prop · GO031D26 · 2001-01-01 00:00:00 — När det gäller icke-joniserande strålning (UV- strålning, laser, elektromagnetiska fält, mobiltelefoni, kraftledningar, etc.) har insatserna ökat. SSI tecknade ett avtal med Försvarsmakten om bistånd i händelse av en kärnteknisk olycka. Överenskommelsen innebär att Försvarsmakten ställer flygplan och helikoptrar till SSI:s förfogande för strålningsmätningar liksom en organisation för provtagningar. () har ägnat särskild uppmärksamhet åt säkerhetsarbetet i samband med avstängningen av . Internationellt har SKI drivit på för att nå europeisk samsyn i kärnsäkerhetsfrågor mot bakgrund av och den avreglerade europeiska elmarknaden. Den internationella granskningskonferensen under säkerhetskonventionen gav ett gott betyg för sitt säkerhetsarbete. Bevarande av biologisk mångfald Artskydd Ett viktigt medel för att stärka bevarandet av biologisk mångfald är artspecifika handlingsprogram för arter med speciella behov. De statliga insatserna har inriktats på planering och genomförande av åtgärder för ett 40-tal arter och biotoper. Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare för att utreda frågan om en sammanhållen rovdjurspolitik. lämnade sitt slutbetänkande Sammanhållen rovdjurspolitik (SOU 1999:146) . I betänkandet lämnas bl.a. förslag till en sammanhållen rovdjurspolitik med en helhetssyn på biologiska, jaktliga och näringsmässiga frågor. Förslaget omfattar djurarterna björn, järv, lo, varg och kungsörn. Betänkandet har remissbehandlats. Regeringen kommer att redovisa sina ställningstaganden till utredningens förslag i en särskild proposition . Kalkningsverksamhet Regeringen gav i regleringsbrevet för i uppdrag att utforma förslag till en plan för den nationella kalkningsverksamheten . redovisade sitt förslag . Planen har remissbehandlats. Planen ligger till grund för regeringens övervägande i förslaget till budget för (se vidare avsnitt 3.8.3). och länsstyrelsernas arbete med kvalitetsförbättringar m.m. av kalkningsverksamheten har fortsatt i överensstämmelse med planen. Hushållning med naturresurser Vatten En förlikning uppnåddes mellan EU- parlamentet, rådet och kommissionen angående EU:s ramdirektiv för vatten. Direktivet kommer att antas. Det innebär bl.a. krav på att medlemsländerna skall redovisa vilka administrativa arrangemang som valts för upprättande av s.k. behöriga myndigheter för de olika vattendistrikten, hur dessa distrikt geografiskt avgränsas samt hur direktivet genomförts i den nationella lagstiftningen. Åtgärdsprogram och förvaltningsplaner skall vara upprättade . Genomförandet av ramdirektivet kommer att utgöra ett mycket viktigt redskap för att uppnå miljökvalitetsmålen för Grundvatten av god kvalitet, Levande sjöar och vattendrag, Hav i balans samt Levande kust och skärgård och Ingen övergödning. () har i en utredning redovisat hur vattenkvalitetsdata kan hanteras till stöd för de vattenadministrativa myndigheterna. Denna information kan hanteras i det system som utvecklar som går under beteckningen HOME (Hydrology, Oceanography and Meteorology for the Environment). Detta system kan få stor betydelse vid införandet av EU:s ramdirektiv för vatten. Regionala miljö- och hushållningsprogram uppdrog åt berörda länsstyrelser att utarbeta regionala miljö- och hushållningsprogram för de större skärgårdsområdena i syfte att stärka miljö- och hushållningsfrågorna i den lokala och regionala samhällsplaneringen. fick Miljövårdsberedningen i uppdrag att följa och stödja länsstyrelsernas arbete samt att utvärdera programmen och vid behov föreslå ytterligare åtgärder till skydd för skärgårdarnas miljö. Beredningen har redovisat betänkandet Levande skärgård - utvärdering av de regionala miljö- och hushållningsprogrammen (SOU 2000:67). Regeringen uppdrog åt att i samråd med och samt i samverkan med , berörda länsstyrelser och sektorsmyndigheter, utarbeta en översikt över geografiska områden där behovet av regionala miljö- och hushållningsprogram är särskilt framträdande i ett