prop · GO031D24 · 2001-01-01 00:00:00 — Regeringen aviserade ekonomiska vårproposition att det statliga räntestödet för reparation och underhåll, det s.k. RBF-stödet, avvecklas för att delfinansiera utgif-terna på anslaget A12 Investeringsbidrag för anordnande av bostäder för studenter. Förslaget, som innebär att stödet inte beräknas eller betalas ut , beräknas medföra att statens utgifter för detta stöd minskar med ca 2001 och med totalt ca 2005. För berörda fastighetsägare blir de finansiella effekterna av att bidraget avvecklas i genomsnitt per lägenhet och år. Införande av stoppdatum för ansökan om räntebidrag respektive ansökan om utbetalning av räntebidrag för egnahem enligt regler. Statlig bostadsbyggnadssubvention enligt förordningen (1992:986) om statliga bostadsbyggnadsubventioner lämnas i form av ett årligt bidrag till den som byggt eller byggt om hyres- eller bostadsrättshus för permanent bruk. Bidragsgivningen omfattade ursprungligen även nybyggnad av egnahem. Beträffande den sistnämnda kategorin upphörde dock bidragsgivningen för projekt som påbörjades efter utgången av . Den statliga budgetprocessen ställer krav på att beräkningarna av utbetalningarna av statens bidrag till olika stödsystem är tillförlitliga. Mot denna bakgrund anser regeringen att det subventionssystem bör införas en bestämmelse som innebär att ansökan om bidrag skall ha kommit in till och att projektet i sin helhet måste vara färdigställt och ansökan om utbetalning av bidrag ha kommit in till bidragsmyndigheten före utgången av . Det bör ankomma på regeringen att närmare utforma de regeländringar som behövs med anledning av de nu redovisade förslagen. Regeringens förslag: Räntebidrag enligt regler och äldre bestämmelser utbetalas för återstående bidragstid i respektive ärende som ett engångsbelopp . skall vid dessa beräkningar använda de i ärendet gällande subventionsräntorna och, när bindningstiden för dessa går ut, den första subventionsräntan som fastställs av . Skälen för regeringens förslag: administerar fyra typer av periodiska räntebidrag (bidragstid , system respektive system samt RBF- stödet) med hjälp av tre olika datasystem. Genom att göra administrativa förenklingar möjliggörs en snabbare avveckling av datasystemen och därmed minskar kostnaderna för administrationen. Förenklingarna görs etappvis för att effekterna för bidragsmottagarna skall bli så små som möjligt. I första etappen föreslår regeringen att räntebidragsärenden enligt förordningen (1993:1587)om ändrade bestämmelser i fråga om sådana räntebidrag för bostäder som lämnas enligt vissa äldre förordningar eller förordningen (1989:573) om ändrade villkor för vissa lån som beviljats för anordnande av studentbostäder betalas ut som ett engångsbelopp fr.o.m. januari månad 2001. I nästa etapp avser regeringen återkomma med förslag till avveckling av räntebidragsärenden enligt system. Förslaget för den nu aktuella etappen medför att administrativa driftstid för detta system förkortas med . För bidragsmottagarna innebär förändringen att de kommer att få återstående bidrag utbetalat , som ett engångsbelopp. Det bör ankomma på regeringen att närmare utforma de regeländringar som behövs med anledning av de nu redovisade förslagen. Anslaget har sammanfattningsvis beräknats enligt följande (effekterna av respektive förändring är i vissa fall uppskattningar). Tabell 3.7 Beräkning av anslaget 2001 Tusental kronor Anslag 2000 3 742 000 Räntenivån- den garanterade räntan överstiger subventionsräntan -1 365 000 Upptrappning av garanterad ränta -350 000 Högre bostadsproduktion 15 000 Avveckling av RBF-stöd -90 000 Förslag 2001 1 952 000 3.8.3 31:3 : Förvaltningskostnader Tabell 3.8 Anslagsutveckling för : Förvaltningskostnader Tusental kronor 11 600 2001 Förslag 13 383 2002 Beräknat 13 652 1 2003 Beräknat 13 945 1 1 Motsvarar 13 383 tkr prisnivå. 