prop · GP031d17 · 2001-09-20 00:00:00 — skall även två nya forskningsprogram presenteras. Det ena skall handla om fysiskt och psykiskt orsakade belastningsskador samt rehabilitering, det andra om funktionshinder och handikapp. FAS har arrangerat flera vetenskapliga konferenser inom forskningsområden som ligger inom rådets ansvarsområde. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) samlar stora delar av forskningen till stöd för en ekologiskt hållbar samhällsutveckling. Under tillförs dessutom rådet för forskning om biologisk mångfald samt forskning till stöd för ekologisk hållbar utveckling enligt regeringens förslag ekonomiska vårproposition. Formas skall utveckla en strategi för sin forskningsfinansiering . För att granska och bedöma forskningsansökningar finns 17 beredningsgrupper. Rådet har ett ansökningstillfälle och beslut om forskningsbidrag fattas . Detta ansökningsförfarande är detsamma som inom det Under innevarande år har 1 300 ansökningar inkommit till Formas. Formas skall särskilt ta initiativ till samordning med berörda forskningsfinansiärer i frågor som rör forskning inom områdena livsmedel, skog, klimat och miljötoxikologi och ett sådant samarbete har påbörjats. Verket för Innovationssystem () har i uppgift att initiera och finansiera behovsmotiverad forskning, utveckling och demonstrationsverksamhet till stöd för innovationssystemet. Målet är en hållbar utveckling och tillväxt. Verksamheten omfattar stöd till FoU inom bl.a. teknik, transporter, kommunikation, livsvetenskaper, IT samt arbetslivsutveckling. Myndigheten skall också verka för att ny kunskap tas till vara och omsätts i produkter, processer, tjänster, utvecklande arbetsorganisation, arbetsmiljö och i utveckling av regelverk. har haft ansökningstillfällen för bl.a. områdena biomedicinsk teknologi, språkteknologi, IT och livsvetenskaperna samt projektmedel för industriforskningsinstituten. Inför beslut om ansökningar inhämtas synpunkter från utsedda programråd inom respektive verksamhetsområde eller från externa experter. Programråden är sammansatta av såväl forskare som representanter för näringslivet och det övriga samhället. gör även en satsning på s.k. piloter i tillväxtregioner. Dessa program syftar till att åstadkomma ett effektivare samarbete mellan företag, högskola och politiska organ för att utveckla innovationssystemet inom en region. avser dessutom att fullfölja det tioåriga programmet med kompetenscentra. För att utveckla verksamheten genomför en studie av effekterna av tidigare myndigheters insatser inom IT och bioteknik. 10.6.4 Utförande av forskning () skall bedriva och främja forskning och utvecklingsarbete inom 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 främst rymdfysik, rymdteknik och atmosfärsfysik samt medverka i utbildningar inom dessa områden. Institutet skall även bedriva observatorieverksamhet. IRF bildar tillsammans med universiteten i och kärnan i regeringens satsning på rymdforskning i , rymd- och miljöcampus. Huvuddelen av forskningen inom denna satsning utförs vid IRF. IRF har i samband med bildandet av rymd- och miljöcampus fått en ökad skyldighet att kontinuerligt främja och delta i grundutbildningen i . Efter det att det tidsbegränsade () avslutades, har IRF inkorporerat vissa forskningsprogram från det tidigare institutet i sin verksamhet. Regeringen har inom ramen för satsningen på rymd- och miljöcampus tillfört ytterligare medel för att underlätta övertagande av dessa forskningsprojekt. IRF deltar i flera forskningsprojekt inom där en del av instrumenten byggs vid IRF. Detta samarbete ger externa medel för verksamheten men innebär också stora kostnader. Det är därför inte möjligt att delta i alla de projekt som institutet önskar. Forskningen vid IRF utvärderades av NFR och Rymdstyrelsen med en uppföljning 2000. Verksamheten fick huvudsakligen goda omdömen. är en statlig stiftelse med uppgift att bedriva framtidsstudier och långsiktig analys samt stimulera till diskussion i