prop · GO03102 · 2001-04-12 00:00:00 — Enligt nationalräkenskapernas preliminära utfall har konsumtionsutgifterna ökat . Preliminära uppgifter från SCB avseende kommunernas resultat visar på ett positivt resultat på , vilket är en för- bättring med jämfört med . 177 kommuner räknar med att ha ett positivt resultat eller ett nollresultat 2000 jämfört med 106 kommuner med positivt resultat 1999. Om extraordinära poster exkluderas blir resultatet sammantaget för kommunerna. Preliminära uppgifter för landstingens ekonomiska utfall visar på ett negativt resultat på , vilket är en förbättring på jämfört med . Exkluderas de extraordinära posterna förbättras resultatet marginellt. Endast 6 landsting uppvisar ett positivt resultat, såväl inklusive som exklusive extraordinära poster. Resultatet för den samlade kommunala verksamheten på koncernnivå, dvs. inklusive de kommunala företagen, uppgick till . Detta är en försämring jämfört med resultatet , som var . resultat fanns dock stora extraordinära poster. Jämförs däremot resultatet före extraordinära poster har en förbättring skett med jämfört med . Kommunala borgensåtaganden och andra ansvarsförbindelser uppgick till , vilket är en minskning med 14 miljarder jämfört med . Borgensåtagandena motsvarar ca per invånare. Av borgensåtagandena avsåg de kommunala före- tagen. Externa inkomster och utgifter Generella statsbidrag och skatteintäkter tillsammans står för av de totala inkomsterna. Den kommunala inkomstskatten är kommunernas största enskilda inkomstkälla och uppgick till 58 pro- cent av inkomsterna. Även för landstingen är skatteintäkter den största inkomstkällan 1999. Den näst största är special- destinerade statsbidrag och övriga bidrag , där läke- medelsförmånen ingår. De största externa utgifterna utgörs för både kommuner och landsting av personal respektive av de totala utgifterna. Den näst största utgiften för både kommuner och landsting är tjänster inklusive köp av verksamhet respektive av de totala utgifterna. Av de totala bruttokostnaderna för kommunerna är utbildning störst . Därefter kommer äldre- och funktionshindrade samt förskola och skolbarnsomsorg . För lands- tingens del dominerar hälso- och sjukvård av de totala bruttokostnaderna. Näst störst andel har diverse verksamhet där kollektivtrafiken ingår . Efter att ha minskat har antalet anställda i kommuner och landsting ökat . Eftersom kommunerna i ökande utsträckning köper verksamhet på entreprenad är ökningen troligen större än vad som framgår av sysselsättningsstatistiken. Antalet hel- och deltidsanställda i kommuner och landsting uppgick till 880 000 personer. I kommunernas balansräkningar 1999 redovisades avsatta för pensionsåtaganden och i landstingens balansräkningar var motsvarande avsättning . Kommunerna och landstingen har enligt det nya pensionsavtalet PFA- 98 fattat beslut om hur mycket av den individuella delen som ska lämnas ut. Enligt en av upprättad enkät så lämnade 209 av 222 svarande kommuner ut hela den individuella delen och bland landstingen var motsvarande siffra 19 av 19. Kommunala entreprenader och köp av verksamhet Entreprenader och köp av verksamhet uppgick till totalt , eller , av kommunernas driftskostnader. Det vanligaste är att kommunerna köper entreprenader och verksamhet från övriga företag och organisationer. Deras andel av kommunala entreprenader och köp av verksamhet har mer än fördubblats . Gymnasieskolan är den verksamhet inom vilken köp av verksamhet är störst, av kostnaderna. Merparten av köpen inom gymnasieskolan gjordes av andra kommuner. Störst andel köp från privata företag har gjorts inom den kommunala vuxenutbildningen. Inom skola, barn- och äldreomsorg är det vanligast att storstäder och förorts- kommuner och större städer köper verksamhet. Det kommunala utjämningssystemet består av en inkomstutjämning, en kostnadsutjämning samt införanderegler. Totalt omfördelas från kommuner med högre skattekraft än riksgenomsnittet till kommuner med