riksperspektiv. Översikten har redovisats av myndigheterna . Regeringen avser att efter den pågående remissbehandlingen av Miljövårdsberedningens betänkande återkomma i dessa frågor i särskild ordning. Vindkraft En särskild utredare tillkallades (dir. 1998:35) med uppgift att utreda förutsättningarna för lokalisering av vindkraft. Utredningens slutbetänkande (SOU 1999:75) Rätt plats för vindkraften överlämnades . I betänkandet föreslås bl.a. planeringsmål för vindkraftens utbyggnad samt genomförande av vissa övergripande kartläggningar av förutsättningar för lokalisering av vindkraftverk till havs- och fjällområden syftande till en nationell klassificering av olika områdens lämplighet för vindkraftsanläggningar. Vidare föreslås bl.a. behandling av vindkraften i berörda kommuners översiktsplaner, vissa lagändringar och statligt stöd för förstärkning av elnät. Betänkandet har remissbehandlats. Utredningen har följts upp bl.a. genom tillsättande av en arbetsgrupp inom med uppgift att genomföra en studie om de övergripande förutsättningarna för lokalisering av vindkraftverk i havs- och fjällområden. Som ett första steg i studien bör också ingå att redovisa förslag på några områden, främst till havs, vilka kan bedömas som lämpliga för ett pilotprojekt. Arbetsgruppen skall ha klarlagt behov av underlag och resurser för studien. Regeringen har också vidtagit åtgärder med anledning av förslag om planeringsmål för vindkraften och stöd till nätförstärkningar (se 3.5.2 Insatser utanför politikområdet). Utredningens förslag i övrigt övervägs i . Skydd av natur- och kulturlandskap mark- och vattenområden Omfattande statliga insatser görs för att garantera särskilt värdefulla naturområden ett varaktigt skydd. och länsstyrelserna samverkar i arbetet med att bilda naturreservat. har arbetet med att bilda naturreservat i allt högre grad inriktats på skydd av värdefulla skogsområden. För att säkra att medlen för förstärkt skogsskydd skall ge god natur- och kulturmiljövårdsnytta och gagna friluftslivet fick 1998 i uppdrag att utarbeta kunskapsöversikt, förslag till kriterier m.m. för arbetet med skydd av skogsmark. Uppdraget har remissbehandlats och ligger till grund för regeringens analys och slutsatser som behandlas under avsnitt 3.6.2. Natura 2000 Naturvårdspolitiken inom Europeiska gemenskapen regleras i huvudsak av direktiven /409/EEG om bevarande av vilda fåglar (fågeldirektivet) och 92/43/EEG om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (art- och habitatdirektivet). Enligt art- och habitatdirektivet skall områden som innehåller naturtyper eller arter av vilda djur och växter av intresse för gemenskapen skyddas. Dessa områden skall, tillsammans med de områden som medlemsstaten klassificerat som särskilda skyddsområden enligt fågeldirektivet, ingå i ett sammanhängande europeiskt ekologiskt nätverk av särskilda bevarandeområden (Natura 2000). Arbetet med att föreslå områden till nätverket utförs i första hand av länsstyrelserna och i samarbete med andra berörda centrala verk. Under föregående och innevarande år har arbetet inriktats på att avhjälpa de brister som påtalats för svenskt vidkommande bl.a. vid de vetenskapliga utvärderingar som kommissionen låtit göra samt . Resultat av de statliga insatserna utvecklas närmare under avsnitt 3.6.1. Lokala investeringsprogram Statsbidraget till lokala investeringsprogram beslutades av i samband med beslutet om statsbudgeten . Anslaget omfattar totalt för perioden 1998- 2003. har regeringen beviljat 56 kommuner och kommunalförbund i statsbidrag till lokala investeringsprogram för . Sammantaget under 1998-2000 har 125 kommuner beviljats i statsbidrag till sina lokala investeringsprogram. Regelsystemet för bidragsgivning har ändrats . Den fasta ansökningstiden har upphört och regeringen kan fatta beslut om stöd allt eftersom ansökningarna kommer in. I budgetpropositionen för anges att ur anslaget till stöd till lokala investeringsprogram får användas till ett särskilt stöd till bomässan , som genomförs . Regeringen har beviljat kommun i bidrag till merkostnader för ekologiskt hållbara lösningar vid uppförande av permanent bebyggelse och infrastruktur vid bomässan . Ansökan ingår i kommuns lokala investeringsprogram för 2000- 2002 och bidragen har i huvudsak beviljats inom ramen för samma regelverk som styr stödet till lokala investeringsprogram. Till uppförandet av ett Science Center i har regeringen beviljat ur anslaget. För bidragsgivning enligt förordningen (1998:23) om statliga bidrag till lokala investeringsprogram som ökar den ekologiska hållbarheten i samhället återstår . om ekologisk hållbarhet har sedan starten arbetat med att bygga upp kontaktnät och att förmedla och tillvarata kunskaper och erfarenheter från kommunernas lokala investeringsprogram. Myndigheten länkar samman många olika aktörer som t.ex. kommuner, myndigheter, forskare och näringsliv. 3.5.2 Insatser utanför politikområdet Biologisk mångfald i odlingslandskap Det svenska miljö- och landsbygdsprogrammet grundas på rådets förordning (EG) nr 1257/1999 om stöd till utveckling av landsbygden. Programmet är en utveckling av tidigare program. Det innebär bl.a. en större integrering av olika miljö- och strukturåtgärder samt möjlighet att anpassa skötselvillkoren till särskilt värdefulla ängs- och hagmarker. Biologisk mångfald i skogslandskap ramen för det svenska miljö- och lantbruksprogrammet och de insatser som sker med stöd av finansieras även vissa miljöinriktade åtgärder för skogsbruket, bl.a. och 2001 för . I mål 1-området finns under hela programperioden möjlighet bl.a. till bidrag till vissa natur- och kulturmiljövårdsinriktade åtgärder i skogen. beräknar regeringen i enlighet med vårproposition (prop. 1999/2000:100) ökade resurser för att skydda såväl stora som små skogsområden. Kostnaderna för biotopskyddet i skogsmark täcks från anslaget 41:2 Insatser för skogsbruket, utgiftsområde 23. Länsstyrelsernas administration av arbetet med skogsinköp finansieras med anslag inom utgiftsområde 18. Friluftsliv En arbetsgrupp inom genomförde en översyn av statens stöd till friluftsorganisationer. Förslaget har redovisats i ett betänkande (Ds 1999:78) som remissbehandlats . Utgiftsområdet 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid omfattar bl.a. förslag som gäller friluftslivet och som berör arbete. Minskad övergödning av vatten Delprogrammet för att minska näringsläckaget från jordbruksmark inom ramen för Miljö- och landsbygdsprogrammet (utgiftsområde 23) har till stora delar omarbetats, nya åtgärder har tillkommit och åtgärder med låg anslutning har utgått. Insatserna för information och utbildning är även fortsättningsvis stora. Åtgärderna inom jordbruket är tillsammans med de åtgärder som görs för att minska utsläppen från transportsektorn, vatten- och avloppssektorn och inom energiområdet de mest betydelsfulla insatserna för att minska övergödningen av vatten. Utbyggnad av vindkraften Med utgångspunkt i förslag i betänkandet (SOU 1999:75) Rätt plats för vindkraften har regeringen uppdragit åt att föreslå områden med särskilt goda förutsättningar för vindkraftverk, på land och till havs, samt lämna förslag till planeringsmål för vindkraften (utgiftsområde 21 Energi). I uppdraget ingår även att ta fram underlag rörande stöd till nätförstärkningar. Regeringen avser återkomma till med förslag om ett lämpligt planeringsmål för vindkraften och förslag för att möjliggöra att ett sådant planeringsmål uppfylls. Start för Life III EU:s nya program för Life-III, som är det finansiella instrumentet för Gemenskapens miljöpolitik, har antagits . Budgeten för omfattar , . Medlen används för att stödja miljövänlig teknik inom industrin och åtgärder för att bevara vilda djur och växter. Kärnavfallsfonden tillfördes Kärnavfallsfonden avgiftsinbetalningar på ca . Utbetalningarna uppgick till ca varav huvuddelen av ersättningarna gick till reaktorinnehavarna. Fonden har satt som mål att för uppnå en genomsnittlig årlig real avkastning på lägst på det förvaltade beloppet. var avkastningen i genomsnitt realt. Bilskrotningsfonden Regeringen har enligt bilskrotningslagen (1975:343) bemyndigande att meddela föreskrifter om skrotningspremiens storlek och villkor för övrigt för utbetalning av premien. Skrotningsavgiften uppbärs av . Behållningen i fonden uppgick till . 