker 10 förslag. De som har tillstyrkt förslaget är , , Hovrätten för Nedre , Riksåklagaren, i , , i , , , och nämndemanna- Skr. 2000/01:112 föreningen i . tillstyrker förslaget att tingsrätten bör läggas samman med annan domstol men avstår från att yttra sig över förslaget i övrigt. förordar att de tre tingsrätter läggs samman och att ett tingsställe inrättas i . i har avstått från att ta ställning till förslag. vid föreslår att och tingsrätter läggs samman med tingsställe i . kommun avstyrker förslag. förordar att tingsrätten i bibehålls och att utredningen kompletteras med en översyn som omfattar hela länet. Regeringen delar och flertalet remissinstansers bedömning att det är bäst att bedriva verksamheten i en domkrets. Enligt regeringens uppfattning är det också naturligt bl.a. med hänsyn till rättsväsendets myndigheter i övrigt i regionen att bildar en kansliort i den nya domkretsen. Regeringen delar slutsats att det med hänsyn till avstånden i regionen också bör finnas dömande verksamhet i . Regeringen avser därför att ge i uppdrag att lägga samman , och tingsrätter till en tingsrätt (en myndighet) med kansliorter i och . 9.4.3Eslövs, och tingsrätter Regeringens bedömning: Eslövs, och Lunds tingsrätter bör bilda en domkrets (en myndighet) med kansliorter i och . I budgetpropositionen för redogjorde regeringen för planerna att lägga samman , och tingsrätter med kansliorter i och . I den utredning som föregick regeringens ställningstaganden ingick även . Flera remissinstanser ifrågasatte om inte ett organisationsalternativ med borde övervägas beträffande tingsrätts framtid. Efter remissbehandlingen anslöt sig även till uppfattningen att även borde ingå i underlaget för att bedöma verksamheten i . har i skrivelsen Den framtida tingsrättsorganisationen i och domsagor föreslagit att Eslövs och Lunds tingsrätter läggs samman med kansliort i samt att och tingsrätter läggs samman med kansliort i (dnr Ju2001/1184). har remitterat en promemoria med motsvarande förslag. och tingsrätter, Hovrätten över och , , , i , och kommuner, samt har förordat en sammanläggning av med annan tingsrätt. Remissinstanserna har dock olika uppfattningar i frågan om bör läggas samman med eller med He lsingborgs tingsrätt. , och /- kamratföreningar har ansett att bör vara kvar som självständig domstol samt att det inte föreligger behov att förändra organisationen, medan Hovrätten över och , , , i och har förordat en sammanläggning av Lunds och Eslövs tingsrä tter. , kommun och har förordat att - förutom - även läggs samman med . har uttalat att från kriminalvårdens synpunkt är en koncentration av tingsrättsverksamheten till ett mindre antal tingsrätter generellt att för edra. anför som skäl för sitt förslag bl.a. följande. Eslövs och tingsrätter kan med den personalstyrka som de båda tingsrätterna bör ha med hänsyn till målunderlag få svårigheter att alltid klara av den bortovaro som ett ökat krav på återkommande kompetensutveckling ställer. Verksamheten vid tingsrätterna kommer även att vara känslig för längre tids utevaro t.ex. vid sjukdom. Förutsättningarna för att skapa en bra beredningso rganisation som gör att domarrollen renodlas är bättre i en större tingsrätt än i de mindre tingsrätter som det är fråga om i och . I en större domstol kommer det att finnas större möjligheter till flexibilitet och specialisering samt ökade förutsättningar att anställa kvalificerad personal för vissa särskilda uppgifter. bör läggas samman med . När det gäller finns alternativen att lägga samman tingsrä tten antingen med eller med en ny tingsrätt bildad av n uvarande Lunds och . Hovrätten över och , och Lunds tingsrätter, kommun samt har förordat att läggs samman med , medan , , , i , Sv alövs kommun och har ansett att ting srätt bör läggas samman med . Regeringen delar i stort analys av hur den dömande verksamheten i regionen bör organiseras . Regeringen anser dock att det även i bör finnas permanent dömande verksamhet. Enligt regeringen väger det jämnt om bör läggas samman med eller . Vid en samlad bedömning finner regeringen att tillsammans med och bör bilda den nya domkretsen. Regeringen avser därför att ge i uppdrag att lägga samman tingsrätterna i Eslövs, Skr. 2000/01:112 och till en tingsrätt (en myndighet) med kansliorter i 9.4.4Boden, och tingsrätter Regeringens bedömning: , och bör bilda en domkrets med kansliort i . Den nya domkretsen bör inte omfatta kommun som bör föras till domsaga. Skälen för regeringens bedömning: har i skrivelsen Förslag till ny tingsrättsorganisation i nuvarande Bodens och domsagor till regeringen föreslagit att Bodens och tingsrätter läggs samman med som kansliort (dnr Ju2000/3798). Vidare har föreslagit att kommun förs över från Bodens domsaga till domsaga. har i skrivelsen Förslag till ny tingsrättsorganisation i nuvarande och domsagor föreslagit att läggs samman med och att blir kansliort (dnr Ju2001/1194). har övervägt olika alternativ för den framtida organisationen och kommer i skrivelserna fram till att verksamheterna vid de tre tingsrätterna främjas bäst om tingsrätterna läggs samman och att all verksamhet koncentreras till . har remitterat promemorierna med motsvarande förslag. En klar majoritet av remissinstanserna har tillstyrkt förslag. Av fyrtio remissvar har åtta avstyrkt förslag. Dessa är Bodens kommun, , , kommun, kommun, Nämndemannaföreningarna vid och tingsrätter samt för vid . har som skäl för sina förslag anfört att verksamheten främjas bäst om de tre tingsrätterna bildar en tingsrätt med kansliort i . Regeringen delar uppfattning att det för att klara framtidens krav på den dömande verksamheten i regionen är bäst att samla all verksamhet i en tingsrätt. En sådan tingsrätt kommer också att kunna bli en stimulerande arbetsplats för de anställda. En samordning i innebär också att rättsväsendets samlade resurser i regionen kan användas effektivare. I de aktuella domsagorna är avstånden mycket stora. Det finns därför flera tingsställen i dessa. Mellan de aktuella kansliorterna är däremot inte avstånden sådana att det motiverar att tingsställen ersätter de kansliorter som avvecklas. Självklart är dock att det i många fall ändå kan vara lämpligt att den nya tingsrätten håller förhandling i såväl som . Sådana fall kan vara att det i målet skall vara syn eller att det är ett stort antal personer som skall höras i målet. Regeringen avser att ge i uppdrag att senast den 1 Skr.