2 Därav har 3 383 tkr dragits in m.a.a. regeringens prövning av anslagssparande. BKN är en myndighet som utfärdar kreditgarantier för lån till bostadsinvesteringar affärsmässigt inom ramen för de fastlagda bostadspolitiska målen. Anslaget får användas för BKN:s förvaltningskostnader som är hänförliga till resultatområdet Äldre garantier. Anslaget för har beräknats enligt följande: Tabell 3.9 Beräking av anslaget 2001 Tusental kronor Anslag 2000 13 197 Pris- och löneomräkning 186 Förslag 2001 13 383 3.8.4 31:4 : Garantiverksamhet Tabell 3.10 Anslagsutveckling för : Garantiverksamhet Tusental kronor 600 000 2001 Förslag 600 000 2002 Beräknat 600 000 2003 Beräknat 600 000 1 Därav har 1 657 069 tkr dragits m.a.a. regeringens prövning av anslagssparande. Garantiverksamheten är indelad i tre resultatområden: Äldre garantier, Nya garantier samt Kreditgarantier för avlösen av kommunala borgensåtaganden. Med Äldre garantier avses garantier utfärdade samt omfördelningsgarantier. Med Nya garantier avses i princip garantier utfärdade som inte avser omfördelning av ränteutgifter. Kreditgarantier för avlösen av kommunala borgensåtaganden är ett nytt resultatområde fr.o.m. . Anslaget får användas för att täcka förluster till följd av statliga garantier för ny- och ombyggnad av bostäder inom resultatområdet Äldre garantier. Regeringens förslag: Anslaget 31:4 : Garantiverksamhet får fr.o.m anslagsavräknas vid överföring till separata garantireserv för resultatområdet Äldre garantier i (). Skälen för regeringens förslag: revisorer har granskat tillämpningen av den statliga garantimodellen (förs. 1999/2000:RR8). Vad gäller BKN:s äldre garantier så anför revisorerna att en garantireserv med kredit bör inrättas för resultatområdet Äldre garantier. Garantireserven skall belastas vid skadeutfall (se även bet. 1999/2000:FiU24 samt bet. 1999/2000:BoU5y). En sådan reserv har inrättats från och med innevarande år. Under förutsättning att de anslagsmedel som tillförs reserven säkerställer att den är i långsiktig balans, kan skadeutfallen tillåtas belasta reserven. I samband med att reserven inrättades gavs därför BKN i uppdrag att i samarbete med RGK beräkna de totala förlusterna för resultatområdet. Detta uppdrag redovisades . Enligt BKN:s beräkningar kommer de framtida förlusterna inom resultatområdet Äldre garantier att uppgå till till det att samtliga äldre garantier har förfallit. Utfallet av skador inom resultatområdet är räntekänsligt. Enligt regeringens bedömning bör reserven tillföras 2003 och i genomsnitt ca under de därpå följande 10 åren för att den skall vara i långsiktig balans. Av 10 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten följer att utgifter av detta slag skall avräknas det budgetår till vilket de hänför sig, dvs. Avräkningen skall ske på utgiftsmässig grund. Det avräkningsförfarande som regeringen nu föreslår är inte utgiftsmässigt. Enligt fjärde stycket i angivet lagrum kan emellertid besluta att avräkning skall göras på någon annan grund. Regeringen föreslår därför att med stöd av 10 § fjärde stycket lagen om statsbudgeten godkänner att anslaget 31:4 : Garantiverksamhet från och med får anslagsavräknas vid överföring till BKN:s separata garantireserv för resultatområdet Äldre garantier i RGK. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Finansieringen av resultatområdet Nya garantier sker helt utanför statsbudgeten . Detta resultatområde finansieras genom avgifter som skall täcka både garantiverksamheten och förvaltningskostnaderna. I tabellerna nedan redovisas budget för resultatområdena Äldre garantier och Nya garantier Tabell 3.11 Offentligrättslig verksamhet - Resultatområde Äldre garantier Tusental kronor Offentlig- rättslig verksamhet Intäkter till inkomsttitel (Som inte får disponeras) Intäkter som får disponeras Kostnader Resultat (intäkt - kostnad) Utfall 1999 225 78 872 -1 326 789 -1 247 692 Prognos 2000 26 60 000 -660 000 -600 000 Budget 2001 50 000 -650 000 -600 000 Tabell 3.12 Offentligrättslig verksamhet - Resultatområde Nya garantier Tusental kronor Offentlig- rättslig verksamhet Intäkter till inkomsttitel (Som inte får disponeras) Intäkter som får disponeras Kostnader Resultat (intäkt - kostnad) Utfall 1999 0 13 742 2 340 11 402 Prognos 2000 0 16 500 2 500 14 000 Budget 2001 0 18 000 3 000 15 000 Regeringens förslag för samt de beräknade utgifterna för och baseras på de ränteantaganden som ligger till grund för budgetpropositionen. BKN:s känslighetsanalys visar dock att nivån på skadeutfallet i hög grad är beroende av ränteläget. Anslaget för har beräknats till . 