prop · GO0394 · 2001-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 2000/01:94 Radio och TV i allmänhetens tjänst 2002-2005 Prop. Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionens huvudsakliga innehåll Propositionen innehåller förslag till de villkor och riktlinjer som skall gälla under kommande tillståndsperiod för den radio- och TV-verksamhet i allmänhetens tjänst som bedrivs av , och . I av stora förändringar på radio- och TV-området är det viktigt att en radio och TV i allmänhetens tjänst har en stark ställning och att uppdraget är tydligt. Viktiga utgångspunkter är att programverksamheten skall bedrivas självständigt i förhållande till såväl staten som olika ekonomiska, politiska och andra intressen och maktsfärer i samhället, och att sändningsrätten skall utövas opartiskt och sakligt. Programföretagen skall erbjuda ett mångsidigt programutbud som kännetecknas av hög kvalitet och som tillgodoser skiftande förutsättningar och intressen hos befolkningen i hela landet. Under den kommande tillståndsperioden skall programföretagen bl.a. ägna ökad uppmärksamhet åt program för och med barn och unga, vidga och fördjupa sitt kulturansvar, samt värna om mångfalden i nyhets- och samhällsbevakning. Programföretagen skall också öka insatserna för att göra programmen tillgängliga för funktionshindrade och insatserna för att beakta språkliga och etniska minoriteters intressen. Programföretagen skall ha en decentraliserad organisation och den regionala och lokala organisationen skall utformas och ges tillräckliga resurser så att förhållandena i hela landet kan speglas. Den andel av allmänproduktionen som produceras av och utanför skall också under kommande tillståndsperiod uppgå till . skall i större utsträckning än koncentrera sina insatser på utbildningsprogram. Radio- och TV-sändningarna skall även i fortsättningen nå av den fast bosatta befolkningen via det analoga marknätet. Regeringen avser att tillsätta en kommitté som får i uppdrag att utvärdera den försöksverksamhet med digital radio som pågått . I avvaktan på en utvärdering skall minska kostnaderna för sändningar med digital radio. Finansieringen av verksamheten skall även i fortsättningen ske med TV-avgiftsmedel. Reklam skall inte vara tillåten. Principerna för redovisning och revision skall förtydligas. De samlade resurserna för kvalificerad programproduktion förstärks. Programföretagen föreslås också få möjlighet att utveckla sitt public service-uppdrag i digitala sändningar och på Internet. TV-avgiften föreslås höjas med till per helår fr.o.m. . Sändningstillstånden för de tre programföretagen föreslås gälla av ? Innehållsförteckning 1 Förslag till riksdagsbeslut.................................................................. 5 2 Förslag till lag om ändring i lagen (1989:41) om TV-avgift............. 6 3 Ärendet och dess beredning .............................................................. 7 4 Underlag för regeringens beslut ........................................................ 7 4.1 Utredningen om en radio och TV i allmänhetens tjänst ..... 7 4.2 Remissyttranden och skrivelser .......................................... 8 4.3 Public service-redovisningar............................................... 8 5 Bakgrund ..................................................................... ...................... 9 5.1 Historik ............................................................................... 9 5.2 Radio och TV i allmänhetens tjänst 1997-2001............... 11 5.2.1 beslut ........................................... 11 5.2.2 Programföretagen - organisation och programverksamhet ........................................ 11 5.2.3 Finansiering .................................................... 14 5.3 Radio- och TV-utbud ........................................................ 15 5.4 Medievanor ....................................................................... 18 6 Lagstiftning och granskning............................................................ 21 6.1 Yttrandefrihetsgrundlagen ................................................ 21 6.2 Radio- och TV-lagen......................................................... 22 6.3 Lagen om TV-avgift ......................................................... 22 6.4 och TV............................ 23 7 Utgångspunkter för regeringens förslag .......................................... 23 7.1 Inledning ........................................................................... 23 7.2 Public service-företagens särskilda förutsättningar .......... 25 7.3 Teknisk utveckling och hårdnande konkurrens ................ 26 7.4 Programutbudet och tillgängligheten för publiken ........... 27 7.5 Medieanvändning och förtroende för medier ................... 