lägre skattekraft i inkomstutjämningen . Av landstingen är det endast ett landsting som har en skattekraft som överstiger den genomsnittliga för riket och som därmed erlägger en avgift i inkomstutjämningen. Övriga landsting erhåller ett utjämningsbidrag som uppgår till 4 miljarder. har förändringar gjorts i inkomstutjämningen i syfte att minska eventuella negativa marginaleffekter. Totalt omfördelas i kostnadsutjämningen från kommuner med relativt sett gynnsamma strukturella för- hållanden till kommuner med mindre gynnsamma förhållanden. Mellan landstingen omfördelas totalt i kostnads- utjämningen. Särskilda insatser för vissa kommuner och landsting Bostadsdelegationen har från sitt inrättande tagit emot 91 ansökningar om stöd för bostadsåtaganden. Bostads- delegationen har slutit avtal med 36 kommuner om stöd uppgående till totalt och har reserverats för täckning av framtida förluster för kreditgarantier. Kommundelegationen rapporterade sitt uppdrag av- seende beredning av ansökningar från kommuner och landsting med en svår ekonomisk situation och regeringen fattade beslut. Regeringen beviljade bidrag med 1 317 miljoner till 36 kommuner och 4 landsting kopplat till en överenskommelse. Till översvämningsdrabbade kommuner har det avsatts . Kommunerna är skyldiga att planera för bostadsförsörjningen i kommunen i syfte att skapa förutsättningar för alla att leva i goda bostäder och för att främja att ändamålsenliga åtgärder för bostadsförsörjningen förbereds och genomförs. I bostads- arknadsenkät framkom att i ungefär var tredje kommun har fullmäktige antagit ett bostadsförsörjningsprogram, vilket är en ökning med från . Bostadsförsörjningsfrågorna tas dock i minskad grad upp i andra sammanhang. I den kommunala översiktsplanen tog av kommunerna upp dessa frågor , en minskning från . Målet för hälso- och sjukvården är en god hälsa och en vård på lika villkor för hela befolkningen. Produktionen av vård har ökat, men även köerna till vården har ökat. Genom den medicinsk-tekniska utvecklingen kan behandlingar sättas in vid tidigare indikationer och högre upp i åldrarna. Utvecklingen av nya läkemedel har bidragit till att allt fler sjukdomar kan botas eller behandlas. visar på förbättringar av vården när det gäller vanliga åkommor som stroke, hjärt- och kärlsjukdomar och bråck. Antalet anmälningar till hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd var 2000 samma som . Trots att antalet anmälningar ökat generellt , har antalet anmälningar som lett till påföljd varit i stort sett oförändrat. Primärvårdens kapacitet är otillräcklig, vilket leder till problem med tillgänglighet, kvalitet och samordning. Inom äldreomsorgen är brister i vårdkedjan mellan länssjukvården och kommunerna, ett av de största kvarvarande problemen i genomförandet av Ädelreformen. Utvärderingar av psykiatrireformen visar att utvecklingen allmänt sett varit god. Brister finns i samverkan mellan vårdens huvudmän bl.a. vid in- och utskriv- ningar från slutenvård. Det totala antalet läkarbesök uppgick till 25,5 miljoner, vilket är ungefär samma som föregående år. Antalet vårdplatser inom somatisk korttidsvård har fortsatt att minska, vilket bl.a. beror på en mer be- handlingsintensiv vård. Även antalet vårdplatser inom den psykiatriska vården och långtidsvården har minskat. Kostnaderna för den offentliga hälso- och sjukvården ökade 1999 jämfört med före- De totala kostnaderna för hälso- och sjukvården uppgick till . I denna summa ingår bl.a. hushållens kon- sumtion av hälso- och sjukvård, läkemedel och sjukvårdskostnader. Denna post uppgick till 1999. Kostnaderna för läke- medelsförmånen uppgick till , en ökning med . Det övergripande målet för är att främja människors ekonomiska och sociala trygghet, jämlikhet i levnadsvillkor och aktiva deltagande i samhällslivet. Enligt socialtjänstlagen har den som inte själv kan tillgodose sina behov eller kan få dem tillgodosedda på annat sett, rätt till bistånd, bl.a. i form av