3.6 Resultatbedömning 3.6.1 Resultat Skydd av människors hälsa Kemikaliepolitik har Kemikalieinspektionen genomfört tillsyn över tillverkare och importörer i huvudsak som regionala projekt i samarbete med länsstyrelser och kommuner. Utfallet av verksamheten bedöms som gott trots att omfatt- ningen av verksamheten har legat på en relativt låg nivå. Det fortsatta arbetet med att följa och skaffa överblick över kemikalieanvändningen har bedrivits genom flödesanalyser och produktion av statistik. För att öka tillgängligheten av data och statistik har Kemikalieinspektionen gjort information tillgänglig via sin hemsida. Ökade resurser har lagts på riskbedömning av kemiska ämnen med särskilt farliga egenskaper. Det har bl.a. resulterat i en strängare klassificering av ett antal ämnen, bl.a. bekämpningsmedel med fortplantningsskadande egenskaper. Kretslopp Regeringen har enligt lagen (1990:132) om avgifter för miljöfarliga batterier fått bemyndigande att meddela föreskrifter om avgifter som behövs för att täcka samhällets kostnader för att samla in och oskadliggöra batterier som är förbrukade eller inte längre används. Den s.k. batterifonden förvaltas av och uppgick för blybatterier till och för småbatterier till . Miljöledning Miljöledningssystem har visat sig vara ett effektivt och inom statsförvaltningen väl fungerande verktyg för att integrera miljöhänsyn i verksamheten. Större miljöeffekter av införande av miljöledningssystem är för tidigt att se. Dock har flertalet myndigheter genomfört en rad konkreta åtgärder, framför allt i den interna verksamheten som har inneburit positiva miljöeffekter, bl.a. minskad elförbrukning och pappersförbrukning, inköp av miljövänliga produkter samt källsortering. Miljöledningssystemen har också i många fall medfört en effektivisering av verksamheterna, inte bara vad gäller miljöfrågor. Det har också skapat ett förbättrat samarbete mellan enheter och avdelningar samt mellan myndigheter. kan också resursbesparingarna och en förbättrad organisation och väl utarbetade rutiner ge ekonomiska vinster. Det stora arbetet är nu att integrera miljöhänsyn och resurshushållning i alla beslut. Flera myndigheter har redan lyckats integrera miljöhänsyn i en rad olika aktiviteter. Sanering och återställning av förorenade områden Förorenade områden som miljöproblem har uppmärksammats , men mer omfattande inventeringar har genomförts först . Den statliga verksamheten som samordnas av har inriktats på att klarlägga omfattningen och konsekvenserna av föroreningarna samt att ta fram metoder för undersökningar och efterbehandlingsåtgärder. En översiktlig kartläggning har gjorts i samarbete med länsstyrelserna av landets saneringsbehov av förorenade områden. har fördelat i bidrag till inventeringar av hela län, till undersökningar samt till åtgärder av enskilda objekt. Kärnsäkerhet och strålskydd De sammanlagda stråldoserna till personal på kärntekniska anläggningar har varit de lägsta . SSI:s insatser inom sjukvården har bl.a. lett till en ökad medvetenhet om strålskydd för patienter. En viktig fråga är att undvika onödiga stråldoser vid patientundersökningar. Dessa insatser har bl.a. bidragit till att doserna vid flera typer av röntgenundersökningar har minskat . SKI:s säkerhetsföreskrifter är viktiga instrument för att vara pådrivande i säkerhetsarbetet. Genom inspektioner vid anläggningarna har SKI kunnat förvissa sig om att anläggningsinnehavarna uppfyller angivna krav. SSI och SKI har i rapporter till regeringen informerat om myndigheternas bedömning av säkerhets- och strålskyddsläget. SKI:s slutförvaringsföreskrifter som ännu bara finns i utkastform har redan fått genomslag i Svensk Kärnbränslehantering