framtidsfrågor. Forskningsverksamheten vid institutet har huvudsakligen bedrivits inom forskningsprogrammet , vilket har sin utgångspunkt i demografisk forskning och historieteoretiska perspektiv. Inom programmet bedrivs teori- och metodutveckling inom framtidsstudiernas område. Un- der 2000 tillsattes nya forskartjänster som har stärkt institutets forskningsmiljö. är ett tekniskt forskningsinstitut med inriktning på forskning och utveckling inom speciellt mikroelektronik samt angränsande verksamheter som mikromekanik och sensor- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 En viktig uppgift för institutet är att främja överföringen av grundforskningsresultat till industrin. IMEGO drivs med en grundfinansiering från staten och med extern finansiering från uppdragsforskning för industrin. Andelen extern finansiering har varit . kommer en utvärdering av verksamheten att inledas. Arbetet vid institutet kommer i högre grad att samordnas med de av staten delvis ägda IRECO- instituten. Medelhavsinstituten i , och är vetenskapliga institutioner med forskning och undervisning som huvuduppgifter. De främjar svensk forskning inom främst de klassiska vetenskaperna. Institutens stipendiater och gäster håller och deltar i seminarier. Dessutom fungerar instituten, framför allt i , som gästhem för svenska forskare. i driver egna forskningsprojekt. kan särskilt nämnas utgrävnings- och forskningsprojekten i , , och på samt Pompeji. har drivit en särskild forskarskola. i hade 2000 tre tillstånd för arkeologiskt fältarbete, i på Pe- loponnesos, Poseidonhelgedomen på Kalaureia samt Asea i . Det nordiska som invigdes utnyttjas av allt fler forskare. Verksamhet och planering vid forskningsinstitutet i har präglats av den osäkerhet som gällt i fråga om framtiden för det svenska generalkonsulatet i . Regeringens beslut att ett svenskt konsulat skall finnas kvar i innebär att forskningsinstitutets verksamhet kan bedrivas under i huvudsak oförändrade yttre former. Nationella forskningsbibliotek och arkiv Inom ansvarsområde ligger de myndigheter som ombesörjer tillvaratagandet av pliktexemplar i enlighet med lagen (1993:1392) om pliktexemplar av dokument, (KB) och Statens ljud- och bildarkiv. Statens ljud och bildarkiv återfinns inom utgiftsområde 17. Bibliotekslagen anger målen för biblioteksverksamheten. Lagen syftar till att garantera avgiftsfria boklån och ger grunderna för ett väl fungerande nätverk mellan forskningsbibliotek, högskolebibliotek, länsbibliotek, lånecentraler samt folk- och skolbibliotek. spelar en viktig roll i svensk biblioteks-, utbildnings- och forskningspolitik. KB är både ett forskningsbibliotek och med nationellt ansvar för bevarande av den del av vårt kulturarv som består av tryckt material. I KB:s samlingar finns inte bara böcker, utan också en mängd annat tryckt material som tidningar, tidskrifter, manualer, affischer m.m. Förutom dessa uppgifter ska KB samordna och utveckla informationsförsörjningen till högre utbildning och forskning. Detta arbete bedrivs av BIBSAM. KB har genom databasen och via samarbete med Bibliotekstjänst AB:s databas också förverkligat uppdraget om en nationell samkatalog för hela biblioteksväsendet i . har regeringen och KB avsatt särskilda medel för att subventionera högskolebibliotekens övergång från tidskriftsprenumerationer i pappersform till digitala tidskrifter. Antalet besökare vid KB uppgår liksom 1999 till ca 800 per dag. Besöksantalet, och de fullsatta läsesalarna, har föranlett att KB vidtagit vissa åtgärder för att underlätta tillgängligheten för de besökare som har direkta behov av KB:s service. Låneverksamheten expanderar fortfarande, ca 500 lån expedieras per dag. KB tog emot ca 230 000 tryckleveranser. Detta verkar vara ett stabilt mått på den svenska tryckproduktionen. Totalt finns ca 4 500 aktiva leverantörer av leveranspliktigt material. KB har uppmärksammat att den tryckkategori som minskat kraftigt är vykort. Eftersom utgivning av s.k. e- böcker kommit