hjälp i hemmet eller särskilt boende för service och omvårdnad. Dessutom skall äldre människor få möjlighet att leva och bo självständigt och under trygga förhållanden och med respekt för deras självbe- stämmande och integritet. Andelen äldre som får hjälp i ordinärt och särskilt boende fortsätter att Hjälpen riktas alltmer till dem med störst vårdbehov, ofta ensamstående och personer i hög ålder. Anhöriga får ta ett allt större Ett ökande antal äldre köper hjälp på den privata marknaden. Möjligheterna för äldre med omfattande behov av vård och omsorg att bo kvar hemma har ökat då en allt mer avancerad vård och omsorg har flyttats in i det egna hemmet. Av nya studier framgår att många kommuner har brist på platser i sär- Detta medför att personer som fått bifallsbeslut får vänta på verksställighet och att personer som bedöms ha behov ändock får avslag på ansökningar om plats i särskilt boende. och länsstyrelsernas tillsyn visar emellertid också att det pågår mycket utvecklingsarbete inom den kommunala äldre- Kostnaderna för äldreomsorgen uppgick till ca 64 miljarder kronor, en ökning med . Målet för handikappomsorgen är bl.a. att samhället skall utformas så att människor med funktionshinder i alla åldrar blir fullt delaktiga i sam- hällslivet och får samma levnadsvillkor som den övriga befolkningen. Såväl som konstaterar att personer med funktionshinder har sämre levnadsvillkor än övrig befolk- Särskilt framhåller situationen för barn Länsstyrelsernas tillsyn visar att det förekommer att personer får avslag på sin ansökan p.g.a. bristande resurser, trots att behov av stöd föreligger. Flera utvärderingar visar också att kommunerna inte alltid verkställer gynnande domar. Kostnaderna för handikappomsorgen uppgick till , en ökning . Genom ekonomiskt bistånd i form av försörjningsstöd skall den som på egen hand inte kan få sina behov tillgodosedda tillförsäkras en skälig levnadsnivå. Kommunen skall verka för att barn och ungdomar växer upp under trygga förhållanden. Vidare skall kommunen arbeta för att förebygga och motverka missbruk av droger samt aktivt verka för att missbrukaren får hjälp och stöd för att komma ifrån missbruket. På grund av det förbättrade arbetsmarknadsläget har såväl antalet bidragshushåll som kostnaderna för socialbidrag fortsatt att minska. Även antalet hushåll och kostnader för långvarigt socialbidragstagande har minskat, men i långsammare takt. Den genomsnittliga bidragstiden har ökat och uppgick . Antalet personer som fortsätter att vara bidragsberoende i rad minskade 1998 . Utredningstiden för barnavårdsutredningar har förkortats. Samtal med barnen själva under utredningarna har blivit vanligare, även om barnets inställning sällan dokumenteras. Andelen barn som familjehemsplaceras hos släktingar tycks inte ha ökat trots att möjlig- heten till sådan placering skall övervägas i första hand. Andelen öppenvård för missbrukare var av samtliga vård- insatser 1999. Ingen förändring har skett jämfört med . Det är inte känt vad utvecklingen sammantaget innebär för den enskilde miss- brukaren. Kostnaderna för individ- och familjeomsorgen uppgick till sammanlagt , varav 10,5 miljarder avsåg försörj- ningsstöd. Detta är en ökning jämfört med , men en minskning med vad avser försörjningsstödet. , då kostnaderna för försörjningsstöd var som högst, har kostnaderna för detta sjunkit . Förskola, skola och vuxenutbildning Målet för förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen är att stimulera barns utveckling och lärande samt att bidra till goda uppväxtvillkor. Det offentliga skolväsendet skall ge alla, oberoende av kön, geografisk hem- vist samt sociala och ekonomiska förhållanden, lika tillgång till likvärdig utbildning. Det offentliga skolväsendet för vuxna skall ge dessa tillfälle att i enlighet med individuella önskemål komplettera sin utbildning. Behovstäckningen inom förskolan är god. Antalet inskrivna barn i förskolan minskade , huvudsakligen beroende på minskande