3.8.5 31:5 Bidrag till Fonden för fukt- och mögelskador Tabell 3.13 Anslagsutveckling för Bidrag till Fonden för fukt- och mögelskador Tusental kronor 60 000 2001 Förslag 50 000 2002 Beräknat 50 000 2003 Beräknat 40 000 Fonden för fukt- och mögelskador skall administrera det bidrag som lämnas för att avhjälpa fukt- och mögelskador i egnahem och att därigenom bidra till en god bostad för de ägare av egnahem som annars riskerar ohälsa till följd av sådana skador. De utgifter som belastar anslaget avser bidrag till kostnader för att avhjälpa fukt- och mögelskador i egnahem. Bidrag lämnas i mån av tillgång på medel. Bidragsbestämmelserna finns i förordningen (1993:712) om den statliga fonden för fukt- och mögelskador i småhus m.m. Vidare får anslaget belastas med utgifter för kansli och utredningskostnader. Anslaget för har beräknats enligt följande Tabell 3.14 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 2000 40 000 Ökat anslag 10 000 Förslag 2001 50 000 3.8.6 31:6 Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder Tabell 3.15 Anslagsutveckling för Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder Tusental kronor 5 000 2001 Förslag 7 000 2002 Beräknat 7 000 2003 Beräknat 7 000 De utgifter som belastar anslaget avser bidrag till åtgärder mot radon i småhus. Bidrag lämnas om radongashalten i huset överstiger det gränsvärde som anger som godtagbart från hälsosynpunkt. Bidraget beviljas av . Bidragsbestämmelserna finns i förordningen (1988:372) om bidrag till åtgärder mot radon i egnahem. Bidrag lämnas i mån av tillgång på me- del. Den mest betydelsefulla faktorn för utgif- ternas utveckling är småhusägarnas intresse av att genom mätning av radongashalten i sina bostäder klarlägga radonsituationen och att vid radonfö- rekomst över gränsvärdet ansöka om bidrag för att vidta åtgärder. Anslaget för har beräknats till . 3.8.7 31:7 Investeringsbidrag för anordnande av bostäder för studenter 3.16 Anslagsutveckling för Investeringsbidrag för anordnande av bostäder för studenter kronor 1 000 2001 Förslag 274 000 2002 Beräknat 125 000 1 Varav 1 000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2000. beslutade att införa ett tillfälligt investeringsbidrag för anordnande av bostäder för studenter (prop. 1999/2000:100, bet. 1999/2000:FiU27, rskr. 1999/2000:262). Investeringsbidraget lämnas för anordnande av nya studentbostäder på eller i anslutning till orter där det finns universitet och högskola. Endast projekt som påbörjas till kan beviljas investeringsbidrag. Bidrag kan lämnas till både ny- och ombyggnadsprojekt som medför ett nytillskott av bostadslägenheter. Bidrag lämnas av det bidragsunderlag för bostadsbyggnadssubvention som beräknas enligt 10 och 11 §§ förordningen (1992:986) om statlig bostadsbyggnadssubvention, dock med högst för varje nytt studentrum i lägenhet för en eller två studenter. skall i varje särskilt fall pröva bidragets storlek. Om ansökningarna om bidrag beräknas komma att överstiga tillgången på medel, lämnas bidrag till de projekt som erbjuder de förmånligaste villkoren för studenter. Vid bedömningen av villkoren skall främst hyreskostnaden för de boende beaktas samt tidpunkt för färdigställande. 