igång i har KB i väntan på lagstiftning löst leveranserna genom särskilda avtal med producenterna. Den ökade användningen av KB:s samlingar medför ett ökat slitage och därmed ökade åtgärdsbehov. Visst tryck kan t.ex. inte längre lånas ut. Det nya interndatasystemet ger möjligheter till statistisk information som kan förbättra möjligheterna att utforma och inrikta bevarandeåtgärderna så effektivt som möjligt. Reproduktionsverksamhet i bevarandesyfte har också ökat . KB är en av de myndigheter som ingår i projektet miljöledningssystem i statlig förvaltning. Statens ljud- och bildarkiv har som huvuduppgift att säkra vårt kulturarv vad avser ljud och rörliga bilder. Arkivets leveranspliktiga material ökar år . Detta beror framförallt på en ökning av radio- och TV-utbudet. Arkivet konstaterar också att förekomsten av ljud och rörliga bilder på Internet ökar snabbt. Dagstidningar som sänder radio och förmedlar videoinslag på nätet ökar. Denna utveckling kommer att förstärkas i takt med att utbyggnaden av bredband fortsätter. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 denna uppgift ingår samordning av de svenska verksamheterna, tillhandahållande av utrustning och fartyg samt utbildning av deltagarna. främjar kvaliteten på den svenska polarforskningen genom en effektiv logistik. Utöver årliga expeditioner och vistelser vid polartrakterna genomförs större expeditioner till de båda regionerna i sekretariatets regi. Dessa kräver långa förberedelser där behoven av så många projekt som möjligt skall tillgodoses. För finansieringen av dessa större expeditioner har sekretariatet använt anslagssparande från mellanliggande år då kostnaderna varit lägre. Det anslagssparande som drogs in innebar att expeditionsverksamheten reducerades i omfattning. Genom det svenska universitetsdatanätet Sunet skall framförallt högskolorna ha tillgång till nationell och internationell datakommunikation av hög klass. Nätet skall karaktäriseras av hög tillgänglighet och tillräcklig kapacitet och skall tillgodose behovet av ett produktionsnät för forskare, lärare, studenter samt administrativ och teknisk personal. För att uppfylla målen har Su- nets kapacitet kraftigt utökats. En utbyggnad av nätet har genomförts så att alla högskolor nu kan länkas till ett ryggradsnät med kapaciteten /s. uppgraderades länken till /s för att möta behovet av ökad kapacitet på denna linje. Ut- byggnaden av ett ryggradsnät med Gigabitkapacitet, det så kallade Gigasunet, har därmed inletts. Sunet har även varit länkat till resten av och via NORDU- net, det datanät som ägs gemensamt av de nordiska länderna. har ansvar för den vetenskapliga planeringen av svensk polarforskning. Planeringen sker i samråd med vid Kungl. Kommittén har ett nära samarbete med som sköter logistiken för de svenska expeditionerna till polartrakterna. Främjande av svenskt deltagande i EU:s FoU- samarbete Rådet för forsknings- och utvecklingssamarbete inom EU (EU/) skall genom nätverksbyggande samt informations- och rådgivningsverksamhet främja svenskt deltagande i EU:s ramprogram för forskning och utveckling samt bistå regeringen med statistik och analys av svenskt deltagande i ramprogrammen. Rådets verksamhet har koncentrerats på information och rådgivning, då dessa tjänster är mest efterfrågade i inledningen av ett nytt ramprogram. EU/har på flera sätt utvecklat sin informations- och rådgivningsverksamhet. Rollen som kommissionens National Contact Point (NCP) har givit bättre informationskanaler med kommissionen, vilket i sin tur förbättrat kvaliteten på rådets rådgivning. Hemsidan har lagts om för att få en tydligare struktur, kundregistret har uppdaterats och tre nya guider samt en ny femte ramprogrammet har tagits fram. Rådet anordnade två s.k. ramprogramkonferenser för att behandla kommissionens dokument Towards a European Area for Research respektive kommissionens arbete med att ta fram förslag till ett nytt ramprogram för 20022006. Marginella insatser har gjorts inom området