28 7.6 Slutsatser - radio och TV i allmänhetens tjänst i en ny mediesituation.................................................................. . 29 8 Riktlinjer för programverksamheten ............................................... 30 8.1 Ett mångsidigt utbud av hög kvalitet ................................ 30 8.2 Mångfald i nyhetsutbud och samhällsbevakning.............. 35 8.3 Kulturansvar................................................................ ...... 38 8.4 Tillgänglighet för funktionshindrade ................................ 40 8.5 Programverksamhet för döva inom .. 43 8.6 Programverksamhet för språkliga och etniska minoriteter43 8.7 Spegling av hela landet ..................................................... 47 8.7.1 Decentraliserad organisation .......................... 47 8.7.2 Utomståendes medverkan och utläggningar av produktion m.m. ............................................. 49 8.8 Radio ................................................................... 52 9 Särskilda riktlinjer för ........................... 53 10 Uppföljning och granskning av programverksamheten .................. 56 11 Distribution av radio och TV........................................................... 58 11.1 Bakgrund................................................................... ........ 58 11.2 Television................................................................. ......... 59 11.3 Radio...................................................................... ........... 61 12 Beredskapsfrågor............................................................. ................ 62 13 Ekonomiska förutsättningar ............................................................ 64 13.1 Finansiering av programföretagens verksamhet ............... 64 13.2 Systemet för medelstilldelning ......................................... 69 13.3 Medelstilldelning .............................................................. 73 13.4 TV-avgiften................................................................ ....... 74 13.5 Redovisning och revision.................................................. 75 14 Tillståndsperiodens längd m.m........................................................ 77 Bilaga 1 Sammanfattning av betänkandet Radio och TV i allmänhetens tjänst (SOU 2000:55)............................................................. 81 Bilaga 2 Förteckning över remissinstanser ......................................... 99 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ....... 100 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1989:41) om TV-avgift, 2. godkänner vad regeringen föreslår om riktlinjer för programverksamheten (avsnitt 8), 3. godkänner vad regeringen föreslår om Utbildningsradios verksamhet (avsnitt 9), 4. godkänner vad regeringen föreslår om uppföljning och granskning av programverksamheten (avsnitt 10), 5. godkänner vad regeringen föreslår om distribution av radio och TV (avsnitt 11), 6. godkänner vad regeringen föreslår om beredskapsfrågor (avsnitt 12), 7. godkänner vad regeringen föreslår om finansiering, system för medelstilldelning samt redovisning och revision (avsnitt 13.1, 13.2 och 13.5) 8. godkänner vad regeringen föreslår om tillståndsperiodens längd (avsnitt 14), 9. godkänner vad regeringen föreslår om medelstilldelning (avsnitt 13.3). 2 Förslag till lag om ändring i lagen (1989:41) om TV-avgift Härigenom föreskrivs att 7 § lagen (1989:41) om TV-avgift skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 7 §1 TV-avgiften är . Den skall betalas i fyra poster om . Den skall betalas i fyra poster om . Varje post avser en avgiftsperiod och skall betalas senast sista vardagen före avgiftsperiodens början. För innehav av TV-mottagare före den första avgiftsperioden skall avgiften betalas med så stort belopp i förhållande till årsavgiften som motsvarar innehavstiden. Beloppet avrundas nedåt till jämnt antal kronor. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2000:1187. 3 Ärendet och dess beredning Gällande riktlinjer för , och samt företagens dotterbolag i public service-koncernen lades fast genom riksdagsbeslut (prop. 1995/96:161, bet. 1995/96:KrU12, rskr. 1995/96:297). Programföretagens sändningstillstånd gäller och en ny tillståndsperiod inleds således . Genom beslut bemyndigade regeringen chefen för att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att lägga fram ett brett underlag inför beredningen av de villkor som skall gälla för radio och TV i allmänhetens tjänst under nästa tillståndsperiod. Med stöd av bemyndigandet förordnade chefen för till särskild utredare. Utredningen överlämnade betänkandet Radio och TV i allmänhetens tjänst - ett beredningsunderlag (SOU 2000:55). En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 1. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 2. Remissyttrandena finns tillgängliga på (dnr Ku2000/1913). Regeringen beslutade att tillsätta en parlamentariskt sammansatt arbetsgrupp med uppgift att medverka vid beredningen av nya sändningstillstånd för public service-företagen. Gruppens ordförande har varit statssekreteraren i . Från riksdagspartierna har medverkat riksdagsledamöterna (), (v), (), (), (), (), (), (), () samt verkställande direktören , nominerad av (m). Lagrådet Förslaget om ändring i lagen (1989:41) om TV-avgift berör ett sådant ämne som avses i 8 kap. 18 § andra stycket regeringsformen. Eftersom det endast är fråga om en ändring av beloppets storlek anser regeringen att lagändringen inte är av sådan beskaffenhet att Lagrådets yttrande behöver inhämtas. 4 Underlag för regeringens beslut 4.1 Utredningen om en radio och TV i allmänhetens tjänst beslutade regeringen att ge en särskild utredare i uppdrag att lägga fram ett brett underlag inför beredningen av de villkor som skall gälla för radio och TV i allmänhetens tjänst som inleds (dir. 1999:74). I uppdraget ingick bl.a. att behandla programföretagens uppdrag och organisation, frågor om teknik och distribution samt finansieringsfrågor. Enligt direktiven skulle uppdraget utföras i samverkan med , och . Utredaren överlämnade betänkandet Radio och TV i allmänhetens tjänst - ett beredningsunderlag (SOU 2000:55) . De tre programföretagen har lämnat underlag till utredningen som utredaren tagit ställning till. Programföretagens underlag har också utgjort underlag för regeringens ställningstaganden i denna proposition. I direktiven till utredningen angavs att det är värdefullt att villkoren för en radio och TV i allmänhetens tjänst har en bred politisk förankring och att förslag till riktlinjer för verksamheten, liksom tidigare, tas fram under medverkan av en beredningsgrupp där samtliga riksdagspartier är företrädda. tillsatte regeringen en arbetsgrupp med ledamöter från samtliga riksdagspartier. Arbetsgruppens uppdrag har varit att bl.a. utifrån det underlag som utredaren lämnat överväga vilka villkor som skall gälla för den fortsatta public service-verksamheten. 4.2 Remissyttranden och skrivelser Sammanlagt 58 remissinstanser har inkommit till med yttranden rörande betänkandet Radio och TV i allmänhetens tjänst - ett beredningsunderlag (SOU 2000:55). Utöver remissyttranden har många andra skrivelser inkommit till departementet med synpunkter på utredningen. Skrivelserna kommer från en rad olika organisationer och behandlar frågor som rör programbolagens verksamhet för personer med olika typer av funktionshinder, t.ex. hörselnedsättning, synproblem och läs- och skrivsvårigheter samt funktionshinder hos barn. Vidare har skrivelser inkommit från organisationer som företräder etniska och språkliga minoriteter, utlandssvenskar, journalister, oberoende filmare eller som sysslar med utbildningsfrågor. 4.3 Public service-redovisningar Under innevarande tillståndsperiod har programföretagen haft i uppgift att på ett mer samlat och tydligt sätt än tidigare redovisa hur man uppfyller sitt uppdrag. Varje programföretag ansvarar för sin egen s.k. public service-redovisning. Där redovisar programföretagen dels en tolkning av hur man uppfattar sitt uppdrag, dels hur man har valt att bedriva verksamheten för att klara detta uppdrag. Redovisningarna ger därmed en detaljerad bild av vad public service-uppdraget för respektive företag avser i konkreta termer när det gäller programverksamhet och hur TVavgiftsmedlen använts. Utgångspunkterna för de resultatmått som programföretagen har i uppgift att ta fram är företagens tillstånds- och anslagsvillkor. I redovisningarna återfinns såväl den samlade utbuds- och kostnadsstatistiken som resonemang och kommentarer om uppnådda resultat. De närmare kraven på hur redovisningarna skall vara utformade finns i programföretagens anslagsvillkor. Redovisningarna har flera syften: att skärpa företagens uppmärksamhet på hur uppdraget uppfylls, att ge allmänheten information om hur medlen använts, vilket bör kunna stimulera den offentliga debatten, samt att möjliggöra och underlätta programföretagens interna uppföljning och kvalitetssäkring samt att ge statsmakterna underlag för kommande tillståndsperioder. och TV har uppgiften att granska företagens public service-redovisningar med avseende på om de ger statsmakterna och allmänheten ett tillräckligt underlag för en bedömning av hur uppdraget uppfyllts. Nämnden konstaterade i sin granskning av de senaste redovisningarna () att de allmänt sett är väl genomförda i förhållande till de krav och syften som statsmakterna angivit. Nämnden har dock löpande i de granskningar som gjorts avseende åren 1997 - 1999 pekat på vissa punkter där den har ansett att det finns behov av kompletteringar och förtydliganden i företagens rapporter. Bolagens public service-redovisningar utgör en viktig del av underlaget för såväl utredningens förslag och bedömningar som för regeringens förslag i denna proposition. 