3.8.8 31:8 Tabell 3.17 Anslagsutveckling för Tusental kronor 24 300 2001 Förslag 25 284 2002 Beräknat 25 815 1 2003 Beräknat 26 384 1 1Motsvarar 25 284 tkr prisnivå. () är en uppdragsmyndighet och har ett sektorsövergripande ansvar för geoteknikfrågor. Detta innebär att SGI skall upprätthålla och utveckla kunskap inom området samt tillhandahålla geoteknisk kunskap och rådgivning till statliga myndigheter med ansvar för olika områden med koppling till miljö, infrastruktur, fysisk planering och byggande samt till övriga aktörer inom branschen. Institutet har ett särskilt ansvar för ras- och skredfrågor. Anslaget finansierar Säkerhet och kvalitet, Forskning samt Kunskapsförmedling. En jämförelse mellan budget och utfall för visar att SGI förbrukat tidigare ingående överföringsbelopp på och därutöver använt ca mer än disponibla medel. SGI bedömer att ekonomisk balans kommer att uppnås vid utgången av . Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 3.18 Uppdragsverksamhet Tusental kronor Uppdragsverksamhet Intäkter Kostnader Resultat (Intäkt - kostnad) Utfall 1999 37 107 41 079 -3 972 Prognos 2000 38 000 45 000 -7 000 Budget 2001 42 000 41 000 1 000 Uppdragsverksamheten indelas i verksamhetsgrenarna Forskning, Kunskapsförmedling och Rådgivning. Underskottet i uppdragsverksamheten för uppgick till och stämmer väl med budgeten för . pekar SGI:s prognos på ett underskott i uppdragsverksamheten med . Institutet bedömer att uppdragsverksamheten ger ett överskott . Anslagen för har beräknats enligt följande: Tabell 3.19 Beräkning av anslaget 2001 Tusental kronor Anslag 2000 24 078 Pris- och löneomräkning 1 206 Förslag 2001 25 284 3.8.9 31:9 Tabell 3.20 Anslagsutveckling för Tusental kronor 418 100 2001 Förslag 416 323 2002 Beräknat 424 658 1 2003 Beräknat 434 070 2 1 Motsvarar 415 823 tkr prisnivå 2 Motsvarar 415 823 tkr prisnivå 3 Därav har 1 645 tkr dragits m.a.a. regeringens prövning av anslagssparande. Lantmäteriet består av och länsvisa lantmäterimyndigheter. Lantmäteriver- ket är en central förvaltningsmyndighet för lantmäterimyndigheterna. Uppdragsverksamheten skall hållas organisatoriskt skild från övrig verksamhet. i länet får mot avgift bedriva myndighetsservice som har ett naturligt samband med myndighetsutövningen. Tjänsteexport inom verksamhetsområdet bedrivs av det av staten he-lägda bolaget , som i stor ut-sträckning anlitar personal från det statliga lant-mäteriet. totala omsättning uppgick till . Anslaget finansierar det statliga lantmäteriets ansvar för frågor om fastighetsindelning och för grundläggande landskaps- och fastighetsinfor- mation. redovisar en förbrukning av anslaget med . Den stora utnyttjade an- slagskrediten har därmed helt kunnat avamorte- rats och ersättas av ett utgående överföringsbelopp på . Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 3.21 Offentligrättslig verksamhet Tusental kronor Offentlig- rättslig verksamhet Intäkter till inkomsttitel (Som inte får disponeras) Intäkter som får disponeras Kostnader Resultat (intäkt - kostnad) Utfall 1999 252 945 589 751 551 365 38 386 Prognos 2000 244 000 624 200 559 100 65 100 Budget 2001 246 000 658 000 603 000 55 000 Tabell 3.22 Uppdragsverksamhet Tusental kronor Uppdragsverksamhet Intäkter Kostnader Resultat (Intäkt - kostnad) Utfall 1999 264 457 299 691 -35 234 (varav tjänsteexport) 31 2000 42 700 -11 500 Prognos 2000 282 500 299 300 -16 800 (varav tjänsteexport) 25 600 30 200 -4 600 Budget 2001 310 000 305.000 5 000 (varav tjänsteexport) 20 000 19 000 1 000 Den avgiftsbelagda verksamhetens andel av den totala budgetomslutningen beräknas uppgå till . Överskottet i den avgiftsbelagda verksamheten var 3 miljoner kro- nor . två omsättningsmässigt största avgiftsfinansierade verksamheter är inte i finansiell balans. Förrättningsverksamheten uppvisar , av stora ekonomiska problem, ett överskott på ca . Det balanserade underskottet inkluderande kapitalförändring uppgår därmed till ca . Uppdragsverksamheten uppvisar för , efter ett mindre överskott , ett underskott med ca . Det balanserade underskottet kapitalförändring uppgår därmed till ca . Resultatförsämringen inom uppdragsverk- samheten förklaras förutom av en reell resultat- försämring dessutom av vissa kostnadsökningar av engångskaraktär samt av förändrade redovis- ningsprinciper. Av verkets delårsrapport för framgår bl.a. att uppdragsverksamheten fortfarande uppvisar förlustsiffror. De vidtagna åtgärderna kommer enligt