statistik och analys. Detta förklaras till viss del av verksamhetens cykliska karaktär. Förslaget om ett nytt ramprogram och dess särprogram kommer att påverka rådets verksamhet under det 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 närmaste året och behov av bl.a. statistik- och analysunderlag kommer att öka. Regeringens övergripande bedömning är att verksamheten vid myndigheterna inom politikområdet i allt väsentligt har fungerat väl och att målen för verksamheten i mycket stor utsträckning har uppnåtts. Regeringen har också med tillfredsställelse kunnat konstatera att övergången till den nya myndighetsorganisationen har avlöpt väl. De forskningsfinansierande myndigheter som avvecklades har, trots de oklarheter om framtiden de utsattes för , bedrivit verksamheten enligt normala rutiner och med ett gott resultat som följd. Utbetalningarna av forskningsmedel till pågående projekt har inte utsatts för störningar i samband med omorganisationen och de nya myndigheterna har byggt upp beredningsorganisationer samt utlyst forskningsmedel för innevarande och kommande år. Antalet sökande till forskningsprojekt och -program ligger kvar på en hög nivå. Den viktigaste uppgiften för de forskningsfinansierande myndigheterna inom området är att tillse att de medel som fördelas tillfaller forskning som håller hög vetenskaplig kvalitet och bidrar till målet att skall vara en framstående forskningsnation. Regeringen gör bedömningen att de forskningsfinansierande myndigheter som hade sitt sista verksamhetsår 2000 väl har fyllt uppgiften att kvalitetssäkra sin forskningsfinansiering. Myndigheternas beredningsorganisationer som består av kommittéer med ledande forskare inom olika områden utför ett mycket kvalificerat arbete till en förhållandevis ringa kostnad. Myndigheternas beredningsorganisationer har också successivt anpassats och förändrats för att kunna svara mot de nya krav som den vetenskapliga utvecklingen ställer. Beredningsarbetet kan utvecklas ytterligare genom ett närmare samarbete mellan de olika finansiärernas beredningsorgan. Ett lovande område för samverkan är rymdforskningen, där Rymdstyrelsen skulle kunna dra nytta av större och bredare beredningsorganisation. De tidigare forskningsfinansierande myndigheterna har inom ramen för den egna beredningsorganisationen och genom internationella utvärderingar byggt upp en betydande kunskap om den vetenskapliga utvecklingen inom olika delområden av svensk forskning. Dessa kunskaper bör utnyttjas i de nya forskningsfinansierande myndigheternas verksamhet. De nya myndigheterna bör också i högre utsträckning än tidigare följa upp och föra ut resultaten av internationella utvärderingar. En annan viktig uppgift för de nya forskningsfinansierande myndigheterna är att finna goda former för samverkan sinsemellan. har samverkan inletts genom att ett antal gemensamma arbetsgrupper bildats kring strategiska och tekniska frågor. Samverkan har också inletts med forskningsstiftelserna. De tidigare forskningsfinansierande myndigheterna har bedrivit ett aktivt och verksamt arbete för att främja förnyelse, tvärvetenskap och jämställdhet inom forskningen, uppgifter som är avgörande för forskningens dynamik och kvalitet. Vad gäller jämställdheten inom forskningen, kan noteras att det är långt kvar till en situation där båda könen i lika stor utsträckning är representerade som ledande forskare inom alla ämnesområden. De forskningsfinansierande myndigheternas möjligheter att påverka utvecklingen i detta avseende begränsas av att gruppen bidragssökande forskare inom många områden domineras av män. Positivt i sammanhanget är dock att andelen kvinnliga sökande är markant högre bland gruppen yngre forskare. Eftersom myndigheterna gett företräde för underrepresenterat kön vid i övrigt likvärdiga projektansökningar, skapar detta på förutsättningar för en jämnare könsfördelning inom forskningen. Detta förutsätter dock ett fortsatt aktivt arbete från de nya forskningsfinansiärernas