5 Bakgrund 5.1 Historik fick AB Radiotjänst ensamrätt till radiosändningar i . Verksamheten reglerades genom avtal mellan staten och företaget. Radion betraktades som ett företag i allmänhetens tjänst, fristående från staten och andra maktcentra. Staten skulle dock utöva en kontrollerande verksamhet och ytterst garantera den ekonomiska basen genom finansiering av verksamheten via licensavgifter. I det ursprungliga uppdraget till Radiotjänst ingick att främja folkupplysning och folkbildningsarbete. Aktierna i ägdes av pressen och ett näringslivskonsortium. fick ensamrätt att sända TV-program fick företaget namnet . I samband med detta tillkom en ny ägargrupp i form av företrädare för olika folkrörelser. Nedan redogörs för några av de viktigaste händelserna när det gäller public service-verksamheten i . I enlighet med beslut om avtalet mellan staten och startades en andra kanal i TV /1970. Syftet var bl.a. att ge publiken större valfrihet och förbättra möjligheterna till debatt och opinionsbildning. De två kanalerna skulle vara resursmässigt likställda, ha i princip samma programuppdrag och ha egna nyhetsredaktioner. Minst en fjärdedel av riksutbudet skulle produceras utanför . Tillståndsperioden omfattade tiden - . Reguljära färg-TV-sändningar startade . beslutades om en utbyggnad av lokalradion och ett tjugotal stationer med länsvis täckning började byggas ut. Verksamheten samlades i det nya bolaget, . tillkom efter ett beslut och syftet var att samla utbildningsprogramverksamheten i ett bolag. Beslutet omfattade även ett nytt avtal mellan staten och . omorganiserades till en koncern med ett moderbolag () och fyra dotterbolag (, , och ). Tillståndsperioden omfattade tiden - . I och med beslut fick moderbolaget stärkta styrbefogenheter på vissa områden. En rad avregleringar infördes, tillstånd gavs till ett fjärde FM-nät för ljudradio och fick ändra inriktningen så att distriktsverksamheten koncentrerades till en kanal. Tillståndsperioden omfattade tiden - . TV4 fick som första reklamfinansierade kanal tillstånd att sända 1991. Genom ett beslut upplöstes koncernen och moderbolaget lades ned. De tre självständiga bolag som finns bildades, dvs. (), () och (). Programföretagen fick i huvudsak fri bestämmanderätt i fråga om organisation, programinnehåll, sändningstid, distriktsindelning m.m. Tillståndsperioden omfattade perioden - . beslutades att de tre programbolagen från skulle ägas av tre för ändamålet bildade stiftelser. Detta skedde efter det att de tidigare ägargrupperna från näringslivet och dagspressen förklarat att de inte längre ville kvarstå som ägare. Syftet med den nya organisationsformen var att främja självständigheten hos de tre public serviceföretagen. beslutade att tillåta privata reklamfinansierade ljudradiosändningar. Två nya myndigheter inrättades , Radio- och och och TV (tidigare ). Efter ett riksdagsbeslut ändrades avtalet mellan staten och SVT så att kravet på att distriktens produktion skall vara samlad i en kanal upphörde. Modellen med två konkurrerande kanaler upphörde därmed. fattade beslut om att låta SR och UR påbörja digitala radiosändningar. Regeringen beslutade om att ordningen med tre ägarstiftelser skulle upphöra och att bolagen skulle ägas av en för ändamålet bildad stiftelse. fattade beslut om riktlinjer för radio och TV i allmänhetens tjänst för innevarande tillståndsperiod. beslut innebar inte några omfattande förändringar av uppdraget. Public servicetelevisionens och radions centrala roll bekräftades och programföretagens kulturpolitiska ansvar betonades. Tillståndperioden omfattar tiden - . fattade beslut om att införa markbundna digitala TV-sändningar. SVT och UR har tillstånd att sända digital marksänd TV. medgav regeringen att SVT fick inleda sändningar över satellit till en publik utanför och beslutade regeringen att SVT fick använda satellit även för att nå allmänheten i . 