verket att påverka resultatet med fullt genomslag . Vid anslagsberäkningen har anslaget varaktigt minskat med . Vidare har re- geringen bedömt det skäligt att tillfälligt minska anslaget med med anledning av vissa ökade avgiftsintäkter inom verksamheten. Anslaget minskas även med ytterligare med anledning av att vidareutvecklingen rörande natio- nalatlas upphör. Anslagen för har beräknats enligt följande: Tabell 3.23 Beräkning av anslaget 2001 Tusental kronor Anslag 2000 417 755 Pris- och löneomräkning 6 068 Neddragning -7 500 Förslag 2001 416 323 3.8.10 31:10 Tabell 3.24 Anslagsutveckling för Tusental kronor 6 800 2001 Förslag 6 519 2002 Beräknat 6 659 1 2003 Beräknat 6 807 2 1 Motsvarar 6 519 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 6 519 tkr prisnivå. 3 Därav har 299 tkr dragits in m.a.a. regeringens prövning av anslagssparande. handlägger mål enligt lagen (1970:244) om allmänna vatten- och avloppsan- läggningar samt enligt lagen (1981:1354) om allmänna värmesystem. Regeringen har bedömt det skäligt att minska anslaget med . Mot denna bakgrund beräknar regeringen anslaget för till . Anslagen för har beräknats enligt följande: Tabell 3.25 Beräkning av anslaget 2001 Tusental kronor Anslag 2000 6 721 Pris- och löneomräkning 98 Överfört till anslaget 31:1 -300 Förslag 2001 6 519 3.8.11 31:11 Bidrag till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk hållbarhet Tabell 3.26 Anslagsutveckling för Bidrag till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk hållbarhet Tusental kronor 2001 Förslag 135 000 1 2002 Beräknat 250 000 2003 Beräknat 250 000 1 Anslaget reducerat med 115 tkr på grund av omprioriteringar har beslutat (prop. 1997/98:119, bet. 1997/98:BoU10, rskr. 1997/98:306) om införande av ett investeringsbidrag för merkostnader för investeringar som främjar ekologisk hållbarhet vid ny- och ombyggnad av hyres- och bostadsrättshus i sammanhållna bostadsområden. I proposition (prop. 1999/2000:1, bet. 1999/2000:BoU1, rskr. 1999/2000:71) senarelades införandet . 4 Politikområde Regional samhällsorganisation 4.1 Omfattning Politikområdet Regional samhällsorganisation avser den samordnade länsförvaltningen och försöksverksamheten med ändrad regional ansvarsfördelning. Politikområdet omfattar således anslaget 32:1 Länsstyrelserna m.m. och anslaget 32:2 Regionala självstyrelseorgan. Länsstyrelsernas totala omslutning är . Härav finansieras inom ramen för politikområdet genom anslaget 32:1 Länsstyrelserna m.m.. Andra finansieringskällor är sakanslag, bidrag och avgiftsintäkter. För viss försöksverksamhet vid de regionala självstyrelseorganen i , , och tillförs via anslaget 32:2 inom politikområdet. De verksamheter länsstyrelserna ansvarar för återfinns i huvudsak inom nedanstående sakområden. Regionalpolitik, regional näringspolitik och konkurrens (Regionalpolitik och regional näringspolitik; utgiftsområde 19, Konkurrensfrämjande; utgiftsområde 24) 2. Kommunikationer (utgiftsområde 22) 3. Lantbruk (utgiftsområde 23) 4. Rennäring m.m. (utgiftsområde 23) 5. Fiske (utgiftsområde 23) 6. Livsmedelskontroll, djurskydd och allmänna veterinära frågor (utgiftsområde 23) 7. Hållbar samhällsplanering och boende (ut- giftsområde 18) 8. Kulturmiljö (utgiftsområde 17) 9. Social omvårdnad (utgiftsområde 9) 10. Civilt försvar och räddningstjänst m.m. (utgiftsområde 6) 11. Naturvård och miljöskydd (utgiftsområde 20) 12. Jämställdhet (utgiftsområde 14) 13. Övrig förvaltning (utgiftsområde 18) 4.2 Utgiftsutveckling Tabell 4.1 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor Utfall 1999 Anslag 2000 Utgifts- prognos 2000 Förslag anslag 2001 Beräknat anslag 2002 Beräknat anslag 2003 32:1 Länsstyrelserna m.m. 1 798,6 1 798,4 1 830,0 1 864,7 1 895,8 1 959,5 32:2 Regionala självstyrelseorgan 20,5 21,1 21,1 25,1 25,1 0,0 Totalt för politikområde Regional samhällsorganisation 1 819,1 1 819,4 1 851,1 1 889,8 1 920,9 1 959,5 4.3 Mål Regeringen föreslår att följande mål för politik- området Regional samhällsorganisation skall gälla . Länen skall utvecklas på ett sådant sätt att de nationella målen får genomslag som hänsyn tas till olika regionala förhållanden och förutsättningar. 