sida. Det är betänkligt att andelen kvinnliga bidragsmottagare ibland varierar kraftigt mellan åren trots att andelen kvinnliga sökande uppvisar mindre variationer. De forskningsfinansierande myndigheterna har gjort viktiga insatser för att främja tvärvetenskaplig forskning genom att anpassa sina beredningsorganisationer och genom att inrätta särskilda tjänster eller insatsområden av tvärvetenskaplig karaktär. Viktigt i sammanhanget är också att bl.a. verksamheten inom den för forskningsråden gemensamma samverkansgruppen bidragit till att öka medvetenheten om viktiga villkor och förutsättningar för tvärvetenskaplig forskning. Myndigheternas arbete för att främja förnyelse av forskningen har intensifierats . Liksom vad gäller tvärvetenskapen har myndigheterna arbetat både med att anpassa den ordinarie beredningsorganisationen och med mer riktade åtgärder som att inrätta särskilda insatsområden eller anställningar. Regeringen kan konstatera att det även i fråga om detta mål finns stora variationer mellan olika verksamhetsår. Den andel av forskningsmedlen som fördelas till t.ex. yngre forskare och nya projekt varierar mellan åren. Detta beror sannolikt till stor del på vilka ansökningar som kommer in för det enskilda året, men de nya forskningsfinansierande myndigheterna bör ändå ägna ökad uppmärksamhet åt den trendmässiga utvecklingen över flera verksamhetsår. Inom vissa områden hindras förnyelsen av att både andelen kvinnor och andelen yngre forskare är mycket låg. Detta gäller särskilt inom rymdforskningen och inom det teknikvetenskapliga området. Rymdstyrelsen och bör inom sådana områden särskilt eftersträva att yngre forskare ges möjlighet att driva självständiga forskningsprojekt och att andelen kvinnliga forskare bland bidragsmottagarna ökar. Framförallt arbetet med att främja förnyelse och tvärvetenskap borde få bättre förutsättningar i den nya myndighetsorganisationen, där varje myndighet har större ansvarsområden som spänner över flera vetenskapliga ämnesområden eller samhällssektorer. Det är angeläget att de nya myndigheterna nu utnyttjar de möjligheter som den nya organisationen ger vad gäller ämnes- och myndighetsövergripande satsningar. De forskningsfinansierande myndigheternas arbete med forskningsinformation har utvecklats positivt under flera verksamhetsår. Informationsverksamheten är en integrerad del av de forskningsfinansierande myndigheternas arbete och ett antal olika kanaler används för att föra ut information. De nya forskningsfinansierande myndigheterna har en viktig uppgift i att se över de olika informationsinsatser som utnyttjats av de tidigare myndigheterna och därefter utforma mer samordnade informationsstrategier som fullt ut kan utnyttja möjligheterna till sam- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 ordning också med t.ex. informationsdatabasen och andra europeiska databaser. Det internationella forskningssamarbetet kommer sannolikt att starkt påverkas av kommissionens ambition att inom ramen för det sjätte ramprogrammet erbjuda medel för mellanstatligt samarbete på programnivå. Liknande initiativ finns inom . Det är därför viktigt att redan nu analysera det svenska forskningssystemets förutsättningar för att initiera och genomföra gränsöverskridande forskningssamarbete på programnivå. och Statens ljud- och bildarkiv har verkat med i stort sett samma uppdrag och verksamhetsinriktning . Den nuvarande pliktexemplarslagen trädde i kraft . Under de år som gått har stora förändringar i utbud, struktur, teknologi och distributionsformer skett vad gäller såväl tryckta dokument som ljud- och bildmedier. Kriterier som fastställts när det gäller leveransplikt av framför allt ljud- och bildmedier börjar bli föråldrade och bör anpassas till dagens mediesituation. Regeringen avser därför att göra en översyn av Kungl. respektive Statens ljud- och bildarkivs verksamhet och uppgifter samt av den lagstiftning som anger ramarna för verksamheten. Den svenska organisationen för