AB:s (SKB) säkerhetsanalyser. Likaså har SKI:s yttrande över SKB:s forsknings-, utvecklings- och demonstrationsprogram (FUD-program) fått genomslag så att programmet kommer att kompletteras i vissa avseenden. SKI:s verksamhet avseende finansieringslagen och den s.k. Studsviksavgiften har bidragit till att fondering sker som skall trygga en säker framtida avfallshantering. Bevarande av biologisk mångfald Artskydd En viktig del i arbetet för att stärka bevarandet av biologisk mångfald och ett komplement till områdesskyddet är artvisa åtgärdsprogram för hotade arter. Genom ett särskilt avtal mellan och genomförs fastställda program för fem fiskarter samt flodkräfta. har och länsstyrelserna vidareutvecklat arbetet med att ta fram och genomföra åtgärdsplaner för hotade arter och livsmiljöer. Sammantaget har åtgärder planerats eller genomförts för ett 40-tal arter och biotoper. Bland de arter och grupper som prioriterats kan bl.a. nämnas groddjur, fladdermöss, tumlare och fjällräv. Vidare har antagit åtgärdsprogram för varg, björn, lo och varg. Insatserna förväntas ge livskraftiga populationer av de arter som omfattas av åtgärdsprogrammmen. Resurserna för att utveckla och genomföra åtgärdsplanerna för hotade arter och livsmiljöer har uppgått till . Därutöver har använts för att säkerställa två områden specifikt för hotade arter. Kalkningsverksamhet Kalkningsverksamheten har liksom föregående år inriktats på att bibehålla och förbättra pågående kalkningsprojekt. Av 17 300 försurade sjöar åtgärdas knappt 7 000, vilket motsvarar . För sjöytan är motsvarande siffra och i vattendrag kalkas av den totala längden försurade vattendrag. Enligt preliminära uppgifter för har följande resultat uppnåtts. Inom parentes anges motsvarande uppgifter för . Antalet kalkade sjöar är 6 561 (6 750) med en sjöyta av 4 021 (3 970) km2. Kalkade vattendrag uppgår till 12 977 (12 800) kilometer. Kalkningsprogrammets mål har uppnåtts till 71 (78) procent av sjöytan eller 50 (55) procent av antalet kalkade sjöar och till 64 (66) procent av de kalkade vattendragen. Jämfört var måluppfyllelsen något lägre eftersom det myckna regnandet och de höga flödena medförde en kraftig försurningspåverkan. Som en följd av detta blev den vattenkemiska måluppfyllelsen dålig. De relativt höga vattenflödena samt 1999 och den därmed försämrade buffertkapaciteten i de kalkade vattnen verkar däremot inte i stort ha påverkat varken fiskfaunan eller bottenfaunan i vattendragen negativt. Den biologiska måluppfyllelsen var således god, trots de höga vattenflödena. har , via länsstyrelserna, fördelat för kalkning av sjöar och vattendrag. har utnyttjats för den nationella uppföljningen av effekterna av kalkningen och för samordning av verksamheten. Förnyelsen av databasen för kalkningsverksamheten och arbetet med att ta fram en nationell kalkningsplan har kostat ca . Hushållning med naturresurser Vatten Den slutliga utformningen av ramdirektivet för vatten har i många delar fått en utformning som motsvarar svenska intressen. Direktivets inriktning mot uppnående av vissa specifierade miljömål stämmer väl överens med förslag, och har också behandlats där. I dessa delar stämmer dessutom direktivet väl överens med utformning, eftersom man i denna har de juridiska instrumenten miljökvalitetsnormer liksom åtgärdsprogram och åtgärdsplaner för att uppnå dessa mål. Även i andra delar har ett svenskt arbetssätt fått genomslag i direktivets utformning. Ett exempel är att de svenska grundläggande principerna för s.k. bedömningsgrunder för miljökvalitet utgör utgångspunkten för det sätt varmed man beskriver miljökvalitetsmålen även i ramdirektivet. Likaså vad gäller kraven på karakterisering av vatten- och avrinningsdistrikt och i kraven på miljöövervakning finns det nu särskilda skrivningar som gör direktivets krav mera anpassade till de specifika förhållanden som råder i de skandinaviska länderna med deras stora mångfald sjöar och vattendrag. Skydd av natur- och kulturlandskap mark- och