4.4 Politikens inriktning En given utgångspunkt för den samordnade länsförvaltningen är att staten skall verka för att samtliga län utvecklas så att de mål som anges i den nationella politiken fullföljs som hänsyn tas till de mål för den regionala utvecklingen som regionala och lokala företrädare har ställt upp. För många av de offentliga åtaganden som kommuner eller andra aktörer har ett ansvar för tillser staten genom länsstyrelserna att dessa fullgörs på ett rättssäkert och effektivt sätt, bl.a. genom samordning, tillsyn, uppföljning och utvärdering. Den pågående försöksverksamheten i fyra län (, , och ) med ändrad regional ansvarsfördelning mellan stat och kommun syftar till att utveckla formerna för en fördjupad demokratisk förankring av det regionala utvecklingsarbetet. Vid i bedrivs försök med vidgad samordnad länsförvaltning, som innebär att länsarbetsnämnden och integrerats i organisation. Försöksverksamheten avslutas enligt tidigare riksdagsbeslut (prop. 1996/97:108, bet. 1996/97:BoU13, rskr. 1996/97:228) vid utgången av 2002. Regeringen har tillkallat en parlamentarisk regionkommitté, PARK, med uppgift att dels följa upp och utvärdera försöksverksamheten, dels överväga den statliga länsförvaltningens struktur och uppgifter. Kommittén skall redovisa sina överväganden och förslag . Regeringen avser därefter att återkomma till i frågan. Den ovan nämnda pågående försöksverksamheten i , , och är något olika utformad i respektive län och har delvis skilda förutsättningar. Gemensamt är dock att ansvaret för länets regionala utveckling flyttats från till ett regionalt självstyrelseorgan. Den ändrade ansvarsfördelningen omfattar även användning av regionalpolitiska medel och vissa andra utvecklingsmedel samt länsplaner för regional infrastruktur. De regionala självstyrelseorganen har från övertagit befogenheten att besluta om fördelningen av vissa statsbidrag till regional kulturverksamhet (ej i ). I försökslänen har det regionala självstyrelseorganet varit ansvarigt för samordning av arbetet med regionala tillväxtavtal. Det regionala perspektivet avspeglas också i de samverkansinitiativ som tas i skilda delar av landet. Vid sidan av försöksverksamheten växer nya samverkansformer av varierande slag fram, främst kring frågor rörande regional utveckling. Det rör sig bl.a. om samverkan under politisk ledning mellan kommuner och landsting inom ett län eller över länsgränsen, men även med andra aktörer i regionen. 4.5 Insatser 4.5.1 Statliga insatser inom politikområdet Med försöksverksamhet och nya förutsättningar för den regionala nivåns förankring, legitimitet och samhällsansvar riktas också uppmärksamhet på statens regionala uppgifter. Mer komplexa beslutssituationer och styrningsrelationer kräver tydliga roller och synliga gränser för statens ansvar, såväl utifrån ett nationellt som ett regionalt perspektiv. En arbetsgrupp inom har därför, som ett underlag för fortsatta överväganden, kartlagt vilka statliga intressen som särskilt behöver lyftas fram i det regionala förändringsarbetet. 4.5.2 Insatser utanför politikområdet Genom bredden i ålagda uppgifter påverkas den samordnade länsförvaltningen av beslut och insatser inom många andra politikområden. Flera pågående eller avslutade utredningar och framlagda propositioner har behandlat roller och ansvarsfördelning mellan olika statliga aktörer (länsstyrelser och centrala verk) respektive mellan stat och kommuner. Bland andra kan nämnas regeringens proposition om Vissa organisationsfrågor inom näringspolitiken (prop. 1999/2000:71, bet. 1999/2000:NU17, rskr. 1999/2000:258). Ett annat exempel är den av antagna propositionen om Det nya försvaret (prop. 1999/2000:30, bet. 1999/2000:FöU2, rskr. 1999/2000:168). 4.6 Resultatbedömning Länsstyrelserna har till regeringen redovisat ett ekonomiskt ansträngt läge, vilket lett till stress och övertidsarbete bland personalen.