rådgivning, information och analys i förhållande till EU:s ramprogram härstammar från perioden före medlemskap i . Både EU:s forskningssamarbete i sig och svenska forskares deltagande i och kunskaper om detta samarbete har därefter utvecklats betydligt. Även den svenska organisationen för forskningsfinansiering har genomgått stora förändringar. Dessa omvärldsförändringar gör att den svenska organisationen för rådgivning, information och analys i förhållande till det europeiska FoU-samarbetet behöver ses över. Regeringen avser att inleda en sådan översyn. () granskar myndigheternas årsredovisningar och delårsrapporter. Inom politikområdet har den nu avvecklade myndigheten och jordbrukets forsk- 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 ningsråd, utgiftsområde 23, erhållit invändning i revisionsberättelsen avseende årsredovisningen på grund av att myndigheten överskridit anslagskrediten på ett av sina anslag. Myndigheten har förklarat att överskridandet har uppstått i samband med oförutsägbara merkostnader med anledning av omorganisationen av de forskningsfinansierande myndigheterna och att överskridandet är ringa. Regeringen bedömer att förfarandet inte föranleder någon åtgärd. RRV har också lämnat en revisionsrapport beträffande Rådet för forsknings- och utvecklingssamarbete inom EU. Regeringen har beslutat om åtgärder med anledning av RRV:s iakttagelser för utgiftsområde 16. 10.9.126:1 : Forskning och forskningsinformation Tabell 10.26:1 Anslagsutvecklingen för : Forskning och forskningsinformation 1Motsvarar 2 326 794 tkr prisnivå. 2Motsvarar 2 326 794 tkr prisnivå. är ett forskningsråd med uppgift att stödja grundläggande forskning av högsta vetenskapliga kvalitet inom samtliga vetenskapsområden. inledde sin verksamhet och övertog då den verksamhet och de ansvarsområden som tidigare låg på , Huma- nistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet, , och . Anslaget avser stöd till forskning, bidrag till vetenskaplig utrustning, kostnader för deltagande i visst internationellt forskningssamarbete samt kostnader för forskningsinformation. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Tabell 10.26:1 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Utestående förpliktelser vid årets början Erhållen/föreslagen bemyndiganderam Den grundläggande forskning som finansieras av bedrivs vanligen i form av fleråriga projekt. svarar också för åtaganden gentemot internationella forskningsorganisationer av betydelse för kommande budgetår. De medel fördelar till vetenskaplig utrustning är också långsiktiga eftersom rådet åtar sig att betala ansvarigt lärosätes räntor och amorteringar för den aktuella utrustningen. bör därför även för ges möjlighet att fatta beslut om stöd till forskning och vetenskaplig utrustning som innebär åtaganden för kommande budgetår. Regeringen föreslår att skall bemyndiga regeringen att fatta beslut som, inklusive tidigare åtaganden, innebär utgifter på högst efter 2002. I enlighet med förslagen i den forskningspolitiska propositionen tillfördes nya forskningsresurser motsvarande . För tillförs ytterligare för satsningar enligt den forskningspolitiska propositionen. Härtill kommer för utbildningsvetenskaplig forskning som tillförs genom överföringar inom utgiftsområdet. I enlighet med beslut om 2001 års ekonomiska vårproposition, har anslaget dessutom tillförts för forskning om biologisk mångfald och ekologiskt hållbar utveckling. har fr.o.m. ökade kostnader för medlemsbidrag till internationellt forskningssamarbete på grund av att den svenska kronan fallit i värde. Regeringen bedömer dock att kostnaderna för det internationella forskningssamarbetet kan hanteras inom ramen för en oförändrad anslagsnivå. och de andra forskningsfinansierande myndigheterna påverkas av att lärosätena fr.o.m. tar ut ett högre påslag för indirekta kostnader på nya externfinansierade forskningsprojekt. Lärosätenas högre påslag är i enlighet med intentionerna i den forskningspolitiska propositionen.