5.2 Radio och TV i allmänhetens tjänst 1997-2001 5.2.1 beslut beslutade om riktlinjer för en radio och TV i allmänhetens tjänst (prop. 1995/96:161, bet. 1995/96:KrU12, rskr. 1995/96:297) för . I förhållande till den föregående tillståndsperioden som omfattade gjordes inte några omfattande förändringar av public serivceuppdraget. Public service-verksamhetens centrala roll bekräftades och uppgiften skulle även fortsättningsvis vara att tillgodose alla publikgrupper med ett mångsidigt programutbud. Vissa förtydliganden av programföretagens kulturpolitiska ansvar gjordes. Av beslutet framgår att programföretagen bl.a. skall vidga och fördjupa sitt kulturansvar, sända fler svenska program med hög kvalitet, öka samarbetet med kulturinstitutionerna samt öka omfattningen av utomståendes medverkan, samarbetsprojekt och utläggningar av produktionsuppdrag på fristående producenter. Vidare skall företagen tillhandahålla program som speglar det mångkulturella samhället och ägna ökad uppmärksamhet åt program för och med barn och ungdomar. Programföretagen skall också i ökad utsträckning beakta funktionshindrades och språkliga och etniska minoriteters behov - företagens resurser skall på dessa områden vara minst lika stora som . Andelen av allmänproduktionen i SVT:s och SR:s rikssändningar som produceras utanför skall enligt beslutet öka till . Kravet på att det skall finnas två självständiga nyhetsredaktioner inom SVT kvarstår från den tidigare tillståndsperioden. Programföretagen bestämmer själva om regional och lokal indelning av organisationen. Enligt beslutet skall verksamheten även fortsättningsvis finansieras med TV-avgiftsmedel. Sponsring får förekomma i SVT:s sändningar i samband med sportprogram och i SVT:s och SR:s sändningar av vissa evenemang. Reklam är dock inte tillåtet. har uppföljningsrapporter, s.k. public serviceredovisningar, lämnats till och TV. Nämnden granskar om redovisningarna ger statsmakterna och allmänheten tillräckligt underlag att bedöma hur företagen uppfyller villkoren i sändningstillstånden. 5.2.2 Programföretagen - organisation och programverksamhet Ett grundläggande villkor för att radio och TV skall kunna bedrivas i allmänhetens tjänst har varit och är att programföretagen kan upprätthålla en redaktionell självständighet och integritet i förhållande till såväl staten som olika intresseorganisationer och andra maktgrupper. Detta är ett skäl till att staten i så liten utsträckning som möjligt skall påverka verksamhetens inriktning. har riksdag och regering ett ansvar för att programverksamheten regleras genom vissa grundläggande riktlinjer vad gäller mångsidighet, hög kvalitet, tillgänglighet, hänsyn till minoritetsintressen m.m. Det är också viktigt att programföretagen har en effektiv och ändamålsenlig organisation och att TV-avgiftsmedlen används effektivt. Dessa olika intressen tillgodoses genom en kombination av flera olika åtgärder. Utöver den grundläggande lagstiftningen i form av yttrandefrihetsgrundlagen (YGL) och radio- och TV-lagen (1996:844) gäller följande. ? ?Företagen ägs av en för ändamålet bildad förvaltningsstiftelse. ? ?Varje enskilt programföretag svarar för att verksamheten bedrivs självständigt i förhållande till såväl staten som olika intresseorganisationer och andra maktgrupper i samhället. ? ?Riksdagen fattar beslut om de allmänna förutsättningarna för public service-verksamheten för varje tillståndsperiod. Mot bakgrund av riksdagsbeslutet beslutar regeringen om sändningstillstånd och årliga anslagsvillkor (villkor i samband med medelstilldelningen). Dessa skall i princip vara oförändrade . ? ?Finansieringen via TV-avgiften ger programföretagen en säker inkomst som inte är direkt knuten till statsbudgeten och påverkas därmed inte på samma sätt som medel via statsbudgeten av det statsfinansiella läget. Ägarformen Stiftelseformen för ägande av de tre public servicebolagen valdes (prop. 1992/93:236, bet. 1992/93:KrU28, rskr 1992/93:377, samt prop. 1995/96:161) för att den ansågs bäst kunna tillgodose kravet på självständighet och integritet för programföretagen. Stiftelsens funktion är att främja självständigheten hos programbolagen genom att äga och förvalta aktierna i bolagen samt utöva de befogenheter som är förknippade med detta. består av en ordförande och tio ledamöter. Regeringen utser ledamöterna på förslag av de politiska partierna i . I beslut anges att en så bred parlamentarisk uppslutning som möjligt är viktig vid val av stiftelsens styrelse. Eftersom stiftelsen skall arbeta långsiktigt bör dess sammansättning inte påverkas direkt av valresultat eller regeringsskiften. Styrelsens mandatperioder är därför relaterade till så att ordföranden och hälften av ledamöterna utses efter ordinarie riksdagsval. Ordföranden utses och ledamöterna . Styrelsens huvudsakliga uppgifter är att utse merparten av ledamöterna i programbolagens styrelser, ta ställning till programbolagens årsredovisningar och besluta om ansvarsfrihet för styrelserna. Självständiga aktiebolag och redaktionellt oberoende utser ledamöterna i programföretagens styrelser, med undantag för ordförandena som utses av regeringen efter samråd med riksdagspartierna. Principen har varit att ordförandeposterna har fördelats mellan de fyra största partierna i . Regeringen utser även en suppleant i respektive styrelse. Enligt de riktlinjer som lagt fast (prop. 1992/93:236, bet. 1992/93:KrU28, rskr.