barnkullar. Andelen inskrivna barn fortsätter emellertid att öka och uppgick . Tillgången till förskola är god för barn till föräldrar som förvärvsarbetar eller studerar, men något sämre för barn till föräldrar som endera är arbetslösa eller föräldralediga. Den totala kostnaden för barnomsorgen uppgick till , vilket är i nivå med . Avgiftsfinansieringsgraden inom barnomsorgen fortsätter att öka, och uppgick för riket i genomsnitt. Det offentliga skolväsendet för barn och ungdom Förskoleklassen är en egen skolform för 6-åringar. Antalet inskrivna barn i förskolan minskade något . Andelen inskrivna barn var oförändrad vid . Antalet elever per årsarbetare ökade med 0,5 barn. Den totala kostnaden för förskoleklassen uppgick till . Antalet elever i ökade under /01 med . Andelen elever som gick ut med behörighet att läsa ett nationellt program på gymnasieskolan uppgick till . Detta är en minskning med . Andelen elever som nått målen för godkänt i alla ämnen uppgick till . var samma andel och 1998 . Kostnaden för den kommunala uppgick till varav de fristående grundskolornas andel utgjorde , en ökning respektive . /2000 fullföljde fler elever gymnasie- skolan jämfört med /99. Dock minskade andelen elever som var behöriga till universitets- och högskolestudier med 3,2 pro- centenheter till . Kostnaden för gymnasieskolan uppgick till , en ökning . Antalet elever i särskolan fortsätter att öka. har antalet elever ökat med , att jämföra med 10 procents ökning inom . En rapport från visar att ökningen kan förklaras bl.a. av byte av huvudman för verksamheten och av brister i utredningsrutinerna vid bedömningen om eleven tillhör särskolans personkrets eller inte. Kostnaden för särskolan uppgick till , en ökning . Det totala antalet studerande i vuxenutbildning minskade /2000 jämfört med föregående läsår. Minskningen har skett inom den grundläggande och den gymnasiala vuxenutbildning- en. Andelen studerande som avbryter sina studier har fortsatt att öka inom den grundläggande vuxenutbildningen, medan avhoppen har blivit färre inom påbyggnadsutbildningen. Andelen ungdomar ökar i den kommunala vuxenutbildningen. Den totala kostnaden för vuxenutbildning uppgick till , en minskning med jämfört med . Det övergripande målet för transportpolitiken är att säkerställa en sam- hällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. Kollektivtrafiken är ett viktigt instrument för att nå målen. Kollektivtrafiken står för av det totala resandet i landet. Kommunernas och landstingens kostnader för kollektivtrafiken uppgick till , en liten minskning . Målet för färdtjänsten är att ge funktionshindrade möjlighet att resa till rimliga kostnader. Antalet färdtjänstberättigade minskade 1999 och antalet resor minskade . Kostnader för färd- tjänsten uppgick totalt till varav avsåg riksfärdtjänsten. Resenärerna betalar av bruttokostnaden i egenavgifter vilket motsvarade ca . Egenavgiftens andel av bruttokostnaden har minskat i samtliga regioner . Det nationella målet är att främja insatser för bl.a. läsning och litteratur genom att alla medborgare skall ha tillgång till ett folkbibliotek. har utvecklingen mot allt färre filialbibliotek fortsatt. Medie- beståndet ökade dock även , medan antalet besök och den sammantagna utlåningen minskade något. Kostnaderna för folkbibliotek uppgick till , en oförändrad kostnad jämfört med . Nyanlända invandrare, integration och storstadspolitik Integrationspolitikens mål är lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund. Introduktions- målet för nyanlända invandrare är att de skall kunna skaffa sig en god grund för det fortsatta livet i . Kommunerna ansvarar för intro- duktionen för nyanlända invandrare. I en majoritet av kommunerna finns det fortfarande brister när det gäller att individualisera introduktionen och att samverka med andra aktörer. Möjligheten att ge introduktions- ersättning istället för socialbidrag nyttjas av en minoritet av kommunerna. Kostnaderna för socialbidrag