vattenområden Den statliga verksamheten med att skydda värdefulla naturområden och då särskilt skogsobjekt ökade kraftigt . Antalet områden som berörts av markförvärv m.m. har ökat med och antalet avtal jämfört med som en följd av och länsstyrelsernas ökade ambitioner. har fattat beslut om förvärv, intrångsersättning och bidrag till kommuner och landstingskomunala stiftelser i fråga om 194 områden som skall skyddas som naturreservat eller nationalparker (två objekt). Totalt skyddades , varav skogsmark. Den övriga arealen utgjordes främst av myrmarker. Vid utgången av 1999 var därmed totalt 3347 områden skyddade som nationalparker, naturreservat, naturvårdsområden och djurskyddsområden. Arealen uppgick till 3 varav landytan utgjorde 3 . Antalet nationalparker och naturreservat var 2 143 stycken omfattande en areal av 3 . Av de 48 naturreservat som bildades bestod ungefär halva landarealen av skogsmark. Reservatsarealen har ökat med , varav 9 900 är belägna på land. Av landarealen utgör skogsmark. har inga nya områden skyddats i marin miljö. Förvaltningen av landets 2 117 naturreservat och 26 nationalparker kostade staten sammanlagt . De samlade kostnaderna för markinköp, ersättning för intrång i pågående markanvändning och bidrag till kommuner och landstingskommunala stiftelser beräknas uppgå till . har sålt 18 markområden för . Naturvårdsprojekt kan få bidrag från EU:s fond Life-Natur. Besluten om bidrag fattas av kommissionen med stöd av den s.k. . Svenska projekt har under beviljats i projektbidrag till Life-Natur-projekt inom ramen för EU:s Life-program. Natura 2000 Det nationella genomförandet av Natura 2000, som skall bli ett europeiskt sammanhängande nätverk av områden med höga naturvärden, har fortsatt och innevarande år. Länsstyrelserna och redovisade och ytterligare förslag till områden som lämpar sig att ingå i nätverket. Regeringen har föreslagit att ytterligare sammanlagt 565 områden bör föreslås för Natura 2000 enligt habitatdirektivet. anmäldes 98 områden enligt fågeldirektivet. Sammanlagt har därmed föreslagit 2 453 särskilt värdefulla naturområden som kandidater till nätverket. De 391 områden som klassats som särskilda skyddsområden enligt fågeldirektivet ingår i nätverket. Lokala investeringsprogram har 56 lokala investeringsprogram beviljats sammanlagt i bidrag. Det tredje årets investeringsprogram bedöms av kommunerna ge 4 100 årsarbeten och omfatta en total investeringsvolym om . De sammanlagt 145 lokala investeringsprogram (i 125 kommuner) som beviljats bidrag omfattar enligt kommunernas ansökningar en total investeringsvolym om och bedöms skapa 15 600 årsarbeten . Miljöeffekter De lokala investeringsprogrammen kommer att ge märkbara effekter på miljön, om de resultat som kommunerna har angivit i sina investeringsprogram uppnås. Energieffektivisering, energiomställning till förnybar energi och insatser för minskade koldioxidutsläpp ingår i många av kommunernas investeringsprogram. Olika typer av naturvårdande åtgärder leder dels till minskade utsläpp av näringsämnen i vattendrag, dels till bevarande av biologisk mångfald. De investeringsprogram som beviljats stöd beräknas i kommunernas ansökningar minska energiförbrukningen med och ställa om av energianvändningen till förnybar energi. Utsläppen av koldioxid till luft kommer att minska med enligt kommunernas beräkningar och mängden deponerat avfall beräknas minska med . Särskilt stöd till glesbygdskommuner Stöd till lokala investeringprogram har getts till såväl stora som små kommuner i alla delar av landet. Glesbygds- och förortskommuner samt norra är dock underrepresenterade. Regeringen har gett om ekologisk hållbarhet i uppdrag att stödja glesbygdskommunerna med att utveckla sina lokala investeringsprogram. Kunskapscentrumet disponerar för detta ändamål till stöd för lokalt utvecklingsarbete. Genomförandet av investeringsprogrammen har de 81 kommuner som beviljats bidrag för perioderna 1998-2000 och 1999-2001 lämnat verksamhetsrapporter till regeringen.