och introduktionsersättning har fortsatt att minska , till följd av minskad arbetslöshet. Arbetslösheten har sjunkit till totalt och för personer födda utomlands till . bosatte sig 11 800 flyktingar i landets kommuner, vilket är en ökning med jämfört med . Det övergripande målet för storstadspolitiken är dels att ge storstads- regionerna goda förutsättningar för långsiktigt hållbar tillväxt, dels att bryta den sociala, etniska och diskriminerande segregationen i storstads- regionerna. tecknades utvecklingsavtal med ytterligare tre kommuner. I sammanlagt sex storstadskommuner omfattas nu 20 bostadsområden av lokala utvecklingsavtal. Varje kommun skall enligt räddningstjänstlagen svara för att åtgärder för att förebygga brand och begränsa skador till följd av brand vidtas. Annan olycks- och skadeförebyggande verksamhet skall främjas. Statens rädd- ningsverk har formulerat övergripande mål för verksamheten, bl.a. skall antalet olyckor minska. Kommunerna löser generellt sett ålagda uppgifter inom räddningstjänsten väl. Satsningar på det skade- och olycksföre- byggande arbetet har ökat även . Kostnaderna för den kommunala räddningstjänsten uppgick till , en ökning . Målet för kommunernas verksamhet inom det civila försvaret är att upp- rätthålla verksamhet och tillförsäkra kommuninvånarna en godtagbar service vid höjd beredskap. Kommunernas beredskapsför- måga låg 1999 på samma nivå som föregående år. Kommunernas sam- ordningsansvar inom det geografiska området behöver ytterligare för- bättras. Förmågan avseende räddningstjänst i krig är inte godtagbar. Kommunerna erhöll i ersättning för beredskapsförberedelser och som bidrag för inve- steringar. Det övergripande målet för miljöarbetet är att till nästa generation kunna lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta. Kommunerna har en viktig roll i miljöarbetet och i arbetet med att skapa en hållbar utveckling. Kommunernas verkar bl.a. genom ett aktivt lokalt miljöarbete och genom tillsyn och kontroll med stöd av bl.a. miljö- balken. Kostnaderna för kommunernas miljö- och hälsoskyddsverksamhet uppgick till , en ökning . Arbetsmarknadspolitiken är ett centralt instrument för att nå regeringens övergripande mål om tillväxt, stabilitet och rättvis fördelning. Kommunerna har enligt den s.k. ungdomsgarantin möjlighet att ta över ansvaret för långtidsarbetslösa ungdomar i åldern . Arbetsmarknadsläget har förändrats påtagligt positivt under den senare halvan av och fram till . Antalet arbetslösa och antalet deltagare i konjunkturberoende program har minskat som antalet i arbetskraften och i sysselsättning har stigit. Effekterna avspeglas även i de arbetsmarknadspolitiska program som anordnas av kommunerna med stöd av statsbidrag från länsarbets- nämnderna. I takt med att volymerna minskar i programmen ökar andelen som får arbete och i flera fall minskar även den genomsnittliga tiden i programmet. Antalet långtidsarbetslösa ungdomar har minskat kraftigt fram till . Förändringen kan förklaras av dels det allmänt förbättrade arbetsmarknadsläget, dels införandet av ungdomsgarantin 1998. Ung- domsarbetslösheten har dock inte minskat i samma omfattning som den totala arbetslösheten har gjort . Flera av de program som kommunerna är delaktiga i och som infördes under lågkonjunkturen har avskaffats eller är på väg att fasas ut. 1.3Kommunal demokrati och internationellt samarbete Ledning, uppgifter och organisation skedde inga förändringar i antalet kommuner och landsting, utan antalet uppgår liksom 1999 till 289 kommuner och 20 landsting. Samverkan sker inom så gott som alla verksamhetsområden. Merparten av den samverkan som bedrivs görs så inom mindre reglerade former som projekt, nätverk och avtal. Antalet kommunalförbund uppgick till ca 60. Från gäller nya regler vad avser den kommunala revisionen. Bland annat är reglerna om jäv skärpta. Vidare har ett krav införts på att de förtroendevalda revisorerna skall biträdas av sakkunnigt biträde. verksamhet dominerades av , utvidgningen och nya styrelseformer i ett framtida EU. Kommunernas och landstingens vänortssamarbete har fortsatt att utvecklas . I samband med ordförandeskap i EU har regeringen beslutat att stödja vänortssamarbete mellan och de övriga EU-länderna genom projekt 2001. Sida ställer medel till Svenska Kommunförbundets förfogande i syfte att fördjupa vänortssamarbeten. beviljades 22 mil- joner till projekt i framförallt de baltiska staterna och . Sam- arbete kring skola, utbildning, miljö och demokrati dominerade i dessa projekt. Mål för den kommunala ekonomin Det övergripande målet för den kommunala ekonomin anges i kom- munallagens (KL) kap. 8 om ekonomisk förvaltning. I första paragrafen anges att kommuner och landsting skall ha en god ekonomisk hus- hållning i sin verksamhet. I förarbetena till lagen anges exempel på vad som är att anse som god hushållning. Exempelvis är det i normalfallet inte god ekonomisk hushållning att ta lån för att täcka löpande kostnader. Vidare bör försäljningsmedel för anläggningstillgångar användas till nya investeringar eller för att betala på lån. Det balanskrav som trädde i kraft innebär enligt 4 § 8 kap. KL att kommuner och landsting skall upprätta en budget för nästa kalenderår (budgetår) så att intäkterna överstiger kostnaderna. Enligt 5 § skall, om kostnaderna för ett visst år överstiger intäkterna, det negativa resultatet motsvaras av ett minst lika stort sammanlagt positivt resultat de närmast följande två åren. En utredning (dir. 2000:30) har tillsatts för att bl.a. se över bestämmelserna om god ekonomisk hushållning och utreda hur balanskravet kan förtydligas och modifieras. Målet för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner, från vilket merparten av statsbidragen till kommuner och landsting utgår, är att skapa goda och likvärdiga ekonomiska förutsättningar för kommuner respektive landsting att uppnå de nationella målen inom olika verk- Det kommunala utjämningssystemet är ett av de viktigaste instrumenten som staten har till sitt förfogande för att omfördela resurser mellan olika delar av landet. Utgångspunkten är att alla kommuner respektive landsting, genom utjämningen, skall tillförsäkras likvärdiga ekonomiska förutsättningar för att bedriva sin verksamhet, oberoende av invånarnas inkomster och strukturella förhållanden. gående inkomstutjämning skall alla kommuner och landsting ha en skattekraft som motsvarar genomsnittet för riket. utjämning av strukturellt betingade kostnadsskillnader mellan kommuner och mellan landsting. tillämpas finansieringsprincipen mellan staten och kommun- sektorn (prop. 1991/92:150, bet.1991/92:FiU29, rskr. 1991/92:345). förtydligande av principen gjordes 1994 (prop. 1993/94:150, bet. 1993/94:FiU19, rskr. 1993/94:442). Utgångspunkten är att kommuner och landsting inte skall ges nya eller utökade obligatoriska uppgifter utan att de får möjlighet att finansiera dessa med annat än höjda Om ett statligt beslut omfattas av principen sker den ekonomiska regleringen genom att nivån på det generella statsbidraget förändras. I de fall uppgifterna förändras så att kostnaderna ökar höjs nivån på de generella statsbidragen och om kostnaderna minskar görs en mot- svarande minskning av statsbidragen. Den djupa lågkonjunkturen i påverkade även kommuner och landsting negativt. De ekonomiska problemen i många kommuner och landsting medförde bland annat att frågan om ett krav på en ekonomi i balans i kommuner och landsting aktualiserades. Ett lagstadgat balanskrav trädde i kraft . har även särskilda medel ställts till regeringens förfogande för att skapa möjligheter att tillfälligt bistå kommuner och landsting som på grund av speciella omständigheter hamnat i en särskilt svår ekonomisk situation. I tabell 2.1 redovisas kommunsektorns inkomster och utgifter i nationalräkenskapstermer . Tabell 2.1 Kommunsektorns finanser 1994-2000 Miljarder kronor (löpande priser) -1,1 -0,1 -7,4 -0,9 -5,1 -9,6 -4,0 -2,9